Finantsmäärus,

16. juuni 1998,

mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel

(98/430/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, edaspidi "EÜ leping",

võttes arvesse 15. detsembril 1989. aastal Lomés allakirjutatud neljandat AKV-EÜ konventsiooni, edaspidi "konventsioon", mida on muudetud 4. novembril 1995. aastal Mauritiusel allakirjutatud lepinguga,

võttes arvesse 20. detsembril 1995. aastal Brüsselis allakirjutatud sisekokkulepet ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta neljanda AKV-EÜ konventsiooni [1] alusel, edaspidi "sisekokkulepe", eriti selle artiklit 32,

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1991. aasta otsust 91/482/EMÜ ülemeremaade ja -territooriumide liitmise kohta Euroopa Majandusühendusega, [2] edaspidi "otsus",

võttes arvesse Euroopa Arengufondi poolt rahastatavate 29. märtsil 1990. aastal AKV-EÜ ministrite nõukogu poolt kinnitatud ehitus-, tarne- ja teenuslepingute üldeeskirju ning üldtingimusi, [3] edaspidi "lepingute üldeeskirjad ja -tingimused",

võttes arvesse komisjoni esitatud ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga, edaspidi "pank", arvamust,

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust [4]

ning arvestades, et:

lähtuvalt sisekokkuleppe artikli 1 lõikest 1 on liikmesriigid rajanud kaheksanda Euroopa Arengufondi;

vastavalt sisekokkuleppe artiklile 32 muutuvad käesoleva sisekokkuleppe rakendussätted kehtivaks, kui nõukogu võtab finantsmääruse vastu kokkuleppe artikli 21 lõikes 4 ette nähtud kvalifitseeritud häälteenamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA FINANTSMÄÄRUSE:

I JAOTIS

FINANTSKALKULATSIOONID, EUROOPA ARENGUFONDI SISSEMAKSETE TASUMISE EESKIRI LIIKMESRIIKIDELE NING PÕHIALUSED

Artikkel 1

Sisekokkuleppe artiklis 1 määratud Euroopa Arengufondi summa assigneeritakse vastavalt I lisale. Assigneeringud ja ülekandmise eeskiri sätestatakse konventsioonis ja sisekokkuleppes.

Artikkel 2

1. Aastased sissemaksed Euroopa Arengufondi koosnevad neljast osamaksest, mis kuuluvad tasumisele:

- 20. jaanuaril,

- 1. aprillil,

- 1. juulil,

- 1. novembril.

Kui nõukogu ei ole teisiti otsustanud, tehakse vastavalt sisekokkuleppe artikli 6 lõikele 3 nõukogu poolt määratud lisamaksed majandusaastaks võimalikult lühikese perioodi jooksul, mis kehtestatakse selliste maksete vajalikkust käsitlevas otsuses, ja mis ei tohi olla pikem kui kolm kuud.

2. Komisjon teatab igale liikmesriigile nii kiiresti kui võimalik, hiljemalt iga majandusaasta alguses sisekokkuleppe artikli 6 lõikes 1 nimetatud nõukogu otsuse alusel igaks maksetähtpäevaks makstava sissemakse summa. Komisjon määrab kindlaks iga liikmesriigi poolt makstavad summad nii, et need oleksid proportsionaalsed liikmesriigi poolt Euroopa Arengufondile makstavate sissemaksetega nagu on määratud sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 2.

Komisjon teavitab liikmesriike sissemaksete summade muutmisest nii kiiresti kui võimalik enne sissemakse osamakse tähtaega Euroopa Arengufondi rahalise seisu ja ülejäänud majandusaasta kulude kalkulatsioonide alusel.

3. Kui käesoleva artikli alusel tasumisele kuuluvat osamakset ei ole tasutud 15 päeva jooksul pärast maksetähtaega, nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt maksmata summa osas intresside tasumist, mille määr on kaks protsendipunkti kõrgem lühiajalise rahastamise intressimäärast, mida kohaldatakse maksetähtpäeval liikmesriigi rahaturul eküü suhtes. Intressimäärale lisandub 0,25 protsenti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud intressimäära kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes. Komisjoni poolt kasseeritud hilinenud maksete intressisummad krediteeritakse sisekokkuleppe artikli 9 lõikes 2 ette nähtud kontole.

Artikkel 3

1. Liikmesriikide rahalised sissemaksed on väljendatud eküüdes.

2. Iga liikmesriik tasub oma sissemakse eküüdes. Liikmesriigid võivad siiski sooritada oma tegelikud sissemaksed riigi valuutas.

3. Iga liikmesriigi poolt tehtud rahalised sissemaksed krediteeritakse spetsiaalsele kontole nimega "Euroopa Ühenduste Komisjon – Euroopa Arengufond", mis avatakse antud riigi emissioonipangas või selle poolt määratud finantsasutuses. Selliste sissemaksete summad jäävad erikontodele, kuni neid kasutatakse konventsiooni artiklis 319 ette nähtud maksete tasumiseks.

4. Konventsiooni tähtaja möödudes nõuab komisjon liikmesriikidelt tasumata jäänud kohustuslike sissemaksete tegemist käesolevas finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 4

1. Eküü määratletakse liikmesriikide valuutade teatavate summade kogusummana nagu on ette nähtud nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 3320/94 Euroopa Liidu lepingu jõustumise järel eküü määratlust käsitlevate olemasolevate ühenduse õigusaktide ühtlustamise kohta. [5]

Nõukogu poolt EÜ lepingust lähtuvalt tehtud mis tahes muudatus eküü koostises kohaldub automaatselt käesoleva sätte suhtes.

2. Eküü väärtus riigi valuutas on võrdne eküü kursi aluseks olevate vääringute ekvivalentide summaga selles valuutas.

Eküü väärtuse määrab igapäevaste valuutaturgude valuutakursside alusel kindlaks komisjon.

Igapäevased erinevate riikide valuutade konverteerimiskursid on kättesaadavad iga päev ning avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

3. Kõiki tehinguid, mis sisaldavad eküü konverteerimist riigi valuutaks, mõjutab konkreetsel päeval kehtiv valuutavahetuskurss; kõrvalekaldeid sellest põhimõttest võib lubada nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel ja kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärusega [6].

Artikkel 5

Konventsiooni artikli 319 lõigetes 1 ja 4 sätestatud maksete jaoks avab komisjon kontod AKV riikide finantsasutustes ning ülemeremaades ja -territooriumidel AKV riikide valuutades või ülemeremaade ja -territooriumide valuutades sooritatavate maksete jaoks ning liikmesriikides eküüdes või riigi valuutades sooritatavate maksete jaoks. Vastavalt konventsiooni artikli 319 lõikele 3 kannavad nimetatud kontode hoiused intresse. Vastavalt konventsiooni artiklile 192 krediteeritakse sellised intressisummad konventsiooni artikli 9 lõikes 2 määratud kontole.

Artikkel 6

1. Komisjon kannab artikli 3 lõike 3 alusel avatud erikontodelt üle summad, mida vajatakse vastavalt artiklile 5 komisjoni nimel avatud kontode täiendamiseks. Nimetatud ülekandeid tehakse projektide ja programmide sularahavajaduse alusel.

2. Komisjon püüab artikli 3 lõikes 3 nimetatud erikontodelt raha välja võtta nii, et nimetatud kontodel säiliks komisjoni varade jaotus vastavalt erinevate liikmesriikide poolt Euroopa Arengufondi sissemakstud osadele.

Artikkel 7

Komisjoni ametnike ja agentide, kes on volitatud läbi viima tehinguid Euroopa Arengufondi kontodel, allkirjad antakse hoiule asjaomastesse pankadesse kontode avamise ajal või, hiljem volitatud ametnike ja agentide puhul, neile volituste andmise ajal. Käesolevat menetlust kohaldatakse ka riiklike ja regionaalsete eelarvevahendite käsutajate ning nende asetäitjate allkirjade hoiuleandmise suhtes tehingute osas, mis hõlmavad AKV riikides või ülemeremaades ja -territooriumidel ning, kui see on asjakohane, siis liikmesriikides avatud vahenduskontodel sooritatavaid makseid.

Artikkel 8

1. Euroopa Arengufondi ressursse tuleb kasutada kooskõlas finantsjuhtimise heade tavadega ja eelkõige säästlikkuse ja tasuvuse põhimõtetega. Kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid peavad olema kindlaks tehtud ja nende elluviimise arengut tuleb asjakohaste vahendite abil jälgida.

2. Sel eesmärgil peab Euroopa Arengufondi vahendite kasutamisele eelnema kavandatava tehingu eelhindamine, tagamaks et oodatud tulemused õigustavad kasutatud meetmeid.

3. Kõiki tehinguid tuleb perioodiliselt kontrollida ja taustauuringuid läbi viia, pidades silmas eelkõige sisekokkuleppe artikli 6 lõikes 1 nimetatud sissemaksenõuete kalkulatsioone.

Artikkel 9

1. Sisekokkuleppe artiklitest 25 kuni 27 lähtuvalt vastu võetud rahastamisotsused, mis käsitlevad komisjoni korraldatavat finantsabi ja rahastamislepinguid, on ajaliselt piiratud projekti elluviimise alustamiseks. Pärast käesolevat tähtaega ei ole rahastamisotsus ja -leping enam kehtivad.

2. Lõikes 1 nimetatud rahastamisotsustel ja -lepingutel on samuti ajaline piirang tehingu teostamiseks. Tehingu jätkamist pärast käesolevat tähtaega peab õigustama kolmandast isikust kasusaaja ja komisjon peab selle enne rakendustähtaja saabumist heaks kiitma.

3. Projekti lõpetamine ja kulukohustuse lõppemine artikli 20 alusel leiab aset siis, kui komisjoni poolt seoses käesoleva projektiga võetud kulukohustus abisaaja suhtes on lõppenud ning sellega kaasnevad maksed ja sissenõudmised on raamatupidamisaruannetes kirjendatud.

II JAOTIS

EUROOPA ARENGUFONDI ASSIGNEERINGUTE FINANTSHALDAMINE KOMISJONI POOLT

I jagu

ÜLDSÄTTED

Artikkel 10

Lähtuvalt artikli 15 lõike 3 punktist c ja artiklist 39 ei kohaldata käesoleva jaotise sätteid panga poolt hallatava riskikapitali ja intressimäära subsiidiumide suhtes.

Artikkel 11

1. Assigneeringute haldamise eest vastutavad eelarvevahendite käsutajad, kes võivad ainuisikuliselt võtta kulutustega seotud kohustusi, määrata kindlaks sissenõutavaid summasid ning väljastada sissenõude- ja maksekorraldusi.

2. Sissenõude- ja maksetehinguid sooritab peaarvepidaja.

3. Eelarvevahendite käsutaja, finantskontrolöri ja peaarvepidaja ülesandeid ei ole lubatud omavahel ühendada.

Artikkel 12

Kui tulude ja kuludega seotud tehingute haldamine toimub integreeritud arvutisüsteemide abil, kohaldatakse käesoleva jaotise II ja III jao sätteid, võttes arvesse elektroonilise haldusega kaasnevaid võimalusi ja nõudeid.

Nimetatud juhul:

- võivad alusdokumendid jääda kontrollimiseks juhtiva eelarvevahendite käsutaja või peaarvepidaja või nende asetäitjate kätte,

- võib allkirju ja nõusolekuid anda sobivas elektroonilises vormis.

Finantskontrolöriga konsulteeritakse Euroopa Arengufondi raamatupidamissüsteemi rajamise osas ning finantskontrolöril on ligipääs süsteemi andmetele.

Artikkel 13

1. Euroopa Arengufondi juhtiva eelarvevahendite käsutaja, kelle ülesanded on sätestatud konventsiooni artiklis 311, nimetab ametisse komisjon.

2. Euroopa Arengufondi juhtiv eelarvevahendite käsutaja võib delegeerida oma Euroopa Arengufondi rakendusvolitused volitatud isikutele, kes nimetatakse ametisse komisjoni sellekohase kinnituse alusel. Käesoleva jaotisega vastu võetud vastutust reguleerivat eeskirja kohaldatakse nimetatud isikute suhtes neile delegeeritud volituste raames. Igas volituste delegeerimist käsitlevas otsuses tuuakse välja delegeerimise ulatus ning, kui see on asjakohane, siis kestus.

3. Isikud, kellele volitused on delegeeritud, võivad tegutseda üksnes neile selgesõnaliselt antud volituste raames. Volituste delegeerimist käsitlevatest otsustest teatatakse isikutele, kellele volitused delegeeritakse, peaarvepidajale, finantskontrolörile, juhtivale eelarvevahendite käsutajale ja Euroopa Kontrollikojale.

Artikkel 14

1. Komisjoni finantskontrolör on Euroopa Arengufondi finantskontrolör. Ta vastutab kulukohustuste ja -volituste kontrollimise ning tulude ja võlgade registreerimise ja sissenõudmiste kontrollimise eest. Finantskontrolöri võivad tema ülesannete täitmisel abistada üks või mitu abifinantskontrolöri.

2. Finantskontrolör teostab kontrollimist toimikute läbivaatamise teel, mis toimub vajadusel kohapeal. Seoses sellega on tal ligipääs toimikutele ja kulukohustusi, kulusid ja tulusid käsitlevatele originaaldokumentidele ning vajaduse korral assigneeringute ja assigneeritud vahenditega seotud toimikutele. Magnetkandjal koostatud või hoitav mis tahes dokument või andmed, mille kasutamist finantskontrolör peab oma tööülesannete täitmisel vajalikuks, saadetakse talle tema sellekohase taotluse esitamisel.

3. Finantskontrolöri suhtes kohalduv erieeskiri on sätestatud Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavas finantsmääruses.

Artikkel 15

1. Peaarvepidaja nimetab ametisse komisjon. Peaarvepidajat võivad tema ülesannete täitmisel abistada üks või mitu peaarvepidaja abi, kes nimetatakse ametisse peaarvepidaja põhjendatud arvamuse alusel ning samadel tingimustel kui peaarvepidaja.

2. Peaarvepidaja vastutab tulude kogumise ja kulude tasumise ning võlgade sissenõudmise ja rahavoogude haldamise eest. Lähtuvalt artiklist 36 on peaarvepidaja ainuisikuliselt volitatud haldama vahendeid ja varasid. Ta on vastutav nende hooldamise eest.

3. Peaarvepidaja on vastutav kontode hooldamise eest, kui tegemist on:

a) artiklis 1 nimetatud assigneeringutega;

b) artiklis 20 nimetatud kulukohustustega;

c) artiklis 39 nimetatud riskikapitali käsitlevate otsuste ja intressimäära subsiidiumitega;

d) maksete, tulude ja võlgadega.

4. Peaarvepidaja on vastutav käesoleva finantsmääruse artikli 66 lõikes 2 nimetatud raamatupidamisaruannete ettevalmistamise eest.

Artikkel 16

Kontrollikoda teavitatakse artiklis 36 nimetatud juhtiva eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja, peaarvepidaja abi ja avansikontode haldaja ametissenimetamisest ja artiklis 40 nimetatud raamatupidamiskavast. Komisjon edastab kontrollikojale kõik komisjoni poolt koostatud finantstegevuse sisekorraeeskirjad.

II jagu

TULUD JA VÕLAD

Artikkel 17

1. Euroopa Arengufondi tulud koosnevad liikmesriikide poolt vastavalt sisekokkuleppele tehtud maksetest, hoiustelt saadavast tulust ja muudest nõukogu poolt kinnitatud summadest.

2. Peaarvepidaja on vastutav liikmesriikide poolt sooritatud maksete ja teiste tulude kontrollimise ning kirjendamise eest raamatupidamisarvestuses.

3. Kogu ülejäänud tulu osas koostab peaarvepidaja tulukorralduse, mis saadetakse kinnitamiseks finantskontrolörile. Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et:

a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti;

b) sissenõudekorraldus on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste sätetega;

c) alusdokumendid on nõuetekohased;

d) sissenõudekorraldus on kooskõlas finantsjuhtimise heade tavadega;

e) tulu summa ja valuuta on õiged.

Tulu kirjendamine raamatupidamisarvestuses on lõplik pärast finantskontrolöri kinnitust.

Artikkel 18

1. Kõikidele meetmetele või olukordadele, mis võivad tekitada või muuta Euroopa Arengufondi võlga ning millest riigi juhtiv eelarvevahendite käsutaja komisjonile teatab, peab eelnema juhtiva eelarvevahendite käsutaja võlakalkulatsioon. Nimetatud kalkulatsioonid edastatakse kinnitamiseks finantskontrolörile ja ajutiseks registreerimiseks raamatupidajale. Kalkulatsioonides tuleb eelkõige nimetada võla liik, selle prognoositav summa, vastav eelarvepunkt ning võlgniku nimi ja andmed. Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et:

a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti;

b) võlakalkulatsioon on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste Euroopa Arengufondi juhtimist ja selle elluviimist käsitlevate sätete ning artiklis 8 nimetatud finantsjuhtimise heade tavadega.

Finantskontrolör võib kinnituse andmisest keelduda, kui lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimused ei ole tema arvates täidetud.

Komisjon võib selle keeldumise nõuetekohaselt põhjendatud otsusega oma ainuvastutusel tühistada. Nimetatud otsus on lõplik ja siduv; sellest otsusest teavitatakse finantskontrolöri. Komisjon teavitab kontrollikoda kõikidest sellekohastest otsustest ühe kuu jooksul

2. Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, koostab juhtiv eelarvevahendite käsutaja Euroopa Arengufondi assigneeringute rakendamise kontekstis Euroopa Arengufondi iga kindlaksmääratud, likviidse ja maksmisele kuuluva võla suhtes sissenõudekorralduse, mis saadetakse koos alusdokumentidega eelneva kinnituse saamiseks finantskontrolörile. Finantskontrolöri poolse kinnitamise järel registreerib peaarvepidaja nimetatud sissenõudekorraldused.

Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et:

a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti;

b) sissenõudekorraldus on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste sätetega;

c) alusdokumendid on nõuetekohased;

d) võlgniku kohta on esitatud õiged andmed;

e) maksetähtpäev on märgitud;

f) sissenõudekorraldus on kooskõlas artiklis 8 nimetatud finantsjuhtimise heade tavadega;

g) sissenõutav summa ja valuuta on õiged.

Kinnituse andmisest keeldumise puhul kohaldatakse lõike 1 kolmandat lõiku.

3. Kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja loobub lõikes 1 nimetatud võla sissenõudmisest, saadab ta tühistamisettepaneku kinnitamiseks finantskontrolörile ning teatab sellest ka peaarvepidajale. Finantskontrolöri kinnitus tõendab, et loobumisotsus on nõuetekohane ja kooskõlas finantsjuhtimise heade tavadega. Peaarvepidaja registreerib asjaomase ettepaneku.

Kinnituse andmisest keeldumise puhul kohaldatakse lõike 1 kolmandat lõiku.

4. Kui finantskontrolör leiab, et sissenõudekorraldust ei ole koostatud või võlasummat ei ole sisse nõutud, teatab ta sellest komisjonile.

Artikkel 19

1. Peaarvepidaja on vastutav nõuetekohaselt koostatud sissenõudekorralduste eest.

2. Peaarvepidaja teeb kõik oma võimuses tagamaks, et artiklis 18 nimetatud võlad makstakse tagasi sissenõudekorraldustel näidatud maksetähtaegadeks, ja et ühenduse asjakohased õigused on kaitstud.

3. Peaarvepidaja teatab juhtivale eelarvevahendite käsutajale ja finantskontrolörile kõikidest ettenähtud tähtaja jooksul tagasi saamata jäänud võlasummadest.

4. Vajaduse korral algatab peaarvepidaja sissenõudemenetluse.

III jagu

KULUKOHUSTUSTE VÕTMINE NING KULUDE TÕENDAMINE, KINNITAMINE JA VÄLJAMAKSMINE

1. Kulukohustuste võtmine

Artikkel 20

1. Kõikidele meetmetele, mis võivad põhjustada kulusid Euroopa Arengufondile, peab eelnema juhtiva eelarvevahendite käsutaja kulukohustuse võtmise ettepanek ning nimetatud meetmed võivad tekitada juriidilisi kohustusi kolmandate isikute suhtes üksnes pärast kulukohustuse ettepaneku esitanud finantskontrolöri sellekohast kinnitust ning pärast komisjoni rahastamisotsust.

2. Komisjoni poolt vastavalt sisekokkuleppe artiklitele 25–27 vastu võetud rahastamisotsused ja sätted, mis volitavad komisjoni andma finantsabi Euroopa Arengufondist, toovad kaasa kulukohustuste võtmise.

Artikkel 21

1. Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, edastatakse kulukohustuste võtmise ettepanek koos alusdokumentidega finantskontrolörile. Nimetatud dokumentides peab olema esitatud eelkõige kulude otstarve, kalkuleeritud summa, kulukoht, kuhu see kanda, ning rahalise toetuse saaja nimi ja andmed.

2. Pärast finantskontrolöri kinnitust ja komisjoni rahastamisotsust kinnitab kulukohustuste võtmise ettepaneku peaarvepidaja.

Artikkel 22

1. Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et:

a) ettepanek on kooskõlas artikli 20 lõikega 1;

b) kulu on kantud õigesse kulukohta;

c) assigneeringud on kasutusvalmis;

d) rahastamisettepanek on nõuetekohane ja kooskõlas Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavate sätetega;

e) kohaldatud on artiklis 8 nimetatud finantsjuhtimise häid tavasid.

2. Kinnituse andmine ei tohi olla seotud tingimustega.

Artikkel 23

1. Finantskontrolör võib kinnituse andmisest keelduda, kui artiklis 22 sätestatud tingimused ei ole tema arvates täidetud. Keeldumise korral põhjendab ta seda kirjalikult, tuues välja keeldumise põhjused. Sellest tuleb teatada ka juhtivale eelarvevahendite käsutajale.

Kui finantskontrolör keeldub kinnituse andmisest ja juhtiv eelarvevahendite käsutaja ei loobu oma ettepanekust, esitatakse küsimus otsustamiseks komisjonile.

2. Välja arvatud juhul, kui assigneeringute kasutusvalmidus on kahtluse all, võib komisjon nimetatud keeldumise asjakohaselt põhjendatud otsusega oma ainuvastutusel tühistada. See otsus on lõplik ja siduv; otsusest teavitatakse finantskontrolöri. Komisjon teatab kontrollikojale kõikidest kõnealustest otsustest ühe kuu jooksul.

2. Assigneeritud vahendid

Artikkel 24

1. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja kirjendab raamatupidamisarvestuses artikli 20 lõikes 2 nimetatud rahastamisotsuse alusel ja delegatsiooni juhi kinnitusel projekti või programmi elluviimiseks toetust saanud isiku poolt sõlmitud lepingud. Seda kirjet nimetatakse assigneeritud vahenditeks. Sama kehtib lepingute ja kalkulatsioonide kohta, mis sõlmitakse otse või komisjoni poolt toetuse saaja nimel selliste projektide ja programmide elluviimiseks.

2. Raamatupidamisarvestuses kirjendatud assigneeritud vahendid tasaarvestatakse artikli 20 lõikes 2 nimetatud rahastamisotsuste kulukohustuste suhtes.

3. Kulude tõendamine

Artikkel 25

Kulude tõendamine on toiming, mille käigus eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib võlausaldaja nõudeõigust;

b) määratleb või kontrollib võlgnetava summa olemasolu ja suurust;

c) kontrollib tingimusi, mille alusel võib makse tasumist nõuda.

Artikkel 26

1. Kulude tõendamiseks tuleb esitada dokumendid, millest selgub võlausaldaja nõue ja, kui see on asjakohane, siis osutatud teenus, või makset põhjendava dokumendi olemasolu. Maksekorraldusega esitatavad alusdokumendid ja neis sisalduvad üksikasjad peavad võimaldama artiklites 25 ja 29 nimetatud kontrolltoimingute läbiviimist.

2. Teatud kulukategooriate puhul võib teha ettemakseid.

3. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja, kes on volitatud kulusid tõendama, kontrollib alusdokumente isiklikult või teeb omal vastutusel kindlaks, et need on kontrollitud.

4. Kulude kinnitamine

Artikkel 27

Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus juhtiv eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega volituse maksta välja tõendatud kuluartikkel.

Artikkel 28

Maksekorralduses tuleb märkida:

a) kulukoht, kuhu makse kantakse;

b) makstav summa numbrite ja sõnadega ning valuuta;

c) toetuse saaja nimi ja aadress;

d) pangakonto;

e) makseviis;

f) kulu otstarve.

Maksekorraldusele märgitakse kuupäev ja see kirjutatakse alla juhtiva eelarvevahendite käsutaja poolt.

Artikkel 29

1. Koos maksekorraldusega esitatakse originaaldokumendid, mis sisaldavad kinnitust või millega kaasneb kinnitus, et makstavad summad on õiged, ning et assigneeringud on laekunud või teenus on sooritatud. Maksekorraldusel tuleb märkida vastavate kulukohustuste kinnitamise viitenumbrid ja kuupäevad.

2. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib originaaleksemplaride asemel vastu võtta ka dokumentide koopiaid, mis on tõestatud juhtiva eelarvevahendite käsutaja või komisjoni delegatsiooni juhi poolt.

Artikkel 30

1. Lähtuvalt artiklist 35 saadetakse maksekorraldused eelneva kinnituse saamiseks finantskontrolörile. Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et:

a) maksekorraldus on nõuetekohaselt väljastatud;

b) maksekorraldus ühtib võlausaldaja nõudega;

c) kulu on kantud õigesse kulukohta;

d) assigneeringud on kasutusvalmis;

e) alusdokumendid on nõuetekohased;

f) maksesaaja kohta on esitatud õige nimi ja õiged andmed.

2. Kinnituse andmisest keeldumise puhul kohaldatakse artiklit 23.

3. Pärast finantskontrolöri poolset kinnitamist edastatakse maksekorralduse originaal koos alusdokumentidega peaarvepidajale.

5. Kulude väljamaksmine

Artikkel 31

1. Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 313 ja artikli 319 lõike 8 kohaldamist riikliku eelarvevahendite käsutaja kohustuste ja finantskoostöö arendamise juhtimise ja elluviimise eest vastutavate agentide rahaliste kohustuste osas, on maksmine lõplik toiming, millega Euroopa Arengufond vabastatakse kohustustest oma võlausaldajate ees.

2. Lähtuvalt artiklist 36 sooritab makseid peaarvepidaja olemasolevate vahendite piires.

Artikkel 32

Oluliste vigade ilmnemise, väljamakse kehtivuse vaidlustamise või käesolevas finantsmääruses ette nähtud vorminõuete eiramise korral peatab peaarvepidaja makse tegemise.

Artikkel 33

1. Makse peatamise korral põhjendab peaarvepidaja oma otsust kirjalikus aruandes, mille ta saadab viivitamatult eelarvevahendite käsutajale ja teavitamiseks ka finantskontrolörile.

2. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võib makse peatamise korral esitada asja komisjonile, välja arvatud väljamakse kehtivuse vaidlustamise korral. Komisjon võib omal vastutusel kirjalikult nõuda kõnealuse makse sooritamist.

Artikkel 34

1. Maksed kantakse artiklis 5 kirjeldatud pangakontodele. Komisjon määrab kindlaks selliste kontode avamise, haldamise ja kasutamise menetlused.

2. Eelkõige nõuavad need tingimused kahe allkirja olemasolu tšekkidel ja ülekandekorraldustel, kusjuures üks allkiri tuleb anda juhtival eelarvevahendite käsutajal, juhtiva eelarvevahendite käsutaja abil või avansikontode haldajal; lisaks nõuavad need tingimused kulu täpsustamist selles osas, missugune makse tuleb tingimata tšekina ja missugune ülekande teel sooritada.

6. Kohalikul tasandil sooritatud maksed

Artikkel 35

1. Juhtudel, kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja on delegeerinud oma artiklist 13 tuleneva vastutuse delegatsiooni juhile, võib vastavaid makseid kohapeal sooritada artiklis 15 viidatud tingimustel ametisse nimetatud peaarvepidaja abi.

Peaarvepidaja abi sooritab maksed kohalikus valuutas makseagendi kontolt AKV riigis või ülemeremaadel ja -territooriumidel ning vajaduse korral välisvaluutas ühe või mitme makseagendi kontolt ühenduse territooriumil.

2. Lõike 1 kohaselt sooritatud maksete kirjendamise Euroopa Arengufondi raamatupidamisarvestuses võib usaldada ka peaarvepidaja abile.

3. Peaarvepidaja abi sooritatud maksete korral kontrollib finantskontrolör neid pärast sooritamist või pärast nende kirjendamist raamatupidamisarvestuses.

7. Avansikontod

Artikkel 36

1. Teatud kulukategooriate alla kuuluvate maksete sooritamiseks võib juhtiva eelarvevahendite käsutaja otsuse alusel ning peaarvepidaja ja finantskontrolöri nõusoleku järel avada avansikontod.

2. Ainult peaarvepidaja võib avansikontodele vahendeid kanda.

3. Avansikontode haldamist käsitlevad eeskirjad hõlmavad eelkõige järgmist:

a) avansikontode haldajate ametissenimetamine;

b) igasse kulukohta kantava summa laad ja maksimaalne lubatud suurus;

c) suurimad lubatud avansisummad;

d) alusdokumentide esitamise menetlused ja nende esitamise ajalised piirangud;

e) avansikontode haldajate vastutus.

4. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja võtavad vajalikke meetmeid, et käesoleva artikli alusel antud avansisummad makstaks tagasi täpses summas ja ettenähtud aja jooksul.

IV jagu

RAAMATUPIDAMINE

Artikkel 37

Raamatupidamisarvestust peetakse eküüdes kahekordse kirjendamise meetodil kalendriaasta alusel.

Raamatupidamisarvestuses on ära märgitud kõik:

a) assigneeringud,

b) kulukohustused,

c) assigneeritud vahendid,

d) kogu aasta tulud, maksed, kindlaksmääratud võlad ja sissenõudmistehingud ilma mis tahes vastastikuse korrigeerimiseta.

Neid tõestavad alusdokumendid.

Kui assigneeritud vahendid, tulud, maksed ja võlad on väljendatud riigi valuutades, peaks raamatupidamissüsteem võimaldama vajaduse korral nende registreerimist nii riigi valuutades kui eküüdes.

Artikkel 38

1. Artikli 20 lõikes 2 kindlaksmääratud kulukohustused registreeritakse vastavalt komisjoni poolt vastu võetud väärtusotsustele eküüdes.

2. Artiklis 24 defineeritud assigneeritud vahendid registreeritakse eküüdes toetuse saaja AKV riigi või ülemeremaa või -territooriumi või komisjoni poolt projekti elluviimise käigus sõlmitud lepingute ja kalkulatsioonidega võrdses väärtuses. Kui see on asjakohane, sisaldab käesolev väärtus:

a) reservi (tasumisele kuuluvate) kulude katteks alusdokumentide esitamisel;

b) reservi Euroopa Arengufondi lepingutes kindlaks määratud hindade ja ettenägematute kulude auditeerimiseks;

c) finantsreservi valuutakursi kõikumise katteks.

3. Konventsiooni III jaotise 3. osas nimetatud projektide või programmide raames sooritatud maksete lõpliku raamatupidamisarvestuse jaoks kasutatavaid konverteerimismäärasid kohaldatakse nimetatud maksete sooritamise päeval. See päev vastab päevale, mil debiteeriti käesoleva finantsmääruse artiklis 5 nimetatud komisjoni kontod.

4. Kõiki raamatupidamisarvestuse kirjeid, mis viitavad kulukohustuste täitmisele, hoitakse alles viis aastat alates sisekokkuleppe artikli 33 lõikes 3 nimetatud Euroopa Arengufondi rakendamise kinnitamise otsuse vastuvõtmise päevast majandusaasta kohta, mille käigus kulukohustus raamatupidamisearvestuseks suleti.

Artikkel 39

1. Komisjon peab panga poolt komisjoni nimel hallatava riskikapitali ja intressimäära subsiidiumide kohta raamatupidamisarvestust.

2. Enne kui panga direktorite nõukogu võtab kooskõlas sisekokkuleppe artikli 29 lõigetega 3 ja 4 vastu rahastamisotsuse, saadab juhtiv eelarvevahendite käsutaja finantskontrolörile ja peaarvepidajale ettepaneku kajastada otsust raamatupidamisarvestuses.

3. Ettepanekus on muu hulgas ära märgitud kulutuse otstarve, kalkuleeritud summa ja eelarvepunkt, kuhu kulu kirjendada, samuti rahalise abi saaja.

Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et:

a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti;

b) assigneeringud on kasutusvalmis.

Pärast seda, kui panga direktorite nõukogu on rahastamisotsuse vastu võtnud, viib peaarvepidaja läbi kulude hindamise.

4. a) Panga poolt vastu võetud riskikapitaliga seotud rahastamisotsuseid kajastatakse raamatupidamisarvestuses nende nimiväärtuses.

b) Intressimäära subsiidiumide korral tehakse otsuse vastuvõtmise ajal komisjoni poolt kalkuleeritud väärtuse alusel raamatupidamisse ajutine kirje. See vormistatakse raamatupidamises lepingu sõlmimisel, kui panga intressimäära subsiidiumi summa kalkulatsioon on laekunud. Seda summat korrigeeritakse lepingu lõppedes.

5. Artikli 59 lõikes 2 ja artikli 61 lõikes 3 nimetatud maksete sissenõudmise taotlused saadab juhtiv eelarvevahendite käsutaja nõusoleku saamiseks finantskontrolörile.

Makse sissenõudmise taotluses on ära märgitud:

a) eelarvepunkt, kuhu makse kantakse;

b) makstav summa numbrite ja sõnadega ning valuuta;

c) makse saaja nimi ja aadress;

d) pangakonto ja makseviis;

e) kulu otstarve;

f) makse väärtuspäev.

6. Maksed sooritab ja kannab raamatupidamisse peaarvepidaja.

7. Rahastamisotsus ja vastavaks assigneeringuks kasutatava saldo tagasimaksmine lõpetatakse Euroopa Investeerimispanga sellekohase taotluse alusel.

Artikkel 40

1. Kirjed tehakse raamatupidamisarvestusse eelarvepunktidest koosneva kontoplaani alusel, mille liigenduses eristatakse selgelt raamatupidamisaruandeid ning eelarve tulude ja kulude aruandeid.

2. Kontoplaani koostamise ja rakendamise üksikasjalikud tingimused määrab peaarvepidaja ettepanekul kindlaks komisjon.

Artikkel 41

Majandusaasta lõpus kontod suletakse, et võimaldada Euroopa Arengufondi raamatupidamisaruannete ning tulude ja kulude aruannete koostamist. Need esitatakse finantskontrolörile arvamuse avaldamiseks.

V jagu

EELARVEVAHENDITE KÄSUTAJATE, FINANTSKONTROLÖRIDE, PEAARVEPIDAJATE JA AVANSIKONTODE HALDAJATE VASTUTUS

Artikkel 42

Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 313 lõike 1 punkti f või artikli 319 lõike 8 kohaldamist, kannavad eelarvevahendite käsutajad distsiplinaarvastutust ning peavad vajaduse korral hüvitama kahju, kui nad määravad kindlaks sissenõutavaid makseid, väljastavad sissenõudekorraldusi, võtavad kulukohustusi või allkirjastavad maksekorraldusi käesolevast finantsmäärusest kinni pidamata. Sama kord kehtib ka siis, kui eelarvevahendite käsutajad ei väljasta sissenõudekorraldust või hilinevad nende väljastamisega ilma mõjuva põhjuseta, võimaldades seega kolmandatel isikutel esitada komisjoni vastu tsiviilhagi.

Artikkel 43

Finantskontrolörid kannavad distsiplinaarvastutust kogu oma ametiajal toimuva tegevuse, eelkõige assigneeringuid ületavate summade kinnitamise eest, ning peavad vajaduse korral hüvitama kahju.

Artikkel 44

1. Peaarvepidaja ja peaarvepidaja abi kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad, kui see on asjakohane, hüvitama kahju, kui nad on teinud makseid, mis on vastuolus artikliga 32.

Nad kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad hüvitama kahju nende vastutusel oleva raha, vara ja dokumentide kadumise või kahjustamise korral, kui selle on põhjustanud nende tahtlik viga või tõsine hooletus.

Samadel tingimustel vastutavad nad ka tunnustatud finantsasutustes avatud kontode kasutamise ja haldamise kohta antud korralduste korrektse täitmise eest, eelkõige juhul, kui:

a) nende poolt esitatud nõuded või sooritatud maksed ei vasta asjaomasel sissenõude- või maksekorraldusel märgitud summale;

b) nad teevad makse isikule, kes ei ole õigustatud maksesaaja.

2. Avansikontode haldajad kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad vajaduse korral hüvitama kahju, kui:

a) nad ei suuda nõuetekohaste dokumentide abil tõendada enda tehtud makseid;

b) nad teevad makse isikule, kes ei ole õigustatud maksesaaja.

Nad kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad hüvitama kahju nende vastutusel oleva raha, vara ja dokumentide kadumise või kahjustamise korral, kui selle on põhjustanud nende tahtlik viga või tõsine hooletus.

3. Peaarvepidaja, peaarvepidaja abid ja avansikontode haldajad kindlustavad end käesolevast artiklist tulenevate riskide vastu, mida ei saa katta lõikes 4 nimetatud tagatisfondist. Komisjon katab seonduvad kindlustuskulud.

4. Peaarvepidajatele, peaarvepidaja abidele ja avansikontode haldajatele määratakse erihüvitised. Nende hüvitiste summad määrab komisjon. Neile hüvitistele vastavad summad kantakse iga kuu kontole, mille komisjon on iga ametniku nimel avanud, et luua tagatisfond panga või kassa rahaliste vahendite puudujäägi katteks, mille eest nimetatud isik võib olla vastutav.

Nende garantiikontode kreeditsaldo makstakse asjaomastele peaarvepidajatele, peaarvepidaja abidele ja avansikontode haldajatele välja nende ametikohustuste lõppemisel. Peaarvepidajate puhul on see seotud artiklis 46 nimetatud vastutusest vabastamisega.

Artikkel 45

Juhtiva eelarvevahendite käsutaja ja tema asetäitjate, finantskontrolöride, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate hüvitise maksmine ning distsiplinaarvastutusele võtmine toimub Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklites 22 ja 86–89 sätestatud tingimustel.

Artikkel 46

Komisjon peab kahe aasta jooksul alates raamatupidamisaruande esitamisest nõukogule tegema otsuse arvepidajate vastutusest vabastamise lõpliku kinnituse kohta nende vastutuses olevate tehingute osas.

III JAOTIS

RAKENDUSMEETMED

I jagu

EUROOPA ARENGUFONDI TEHINGUD, MIDA HALDAB KOMISJON

1. Üldosa

Artikkel 47

Kui antud rahaline abi vastavalt konventsiooni artikli 219 lõikele 5, artikli 233 lõikele 3 ja artiklile 266 lõpplaenajale edasi laenatakse, täpsustatakse finantskokkuleppes sellise laenu tingimusi, muu hulgas intressimäärasid, laenu pikkust, tähtaja pikendusperioodi ning kapitali ja intresside hüvitamisest saadud summade kasutamise korda. Nende tingimuste kindlaksmääramisel arvestatakse konventsiooni asjakohaste sätetega, eelkõige artikli 233 lõike 4 punktiga b, artikli 240 lõike 1 punktiga a ja artikliga 291.

Artikkel 48

Komisjon tasub hilinenud maksete nõuded, mille eest ta konventsiooni artiklist 319 tulenevalt vastutab, sisekokkuleppe artikli 9 lõikes 2 nimetatud kontolt.

2. Pakkumised ja lepingud

Artikkel 49

1. Komisjon võtab kõik asjakohased meetmed, et tõhusalt levitada teavet asjaomastele ettevõtjatele, eelkõige Euroopa Arengufondi ressurssidest finantseeritava lepinguprognooside perioodikaväljaande kaudu.

2. Komisjon tagab, et kõige asjakohasemal viisil avaldatakse alljärgnev:

a) märkides ära lepinguprognoosi otstarbe, sisu ja väärtuse:

- kord aastas teenuslepingute ja tehnilise koostöö projektide prognoosid, mis sõlmitakse pärast pakkumismenetluste avaldamist järgneva kaheteistkümne kuu jooksul,

- kord kolme kuu jooksul mis tahes muudatused esimeses taandes nimetatud prognoosides;

b) pakkumismenetluste tulemused nii kiiresti kui võimalik.

3. Sarnane protseduur järgneb menetlusse astumise otsustest teatamisele, et viia läbi uurimistöid ja pakkuda tehnilist abi.

Artikkel 50

Komisjon teavitab nõukogu kord aastas kõikidest aasta jooksul sõlmitud lepingutest. Vajaduse korral teatab komisjon nõukogule mis tahes võetud või kavandatavatest meetmetest, et parandada Euroopa Arengufondi poolt väljastatud pakkumismenetlustes osalemise konkurentsitingimusi.

Oma aruandes annab komisjon nõukogule teavet, mis võimaldab nõukogul hinnata, kas komisjoni poolt võetud meetmed on tegelikult andnud erinevatele liikmesriikidele, AKV riikidele ning nendega seotud riikidele ja territooriumitele võrdsed võimalused Euroopa Arengufondi poolt rahastatavate ehitus-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimiseks.

Artikkel 51

Artiklis 50 nimetatud nõukogule esitatav aastaaruanne peab sisaldama piiratud pakkumismenetluse tulemusena sõlmitud ehitus-, tarne- ja teenuslepinguid ning otseseid töövõtulepinguid käsitlevat teavet.

Artikkel 52

1. Ilma et see piiraks sisekokkuleppe artikli 20 lõike 1 punkti c kohaldamist, kohaldatakse lepingute üldeeskirju ja -tingimusi kõikide Euroopa Arengufondi poolt rahastatavate pakkumiste ja lepingute suhtes. Maksmise kord ning maksevaluuta või -valuutad täpsustatakse vastavates lepingutes.

2. Euroopa Arengufondi poolt rahastatavates lepingupakkumistes pakutavate hindade puhul arvestatakse konventsiooni artiklites 308, 309 ja 310 sätestatud kohaldatavaid maksuseadusi.

3. Kui makse sooritatakse mõne AKV riigi valuutas, sooritatakse see käesolevas riigis või riigis, kus tööettevõtja ettevõte on registreeritud, asuva panga vahendusel.

Kui makse sooritatakse eküüdes või välisvaluutas, sooritatakse see liikmesriigis, AKV riigis või riigis, kus tööettevõtja ettevõte on registreeritud, asuva kinnitatud panga või esinduse vahendusel.

3. Struktuurilise kohanduse toetus

Artikkel 53

1. Konventsioonis nimetatud struktuurilise kohanduse toetusprogramme rakendatakse kooskõlas konventsiooni artiklitega 243–248.

2. Impordiprogrammidest tulenevalt sõlmitud lepingud, mis on valuutakursside lepingute kujul, ei pea olema väljendatud AKV riikide valuutades või eküüdes, vaid võivad olla väljendatud nende riikide valuutades, mis ei ole konventsiooniosalised.

3. Iga struktuurilise kohanduse toetusprogrammi raames tehtud ettemaksu korral kontrollib komisjon raha kasutamise põhjendatust ja konventsiooni artiklitest 246, 248 ja artikli 294 lõike 1 punktist b ja sisekokkuleppe artiklist 20 tulenevate eeskirjade kohaldamist korrektsuse ja nõuetekohasuse osas.

4. Eksporditulu stabiliseerimissüsteemi (Stabex) haldamine

Artikkel 54

Konventsiooni artiklis 191 nimetatud Stabexi süsteemis kasutatavaid aastaressursse haldab komisjon kooskõlas järgmiste menetlustega:

a) pool kõigist aastastest sissemaksetest krediteeritakse süsteemi vastavalt 1. aprillil ja 1. juulil ja kantakse üle spetsiaalsele Stabexi pangakontole. Iga aasta esimese poole sissemaksest arvestatakse siiski maha konventsiooni artikli 194 lõikest 1 lähtuvalt eelmisel aastal avansina kasutatud summa. Iga aasta teise poole sissemakse suureneb konventsiooni artikli 194 lõikest 1 lähtuvalt avansiks kasutatud summa võrra. Kõik Stabexi süsteemile konventsiooni jõustumisaastal võlgnetavad summad kantakse käesoleva finantsmääruse jõustumispäeval üle Stabexi kontole ülaltoodud maksetähtaegade kohaselt. Iga liikmesriik võib siiski vastavalt II lisas sätestatud korrale oma võlgnetava summa konverteerida süsteemi kasuks intressi teenivaks avatud võlaks;

b) Stabexi süsteemi ressurssidele krediteeritud iga-aastaste sissemaksete summad kannavad intresse järgmiselt:

- iga aasta 1. aprillist iga aastase sissemakse esimeselt poolelt, millest arvatakse maha Stabexi süsteemi ressurssidest makstud avansid ja ülekanded,

- sarnasel viisil iga aasta 1. juulist iga aasta sissemakse teisest poolest;

c) aastase sissemakse mis tahes osa, mida ei ole avansina välja makstud või üle kantud, kannab jätkuvalt intresse, mis laekuvad süsteemi ressurssidesse, kuni need järgmisel aastal kasutusse võetakse;

d) konventsiooni artiklis 211 nimetatud ülekanded tehakse eküüdes intressi teenivale pangakontole, mis on avatud ühenduse liikmesriigis, ning mis on valitud AKV riigi ja komisjoni vastastikusel kokkuleppel. Kõik laekunud intressid krediteeritakse sellele kontole. Raha väljavõtmiseks kontolt on vajalikud kaks allkirja, kusjuures üks allkirjadest peab kuuluma asjaomase AKV riigi poolt määratud isikule ja teine komisjoni delegatsiooni juhile. Kontol olev raha, sealhulgas intressid, mobiliseeritakse vastavalt konventsiooni artikli 186 lõikele 2.

Artikkel 55

Kui järgmise aasta osamakse summat kasutatakse konventsiooni artiklis 194 sätestatud viisil avansina, vähendatakse proportsionaalselt konventsiooni artiklis 206 nimetatud avansse.

Artikkel 56

Liikmesriikidele esitatav Euroopa Arengufondi kassat käsitlev artikli 2 lõikes 1 sätestatud kvartaliaruanne sisaldab eriteavet Stabexi süsteemi rahalise olukorra kohta.

Artikkel 57

Kui ülekande- või avansisumma kalkuleerimiseks on nõutav asjaomase AKV riigi valuutas või mis tahes muus valuutas väljendatud statistika konverteerimine eküüdesse, kohaldatakse vahetuskursina nimetatud statistikas viidatud kalendriaastal kehtivat aasta keskmist kurssi.

II jagu

PANGA HALLATAV ABI

Artikkel 58

Pank edastab iga kvartali alguses komisjonile kõikide Euroopa Arengufondilt käesolevas kvartalis sissenõutavate summade kalkulatsioonid riskikapitali ja intressimäära subsiidiumide osas, mida pank vastavalt sisekokkuleppe artiklile 10 haldab.

1. Riskikapital

Artikkel 59

1. Kõik riskikapitali andmise otsused piiravad ühenduse kulukohustusi ja rahalist vastutust ning kapitaliosaluse puhul õiguste ulatust selliste tehingutega seotud ettevõttes. Otsuses arvestatakse ka vahetuskursiriskidega seotud vastutust käsitleva konventsiooni artikli 234 lõike 2 sätteid.

Riskikapitali tehinguid kohaldavad juriidilised dokumendid koostab pank, esinedes ühenduse volitatud agendina.

2. Iga väljamakse sooritamise korral nõuab pank komisjonilt väljamakstud riskikapitali summa tasumist eküüdes. Komisjon tasub nimetatud summa 21 päeva jooksul alates makse sissenõudmise taotluse saamise päevast, mille väärtuspäev võrdub panga väljamakse päevaga.

3. Kui väljamakset ei sooritata eküüdes, vaid mõnes muus valuutas, kasutatakse väljamakstavate summade määramiseks vahetuskursse, mille pank on saanud vahetustehingu eest vastutavalt korrespondendilt.

Eküü vahetuskursid, mida laenaja kasutab võlgnetavate summade kalkuleerimiseks toodete, sissetuleku ja riskikapitali tehingutest tehtavate tagasimaksete osas, on need, mis kehtivad üks kuu enne maksetähtaega.

4. Võlgnetavad summad kviitungite, sissetuleku ja laenu tagasimaksmise osas, mis on seotud riskikapitali tehingutega, nõuab pank ühenduse nimel sisse artikli 60 kohaselt.

Artikkel 60

Panga poolt sissenõutud summad kviitungite, sissetuleku ja riskikapitali tehingutest tagasi makstud laenu kujul krediteeritakse ühenduse nimel liikmesriikidele avatud spetsiaalsele kontole proportsionaalselt nende Euroopa Arengufondi tehtud sissemaksete suurusele. Konto nimiväärtus on eküüdes ja kontot haldab vastavalt sisekokkuleppe artikli 9 lõikele 1 pank. Pank lepib liikmesriikidega kokku konto kohta edastatava teabe osas.

Konto haldamise tehnilised protseduurid, sealhulgas intressimäärade määramisega seotud protseduurid, määravad kindlaks nõukogu ja pank kooskõlas komisjoniga.

2. Subsideeritud laenud

Artikkel 61

1. Kõigi panga poolt antavate laenude intressimäärade subsiidiumide kogusumma kalkuleeritakse vastavalt konventsiooni artiklile 235 eküüdes käesoleva artikli lõike 3 punktis c sätestatud protseduuride kohaselt kindlaks määratava liitintressimäära alusel.

2. Kõikide laenulepingute allakirjutamisel edastab pank komisjonile intressimäära subsiidiumide kogusumma kalkulatsiooni, mis on väljendatud eküüdes.

3. Iga laenusumma väljamaksmisel nõuab pank komisjonilt intressisubsiidiumi maksmist, mis on seotud järgmistel kalkulatsioonidel põhineva osamaksega:

a) valuutas väljamakstud osamakse summa väljendatuna eküüdes vastavalt Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud käesoleva valuuta ja eküü konverteerimiskursile, mis kehtib päeval, mil otsustatakse väljamakstava valuuta summa suurus; nimetatud päevast teavitatakse komisjoni;

b) intressisubsiidiumi protsendimäära kohaldamine maksmisele kuuluva aastase degressiivse kapitali amortisatsiooni suhtes igal tagasimakse päeval;

c) laenu väljamaksmisega seotud intressisubsiidiumide hetkeväärtus. Hetkeväärtus kalkuleeritakse vastavalt liitdiskontomäärale, mis võrdub aasta intressimäära(de)ga, mida pank saab tegelikult laenu vastavaks väljamakseks kasutatud valuutas või valuutades, kui laen ei saanud intressisubsiidiumist kasu. Hetkeväärtuse tegelikul kalkuleerimisel arvestatakse sellest liitdiskontomäärast maha 0,4 protsendipunkti.

4. Komisjon maksab subsiidiumi summa eküüdes, mis diskonteeritakse vastavalt lõikes 3 kirjeldatud protseduuridele 21 päeva jooksul alates makse sissenõudmise taotluse kättesaamisest, kusjuures väärtuspäevaks on laenu vastava osamakse väljamaksmine.

5. Kui kogu intressiga subsideeritud laen makstakse tagasi ennetähtaegselt, maksab pank ennetähtaegsele maksmisele järgneval esimesel lepingujärgsel tagasimaksepäeval komisjonile diskonteeritud subsiidiumi kogu vahe, mida on korrigeeritud vastavalt laenu tagasisaamise ja maksmise vahele jäävale perioodile. Kui tagasi makstakse vaid osa sellisest laenust, vastab panga poolt komisjonile tehtud makse tagasimakstud laenuosale.

6. Komisjonile tehtud tagasimaksed lisatakse sisekokkuleppe artiklis 4 sätestatud intressimäära subsiidiumide rahastamiseks kasutatavatele assigneeringutele.

7. Kõik käesolevas artiklis sätestatud maksed sooritatakse eküüdes.

IV JAOTIS

TEGEVAGENDID

1. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja

Artikkel 62

Konventsiooni artiklis 311 nimetatud Euroopa Arengufondi juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab kõiki vajalikke meetmeid konventsiooni artiklite 294–307 rakendamiseks.

Artikkel 63

1. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab kõiki meetmeid tagamaks, et riiklikud ja regionaalsed eelarvevahendite käsutajad täidavad ülesandeid, mille eest nad konventsioonist ja eelkõige selle artiklitest 312–315 lähtuvalt vastutavad.

2. Kui Euroopa Arengufondi juhtiv eelarvevahendite käsutaja saab Euroopa Arengufondi ressursside haldamisega seotud protseduuride läbiviimisel teadlikuks probleemidest, kontakteerub ta koos riikliku või regionaalse eelarvevahendite käsutajaga kõigi vajalike institutsioonidega, et olukorda parandada ja rakendada asjakohaseid abinõusid, mille hulka kuulub ka riikliku või regionaalse eelarvevahendite käsutaja ajutine asendamine, kui nimetatud isik ei täida või ei suuda täita oma konventsioonist tulenevaid kohustusi.

Artikkel 64

Projektide elluviimisega seotud tehinguid teostab riiklik või regionaalne eelarvevahendite käsutaja tihedas koostöös delegatsiooni juhiga vastavalt konventsiooni artiklitele 311 ja 317.

Artiklis 316 sätestatud kohustuste täitmisel järgib delegatsiooni juht käesolevat finantsmäärust.

2. Makseagent

Artikkel 65

Komisjoni ja konventsiooni artiklis 319 sätestatud makseagentide suhted tulenevad lepingutest, millele finantskontrolör peab eelneva nõusoleku andma. Pärast allakirjutamist saadetakse need lepingud Euroopa Kontrollikojale.

V JAOTIS

ARUNNETE ESITAMINE JA AUDITEERIMINE

Artikkel 66

1. Hiljemalt iga aasta 1. maiks koostab komisjon Euroopa Arengufondi raamatupidamisaruanded ning tulude ja kulude aruanded, mis kirjeldavad fondi rahalist olukorda eelmise aasta 31. detsembri seisuga.

2. Raamatupidamisaruande koostab peaarvepidaja ning see hõlmab järgmisi dokumente:

a) Euroopa Arengufondi varade ja kohustuste bilanss eelmise majandusaasta lõpu seisuga;

b) eelmise majandusaasta tuluallikate ja rahade kasutamise aruanne;

c) eelmise majandusaasta tulude ja maksete aruanne;

d) tulude tabel, milles on esitatud:

- hinnangulised tulud järgmiseks kalendriaastaks,

- hinnangulistesse tuludesse tehtud muudatused,

- kalendriaasta jooksul kindlaksmääratud maksud,

- kalendriaasta lõpus veel saamata summad,

- lisatulud;

e) võlgade tabel, milles on esitatud:

- kalendriaasta alguses veel laekumata võlad,

- kalendriaasta jooksul kindlaksmääratud maksud,

- kalendriaasta jooksul laekunud summad,

- kindlaksmääratud maksete tühistamine,

- kalendriaasta lõpus veel laekumata võlad;

f) lisad, milles on märgitud, milliseid raamatupidamispõhimõtteid rakendati aruannete ettevalmistamisel ja esitamisel, ning vajadusel punktides a, b, c, d ja e nimetatud tabelite kategooriaid käsitlevad lisaselgitused.

Artikkel 67

1. Artiklis 68 nimetatud tulude ja kulude aruande koostab juhtiv eelarvevahendite käsutaja koos peaarvepidajaga ning tulude ja kulude aruanne sisaldab järgmisi dokumente:

a) tabel, milles on näidatud muutused artiklis 1 nimetatud eelmise aasta assigneeringutes;

b) tabel, milles on näidatud kogusumma kulukohustuste assigneeringute, majandusaasta jooksul sooritatud assigneeritud rahade ja maksete kaupa ning kogusummad alates Euroopa Arengufondi avamisest;

c) tabelid, milles on näidatud kulukohustuste, assigneeritud rahade ja maksete kogusummad majandusaasta jooksul assigneeringute, riikide, territooriumide, regioonide ja alaregioonide kaupa ning kogusummad alates Euroopa Arengufondi avamisest.

2. Tulude ja kulude aruande juhatab sisse eessõna, milles on esitatud eelmise aasta finantshalduse analüüs.

Artikkel 68

Ilma et see piiraks sisekokkuleppe artikli 33 lõike 5 kohaldamist, edastab komisjon raamatupidamisaruande ning tulude ja kulude aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale hiljemalt järgmise majandusaasta 1. maiks.

Artikkel 69

Kontrollikoda ja selle liikmed võivad oma kohustuste täitmisel kontrollikoja personali abi kasutada.

Nimetatud personalile delegeeritud ülesannetest teavitab kontrollikoda või mõni kontrollikoja liige ametiasutusi, kus kõnealune personal töötama peab.

Artikkel 70

1. Ilma et see piiraks sisekokkuleppe artikli 33 lõike 5 kohaldamist, põhineb kontrollikoja poolt läbiviidud audit arvestusdokumentidel ja vajadusel viiakse audit läbi kohapeal. Auditi eesmärgiks on kindlaks teha, kas kõik tulud on laekunud ja kõik kulud tehtud seaduslikult ja korrapäraselt, võttes arvesse kohaldatavaid sätteid ja finantsjuhtimise häid tavasid.

2. Oma ülesannete täitmisel on kontrollikojal lõikes 6 sätestatud tingimustel õigus tutvuda kõigi tema poolt kontrollitavate talituste finantsjuhtimisdokumentide ja -teabega; kontrollikojal on õigus küsitleda kõiki tulude ja kuludega seotud tehingute eest vastutavaid ametnikke ning kasutada kõiki auditeerimismenetlusi, mis on käesolevate talituste puhul asjakohased.

3. Kontrollikoda tagab, et kõiki deponeeritud või kassas olevaid väärtpabereid ja sularaha kontrollitakse hoiustaja poolt allkirjastatud maksedokumentide alusel või sularaha ja väärtpaberite ametlike õiendite alusel. Kontrollikoda võib selliseid kontrollimisi ise läbi viia.

4. Komisjon annab kontrollikoja sellekohase taotluse korral volitused Euroopa Arengufondi deposiite hoidvatele finantsasutustele, et kontrollikoda saaks kindlaks teha, kas täiendavalt saadud andmed on kooskõlas raamatupidamisarvestusega.

5. Komisjon aitab kontrollikoda igal viisil ja edastab talle kogu teabe, mida kontrollikoda oma ülesande täitmisel vajalikuks peab, eelkõige teabe, mis on saadud kehtivatele eeskirjadele vastavate kontrollimiste tulemusel talitustes, mis vastutavad Euroopa Arengufondi rahaliste vahendite haldamise eest ja teevad ühenduse nimel kulutusi. Komisjon peab andma kontrollikoja käsutusse eelkõige kõik lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik kassa- ja materiaalsete varade arved, kõik raamatupidamisdokumendid või alusdokumendid ning samuti nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimekirjad ja talituste ametikohtade loetelud, mida kontrollikoda peab vajalikuks, ning kõik andmekandjatel koostatud või sinna salvestatud andmed.

Selleks peavad kontrollikoja poolt auditeeritavad ametnikud eelkõige:

a) esitama arvestusdokumendid kassas oleva sularaha, kogu ülejäänud sularaha, väärtpaberite ja materiaalse vara kohta ning alusdokumendid nende valduses olevate rahaliste vahendite haldamise kohta ning kõik arveraamatud, registrid ja muud asjakohased dokumendid;

b) esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja lõikes 1 nimetatud auditi teostamiseks täies ulatuses.

Teise lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrollikoda.

Kontrollikojal on õigus kontrollida Euroopa Arengufondi tulude ja kuludega seotud dokumente, mis on komisjoni talituste valduses, eelkõige selliste talituste valduses, kes vastutavad tulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest.

6. Tulude ja kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse ning finantsjuhtimise heade tavade järgimise kindlakstegemine hõlmab ka toetustena saadud ühenduse rahade kasutamist komisjoniväliste asutuste poolt. Euroopa Arengufondi rahade eraldamine komisjonivälistele toetuse saajatele eeldab, et toetuse saajad annavad kirjaliku nõusoleku väljamakstud summade kasutamise auditeerimiseks kontrollikoja poolt.

Artikkel 71

1. Iga majandusaasta lõpus koostab kontrollikoda aastaaruande.

2. Kontrollikoda võib alati teha märkusi konkreetsete küsimuste kohta, eelkõige eriaruannete vormis, ning esitada arvamusi ühenduste institutsioonide palvel.

3. Eriaruanded edastatakse asjaomasele institutsioonile või asutusele.

Asjaomasel institutsioonil on kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist märkustest, mida ta soovib teha kõnealuste tähelepanekute kohta.

Kui kontrollikoda otsustab nimetatud tähelepanekud Euroopa Ühenduste Teatajas avaldada, lisab ta neile kõik asjaomase institutsiooni või asjaomaste institutsioonide poolt esitatud arvamused.

Eriaruanded edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kes otsustavad koostöös komisjoniga, kui see on asjakohane, milliseid meetmeid tuleb võtta.

Artikkel 72

1. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 188c koostatud kontrollikoja aruannet reguleerivad järgmised sätted:

a) kontrollikoda edastab komisjonile hiljemalt 15. juuliks kõik tähelepanekud, mis kontrollikoja arvamuse kohaselt peaksid aastaaruandes sisalduma. Nimetatud tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks. Komisjon edastab oma vastused kontrollikojale hiljemalt vastava aasta 31. oktoobriks;

b) aastaaruanne sisaldab hinnangut finantsjuhtimise heade tavade järgimise kohta.

2. Kontrollikoda saadab oma aastaaruande koos komisjoni vastustega hiljemalt 30. novembriks komisjonile ja sisekokkuleppe artikli 33 lõikest 3 lähtuvalt heakskiidu andmise eest vastutavatele ametiasutustele ning tagab selle avaldamise Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 73

Samaaegselt artiklis 71 nimetatud aastaaruandega esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse, millega kinnitatakse raamatupidamisarvestuse usaldatavust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrapärasust.

Artikkel 74

1. Enne järgmise aasta 30. aprilli kinnitab Euroopa Parlament vastavalt sisekokkuleppe artikli 33 lõikele 3 kvalifitseeritud häälteenamuse alusel tegutseva nõukogu soovitusel komisjoni poolt läbi viidud Euroopa Arengufondi eelmise aasta finantsjuhtimise. Kui nimetatud kuupäevaks ei ole kinnitust antud, teatab Euroopa Parlament või nõukogu komisjonile põhjused, miks käesoleva otsuse tegemine edasi lükati. Kui Euroopa Parlament lükkab kinnituse andmise otsuse tegemise edasi, püüab komisjon võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.

2. Kinnitamisotsus sisaldab komisjoni vastutuse hinnangut eelmisel perioodil läbi viidud finantsjuhtimise suhtes.

3. Finantskontrolör võtab arvesse kinnitamisotsuses esitatud märkusi.

4. Komisjon võtab kõiki vajalikke meetmeid, et talitada kinnitamisotsuses esitatud märkuste kohaselt.

5. Euroopa Parlamendi või nõukogu sellekohase taotluse korral annab komisjon aru käesolevate märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis on antud Euroopa Arengufondi haldamise eest vastutavatele talitustele. Käesolev aruanne saadetakse samuti Euroopa Kontrollikojale.

6. Kõikide majandusaastate raamatupidamisaruanded ning tulude ja kulude aruanded ning kinnituse andmise otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

VI JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 75

Kui ei ole teisiti määratletud, käsitletakse käesoleva finantsmääruse viiteid viidetena otsuse 91/482/EMÜ vastavatele sätetele.

Artikkel 76

Käesolevat määrust kohaldatakse konventsiooni finantsprotokollis määratletud abi suhtes. Käesolev määrus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval ja see kohaldub samaks ajavahemikuks kui sisekokkulepe.

Luxembourg, 16. juuni 1998

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Meacher

[1] EÜT L 229, 17.8.1991, lk 288.

[2] EÜT L 263, 19.9.1991, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 97/803/EÜ (EÜT L 329, 29.11.1997, lk 50).

[3] EÜT L 382, 31.12.1990, lk 3.

[4] EÜT C 223, 22.7.1997, lk 1.

[5] EÜT L 350, 31.12.1994, lk 27.

[6] EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2444/97 (EÜT L 340, 11.12.1997, lk 1).

--------------------------------------------------

I LISA

Vastavalt sisekokkuleppe artiklile 1 koosneb kaheksas Euroopa Arengufond 13132 miljonist eküüst, millest:

1. 12967

miljonit eküüd eraldatakse AKV riikidele järgmiselt:

a)struktuurilisele kohandamisele eraldatud toetused: | 1400 miljonit eküüd |

b)eksporditulu stabiliseerimissüsteemile (Stabex) eraldatud toetused: | 1800 miljonit eküüd |

c)erirahastamisvahendile (Sysmin) eraldatud toetused: | 575 miljonit eküüd |

d)hädaabiks eraldatud toetused: | 140 miljonit eküüd |

e)pagulaste abistamiseks eraldatud toetused: | 120 miljonit eküüd |

f)regionaalkoostööks eraldatud toetused:sealhulgas:tööstuse arengu keskuse eelarve rahastamiseks eraldatud summa,konventsiooni LXVIII lisa eesmärkide saavutamiseks eraldatud summa,konventsiooni artiklis 138 osundatud kaubanduse arengu regionaalsete programmide rahastamiseks eraldatud summa,konventsiooni artikli 224 punktis m osundatud institutsionaalse abi stimuleerivaks rahastamiseks eraldatud summa; | 1300 miljonit eküüd |

g)konventsiooni artiklis 235 osundatud intressimäära subsiidiumide rahastamiseks eraldatud toetused: | 370 miljonit eküüd |

h)siseriikliku programmilise abi rahastamiseks eraldatud toetused: | 6262 miljonit eküüd |

i)riskikapital: | 1000 miljonit eküüd |

2. 165 miljonit eküüd eraldatakse ülemeremaadele ja -territooriumidele järgmiselt:

a)eksporditulu stabiliseerimissüsteemile (Stabex) eraldatud toetused: | 5,5 miljonit eküüd |

b)erirahastamisvahendile (Sysmin) eraldatud toetused: | 2,5 miljonit eküüd |

c)hädaabiks eraldatud toetused: | 3,5 miljonit eküüd |

d)pagulaste abistamiseks eraldatud toetused: |

e)regionaalkoostööks eraldatud toetused: | 10 miljonit eküüd |

f)otsuse 91/482/EMÜ artiklis 157 osundatud intressimäära subsiidiumide rahastamiseks eraldatud toetused: | 8,5 miljonit eküüd |

g)siseriikliku programmilise abi rahastamiseks eraldatud toetused: Suurbritannia ülemeremaad ja -territooriumid: | 105 miljonit eküüd [1] |

h)siseriikliku programmilise abi rahastamiseks eraldatud toetused: Prantsusmaa ülemeremaad ja -territooriumid: |

i)siseriikliku programmilise abi rahastamiseks eraldatud toetused: Hollandi ülemeremaad ja -territooriumid: |

i)riskikapital: | 30 miljonit eküüd |

[1] Pidades silmas, et käesoleva summa jagamine kolme ülemeremaade ja -territooriumide grupi vahel tuleb kindlaks määrata ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise muudetud otsuse kontekstis.

--------------------------------------------------

II LISA

Vastavalt artikli 54 punktile a võib iga liikmesriik konverteerida konventsiooni artiklis 191 nimetatud aastase sissemakse osas võlgnetava summa avatud võlaks, mis teenib intressi Stabexi süsteemi kasuks; sellised summad kirjendatakse käesolevat süsteemi juhtivate liikmesriikide riigikassade raamatupidamisarvestuses vastavalt sisekokkuleppes kindlaks määratud kaheksanda Euroopa Arengufondi eraldiste jaotusele.

Asjaomase liikmesriigi võla liitintressi arvutab Euroopa Arengufondi peaarvepidaja rahvusvaheliste arvelduste pangas kehtiva aasta keskmise intressimäära alusel, millele lisandub 0,25 protsendipunkti.

Võlg mobiliseeritakse järkjärguliselt siis, kui selleks vajadus tekib.

Praktikas vastutavad liikmesriigid käesolevast ettepanekust tulenevalt järgmiste summade maksmise eest Stabexi kontole:

1998: | 1. juuli 1998:a)720 miljonit eküüd 1995. ja 1996. rakendusaastal makstavateks võlgadeks või sularahaks;b)180 miljonit eküüd 1997. rakendusaasta esimesest osamaksest lähtuvateks võlgadeks või sularahaks,1. november 1998: 180 miljonit eküüd 1997. rakendusaasta teisest osamaksest lähtuvateks võlgadeks või sularahaks, |

1999: | 1. aprill 1999: 180 miljonit eküüd 1998. rakendusaasta esimesest osamaksest lähtuvateks võlgadeks või sularahaks,1. juuli 1999: 180 miljonit eküüd 1998. rakendusaasta teise osamaksena makstavateks võlgadeks või sularahaks, |

2000: | 1. aprill 2000: 180 miljonit eküüd 1999. rakendusaasta esimese osamaksena makstavateks võlgadeks või sularahaks,1. juuli 2000: 180 miljonit eküüd 1999. rakendusaasta teisest osamaksest lähtuvateks võlgadeks või sularahaks. |

2001 ja pärast seda: | Fondi sissemaksed võla mobilisatsiooni võrra suurenenud tegelike kulutuste prognooside alusel ning kuni laekunud intressi võrra suurenenud kapitali summani. |

--------------------------------------------------