KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. detsember 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Graves (KPN)]

(2017/C 421/07)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Graves“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus, mis vastab määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

„GRAVES“

AOP-FR-A1012-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 7.3.2016

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

1. Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad:

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjendus

2.1. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi 1. peatüki IV punkti lõiget 1 muudeti järgmiselt.

— Pärast sõna „Virelade“, lisati sõnad: „ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010“. Selle muudatuse eesmärk on lisada geograafilisse piirkonda osa Coimièresi kommuunist, kuna sealses veinitootmises on ammusest ajast kasutatud samu viinapuude viljelustavasid kui naabruses asuvates päritolunimetuse „Graves“ kohaldamisalasse kuuluvates viinamarjaistandustes ning piirkonna asukoht on väga sarnane nii maastiku kui ka topograafiliste, hüdroloogiliste, geoloogiliste ja mullastiku omaduste poolest. See osa Coimièresi kommuunist asub KPNi „Graves“ geograafilise piirkonna vahetus lähenduses. Taotlus Coimièresi kommuuni lisamiseks esitati 1938. aastal pärast seda, kui päritolunimetust oli riiklikult tunnustatud, kuna üks selleaegne ettevõtja teavitas juba siis nimetatud kommuuni väljajätmisest. Kuigi seejärel on riiklikud ametiasutused teinud ridamisi pooldavaid otsuseid kõnealuse kommuni KPNiga hõlmatud geograafilisse piirkonda lisamiseks, ei ole otsust kunagi ametlikesse tekstidesse jäädvustatud. Kõnealuse kommuuni lisamisega parandatakse lihtsalt üks ammune väljajätmine.

— Sõnad „Martignas-sur-Jalle“ ja „Saint-Jean-d’Illac“ on välja jäetud. Selle muudatuse eesmärk on jätta geograafilisest piirkonnast välja kommuunid Martignas-sur-Jalle ja Saint-Jean-d’Illac, kus ei tegelda enam veinitootmisega ega kasvatata viinamarju, samuti ei ole seal KPNiga hõlmatud maatükke.

Koonddokumenti on seega muudetud punktis 6.

2.2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti lõikesse 2 lisati pärast sõnu „10. veebruaril 2011“, sõnad: „ja alalise komitee 4. septembril 2013. aastal peetud kohtumisel riikliku komitee volitusel“. Kõnealuse muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.3. Seos geograafilise piirkonnaga

I. peatüki X punkti 1. osa punkti a kolmandas lõigus asendati number „43“ numbriga „42“. Selle muudatusega parandati geograafilise piirkonna kommuunide arv pärast kahe kommuuni (Martignas-sur-Jalle ja Saint-Jean-d’Illac) väljajätmist ning Coimièresi kommuuni ühe osa lisamist.

Koonddokumenti on seega muudetud punktis 8.

Koonddokumendi punktis 8 esitatud seoste kokkuvõte vaadati läbi, võttes arvesse tarkvaraga e-Ambrosia nõutavat maksimaalset tähemärkide arvu.

2.4. Muud muudatused

Käesoleva uue muutmistaotluse raames ajakohastati koonddokumenti vastavalt tarkvara e-Ambrosia puhul nõutavatele uutele sisestusreeglitele.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus

Graves

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Vaikne punane vein

Punaseid veine valmistatakse tasakaalustatud meetodil eri viinamarjasortidest. ‘Cabernet sauvignon N’ annab aroome ja struktuuri, ‘Merlot N’ lisab lõhnanüanssi ja nõtkust. Neid täiendavad ‘Cabernet franc N’, ‘Petit-verdot N’, ‘Malbec N’ ja ‘Carménère N’. Noortes veinides on sageli tunda punaste marjade aroome, millele lisanduvad vürtsi- ja grillinoodid. Need veinid on elegantsed, struktureeritud, peened ning aromaatsed. Veinid küpsevad harmooniliselt ja nende aroomibuketti võib sattuda suitsuseid noote. Veinide aastakäigust ja päritolust tulenevalt saavutavad nad oma tippkvaliteedi 5–10 aasta jooksul.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Kogu alkoholisisaldus pärast rikastamist on 13,5 mahuprotsenti.

Õun- ja piimahappeline fermentatsioon on punaste veinide puhul kohustuslik.

Õunhappe sisaldus on 0,30 g/l või väiksem.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 3 g/l või väiksem.

Vaikne kuiv valge vein

Valged veinid on elegantsed ja täidlased. Neid valmistatakse sordist ‘Sémillon B’ ning neis on üldiselt lillenoote ja loomulikku rasvasust, mis ei välista siiski värskust. Kui sellele on lisatud sorti ‘Sauvignon B’, mis annab erksust ja väljendusrikkust, ning sorti ‘Muscadelle B’, mis lisab kergeid muskusenoote, on veinidel sageli lille- ja tsitruseliste aroom, millele lisanduvad mõnikord eksootilised või mentoolivarjundid. Juhul kui veine laagerdatakse puuvaatides, muutuvad need mõne aasta jooksul rikkalikumaks ja komplekssemaks.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Kogu alkoholisisaldus pärast rikastamist on 13 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 4 g/l või väiksem.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,27 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Nimetamata on jäetud analüütilisi omadusi käsitlevad näitajad, mis on sätestatud kehtivates riiklikes õigusaktides.

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus ja vahed

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,8 meetri.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise arengustaadiumis (Lorentzi skaalal 9). Viinapuud on lõigatud järgmiste lõikamismeetodiga nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga:

— „cots“ lõikamismeetodil (lühivõrsed) või „astes“ lõikamismeetodil (pikad võrsed);

— kahetüvelisel „cots“ lõikamismeetodil või neljaharulise lehviku kujuliselt.

Niisutamine

Viljelustavad

Viinapuid võib kasvuperioodil niisutada üksnes kestva kuivuse ajal ning juhul, kui see häirib viinapuu füsioloogilist arengut ja viinamarjade asjakohast valmimist.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %.

Pärast rikastamist ei tohi punaste veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi valgete veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

b. Maksimaalne saagikus

punane vein

65 hektoliitrit hektari kohta.

valge vein

68 hektoliitrit hektari kohta.

6. Kindlaksmääratud piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arbanats, Ayguemorte-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010.)

7. Peamised veiniviinamarjasordid

‘Cabernet-Sauvignon N’

‘Cabernet franc N’

‘Cot N’

‘Carménère N’

‘Muscadelle B’

‘Merlot N’

‘Sémillon B’

‘Sauvignon gris G’

‘Sauvignon B’

‘Petit Verdot N’

8. Seos(ed)

Kaitstud päritolunimetuse „Graves“ geograafiline tootmispiirkond on ligikaudu 10 kilomeetri laiune ala Garonne’i jõe vasakul kaldal Bordeaux põhjaosast kuni Langoni kirdeosani.

Nagu päritolunimest nähtub (graves tähendab Gironde’i pinnast), koosneb pinnas suurematest ja väiksematest kividest, jämedamast ja peenemast kruusast ning muda ja saviga segunenud liivast. Aluspinnases esineb teatavates kohtades lubjakivi, kuid peamiselt on tegemist liiva, rauda sisaldava liivakivi või saviga. Piirkond hõlmab Gironde’i departemangu 42 kommuuni.

Pinnas on moodustunud pika ja mitmekülgse geoloogilise arengu vältel ning on tihedalt seotud Garonne’i jõe tekke, jõesängi muutumise ja kvaternaariajastu järjestikuste liustikuperioodidega. Kõnealustel perioodidel uuristasid Püreneede liustikud orge ja tootsid kiviainest, mille jõed seejärel Bordeaux’ piirkonnani kandsid. Nendest järjestikustest kihtidest on järel vaid eri kujuga ja eri liiki kruusased künkad.

Hiljem piirkonnas tekkinud pinnasele on iseloomulik hea vee läbilaskvus, mis tuleneb kruusa ja kivide rohkusest. Kuigi nimetatud piirkonnas ei toodeta üksnes viinamarju päritolunimetusega „Graves“, annab sealne pinnas tootele maine ja sümboliseerib kvaliteeti. Sealsed nõlvad soodustavad vee ärajuhtimist ja seega suurepärast pinnadrenaaži. Drenaažile aitab kaasa ka Garonne’i jõe väikestest lisajõgedest koosnev hüdrograafiline võrgustik. Viinapuude veevarustust reguleerib suuresti pinnas.

Viinamarjaistandusi toetab eriline ja soodne kliima. Männimetsadel on oluline roll temperatuuri reguleerijana, kuna need kaitsevad viinapuid läänest tuleva halva ilma eest. Suure kuumuse ja liigse niiskuse eest kaitsevad viinapuid Garonne’i jõe lähedusest tingitud õhutamine ja looduslik ventilatsioon. Ookeani mõju kaitseb viinapuid kevadiste hallade eest. Piirkonna viinamarjaistandused asetsevad jõe ja männimetsade vahel laugetel nõlvadel, kus heledatelt poleeritud kividelt peegeldub valgus viinamarjade pinnale.

Gravesi piirkond on Bordeaux parimate valgete ja punaste veinide ning veel praegugi kasutatavate viljelustavade sünnikoht. Neid viinamarjasorte kasvatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toetada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata range käega, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt fotosünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist.

Maatükkidele on iseloomulik vee looduslik äravool ja viinamarjade tootmiseks ettenähtud viljelusalal klassifitseeritakse maatükke selle järgi, kui hea on vee äravool või kuidas maatükid künkal või nõlval asetsevad. Sellega seoses järgitakse 4. märtsi 1937. aasta määruses, millega määratletakse kaitstud päritolunimetus „Graves“, juba esitatud tavasid. Välja on jäetud sellised geograafilised ja topograafilised asukohad, kus esineb kevadisi hallasid, kuna need asuvad Garonne’i jõest liiga kaugel või keset metsa (külmade õhumasside liikumine takistatud).

Täpselt määratletud maatükkidel tulevad viinamarjasortide omadused kõige paremini esile. Kõnealused sordid on valitud aastasadade jooksul, kuna need taluvad hästi säilitamist ja laagerdamist, mis on seotud vajadusega transportida neid tooteid pikkade vahemaade taha.

Kuigi päritolunimetusega viinamarjade viljelemiseks kasutatav pinnas on kivine, soe ja toitainevaene, mis piirab looduslikult punase veini tootmist, võimaldab see siiski sortide ‘Cabernet-sauvignon N’ ja ‘Merlot’ optimaalset küpsemist. Sealjuures on abiks ka asjaolu, et lähedal asuv Garonne’i jõgi reguleerib õhutemperatuuri. Sel viisil saadud veinidel on hea struktuur ja neid on vaja laagerdada, et need küpseksid ja nende omadused tuleksid enne tarbijani jõudmist paremini esile.

Kui maatükk asub liivasemal või savisemal pinnasel, on see sobivam selliste päritolunimetusega valgete veinide tootmiseks, mida valmistatakse peamiselt sortidest ‘Sauvignon B’ ja ‘Sémillon B’, mis annavad veinidele värskuse, millele lisandub hõrk maitse ning lillesed ja puuviljalised noodid.

Piisava saagi tagamiseks ja selleks, et viinapuid marjadega mitte üle koormata, on minimaalne istutustihedus suur, et viinamarjad küpseksid hästi ja asetseksid puudel optimaalse tihedusega.

Kaitstud päritolunimetuse „Graves“ rahvusvahelist mainet on mõjutanud ainulaadsed geograafilised ja mullastikutingimused ning lähedal asuv Bordeaux’ sadam, mida on traditsiooniliselt kasutatud kõnealuste veinide rahvusvaheliseks müügiks.

9. Olulised lisatingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veini valmistamise osas, on Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumid: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets-en-Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont ja Sauternes.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada suurema geograafilise piirkonnaga „Vin de Graves“. Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

10. Link tootespetsifikaadi juurde

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d60d4526-0d0e-4eec-811f-73176ca92985