ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Punkt 4.1.3.4 asendatakse järgmisega: „4. Reisijatel kaasas oleva vedeliku, aerosooli ja geeli võib läbivaatusest vabastada, kui need: a) on kuni 100-milliliitristes või samaväärse mahutavusega üksikpakendites, mis on pakendatud ühte läbipaistvasse korduvsuletavasse kuni üheliitrise mahutavusega plastkotti selliselt, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud; või b) on ette nähtud kasutamiseks reisi jooksul ja vajalikud kas meditsiinilisel näidustusel või eridieedi jaoks, sealhulgas imikutoit. Nõudmise korral tõendab reisija erandi alla kuuluva vedeliku, aerosooli ja geeli ehtsust; või c) on saadud pardakaartide kontrollpunkti taga lennujaama lennualal asuvatest müügikohtadest, mille suhtes kohaldatakse lennujaama julgestusprogrammis heakskiidetud julgestusmeetmeid, tingimusel et kõnealune vedelik, aerosool ja geel on pakitud avamise tuvastamist võimaldavasse kotti ja on olemas piisavad tõendid selle ostmise kohta samal päeval sama lennujaama lennualalt; või d) on saadud lennujaama julgestuspiirangualal asuvatest müügikohtadest, mille suhtes kohaldatakse lennujaama julgestusprogrammis heaks kiidetud julgestusmeetmeid; või e) on saadud muust ELi lennujaamast, tingimusel et kõnealune vedelik, aerosool ja geel on pakitud avamise tuvastamist võimaldavasse kotti ja on olemas piisavad tõendid selle ostmise kohta samal päeval sama lennujaama lennualalt; või f) on saadud ühenduse lennuettevõtja õhusõiduki pardalt, tingimusel et kõnealune vedelik, aerosool ja geel on pakitud avamise tuvastamist võimaldavasse kotti ja on olemas piisavad tõendid selle ostmise kohta samal päeval sama õhusõiduki pardalt; või g) on saadud liites 4-D loetletud kolmandas riigis asuvast lennujaamast, tingimusel et kõnealune vedelik, aerosool ja geel on pakitud avamise tuvastamist võimaldavasse kotti ja on olemas piisavad tõendid selle ostmise kohta sama lennujaama lennualalt eelneva 36 tunni jooksul. Käesolevas punktis sätestatud erandid kaotavad kehtivuse 29. aprillil 2011.”
(6)

Kuna Portugali põllumajandussektor on endiselt raskustes, mis avaldavad negatiivset mõju põllumajandusettevõtjate majanduslikule olukorrale, on Portugal komisjonile teatanud, et ta on otsustanud aastatel 2010–2012 mitte kohaldada ettenähtud vabatahtlikku ümbersuunamist. Seepärast tuleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 8 lõike 2 punktiga b lisada kõnealuste aastate netosummad, mis tulenevad komisjoni otsusega 2009/780/EÜ (3) Portugali suhtes kehtestatud vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest, lisada Portugali riiklikule ülemmäärale, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisas.
(5)

Iirimaa, Leedu ja teatavad Itaalia, Slovakkia ja Sloveenia piirkonnad ja alad tunnistati kaitstavaks alaks Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al suhtes kuni 31. märtsini 2010. Liikmesriikides toimunud vaatluste tulemustest ja Itaaliat, Leedut, Slovakkiat ja Sloveeniat 2009. aastal külastanud komisjoni ekspertide aruannetest saadud teabest ilmneb, et need alad tuleks tunnistada kaitstavateks aladeks veel kaheks aastaks, et anda asjaomastele liikmesriikidele aega esitada kogu vajalik teave näitamaks, et Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. ei esine liikmesriigis, või viia lõpule selle organismi likvideerimine.
(3)

Selleks et kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest, mis ohustab tsiviillennundusjulgestust, tuleks säilitada turvaeeskirjad, mida kohaldatakse ELi lennujaamade lennualadel müüdavate vedelike, aerosoolide ja geelide ning avamist tuvastada võimaldavate kottide varude suhtes. Seepärast on need vaja hõlmata määrusega (EL) nr 185/2010.
(6)

Määruse (EÜ) nr 998/2003 kohaldamise kogemused on näidanud, et koerte, kasside ja valgetuhkrute kaubanduslike liikumiste puhul on suur oht, et nende loomade viimisel ühest liikmesriigist teise või nende sissetoomisel nendest kolmandatest riikidest, mis on loetletud nimetatud määruse II lisa B osa 2. jaos, võidakse seda esitada petturlikult lemmikloomade mittekaubanduslike liikumistena.
(6)

Selleks et aidata kaasa säästva arengu edendamisele äärepoolseimate piirkondade kalandussektoris, on soovitatav kaaluda asjaomaste kalalaevade seadustamist arengukavade raames ning suurendada vastavaid sihttasemeid, et oleks võimalik kõnealused kalalaevad kanda ELi laevastikuregistrisse.
(4)

1. detsembri 2009. aasta kirjas teavitas Poola komisjoni, et ta on uuesti läbi vaadanud oma põllumajanduskõlviku, mis vastab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikes 1 osutatud ühtse pindalatoetuse kava tingimustele. Läbivaatamine on tingitud määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 17 osutatud põldude identifitseerimise süsteemi ajakohastamisest, millest ilmnes, et 30. juunil 2003 heades põllumajanduslikes tingimustes olnud põllumajanduskõlviku osa oli väiksem, kui algul arvati. Ühtse pindalatoetuse kava alla kuuluvat põllumajandusmaad tuleks seetõttu vähendada 14 137 000 hektarini.
(3)

On ilmnenud, et määruse (EÜ) nr 1831/96 (muudetud määrusega (EÜ) nr 973/2006) I lisas puudub CN-kood 2009 80 34, ning asjakohane on see lisada.
3.

III lisa muudetakse järgmiselt: a) artikli 28 lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. See number koosneb järgmistest osadest: — kaks ekspordiriiki tähistavat tähte, nagu esitatud allpool: — = Serbia = RS; — kaks tähte, mis tähistavad sihtliikmesriiki või selliste liikmesriikide rühma, nagu esitatud allpool: — = AT = Austria; — = BG = Bulgaaria; — = BL = Beneluxi maad; — = CY = Küpros; — = CZ = Tšehhi Vabariik; — = DE = Saksamaa Liitvabariik; — = DK = Taani; — = EE = Eesti; — = GR = Kreeka; — = ES = Hispaania; — = FI = Soome; — = FR = Prantsusmaa; — = GB = Ühendkuningriik; — = HU = Ungari; — = IE = Iirimaa; — = IT = Itaalia; — = LT = Leedu; — = LV = Läti; — = MT = Malta; — = PL = Poola; — = PT = Portugal; — = RO = Rumeenia; — = SE = Rootsi; — = SI = Sloveenia; — = SK = Slovakkia; — ühekohaline number, mis tähistab käesoleva lisa tabelis A loetletud toodete kvoodiaastat või eksportimise registreerimisaastat ja mis vastab kõnealuse aasta viimasele numbrile, nt „9” aasta 2009 kohta ja „0” aasta 2010 kohta; — kahekohaline number, mis tähistab dokumendi väljastanud ekspordiriigi asutust; — viiekohaline järjekorranumber 00001st 99999ni, mis on antud asjaomasele sihtliikmesriigile.”; b) tabel A asendatakse järgmisega: Tabel kustutatakse.”.
(1)

Jäätmete tekke vältimise ja ringlussevõtu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) töörühm (WGWPR) leppis oma kaheksandal koosolekul 2005. aasta detsembris kokku, et Baseli konventsiooni IX lisa kande B1030 sõnastust muudetakse selgemaks. Nimetatud kande muudatus on vastu võetud OECD nõukogu otsusega K(2008) 156 ning see tuleb Baseli konventsiooni kohaselt veel heaks kiita. Kuni Baseli konventsiooni osaliste konverents muudatuse heaks kiidab ja määruse (EÜ) nr 1013/2006 V lisa muudetakse, on asjakohane inkorporeerida asjaomane selgitus Euroopa Liidu õigusaktidesse.
(1)

ELi moivapüügi võimalused ICES V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes on esialgselt sätestatud määruse (EL) nr 53/2010 IB lisas ning on 0 tonni. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõikele 4 peab komisjon kehtestama need püügivõimalused niipea, kui selle liigi lubatud kogupüük on kindlaks määratud.
(2)

Otsuse 2010/232/ÜVJP artikliga 8 nähakse ette, et mittehumanitaarsed abi- ja arenguprogrammid peatatakse, kuid et erandiks on projektid ja programmid, millega toetatakse teatavaid kindlaksmääratud eesmärke.
(5)

Lisaks sellele on määruse (EÜ) nr 998/2003 artikli 5 lõike 1 punktiga b ette nähtud, et koerte, kasside ja valgetuhkrutega peab olema kaasas pass, mille on välja andnud pädeva asutuse väljastatud tegevusloaga veterinaararst ja mis tõendab valmistajalabori soovitustele vastavat kehtivat marutaudivastast vaktsineerimist, mis on kõnealusele loomale tehtud inaktiveeritud marutaudivastase vaktsiiniga, mis sisaldab vähemalt üht antigeeni ühikut doosi kohta (WHO standard). Pärast määruse (EÜ) nr 998/2003 vastuvõtmist on marutaudivastaseks vaktsineerimiseks kättesaadavaks muutunud ka rekombinantsed vaktsiinid.
(2)

Lepingus on sätestatud Egiptusest pärit põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete uued tariifikvoodid. Lisaks sellele on lepinguga ette nähtud muuta nende toodete olemasolevaid tariifikvoote, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 747/2001, komisjoni 22. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2276/2003 (millega avatakse tariifikvoodid ja sätestatakse kõnealuste tariifikvootide piires kehtivad tollimaksud teatavate Egiptusest pärinevate töödeldud põllumajandussaaduste importimiseks Euroopa Ühendusse), (3) komisjoni 23. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 955/2005 (millega avatakse kvoot Egiptuse päritolu riisi ühendusse importimiseks), (4) komisjoni 29. augusti 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1002/2007 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2184/96 (Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse) üksikasjaliku rakenduseeskirjad) (5) ja komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1455/2007 (millega avatakse ühenduse impordikvoodid Egiptusest pärinevale riisile) (6).
2)

Pealkirja „füüsilised isikud” all asendatakse kanne „Hassan Abdullah Hersi Al-Turki (teiste nimedega a) Hassan Turki, b) Hassen Abdelle Fihiye, c) Sheikh Hassan Abdullah Fahaih). Tiitel: a) šeik, b) kolonel. Sünniaeg: umbes 1944. Sünnikoht: Region V, Etioopia (Ogaden’i piirkond Ida-Etioopias). Kodakondsus: Somaali. Muu teave: a) tegutseb alates 2007. aasta novembrist Lõuna-Somaalias, Alam-Juba’s Kismayo lähedal, peamiselt Jilibe’s ja Burgabo’s; b) perekondlik taust: Ogaden’i klann Reer-Abdille alamklannist; c) Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI) juhatuse liige; d) arvatavalt on seotud 1998. aasta augustis toimunud rünnakutega Ameerika Ühendriikide saatkondadele Nairobis ja Dar es Salaamis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.” järgmisega: Hassan Abdullah Hersi Al-Turki (teiste nimedega a) Hassan Turki, b) Hassen Abdelle Fihiye, c) Sheikh Hassan Abdullah Fahaih, d) Hassan Al- Turki, e) Hassan Abdillahi Hersi Turki, f) Sheikh Hassan Turki, g) Xasan Cabdilaahi Xirsi, h) Xasan Cabdulle Xirsi). Sünniaeg: umbes 1944. Sünnikoht: Region V, Etioopia (Ogaden’i piirkond Ida-Etioopias). Kodakondsus: Somaali. Muu teave: a) tegutseb alates 2007. aasta novembrist Lõuna-Somaalias, Alam-Juba’s Kismayo lähedal, peamiselt Jilibe’s ja Burgabo’s; b) perekondlik taust: Ogaden’i klanni Reer-Abdille alamklannist; c) Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI) juhatuse liige; d) tema suhtes kehtivad Somaaliat käsitleva määrusega (EL) nr 356/2010 ettenähtud meetmed. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.
(3)

Määruse (EÜ) nr 826/2008 I lisa III punktis on sätestatud, et eraladustusabi antakse ainult võile, mis on valmistatud komisjoni 5. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 105/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega võiturul) (3) artikli 4 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt tunnustatud ettevõtte poolt ning mis vastab eraladustusabi saamise täiendavatele kriteeriumidele.
2)

Iisraeli käsitleva teksti järele lisatakse järgmine tekst: „JAAPAN 1. Tootekategooriad: a) töötlemata taimekasvatussaadused ning vegetatiivne paljundusmaterjal ja külviseeme; b) töödeldud põllumajandustooted, mis on ette nähtud toiduna kasutamiseks ja mis koosnevad põhiliselt ühest või mitmest taimsest koostisosast. 2. Päritolu: lõike 1 punkti a tooted ja lõike 1 punkti b toodete mahepõllunduslikud koostisosad on kasvatatud Jaapanis. 3. Tootmisstandardid: Japanese Agricultural Standard for Organic Plants (MAFFi 27. oktoobri 2005. aasta teatis nr 1605), Japanese Agricultural Standard for Organic Processed Foods (MAFFi 27. oktoobri 2005. aasta teatis nr 1606). 4. Pädevad asutused: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html ning Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp 5. Kontrollorganid: — Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org — AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com — NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp — Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp — Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic — Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp — Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp — OCIA Japan, www.ocia-jp.com — Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en — Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo — ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net — Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome — Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki 6. Sertifikaate väljastavad ametiasutused: vt punkt 5. 7. Loetelus oleku tähtaeg: 30. juuni 2013.”.
(152)

Kõik kasutajad olid tõsiselt meetmete jätkamise vastu, seda põhjustel, et meetmed on kehtinud liiga kaua, et need meetmed on kunstlikult räni hinnataset liidu turul tõstnud (olenemata räni päritolust) ja et liidu tootmisharule ei ole uurimisperioodil kahju tekitatud. See väide ei ole siiski põhjendatud, kui arvestada, et Hiina RV eksportijate sellise räni turuosa, mis on suunatud töötlemiseks oma riiki, on väga suur ja et vabasse ringlusse suunatava räni konkurentsitase on kõrge. Kuigi tõepoolest leiti, et enamik liidu tootmisharust kahju ei kannatanud, tuleb aegumise läbivaatamise käigus silmas pidada ka kahju taastekkimise tõenäosust. Nagu eespool selgitatud (vt eelkõige põhjendus 133), leiti antud olukorras, et kahju taastekkimine on tõenäoline.
(4)

Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 3. veebruari 2010. aasta arvamuses (2) on öeldud, et Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi abil on võimalik silo tootmist parandada. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.
(3)

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (2) on sätestatud loomatervishoiu erinõuded loomaaias peetavate eksootiliste loomade jaoks. Kõnealuses direktiivis on sätestatud ka identifitseerimise ja registri pidamise kord, mis tähendab seda, et enamik heakskiidetud loomaaedades peetavatest lammastest ja kitsedest on juba märgistatud individuaalse identifitseerimise ja jälgitavuse põhimõttele vastavate nõuete kohaselt.
(2)

Määruses (EÜ) nr 854/2004 on sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et elusate kahepoolmeliste karploomade (analoogia põhjal elusate okasnahksete, elusate mantelloomade ja elusate meritigude) tootmist ja turule laskmist kontrollitakse vastavalt II lisale. Kõnealuse lisa II peatükis on sätestatud eeskirjad tootmisalade klassifitseerimise ja seire kohta.
3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 1. Erandina artiklist 2 võivad I lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevad asutused sellistes liikmesriikides, kus teenuseosutaja asub, lubada anda: a) tehnilist abi, mis on ette nähtud üksnes ÜRO Missiooni Libeerias toetuseks või sellele kasutamiseks, või b) tehnilist abi seoses mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks, eeldusel et asjaomane liikmesriik on eelnevalt teatanud niisuguse tehnilise abi andmisest sanktsioonide komiteele. Sellised teated sisaldavad kogu asjakohast teavet, sealhulgas vajaduse korral teavet lõppkasutaja, kavandatud tarnekuupäeva ja saadetiste marsruudi kohta. 2. Pädev asutus teeb otsused loataotluse kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid kaalutlusi, muu hulgas nõudeid, mis on sätestatud nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) (7). Pädevad asutused nõuavad kaitsemeetmeid selliste lubade kuritarvitamise vastu ning võtavad vajaduse korral meetmeid tarnitud relvade ja nendega seotud varustuse tagasitoomiseks. 3. Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.
(6)

Seepärast on vajalik, et komisjon keelaks Prantsusmaa või Kreeka lipu all sõitvatel või nendes riikides registreeritud seineritel hariliku tuuni püügi Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 10. juunist 2010 kell 00.00,
(3)

Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et standardi IFRS 1 muudatused vastavad vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on tasakaalustatud ja objektiivne.
(2)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 on sätestatud, et iga Euroopa riik, kes austab kõnealuse lepingu artiklis 2 osutatud väärtusi, nimelt inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi ja inimõiguste põhimõtteid, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi, ning on võtnud kohustuse neid edendada, võib esitada taotluse liidu liikmeks astumiseks.
5)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 17a Üldprogrammi nõukogu 1. Ilma et see piiraks komisjoni, artiklis 17 nimetatud komitee, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesolevaga tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse üldprogrammi nõukoguks. Üldprogrammi nõukogu on nõuandev organ keskse SIS II projekti toetamiseks ning keskse ja riiklike SIS II projektide vahelise sidususe hõlbustamiseks. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsuste langetamise ega komisjoni ja liikmesriikide esindamise volitusi. 2. Üldprogrammi nõukogusse kuulub kuni 10 liiget, kes kohtuvad korrapäraselt. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kuni kaks eksperti ja kaks asendajat. Üldprogrammi nõukogu koosolekutel võivad oma vastavate asutuste või institutsioonide kulul osaleda muud liikmesriikide eksperdid ja komisjoni ametnikud, kes on otseselt seotud SIS II projekti arendusega. Üldprogrammi nõukogu võib vastavalt lõikes 5 osutatud töökorras määratletule kutsuda üldprogrammi nõukogu koosolekutele osalema muid eksperte nende vastavate asutuste, institutsioonide või ettevõtete kulul. 3. Liikmesriikide, kes on eesistujariigid või tulevased eesistujariigid, poolt nimetatud eksperte kutsutakse alati üldprogrammi nõukogu koosolekutel osalema. 4. Üldprogrammi nõukogu sekretariaaditeenused tagab komisjon. 5. Üldprogrammi nõukogu koostab ise oma töökorra, mis sisaldab eelkõige järgmisi asju käsitlevaid menetlusi: — komisjoni ja eesistujariigi vahelduv eesistujaks olemine; — koosolekute toimumiskohad; — koosolekute ettevalmistamine; — muude ekspertide koosolekule lubamine; — teavitamiskava, millega tagatakse mitte osalevatele liikmesriikidele täielik teave. Volitused jõustuvad pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt ning liikmesriikidelt, kes tulevad kokku artiklis 17 osutatud komitee raames. 6. Üldprogrammi nõukogu edastab korrapäraselt kirjalikke aruandeid edusammude kohta projekti alal, sealhulgas saadud nõuannete ja nende põhjenduste kohta artiklis 17 osutatud komiteele või vajaduse korral asjaomastele nõukogu ettevalmistavatele organitele. 7. Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 2 kohaldamist, kaetakse liidu üldeelarvest need üldprogrammi nõukogu tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest. Nõukogus tegutsevate liikmesriikide nimetatud üldprogrammi nõukogu liikmete ja käesoleva artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide üldprogrammi nõukogu tegevuses osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude hüvitamise kohta.”;
(4)

Samuti on oluline võimaldada, et üks suurprojekt võiks olla hõlmatud mitme rakenduskavaga, et oleks võimalik rakendada sellist erinevaid piirkondi ja eesmärke hõlmavat suurprojekti. See on eriti oluline riikliku või liidu tähtsusega investeeringute puhul.
5)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 17a Üldprogrammi nõukogu 1. Ilma et see piiraks komisjoni, artiklis 17 nimetatud komitee, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesoleva otsusega tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse üldprogrammi nõukoguks. Üldprogrammi nõukogu on nõuandev organ keskse SIS II projekti toetamiseks ning keskse ja riiklike SIS II projektide vahelise sidususe hõlbustamiseks. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsuste langetamise ega komisjoni ja liikmesriikide esindamise volitusi. 2. Üldprogrammi nõukogusse kuulub kuni 10 liiget, kes kohtuvad korrapäraselt. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kuni kaks eksperti ja kaks asendajat. Üldprogrammi nõukogu koosolekutel võivad oma vastavate asutuste või institutsioonide kulul osaleda muud liikmesriikide eksperdid ja komisjoni ametnikud, kes on otseselt seotud SIS II projekti arendusega. Üldprogrammi nõukogu võib vastavalt lõikes 5 osutatud töökorras määratletule kutsuda üldprogrammi nõukogu koosolekutele osalema muid eksperte nende vastavate asutuste, institutsioonide või ettevõtete kulul. 3. Liikmesriikide, kes on eesistujariigid või tulevased eesistujariigid, poolt nimetatud eksperte kutsutakse alati üldprogrammi nõukogu koosolekutel osalema. 4. Üldprogrammi nõukogu sekretariaaditeenused tagab komisjon. 5. Üldprogrammi nõukogu koostab ise oma töökorra, mis sisaldab eelkõige järgmisi asju käsitlevaid menetlusi: — komisjoni ja eesistujariigi vahelduv eesistujaks olemine; — koosolekute toimumiskohad; — koosolekute ettevalmistamine; — muude ekspertide koosolekule lubamine; — teavitamiskava, millega tagatakse mitte osalevatele liikmesriikidele täielik teave. Volitused jõustuvad pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt ning liikmesriikidelt, kes tulevad kokku artiklis 17 osutatud komitee raames. 6. Üldprogrammi nõukogu edastab korrapäraselt kirjalikke aruandeid edusammude kohta projekti alal, sealhulgas saadud nõuannete ja nende põhjenduste kohta artiklis 17 osutatud komiteele või vajaduse korral asjaomastele nõukogu ettevalmistavatele organitele. 7. Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 2 kohaldamist, kaetakse liidu üldeelarvest need üldprogrammi nõukogu tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest. Nõukogus tegutsevate liikmesriikide nimetatud üldprogrammi nõukogu liikmete ja käesoleva artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide üldprogrammi nõukogu tegevuses osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude hüvitamise kohta.”;
(3)

Määruse (EL) nr 1272/2009 III lisa IX osaga on ette nähtud sätted, mis on seotud kastidega, kuhu sekkumiseks ostetav veiseliha pakitakse. Vaja on kohandada punktis 6 sätestatud plommimisnõudeid, et viia need vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) II lisa I jaos sätestatud nõuetega.