ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

on mures, et kontrollikoja andmeil kanti ka 2009. aastal tegevuskuludest (III jaotis) 3 500 000 eurot (47 % kulukohustustest) 2010. aastasse üle; rõhutab, et selline olukord näitab, et agentuuri meetmete rakendamine on viibinud, ja see on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; mõistab, et osaliselt on selle põhjustanud suurprojektide mitmeaastane kestus; avaldab agentuurile tunnustust selle eest, et see võttis 2010. aasta alguses kasutusele igakuise aruandlusmehhanismi, mille abil jälgida iga-aastases tööprogrammis kavandatud tegevuste ning vastava eelarve täitmist;
9.

märgib rahuloluga, et EMSK märkustes vastuseks Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioonile 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (6) öeldakse, et Regioonide Komitee (RK) ja EMSK vahelist halduskoostöölepingut aastateks 2008–2014 on asjakohaselt rakendatud, ja märgib, et praegu ei ole välja selgitatud uusi vajadusi praktiliste aspektide parandamiseks ning komiteed suhtuvad jätkuvalt tähelepanelikult vajadusse säilitada ühtlustamise kõrge tase, mis on tagatud halduskoostöölepingu juhtimisstruktuuriga; kutsub EMSK-d ja RK-d teada andma, kas sellest lepingust tulenev eraldamine ei ole mõjutanud eelarvet, ning esitama eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile aruande selle lepingu vahekokkuvõtte kohta, mis tuleb koostada 2011. aastal;
B.

arvestades, et ühisettevõte Clean Sky loodi 2007. aasta detsembris eesmärgiga kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist, et need võimalikult varakult kasutusele võtta;
—

võttis teadmiseks kontrollikoja 2006. aasta aruandes sisalduvad tähelepanekud, et 2006. aastal oli akumuleeritud eelarveülejäägi summa 16 900 000 eurot ja et 2007. aastal maksab keskus oma klientidele tagasi 9 300 000 eurot, ning et 2008. aastal ulatus ülejääk 26 700 000 euroni; nõustus kontrollikoja arvamusega, et ülejääkide akumuleerimine näitas, et keskuse tõlgete hinnakujundusmeetod ei ole olnud piisavalt täpne;
3.

avaldab keskusele tunnustust tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi kasutusele võtmise eest 2009. aastal 2009–2011 keskpikkade prioriteetide ja iga-aastase töökava hindamiseks ning tulemusnäitajate raamistiku loomise eest, et jälgida edenemist ja mõõta väljundit, tulemusi ja mõju; on seisukohal, et just tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi kasutusele võtmine aitab keskusel hallata ja hinnata oma tegevuse mõju, tulemuslikkust, tõhusust ja eesmärgipärasust; on lisaks sellele veendunud, et süsteemi võiks lisada tegevuspõhise eelarvestamise täiendavaid parandusi ja maksete assigneeringute rangemat jälgimist, et vältida ülekandmisi;
B.

arvestades, et Euroopa Parlament andis 5. mail 2010. aastal heakskiidu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele ameti 2008. aasta eelarve täitmisel (5) ja eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas — täheldas, et amet ei koostanud mitmeaastast töökava ja ameti töökava ei olnud kooskõlas eelarveliste kulukohustustega; — märkis, et kontrollikoda leidis taas, nagu ka 2006. ja 2007. aastal, et juriidilised kohustused võeti enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi; — pidas murettekitavaks, et kontrollikoda märkis taas eelarveassigneeringute ümberpaigutamiste suurt arvu 2008. aastal (2008. aastal 52 ja 2007. aastal 32);
1.

tunneb muret asjaolu üle, et kontrollikoja aruande kohaselt kanti assigneeringuid järgmisse aastasse üle 19 % ulatuses ameti kogueelarvest; märgib, et eelkõige kanti 2010. aastasse üle 41 % põhitegevuse assigneeringutest, peamiselt kahe suure projektiga seotud viivituste tõttu; väljendab muret asjaolu üle, et selline olukord annab tunnistust viivitustest ameti eelarve III jaotisest rahastatud tegevuse elluviimisel ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; kutsub seepärast ametit üles teavitama eelarve täitmisele heakskiitu andvat asutust ameti võetud meetmetest puuduse kõrvaldamiseks;
9.

on seisukohal, et kontrollikoja ja parlamendi koostööd saaks tugevdada, muutes töömeetodeid ja lähenemisi sujuvamaks ning edendades veelgi sünergiat kahe institutsiooni vahel; avaldab sellega seoses heameelt meetmete üle, mida kontrollikoda võtab selleks, et reformida ja jätkuvalt täiustada oma rolli vastavalt parlamendi nõudmisele, et kontrollikoja hinnangutel ja audititel oleks laiem ja sügavam mõju, et kontrollikoja andmed oleksid mõjusamad ja kasulikumad ning tema süsteemid ja menetlused usaldusväärsemad; ootab huviga järgnevat vastastikust eksperdihinnangut, mille kontrollikoda kavatseb algatada 2011. aasta jooksul (kolm aastat pärast 2008. aasta positiivset vastastikust eksperdihinnangut); teatab sellega seoses, et parlament kavatseb koostada algatusraporti võimalike paranduste kohta, mida kontrollikojale võiks soovitada täie kindlusega, et parlament võib loota tihedale koostööle kontrollikojaga;
1.

märgib rahuloluga, et kontrollikoda on leidnud piisavalt kinnitust selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 2009. aasta kohta on kõigis olulistes aspektides usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed;
4.

on seisukohal, et oluline on kindlaks määrata tingimused, mille kohaselt – juhul, kui tulemusaruande saldo on positiivne – lisatakse tulemiaruande saldo ühisettevõtte järgmise eelarveaasta eelarvesse, et täpsustada üldisest eelarve tasakaalu põhimõttest tehtava erandi kohaldamist;
4.

peab kahetsusväärseks, et personalivaliku menetlustes esineb puudusi, mis ohustavad kõnealuste menetluste läbipaistvust; võtab teadmiseks asjaolu, et kontrollikoda märkis, et nelja auditeeritud personalivaliku menetluse puhul puudusid tõendid, et enne hindamisprotsessi algust kehtestati valikukriteeriumite kaalud ja lävendid, mida kandidaadid pidid ületama, et neil lubataks teha kirjalikke teste ja et neid kutsutaks intervjuule, ning et puudusid tõendid selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati enne kandidaatide nimekirja koostamist; palub seetõttu ametil lahendada kõnealune olukord oma valikumenetluste parandamise abil;
1.

tunnistab, et sai Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu esimehelt 17. juunil 2011. aastal saadetud kirja, milles öeldakse, et amet on võtnud meetmeid 2009. aasta puudujääkide kõrvaldamiseks; võtab teadmiseks ka ametilt saadud dokumendid ja lisad vastuseks Euroopa Parlamendi eelnimetatud 10. mai 2011. aasta resolutsioonile; tunnistab ka, et sai ameti tegevdirektori kohusetäitja 10. augusti 2011. aasta kirja vastuseks küsimustele, mis tõstatati Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni 13. juuli 2011. aasta koosolekul toimunud arutelul ameti 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; väljendab siiski kahetsust, et ei esitatud kogu küsitud teavet;
8.

on seisukohal, et eespool nimetatud õiguslik põhjendus ja kujunenud tava võtta iga liidu institutsiooni ja asutuse kohta vastu eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevaid otsuseid toetavad seda tõlgendust, ka on eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsused vaja teha funktsionaalsetel põhjustel eraldi, et hoida ära liidu tegevuse katkemine ja häirimine;
11.

võtab teadmiseks, et kolledžis on loodud praeguse eelarve haldamise osana organisatsiooniliste riskide register, et vähendada vahendite alakasutamise ohtu; tuletab kolledžile siiski meelde, kui oluline on assigneeringute ülekandmise vähendamise seisukohalt eelarve kavandamine ja täitmise järelevalve; palub lisaks kontrollikojal ja siseauditi teenistusel tõendada parlamendile, et kolledžis on selles valdkonnas ka tegelikult edu saavutatud, ning näidata, et kõik programmeerimise ja järelevalve vahendid on kindlalt kasutusele võetud;
2.

mõistab, et ühisettevõte on ikka veel algusperioodis; on siiski mures, et maksete assigneeringute määr oli kõigest 1 %;
33.

võtab teadmiseks, et siseauditi talituse 32 soovitusest on üks „ülitähtis” ja käsitleb eksperte hõlmavat rakenduskorda, kaksteist on „väga olulised” ja käsitlevad peamiselt personalijuhtimist, töötajate huvide konfliktide lahendamist ning muud korda, mis toetab inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta teadusliku hinnangu andmist ametis; kutsub seepärast ametit üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni viivitamatult nende soovituste täpsest sisust; nõuab, et amet rakendaks kiiresti siseauditi talituse soovitusi ja annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 30. juuniks 2011 täieliku ülevaate nende soovituste nõuetekohaseks täitmiseks võetud ja rakendatud meetmetest; palub lisaks, et kontrollikoda jälgiks võetud meetmeid ning teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nende tõhususest;
3.

märgib, et kontrollikoda tegi kindlaks, et ombudsman ei ole vastu võtnud ajutiste teenistujate töölevõtmise korra üldsätteid, kuigi Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste (6) artikli 12 lõike 5 kohaselt peab iga institutsioon seda tegema; märgib lisaks murega, et nimetatud nõude täitmata jätmine võib puudutada enamikku ombudsmani töötajatest, sest 2009. aasta eelarve raames täidetud 63 ametikohast 47 olid ajutised ametikohad;
16.

tunnistab, et pärast määruse (EÜ) nr 1361/2008 (millega muudeti määrust (EÜ) nr 219/2007) jõustumist võttis haldusnõukogu 28. juulil 2009 vastu uued SESARi finantseeskirjad; on seisukohal, et need eeskirjad põhinevad valdavalt raamfinantsmääruse põhimõtetel, kuigi on arvamusel, et täiendavalt saaks parandada järgmisi aspekte: — erandid eelarvepõhimõtetest; — siseauditi talituse roll; — auditikomitee loomine; — ühisettevõtte SESAR liikmesuse sätted.
3.

märgib, et 2010. aastal oli Euroopa Kohtu käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 331 000 000 eurot (2009. aastal oli see summa 318 000 000 eurot) ning assigneeringute kasutusmäär oli 97,9 % (2009. aastal 98,5 %); märgib, et Euroopa Kohtu eelarve on puhtalt halduslikku laadi, 75 % kulutustest on seotud institutsiooni heaks töötavate isikutega ning 25 % läheb hoonete, mööbli, seadmete ja mitmesuguste tegevuskulude katteks;
15.

väljendab heameelt, et agentuuri siseauditi üksuse algatusel töötati välja asutusesisene koolituskursus ning on pakutud agentuuris vajalikku eetika ja aususe teemalist koolitust; on eriti rahul asjaoluga, et see koolitus on kõigile töötajatele kohustuslik, et tagada teadlikkus eetilistest ja organisatsiooni väärtustest, eelkõige eetilisest käitumisest, huvide konfliktide vältimisest, pettuste ärahoidmisest ning eeskirjade eiramisest teatamisest;
6.

nõuab, et amet parandaks eelarve täitmise kavandamist, et vähendada ülekandmiste kõrget taset (6 900 000 eurot); märgib eelkõige, et kontrollikoja andmetel sidus amet 48 % ehk 4 600 000 eurot oma aasta tegevuskulude eelarvest (III jaotis) kulukohustustega 2010. aasta detsembris; leiab, et kulutuste nii suures mahus koondumisel aasta viimastesse nädalatesse on oluline mõju ülekandmiste tasemele, ning rõhutab vajadust parandada ameti eelarve täitmise kavandamist; võtab ametilt teadmiseks, et amet on äsja võtnud kasutusele eelarvemooduli, mis peaks võimaldama tal kavandada igal aastal järgmisse eelarveaastasse üle kantavate assigneeringute hulka;
5.

väljendab muret, et kontrollikoda on teatanud ülekandmistest alates 2006. aastast; juhib eriti tähelepanu sellele, et 2010. aastal kanti 2011. aastasse üle 26 500 000 eurot, mis on 28 % kasutada olnud eelarvest, kusjuures vaid 12 miljonit eurot sellest moodustasid viitvõlad; palub agentuuril esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teave hiljemalt 15. detsembriks 2012; võtab teadmiseks agentuuri põhjendused, nimelt vajaduse tagada järjepidevus agentuuri operatiivtegevuses ning eraldada järgneva aasta esimeses kvartalis vahendeid lähetusteks; kordab, et assigneeringute ülekandmise tava tuleks rangelt piirata ning see ei tohiks kahjustada usaldusväärse finantsjuhtimise tavasid; nõuab, et agentuur järgiks edaspidi aastasuse põhimõtet;
A.

arvestades, et kontrollikoda on märkinud, et on leidnud piisavalt kinnitust Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (edaspidi „keskus”) 2010. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;
21.

märgib, et amet on seotud tarbijate jaoks elulise tähtsusega otsuste vastuvõtmisega ja võtab arvesse, et oma olulisuse tõttu tööstusele on amet avalikkuse tähelepanu all, ning jääb ootama eriaruannet, mille kontrollikoda avaldab enne 2012. aasta juunikuud ja milles käsitletakse huvide konflikti, et tutvuda selles esitatud tähelepanekute ja soovitustega ning nende üle arutleda;
märgib, et 2010. aasta lõpus oli veel täitmata viis väga tähtsat soovitust; märgib, et need soovitused on seotud järgmiste tegevustega:

— uuringute haldamise menetluse dokumenteerimine,

— uuringute kavandamisel kasutatava teabe täpsuse ja kvaliteedi tagamine ning kavandatud tegevuse järelevalve,

— hankemenetluse käsiraamatu ajakohastamine ja nõuetest kinnipidamise ning heade tavade järgimise tugevdamine,

— finantstehingute dokumenteerimine,

— järelkontrolli metoodika kehtestamine;

märgib, et fondi iga-aastases tegevusaruandes seisab, et fond on täitnud kolm väga tähtsat soovitust finantsjuhtimise kohta, samas märgitakse iga-aastases siseauditi aruandes, et esialgse kavaga võrreldes on nende täitmine hilinenud; palub seepärast fondil ja siseauditi talitusel teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nende konkreetsete soovituste täitmise täpsest seisust;
70.

on arvamusel, et praegune terav toidukriis Aafrika Sarvel on samuti rahvusvahelise humanitaar- ja arenguabi sidususe ja vastastikuse täiendavuse puudumise ning kuritahtliku toiduainetega spekuleerimise traagiline tagajärg; juhib tähelepanu sellele, et erinevalt loodusõnnetustest on see aeglaselt arenevast kriisist järk-järgult laienenud humanitaarkatastroofiks; tuletab meelde, et kahjuks esineb Aafrika Sarvel pidevalt põuda ja toidupuudust ning et kohalike talunike omavarustatust tuleb jätkusuutlikkuse tagamiseks tõhustada;
28.

märgib eelkõige, et 2010. aastal auditeeris siseauditi talitus standardiseerimiskontrolle, et hinnata ametis standardiseerimiskontrollidega seonduvat sisekontrolli süsteemi ning anda sellele sõltumatu tagatis, mille eesmärk on jälgida, kas riikide lennuametid on järginud asjaomaseid liidu määruseid ning anda aru komisjonile; märgib ka, et amet on juba välja töötanud tegevuskava parandusmeetmetega, milleks siseauditi talitus andis nõusoleku ja mis on juba siseauditi talitusele üle antud, et ta vaataks üle tõendid lõigetes 25–27 sätestatud soovituste rakendamise kohta;
4.

märgib, et amet lasi viieks kuuks, 22. maist 2010 kuni oktoobrini 2010 katta oma hoone fassaadi taimeseinaga, mille maksumus oli 294 641 eurot ning mille teostasid lepingu alusel ettevõte Ramboll peatöövõtjana ja ettevõte Green Fortune; väljendab hämmastust selle üle, et avalikku hanget ei korraldatud; palub ameti tegevdirektoril esitada üksikasjad selle kohta, kuidas töövõtjad välja valiti; võtab ameti tegevdirektori 11. aprilli 2012. aasta kirja põhjal teadmiseks, et töö maksumus kaeti eelarverealt 2 1 4 0 „Teenistusruumide sisustamine” (180 872 eurot) ja eelarverealt 3 3 2 3 „Kommunikatsioonid” (113 769 eurot); rõhutab, et eelarverea 2 1 4 0 kulukohustuste assigneeringud suurenesid 85 000 eurolt 271 049 euroni, erinevalt haldusjuhi hinnangust; märgib lisaks, et 2010. aasta mais läks haldusjuht haiguspuhkusele ja sellest ajast saadik on ametikohal ajutine haldusjuht; võtab tegevdirektori 30. aprilli 2012. aasta kirja põhjal teadmiseks, et eelarverea 2 1 4 0 vahendeid on suurendatud 180 872 euro ülekandmise teel eelarverealt 2 1 0 0 „Ruumide rent”; tuletab meelde, et 2009. aastal maksis amet renti 2010. aasta esimese kvartali eest, vähendades sel teel komisjonile tagasi makstavat summat või vältides selle tagasimaksmist; palub seetõttu ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selgitada, miks ta võttis ruumide rendiks ettenähtud eelarverealt ära 180 872 eurot, kui rendisumma on lepingus kindlaks määratud, ning esitada teave ja üksikasjalikud andmed eelarveliste ümberpaigutuste kohta; loodab, et amet täidab kõik nõudmised 2012. aasta augusti lõpuks;
14.

võtab teadmiseks, et kolledž võttis 2010. aastal kasutusele iganädalased finantsjuhtimisalased koosolekud, et parandada eelarve täitmist ja kontrolli, ning et 2011. aasta juunis vaadati kõik täitmata kohustused üle, et paremini jälgida eelarve kulutamist ja optimeerida 2011. aasta eelarve täitmist; palub seepärast kontrollikojal ja siseauditi talitusel tõendada parlamendile, et kolledžis on selles valdkonnas ka tegelikult edu saavutatud, ning näidata, et kõik kavandamise ja järelevalve vahendid on kindlalt kasutusele võetud;
4.

märgib, et 2010. aastal oli kontrollikoja käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 148 600 000 eurot (2009. aastal oli see summa 188 000 000 eurot) ning assigneeringute kasutusmäär oli 93 % (2009. aastal 92,1 %); rõhutab, et kontrollikoja eelarve on puhtalt halduslikku laadi, 80 % kulutustest on seotud institutsiooni heaks töötavate isikutega ning 20 % läheb hoonete, mööbli, seadmete ja mitmesuguste tegevuskulude katteks;
2.

võtab teadmiseks, et fondi iga-aastastes finantsaruannetes on märgitud, et 2010. aastal oli liidu toetus tegelikult 19 196 840,29 eurot; võtab teadmiseks fondi avalduse, et 2010. aastal oli liidu tegelikult eraldatud toetus kokku 19 297 822 eurot, st 19 460 000 eurot miinus 162 178 eurot, mis on liidu mitterahaline toetus; võtab samuti teadmiseks fondi teate, et liidult saadud summast kasutas fond 19 196 840,29 eurot ja tagastas ülejäänud 100 981,71 eurot komisjonile;
9.

võtab lisaks teadmiseks, et 2010. aastal oli ühisettevõttel kaks mahukat hankemenetlust IT-infrastruktuuri ja järelauditite valdkonnas, mille tulemusena sõlmiti raamlepingud, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas; rõhutab, et need menetlused käivitati ühiselt koos teiste ühisettevõtetega; on arvamusel, et ühisettevõtete algatus korraldada ühised hankemenetlused on huvipakkuv; usub, et see võimaldab ühisettevõtetele mastaabisäästu ja hoiab kokku maksumaksjate raha; ergutab seetõttu ühisettevõtteid kasutama ühiseid hankemenetlusi võimalikult tihti;
8.

tuletab meelde, et ühisettevõte loodi 2008. aasta mais, kuid hakkas iseseisvalt tööle 2010. aasta novembris; väljendab tõsist muret seoses asjaoluga, et ei ole veel välja töötatud mitterahalise toetuse hindamise metoodikat kooskõlas finantseeskirjadega ja vastavalt seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi osalemiseeskirjadele; võtab ühisettevõtte vastusest kontrollikojale teadmiseks, et ühisettevõte koostas 2011. aasta II kvartalis metoodika ja esitas selle juhatusele vastuvõtmiseks novembris 2011; palub, et ühisettevõte teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni viimastest arengutest selle metoodika vastuvõtmisel ja rakendamisel;
29.

märgib, et kaheksat väga olulist soovitust ei ole ameti esialgses tegevuskavas määratud tähtajaks ellu viidud; märgib, et neist kuue puhul on hilinetud üle 12 kuu ja need puudutavad järgmisi küsimusi: — erandite registri sisu läbivaatamine ja vastavad parandusmeetmed; — personalijuhtimise korra koostamine; — personalijuhtimise meetmete järelevalve tugevdamine; — ajutiste töötajate arvu vähendamine; — personaliosakonna ülesehituse muutmine; — personalijuhtimise integreeritud arvutiprogrammi rakendamine;
9.

märgib ühisettevõtte 2010. aasta tegevusaruande põhjal, et programm SESAR koosnes 304 projektist, millest 171 projekti algatati 2009. aastal ja 114 täiendavat projekti käivitati 2010. aastal; võtab teadmiseks, et 80,9 % projektidest on rakendamisel, välja arvatud tühistatud projektid (3) või peatatud projektid (10); võtab teadmiseks, et ühisettevõte esitas iga tühistatud või peatatud projekti kohta põhjenduse ja selgitas võetud parandusmeetmeid; märgib eelkõige seoses hetkel peatatud projektidega, et — umbes 60 % neist on seotud meetmetega, mis nõuavad enne uuesti käivitamist, et muud projektid annaksid esimesi täielikke tulemusi; — umbes 20 % projektidest ei ole usaldusväärset seost teiste programmi tegevustega; ülejäänud 20 % projektidest on peatatud, kuna neil puudub otsene seos edaspidiste tegevustega või need on üldkavaga ainult kaudselt seotud;
31.

täheldab, et ametit on korduvalt kahtlustatud väidetavates huvide konflikti juhtumites, milles on osalenud eksperdikomisjonide liikmed, eeskätt toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjoni ning geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni liikmed; rõhutab, et 2012. aasta märtsis oli ette nähtud uuendada ameti kaheksa teaduskomisjoni ja teaduskomitee liikmeskonda ning vaatluse all on ameti suutlikkus uut poliitikat rakendada; kutsub seepärast ametit teavitama 30. juuniks 2012 kirjalikult eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni meetmetest, mis on võetud uue sõltumatu ja teadusliku otsustamisprotsessi poliitika rakendamiseks ja huvide konflikti mõiste OECD määratluse järgimiseks, kui uuendatakse teaduskomisjonide ja teaduskomiteede koosseisu; palub ühtlasi ametil teatada 30. juuniks 2012 eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teaduskomisjonide ja teaduskomiteede uued koosseisud;
80.

märgib, et 2010. aastal osteti Brüsselis 11 000 000 euro eest REMARDi hoone ja on otsustatud osta Sofias 9 240 000 euro eest Euroopa Maja; peab kahetsusväärseks, et turu piiratuse tõttu on korrashoiu-, renoveerimis- ja soetuskulud liiga kõrged ja et läbirääkimiste konfidentsiaalsust on raske säilitada; on seisukohal, et muudetud finantsmäärusega kavandatav nõue, mille kohaselt peavad institutsioonid oma ehitusplaanid mitu aastat ette avaldama, tekitaks institutsioonidele ja maksumaksjatele märkimisväärseid kulusid;
7.

nõuab tungivalt, et amet kohaldaks hankemenetlusi nõuetekohaselt ja tagaks piisavad andmed kavandatavate avalike hangete kohta oma iga-aastases tegevusprogrammis; väljendab eelkõige muret selle üle, et asutuste iga-aastastes tegevusprogrammides ei avalikustata selgesõnaliselt kogu teavet, millele on viidatud finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades; tuletab ametile meelde, et kui alusandmed piisaval määral ei toeta kavandatava tegevusega seotud hangete rahastamisotsust, võib see seada kahtluse alla ameti otsuste kehtivuse; märgib ameti andmetel, et alates 2011. aastast on lõplikule tööprogrammile lisatud eraldi lisa, milles on ära toodud aasta jooksul hangeteks ette nähtud eelarveliste vahendite kogusumma, kavandatud lepingute orienteeruv arv ja tegevuste kaupa rühmitatud soovituslikud ajakavad;
B.

arvestades, et kontrollikoda on märkinud, et on leidnud piisavalt kinnitust instituudi 2010. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;
1.

märgib, et 2010. aastal oli Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 127 200 000 eurot (2009. aastal oli see summa 122 000 000 eurot) ning assigneeringute kasutamise määr oli 98 % (2009. aastal 98 %); rõhutab, et EMSK eelarve on puhtalt halduslikku laadi: 70 % kulutustest on seotud institutsiooni heaks töötavate isikutega ja 30 % läheb hoonete, sisustuse ja seadmetega seotud kulude ja eri tegevuskulude katteks;
43.

on mures, et neist „väga olulistest” soovitustest seitsme täitmisega on hiljaks jäädud juba üle 12 kuu; märgib, et need soovitused käsitlevad järgmisi küsimusi: — vastavus personalieeskirjade artiklile 110; — töölevõtmise kord; — andmebaaside kasutamine; — tootedokumentide arhiveerimise eeskirjade kindlaksmääramine; — juhised töötajate võimalike huvide konfliktide lahendamiseks; — ekspertide kaasamise menetlused; — ülesannete lahusus finantstehingute puhul; nõuab seepärast tungivalt, et amet kõrvaldaks kiiresti siseauditi talituse tuvastatud puudused ning teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni võetud meetmetest;
5.

kutsub ametit üles võtma viivitamata meetmeid, et vähendada ülekantud assigneeringute suurt hulka; võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis, et ülekantud assigneeringute summa oli 22 600 000 eurot, mis moodustab 25 % 2010. aasta eelarvest; märgib lisaks pettumusega, et ülekantud assigneeringute määr oli II jaotises („Halduskulud”) 49 % ja III jaotises („Tegevuskulud”) 59 %;