3)

V lisa muudetakse järgmiselt: a) punkt 1 asendatakse järgmisega: „1. Pädevad ametiasutused lubavad käesolevas lisas sätestatud tingimustel asutustel kasutada oma positsiooniriski, välisvaluutariski ja/või kaubariski kapitalinõuete arvutamiseks oma siseseid riskijuhtimismudeleid I, III ja IV lisas kirjeldatud meetodite asemel või nendega kombineerituna. Et kasutada mudeleid kapitalijärelevalveks, on vaja iga kord pädevate ametiasutuste selgesõnalist heakskiitu.”; b) punktis 4 asendatakse teine lõik järgmisega: „Pädevad ametiasutused uurivad asutuse suutlikkust järeltestida nii tegelikke kui ka oletatavaid muutusi portfelli väärtuses. Portfelli väärtuse oletatavate muutuste järeltestimine põhineb portfelli päevalõpuväärtuse ja selle järgmise päeva lõppväärtuse võrdlemisel, eeldusel et positsioonid ei muutu. Pädevad ametiasutused nõuavad, et asutused võtaksid oma järeltestimise programmi parandamiseks asjakohaseid meetmeid, kui see osutub puudulikuks. Pädevad ametiasutused nõuavad asutustelt vähemalt oletuslike tulemuste järeltestimist (kasutades portfelliväärtuse muutusi, mis toimuksid, kui päevalõpupositsioonid jääksid muutumatuks).”; c) punkt 5 asendatakse järgmisega: „5. Pädevad ametiasutused kiidavad heaks asutuse sisemudeli kasutamise kaubeldavate võlainstrumentide ja aktsiate positsioonidega seotud eririski kapitalinõuete arvutamiseks, kui sisemudel lisaks käesoleva lisa ülejäänud tingimuste täitmisele vastab järgmistele tingimustele: a) selgitab portfellis varem toimunud hinnamuutusi; b) näitab kontsentratsiooni portfelli mahu ja koosseisu muutuste osas; c) töötab korralikult ka ebasoodsas keskkonnas; d) on kontrollitud järeltestimise abil, mille eesmärk on hinnata eririski mõõtmise õigsust. Kui pädevad ametiasutused lubavad sellist järeltestimist teha asjakohaste alamportfellide põhjal, tuleb need valida järjepidevalt; e) hõlmab nimega seotud alusriski, st. asutused tõendavad, et sisemudel on tundlik oluliste iseloomulike erinevuste suhtes sarnaste, kuid mitte kattuvate positsioonide vahel; f) hõlmab sündmustega seotud riske. Asutuse sisemudel hindab vähem likviidsetest positsioonidest ja piiratud selgusega hindadest tulenevat riski ettevaatlikult ja realistlike turustsenaariumide raames. Lisaks vastab sisemudel minimaalsetele andmenõuetele. Sarnased asendajad peavad olema sobivalt konservatiivsed ja neid võib kasutada üksnes siis, kui olemasolevad andmed on puudulikud või ei peegelda positsiooni või portfelli tegelikku volatiilsust. Asutus võib sisemudeli alusel eririski kapitalinõude arvutamisel välja jätta väärtpaberistamise või n-arvu järjekohaga maksejõuetusriski tagamise krediididerivatiivide positsioonid, mille puhul ta vastab positsiooniriskide kapitalinõudele I lisa kohaselt, välja arvatud positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse punktis 5 l osutatud meetodit. Asutused jälgivad tehnika ja parimate tavade arengut ja võtavad need uued meetodid ja tavad kasutusse. Asutuselt ei nõuta kaubeldavate võlainstrumentide maksejõuetuse ja reitingute liikumise riskide hõlmamist sisemudelis, mille puhul asutus hõlmab kõnealused riskid punktides 5a–5k sätestatud nõuetega.”; d) lisatakse järgmised punktid: „5a. Asutustel, kelle tegevust reguleeritakse kaubeldavaid võlainstrumente käsitleva punktiga 5, on kehtestatud meetod, mis võimaldab kapitalinõuete arvutamisel hõlmata asutuse kauplemisportfelli positsioonidega seotud maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski, mis lisanduvad punkti 5 kohaselt riskiväärtuse määra põhjal arvestatud riskidele. Asutus tõendab, et tema lähenemisviis vastab usaldatavusmääralt direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 84–89 sätestatud lähenemisviisile, kui eeldada, et riskitase on ühtlane ja seda korrigeeritakse vastavalt vajadusele, nii et see peegeldaks likviidsuse, kontsentreerumiste, riskimaandamise ja valikulisuse mõju. Ulatus 5b. Täiendava maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski arvessevõtmiseks kasutatav meetod hõlmab kõiki positsioone, mille suhtes kohaldatakse intressimäära eririski kapitalinõuet, kuid mitte väärtpaberistamise või n-arvu järjekohaga maksejõuetusriski tagamise krediididerivatiivide positsioone. Pädeva ametiasutuse heakskiidul võib asutus järjepidevalt kaasata kõik börsil noteeritud aktsiate positsioonid ja tuletisinstrumentide positsioonid, mis põhinevad noteeritud aktsiatel, kui selline kaasamine on kooskõlas sellega, kuidas asutusesiseselt riski mõõdetakse ja juhitakse. See meetod kajastab maksejõuetuse juhtumite ja reitingute liikumiste vaheliste korrelatsioonide mõju. Ühelt poolt maksejõuetuse juhtumite ja reitingute liikumiste ning teiselt poolt muude tururiskiga seotud tegurite vahelise diversifitseerimise mõju ei kajastata. Parameetrid 5c. Täiendavate riskide hõlmamise meetodiga mõõdetakse maksejõuetusega ning sise- ja välisreitingute liikumisega seotud kahjusid üheaastase ajavahemiku kohta 99,9 %-lise usaldusintervalliga. Korrelatsiooniprognooside aluseks on objektiivsete andmete analüüs ülesehituslikult otstarbekas raamistikus. Täiendavate riskide hõlmamise meetod peegeldab asjakohaselt emitentide kontsentratsioone. Samuti peegeldab see meetod kontsentratsioone, mis võivad halvenenud turutingimuste korral tekkida tooteklasside siseselt ja vahel. Meetodi aluseks on eeldus, et riskitase püsib ühtlasena üheaastase ajavahemiku jooksul; see tähendab, et kauplemisportfelli positsioonid või positsioonide kogumid, millega seoses on sellel ajavahemikul tulnud ette maksejõuetuse või reitingute liikumise juhtumeid, tasakaalustatakse likviidsusperioodi lõpul, et saavutada esialgne riskitase. Teise võimalusena võib asutus järjepidevalt lähtuda eeldusest, et positsioon püsib sama ühe aasta vältel. 5d. Likviidsusperioodid määratakse vastavalt sellele, kui pikk aeg on vajalik positsiooni müümiseks või kõigi oluliste asjakohaste hinnariskide maandamiseks halvenenud turutingimustes, võttes eriti arvesse positsiooni suurust. Likviidsusperioodid peegeldavad tegelikku praktikat ja kogemusi nii süsteemsete kui ka unikaalsete turupingete korral. Likviidsusperiood määratakse konservatiivsete eelduste põhjal ja see on piisavalt pikk, et müük või maandamine ise ei mõjutaks oluliselt hinda, mille alusel müük või maandamine toimub. Positsioonile või positsioonide kogumile määratava likviidsusperioodi kestus on vähemalt kolm kuud. Positsioonile või positsioonide kogumile likviidsusperioodi määramisel võetakse arvesse asutuse sise-eeskirju, milles käsitletakse hinnangute korrigeerimist ja aegunud positsioonide haldamist. Kui asutus määrab likviidsusperioodid üksikute positsioonide asemel positsioonide kogumitele, peegeldavad positsioonide kogumite määratlemise kriteeriumid sisuliselt likviidsuse erinevusi. Kontsentreeritud positsioonide puhul on likviidsusperioodid pikemad, peegeldades selliste positsioonide likvideerimiseks vajalikku pikemat aega. Väärtpaberistamishoidla likviidsusperiood peegeldab vara ehitamiseks, müügiks ja väärtpaberistamiseks või oluliste riskitegurite maandamiseks vajalikku aega halvenenud turutingimuste korral. 5e. Asutuse poolt täiendava maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski hõlmamiseks kasutatava meetodi puhul võib arvesse võtta riskimaandusi. Positsioone võib tasaarveldada, kui pikad ja lühikesed positsioonid on seotud sama finantsinstrumendiga. Maandamise või diversifitseerimise mõju, mis on seotud pikkade ja lühikeste positsioonidega sama võlgniku eri instrumentides või eri väärtpaberites ning pikkade ja lühikeste positsioonidega eri emitentides, võib arvesse võtta üksnes eri instrumentide pikkade ja lühikeste brutopositsioonide eraldi modelleerimisel. Asutused kajastavad riskimaandamise strateegiates maanduse lõpptähtaja ja likviidsusperioodi vahelisel ajal ilmneda võivate oluliste riskide mõju ning võimalikud olulised alusriskid toodete, kapitali struktuuris nõudeõiguse järkude, sise- või välisreitingute, lõpptähtaegade, väljalaskmise kuupäevade ja instrumentide muude erinevuste lõikes. Asutus kajastab riskimaandust üksnes niivõrd, kuivõrd see on säilitatav ka siis, kui võlgnik on lähenemas krediidikvaliteeti mõjutavale sündmusele või muule sündmusele. Kauplemisportfelli positsioonide puhul, mida maandatakse dünaamiliste riskimaandamisstrateegiate alusel, võib maanduse tasakaalustamist maandatud positsiooni likviidsusperioodi jooksul arvesse võtta tingimusel, et asutus: i) modelleerib maanduse tasakaalustamise järjepidevalt kauplemisportfelli positsioonide vastava kogumi lõikes, ii) tõendab, et tasakaalustamise arvessevõtmine tagab parema riskide mõõtmise, ja iii) tõendab, et maandustena kasutatavate instrumentide turud on piisavalt likviidsed sellise tasakaalustamise arvessevõtmiseks ka ebasoodsate turutingimuste korral. Dünaamiliste riskimaandamisstrateegiate rakendamisel järelejäävad riskid peavad kajastuma kapitalinõudes. 5f. Täiendava maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski hõlmamiseks kasutatav meetod kajastab mittelineaarset mõju, mida avaldavad optsioonid, struktureeritud krediididerivatiivid ja muud mittelineaarselt käituvad positsioonid seoses hinnamuutustega. Asutus võtab nõuetekohaselt arvesse ka mudeliriski, mis kaasneb selliste toodetega seotud hinnariskide hindamise ja prognoosimisega. 5g. Täiendava maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski hõlmamiseks kasutatav meetod põhineb andmetel, mis on objektiivsed ja ajakohastatud. Valideerimine 5h. Asutused teevad käesoleva lisa alusel oma riskide mõõtmise süsteemi sõltumatu kontrollimise ja sisemudelite valideerimise käigus täiendava maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski hõlmamiseks kasutatava meetodiga seoses eelkõige järgmist: i) tõendavad, et korrelatsioonide ja hinnamuutuste modelleerimise meetod sobib asutuse portfelli jaoks, arvestades ka asutuse süsteemsete riskitegurite laadi ja kaalu; ii) viivad läbi mitmesugused stresstestid, sealhulgas tundlikkusanalüüsi ja stsenaariumianalüüsi, et hinnata meetodi kvalitatiivset ja kvantitatiivset õigsust, eriti kontsentratsioonide käsitlemise osas. Sellised testid ei piirdu üksnes minevikus toimunud sündmuste valikuga; iii) viivad läbi asjakohase kvantitatiivse valideerimise, mis hõlmab asjaomaseid sisemisi modelleerimise võrdlusaluseid. Täiendavate riskide hõlmamiseks kasutatav meetod on kooskõlas asutuse sisemise riskijuhtimismetoodikaga, mis on ette nähtud kauplemisriskide kindlakstegemiseks, mõõtmiseks ja juhtimiseks. Dokumenteerimine 5i. Asutus dokumenteerib täiendava maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski arvessevõtmiseks kasutatava meetodi, nii et korrelatsiooniprognoosid ja muud modelleerimisel kasutatavad eeldused oleksid pädevatele ametiasutustele arusaadavad. Erinevatel parameetritel põhinevad sisemeetodid 5j. Kui asutus kasutab täiendava maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski hõlmamiseks meetodit, mis ei vasta kõikidele käesolevas punktis sätestatud nõuetele, ent on kooskõlas asutuse sisemise metoodikaga riskide kindlakstegemiseks, mõõtmiseks ja juhtimiseks, on ta suuteline tõendama, et tema meetodi rakendamisel saadakse kapitalinõue, mis on vähemalt sama suur kui kapitalinõue, mis saadaks siis, kui meetod vastaks täielikult käesolevas punktis sätestatud nõuetele. Pädevad ametiasutused kontrollivad vastavust eelmises lauses sätestatule vähemalt üks kord aastas. Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee jälgib toimimistavasid kõnealuses valdkonnas ja koostab suunised, et tagada võrdsed võimalused. Arvutamise sagedus 5k. Asutus teeb tema valitud meetodi kohaselt nõutavaid arvutusi täiendavate riskide hõlmamiseks vähemalt üks kord nädalas. 5l. Pädevad ametiasutused kiidavad heaks asutuse sisemeetodi kasutamise täiendava kapitalinõude arvutamiseks korrelatsiooni kauplemisportfelli kapitalinõude asemel kooskõlas I lisa punktiga 14a, tingimusel et täidetud on nimetatud punkti kõik tingimused. Sellise sisemeetodiga võetakse nõuetekohaselt arvesse kõik hinnariskid üheaastase ajavahemiku kohta 99,9 %-lise usaldusintervalliga, kui eeldada, et riskitase on ühtlane ja seda korrigeeritakse vastavalt vajadusele, nii et see peegeldaks likviidsuse, kontsentreerumiste, riskimaandamise ja valikulisuse mõju. Asutus võib käesolevas punktis osutatud meetodiga hõlmata kõik positsioonid, mida hallatakse koos korrelatsiooni kauplemisportfelli positsioonidega ning võib seejärel need positsioonid välja jätta punkti 5a kohaselt nõutud meetodist. Kõigi hinnariskide kapitalinõude suurus ei tohi olla väiksem kui 8 % kapitalinõudest, mis arvutataks I lisa punkti 14a kohaselt kõigi positsioonide kohta, mis on hõlmatud kõigi hinnariskide kapitalinõudega. Eelkõige võetakse nõuetekohaselt arvesse järgmisi riske: a) mitmest maksejõuetusriskist tulenev kumulatiivne risk, sealhulgas maksejõuetusriskide järjestus seeriatesse jagatud toodetes; b) krediidiriski marginaal, sealhulgas gamma ja rist-gamma efektid; c) eeldatavate korrelatsioonide volatiilsus, sealhulgas marginaalide ja korrelatsioonide vaheline ristmõju; d) alusrisk, sealhulgas nii i) indeksi vahemiku ja indeksi üksikute komponentide vaheline alusrisk kui ka ii) indeksi eeldatava korrelatsiooni ja eriotstarbeliste portfellide vaheline alusrisk; e) taastumismäära volatiilsus, mis on seotud taastumismäära kalduvusega mõjutada seeriate hinda, ning f) riskimaanduse kahanemise risk ja selliste riskimaanduste tasakaalustamise potentsiaalsed kulud sel määral, mil üldine riskinäitaja tugineb dünaamilisele riskide maandamisele. Käesoleva punkti kohaldamisel on asutusel piisavalt turuandmeid, et tagada riskipositsioonide oluliste riskide täielik arvessevõtmine oma sisemises arvutusmeetodis vastavalt käesolevas punktis sätestatud normidele ning asutus tõendab järeltestimise või muude asjakohaste vahendite abil, et tema riskinäitajad suudavad nõuetekohaselt selgitada nende toodete varasemaid hinnamuutusi, ning ta suudab eristada positsioone, mille suhtes ta on vastavalt käesolevale punktile saanud heakskiidu nende lisamiseks kapitalinõudesse, positsioonidest, mille suhtes tal selline heakskiit puudub. Käesoleva punkti kohaldamisalasse kuuluvate portfellide suhtes kohaldab asutus regulaarselt konkreetset, varem kindlaks määratud stressistsenaariumite kogumit. Selliste stressistsenaariumite abil analüüsitakse stressi mõju maksejõuetusmäärale, taastumismäärale ja korrelatsiooni kauplemisosakonna tulude ja kulude korrelatsioonidele. Asutus kohaldab selliseid stressistsenaariume vähemalt üks kord nädalas ja esitab pädevatele ametiasutustele vähemalt üks kord kvartalis aruande tulemuste kohta, sealhulgas võrdluste kohta asutuse kapitalinõudega vastavalt käesolevale punktile. Pädevatele ametiasutustele teatatakse õigeaegselt kõigist juhtudest, mil stressitestid viitavad kapitalinõude olulisele puudujäägile. Kõnealuste stressitestide tulemuste põhjal kaaluvad pädevad ametiasutused täiendava kapitalinõude kehtestamist korrelatsiooni kauplemisportfelli suhtes, nagu on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 136 lõikes 2. Asutus arvutab kõiki hinnariske hõlmava kapitalinõude vähemalt üks kord nädalas.”; e) punkt 6 asendatakse järgmisega: „6. Punkti 5 alusel heakskiitmata sisemudeleid kasutavad asutused kohustuvad täitma eraldi eririski kapitalinõuet, mis arvutatakse I lisa kohaselt.”; f) punkt 7 asendatakse järgmisega: „7. Punkti 10b alapunktide a ja b kohaldamisel korrutatakse asutuse enda arvutuste tulemus korrutusteguritega (mc) ja (ms). Kõnealuste korrutustegurite suurus on vähemalt 3.”; g) punkti 8 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Punkti 10b alapunktide a ja b kohaldamisel suurendatakse korrutustegureid (mc) ja (ms) tabeli 1 kohaselt lisateguriga vahemikus 0 ja 1, olenevalt ületamiste arvust viimase 250 pangapäeva jooksul, mis nähtub asutuse riskiväärtuse järeltestimisest punkti 10 alusel. Pädevad ametiasutused nõuavad, et asutused arvutaksid ületamisi järjepidevalt portfelli väärtuse oletatavate ja tegelike muutuste järeltestimise põhjal. Ületamine on portfelli väärtuse päevane muutus, mis ületab asutuse mudeli põhjal leitud vastava päevase riskiväärtuse. Lisateguri määramiseks kontrollitakse ületamiste arvu vähemalt kord kvartalis ja see võrdub ületamiste kõige suurema arvuga portfelli väärtuse oletatavate ja tegelike muutuste põhjal.”; h) punkt 9 jäetakse välja; i) punkti 10 muudetakse järgmiselt: i) punkt c asendatakse järgmisega: „c) 10-päevane võrdväärne hoiuaeg (asutused võivad kasutada riskiväärtuse arve, mis arvutatakse lühemate hoiuperioodide alusel ja suurendatakse 10 päevani näiteks aja ruutjuure alusel. Kõnealust meetodit kasutav asutus põhjendab meetodi asjakohasust korrapäraselt pädevaid ametiasutusi rahuldaval viisil);” ii) punkt e asendatakse järgmisega: „e) andmeid ajakohastatakse iga kuu tagant.”; j) lisatakse järgmised punktid: „10a. Lisaks arvutab iga asutus „halvenenud turutingimuste riskiväärtuse”, võttes aluseks olemasoleva portfelli riskiväärtuse, mis on arvutatud 10-päevase hoiuaja ja 99 %-lise ühesuunalise usaldusvahemiku alusel, kasutades riskiväärtuse mudelis sisenditena asutuse portfelli seisukohalt oluliste finantsraskuste pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevaid andmeid. Pädev ametiasutus kiidab selliste varasemate andmete valiku heaks ja asutus vaatab andmed läbi kord aastas. Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee jälgib toimimistavasid selles valdkonnas ja koostab suunised, et tagada ühtlustamine. Asutused arvutavad halvenenud turutingimuste riskiväärtuse vähemalt üks kord nädalas. 10b. Igas asutuses on iga päev täidetud kapitalinõue, mis on alapunktide a ja b summa, ning asutus, kes kasutab positsiooni eririski kapitalinõude arvutamiseks oma sisemudelit, täidab alapunktide c ja d summana väljendatud kapitalinõude järgmiselt: a) olenevalt sellest, kumb on suurem, kas: i) asutuse eelmise päeva riskiväärtuse näitaja, mis on arvutatud vastavalt punktile 10 (VaRt-1), või ii) punkti 10 alusel arvutatud eelnenud 60 pangapäeva päevaste riskiväärtuste keskmine (VaRavg), korrutatuna korrutusteguriga (mc); b) olenevalt sellest, kumb on suurem, kas: i) asutuse viimane turutingimuste riskiväärtuse näitaja, mis on arvutatud vastavalt punktile 10a (sVaRt-1), või ii) punktis 10a sätestatud viisil ja sagedusega eelnenud 60 pangapäeva jooksul arvutatud halvenenud turutingimuste riskiväärtuste keskmine (sVaRavg), korrutatuna korrutusteguriga (ms); c) kauplemisportfelli kuuluvate väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga maksejõuetusriski tagamise krediididerivatiivide (välja arvatud need, mis on hõlmatud punkti 5 l kohase kapitalinõudega) I lisa kohaselt arvutatud positsiooniriskide kapitalinõue; d) asutuse punkti 5a alusel mõõdetud täiendava maksejõuetuse riski ja reitingute liikumise riski viimane näitaja või nende näitajate viimase 12 nädala keskmine, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning kui see on asjakohane, asutuse punkti 5 l alusel mõõdetud kõigi hinnariskide viimane näitaja või nende näitajate viimase 12 nädala keskmine, olenevalt sellest, kumb on suurem. 10c. Asutused viivad läbi ka vastupidiseid stressiteste.”; k) punkti 12 esimene lõik asendatakse järgmisega: „12. Riskimõõtmismudel hõlmab piisava hulga riskitegureid, olenevalt asutuse tegevuse ulatusest asjakohastel turgudel. Kui riskitegur on kaasatud asutuse hindamismudelisse, ent mitte riskimõõtmismudelisse, põhjendab asutus sellist väljajätmist veenvalt pädevale ametiasutusele. Lisaks peab riskimõõtmismudel hõlmama optsioonide ja teiste toodete mittelineaarsust ning korrelatsiooniriski ja alusriski. Kui kasutatakse riskitegurite asendajaid, on need tegeliku positsiooni suhtes tõendatult sobivad. Lisaks kohaldatakse eri riskiliikide suhtes alljärgnevaid sätteid:”.