ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 10. jaanuari 2020. aasta (2) ja 27. jaanuari 2021. aasta arvamustes (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda lüsiini ja glutamiinhappe mangaankelaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisandi käitlemine kujutab endast kasutajate jaoks ohtu sissehingamisel ning et söödalisandit tuleks käsitada silmi ärritava ning nahka ja hingamisteid sensibiliseeriva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus broilerkanade puhul; seda järeldust võib laiendada kõigile muudele loomaliikidele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(8)

Kuna Taani on ületanud ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alarajoonis talle liidu vete majandamispiirkonnas 2r määruse (EL) 2020/123 III lisa kohaselt 2020. aastaks määratud tobiavarude lubatud kogupüügi, on Taani puhul vaja teha mahaarvamised. 2021. aastal on neis vetes lubatud tobiat püüda minimaalselt, et jälgida tobiaslaste arvukust. Siiski on kõnealuste mahaarvamiste juures võimatu säilitada seiresüsteemi, (12) mida on tobiapüügi reguleerimiseks soovitanud kasutada rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES). Seetõttu tuleks mahaarvamised, mida tehakse seoses Taani poolt piirkonnas 2r 2020. aastal ületatud kvootidega, teha tobiavarude majandamise piirkonnas 3r 2021. aastal.
(8)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) vaatas läbi ühises soovituses esitatud teaduslikud tõendid (6). STECF osutas oma varasemale hinnangule mõrdade ja rüsade kohta, (7) tuletades samas meelde, et on vaja rohkem teavet, et kinnitada lõkspüüniste ja kastmõrdade puhul tehtud ellujäämismäära prognoose. Sellest tulenevalt ei hõlma ajakohastatud ühine soovitus enam lõkspüüniseid. Lisaks selgitasid liikmesriigid, et varem esitatud andmed hõlmasid kastmõrdu, kuigi neid ei olnud asjaomases uuringus otseselt mainitud, ning et tehakse täiendavaid uuringuid. Seepärast kohustusid liikmesriigid esitama enne käesoleva delegeeritud õigusakti kehtivusaja lõppu rohkem teavet kastmõrdadega püütud lõhe ellujäämismäärade kohta. Võttes arvesse, et STECF märkis oma varasemas hinnangus, et kastmõrrad toimivad sarnaselt mõrdadele ja rüsadele, ning et liikmesriigid on ühises soovituses võtnud kohustuse viia läbi täiendavaid uuringuid, tuleks erandi kohaldamist jätkata. Pontoonmõrdade kohta märkis STECF, et need, mille külge on kinnitatud sõlmedeta kott, tekitavad vähem vigastusi kui need, millel sellist kotti ei ole. Tulemused näitavad, et sõlmedeta kotiga varustatud pontoonmõrdadega püütud lõhe ellujäämismäär oli 52 %, kuigi sõltuvalt keskkonnatingimustest võib ellujäämismäär olla märkimisväärselt kõrgem. Käimas on täiendavad uurimisprojektid.
(1)

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 36 kohaselt peavad määruse (EL) 2017/2402 artiklis 29 osutatud pädevad asutused (edaspidi „pädevad asutused“) ja kolm Euroopa järelevalveasutust, nimelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA), tegema üksteisega tihedat koostööd ja vahetama teavet, et täita kõnealuse määruse artiklite 30–34 kohaseid ülesandeid. Samuti nõutakse selles, et pädevad asutused, kes leiavad, et üksus on või võib olla rikkunud teatavaid kõnealuse määruse nõudeid, teavitaksid üksuse pädevat asutust oma järeldustest ning, kui rikkumine on seotud kõnealuse määruse artikli 27 lõike 1 kohase ebaõige või eksitava teatega, teavitaksid üksuse pädevat asutust, kes on määratud esimeseks kontaktpunktiks ja kes omakorda teavitab Euroopa järelevalveasutusi.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda fütomenadioon kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kasutajad ei puutu söödalisandiga kokku sissehingamise teel, kui söödalisand on tahkel kujul või viskoosse vedelikuna. Tarbijaohutuse komiteelt saadud andmetest nähtub, et K1-vitamiini võib liigitada nahka sensibiliseerivate ainete hulka. Preparaatide puhul ei saanud toiduohutusamet teha järeldusi nende võimaliku mürgisuse kohta sissehingamise korral ega võimaliku nahka/silmi ärritavuse kohta. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi ja selle preparaatide kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödale lisatud fütomenadiooni käsitatakse hobuste puhul tõhusa K1-vitamiini allikana. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuari 2021. aasta arvamuses (5) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Clostridium butyricum’i (FERM BP-2789) preparaat ei mõju kahjulikult loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et preparaat ei ärrita nahka ega silmi ning et sensibiliseerimist hingamisteede kaudu ei saa välistada. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand võib olla tõhus broilerkanade, piimapõrsaste ja vähem levinud sealiikide piimapõrsaste puhul.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 28. jaanuari 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Bacillus licheniformis’e (DSM 28710) preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et andmete puudumise tõttu ei ole võimalik teha järeldusi selle kohta, kas söödalisand võib ärritada nahka või silmi või sensibiliseerida nahka, kuid seda käsitatakse hingamisteid sensibiliseeriva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ka järeldusele, et Bacillus licheniformis’e (DSM 28710) preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. oktoobri 2019. aasta arvamuses (2) ja 27. jaanuari 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Bacillus subtilis’e (LMG S-15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada hingamisteid sensibiliseeriva ning nahka sensibiliseerida võiva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand võib imetamisperioodil olla emiste puhul tõhus zootehniline lisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 12. novembri 2019. aasta arvamuses (2) ja 27. jaanuari 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda raud(III)tsitraatkelaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada hingamisteid ja nahka sensibiliseeriva ainena ning võimaliku silmi ärritava ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand võib parandada võõrdepõrsaste zootehnilisi näitajaid ning et seda järeldust võib laiendada piimapõrsastele perioodil, mil nad saavad tahket sööta, ning ekstrapoleerida kõigile vähemlevinud sealiikidele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(8)

3. juulil 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas famoksadoon võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõigi hinnatud iseloomulike kasutusviiside puhul on suur võimalus ületada saagi käsitsi koristamise ajal töötajate ainega kokkupuute vastuvõetav tase (AOEL) isegi juhul, kui kasutatakse isikukaitsevahendeid. Peale selle jõudis toiduohutusamet järeldusele, et famoksadooni kasutamisega kaasneb suur pikaajaline risk imetajale ja suur risk veeorganismidele. Lisaks märkis toiduohutusamet, et olemasolev teave ei ole piisav, et teha järeldust lindudele avalduva pikaajalise riski hindamise kohta.
(1)

Määruse (EL) 2018/848 artikli 45 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaselt võib toodet importida kolmandast riigist, et lasta see liidu turule kui mahepõllumajanduslik või üleminekuaja toode, kui ettevõtjaid, ettevõtjate rühmi ning asjaomase kolmanda riigi eksportijaid on kontrollinud kõnealuse määruse artikli 46 kohaselt tunnustatud kontrolliasutused või kontrollorganid ning kõnealused asutused või organid on andnud kõigile sellistele ettevõtjatele, ettevõtjate rühmadele ja eksportijatele sertifikaadi, mis kinnitab, et nad järgivad määrust (EL) 2018/848.
(12)

Tõendid turu kohta näivad viitavat sellele, et kuigi kuni 8,0 mg astaksantiini sisaldavad toidulisandid on praegu lubatud tarbimiseks üldelanikkonnale, siis lapsed ja noorukid neid tegelikult ei tarbi, vaid seda teevad peaaegu eranditult täiskasvanud. Halduskoormuse vähendamiseks ja selleks, et anda ettevõtjatele piisavalt aega kohandada oma tavasid, et täita käesoleva määruse nõudeid, tuleks ette näha üleminekuperiood kuni 8,0 mg astaksantiini sisaldavate toidulisandite suhtes, mis on enne käesoleva määruse jõustumist turule lastud või kolmandatest riikidest liitu saadetud ja mis on ette nähtud üldelanikkonnale. Kõnealuste üleminekumeetmete puhul tuleks võtta arvesse tarbijate ohutust, andes neile teavet asjakohase kasutuse kohta kooskõlas käesoleva määruse nõuetega.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/840 (2) loodi vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest ajavahemikul 2021–2027 (programm „Perikles IV“), mida kohaldatakse liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 139 on sätestatud, et artikli 133 kohaseid euro kasutamisega seotud meetmeid ei kohaldata liikmesriikidele, mille suhtes on kehtestatud erand.
d)

töödeldud toodete puhul see, et kõik selliste toodete mahepõllumajanduslikud koostisosad on tootnud ettevõtjad või ettevõtjate rühmad, kelle on kolmandas riigis sertifitseerinud kontrolliasutus või kontrollorgan, mida on tunnustatud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 46 lõikega 1 või millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 57, või määruse (EL) 2018/848 artiklite 47 ja 48 kohaselt tunnustatud kolmas riik, või kas need on toodetud ja sertifitseeritud liidus kooskõlas kõnealuse määrusega.
a)

Fukushima prefektuurist pärit tooted: — metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla; — kala ja kalandustooted, mis kuuluvad CN-koodide 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 ja 1604 alla, välja arvatud: — kuldsaba-seriool (Seriola quinqueradiata) ja hiidseriool (Seriola lalandi), mis kuuluvad CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; — merevaik-seriool (Seriola dumerili), mis kuulub CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; — suur pagrus (Pagrus major), mis kuulub CN-koodide 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; — havai ebahobumakrell (Pseudocaranx dentex), mis kuulub CN-koodide ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; — idatuun (Thunnus orientalis), mis kuulub CN-koodide ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 ja ex 1604 20 70 alla; — jaapani makrell (Scomber japonicus), mis kuulub CN-koodide ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 ja ex 1604 20 50 alla; — looduslik harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla; — jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla; — kuivatatud (jaapani) hurmaa (Diospyros sp.) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0810 70 00, ex 0811 90, ex 0812 90 ja ex 0813 50 alla;
(3)

Ei tohiks ette näha, et krediidiasutused ja investeerimisühingud või ettevõtjad peavad lisama asjaomast kohustust reguleerivatesse lepingulistesse sätetesse lepingulise tingimuse, kui sellise tingimuse lisamine oleks asjaomases kolmandas riigis ebaseaduslik. Nii võib see olla näiteks juhul, kui kolmanda riigi õigusaktidega või ametiasutuste juhistega ei ole sellised tingimused lubatud. Samuti tuleks pidada krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja jaoks lepingulise tingimuse lepingusse või instrumenti lisamist teostamatuks, kui kõnealune krediidiasutus või investeerimisühing või ettevõtja ei saa neid lepingulisi sätteid muuta. See on sageli nii, kui lepingud või instrumendid sõlmitakse vastavalt rahvusvahelistele standardtingimustele või -protokollidele, milles on sätestatud ühtsed tingimused sellist liiki lepingute või instrumentide jaoks. Kaubanduse rahastamise tooteid, nagu garantiid, edasigarantiid, akreditiivid või muud kaubandustehingute toetamiseks või rahastamiseks kasutatavad instrumendid, antakse tavaliselt välja vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud standardtingimustele või -eeskirjadele, mille on kehtestanud rahvusvaheliselt tunnustatud sektoripõhine organisatsioon või mis on välja töötatud standardsete kahepoolsete kokkulepete alusel. Lepingulise tingimuse lisamist võib pidada teostamatuks ka juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing või ettevõtja sõlmib finantsteenuste osutamise lepingud liiduväliste asutustega, sealhulgas finantsteenuste osutajate, kauplemiskohtade, finantsturutaristute või depositooriumidega, kes kasutavad standardtingimusi, mille üle krediidiasutus või investeerimisühing või ettevõtja ei saa läbirääkimisi pidada.
(56)

Konkreetselt terasesektoris, kus toodetav teras on roostevabast terasest lehtvaltstoodete tootmise peamine tooraine, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Paljud suurimad tootjad kuuluvad riigile. Mõnda neist on eraldi nimetatud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kavas aastateks 2016–2020. Näiteks märgib Hiina riigile kuuluv Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (edaspidi „Tisco“) oma veebisaidil, et tegemist on „raua ja terase superhiiglasega“, millest „kujunes erakordne suuremahuline raua ja terase kompleks, mille äritegevuses on ühendatud raua kaevandamine, raua ja terase tootmine, töötlemine, tarnimine ja turustamine (27)“. Teine suur Hiina riigile kuuluv ettevõte on Baosteel, mis tegeleb terase tootmisega ja mis kuulub hiljuti konsolideeritud kontserni China Baowu Steel Group Co. Ltd (varem Baosteel Group ja Wuhan Iron & Steel) (28) .. Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomandis olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (29). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (30). Hiina valitsus on seda kavatsust korranud 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (31). Selline koondamine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (32). Kuna Hiina roostevabast terasest lehtvaltstoodete eksportijad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigile kuuluvate roostevabast terasest lehtvaltstoodete tootjate täpset suhtarvu kindlaks määrata. Kaebuse esitajalt saadud Hiina roostevabast terasest lehtvaltstoodete tootjate nimekirjas on aga mitu tootjat riigile kuuluvad ettevõtted, sealhulgas Tisco Shanxi Taigang Stainless Steel Co. Ltd, Baosteel Baoshan Iron and Steel Co. Ltd, Lisco Lianzhong Stainless Steel Corporation, Beihai Chengde Stainless Steel Co. Ltd, Jisco Jiuquan Iron and Steel Group Co. Ltd, Shougang Kaixi Stainless Steel, Baosteel Desheng Stainless Steel ning Tangshan Stainless Steel Co. Ltd.
(19)

Tai valitsus vastas komisjonile, et teda on teavitatud äriühingu Dingheng New Materials Co., Ltd. koostöökavatsusest ning et kui Tai eksportivad tootjad koostööd ei tee, võib komisjon kasutada kättesaadavaid fakte, et teha Tai eksportivate tootjatega seoses järeldusi meetmetest kõrvalehoidmise kohta.
(65)

Nagu põhjenduses 61 selgitati, koostati 2019. aasta aruanne pärast Dinghengi tootmiskoha rajamist. Dingshengi kontsern väitis siiski, et 2019. aasta aruanne „ei ole midagi muud kui integreeritud ja läbivaadatud esimene kava, mis koostati 2018. aastal ja mida Dingshengi kontsern ei saanud rakendada“. Samuti väitis Dingshengi kontsern, et 2019. aasta aruandes soovitati esialgset projekti vähendada, nähes aastase tootmisvõimsuse [50 000 – 70 000] tonni asemel ette tootmisvõimsuse [40 000 – 60 000] tonni aastas. Komisjon leidis siiski, et see väide on faktiliselt vale, kuna 2019. aasta aruandes on mitmel juhul sõnaselgelt märgitud, et aruande eesmärk on võimaldada täiendavat tootmisvõimsust [40 000 – 60 000] tonni, et saavutada aastatoodanguks [90 000 – 130 000] tonni. Aruande pealkiri on tegelikult „Täiendava [40 000 – 60 000] tonni alumiiniumfooliumi tootmisvõimsuse projekt“.
(2)

Võttes arvesse, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 3a eesmärk on lihtsustada selliste klientide juurdepääsu kliirimisele, kelle tegevusmaht börsiväliste tuletisinstrumentide turul on piiratud ja kellel on raskusi kesksele kliirimisele juurdepääsul, ning arvestades kesksele kliirimisele juurdepääsu olulisust vastaspoolte jaoks, kelle suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust, tuleks käesolevat määrust kohaldada kliirimisteenuste osutamise suhtes seoses börsiväliste tuletislepingutega, mille suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõikele 1. Selleks et tagada võrdsed tingimused ja et liidus asuvad kliendid saaksid FRANDTi äritingimustest kasu, tuleks käesolevat määrust kohaldada juhul, kui kõnealuseid kliirimisteenuseid osutatakse liidus.
(9)

Peale selle on komisjon seisukohal, et Bacillus amyloliquefaciens’e tüvi AH2 on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 madala riskiastmega toimeaine. Bacillus amyloliquefaciens’e tüvi AH2 on mikroorganism, mis vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5.2 esitatud tingimustele. Inimeste, loomade ja keskkonna jaoks kriitilise tähtsusega probleeme ei tuvastatud.
(6)

CEN ja Cenelec on komisjonile teatanud, et koostalitlusvõime tagamiseks tuleks standardi EN 61851-23–1 kohaselt elektribusside 4. režiimi juhtivusliku laadimissüsteemi kontaktliidese automaatseadmete suhtes kohaldada standardit EN 50696. See standard koos eespool nimetatud standarditega mängib tulevikus olulist rolli elektribusside kasutuselevõtul linnades.
(12)

Lisaks leiab komisjon, et kaltsiumkarbonaat on madala riskiastmega toimeaine vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22. Kaltsiumkarbonaat ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5.1. Seepärast on asjakohane pikendada kaltsiumkarbonaadi kui madala riskiastmega aine heakskiitu.
(12)

Lisaks leiab komisjon, et kaaliumvesinikkarbonaat on madala riskiastmega toimeaine vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22. Kaaliumvesinikkarbonaat ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5.1. Seepärast on asjakohane pikendada kaaliumvesinikkarbonaadi kui madala riskiastmega aine heakskiitu.
(2)

Komisjon uuris taotluses esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et need on piisavad selleks, et algatada määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõike 4 ning määruse (EL) 2016/1037 artikli 23 lõike 6 kohane uurimine ning teha kindlaks, kas taotluse esitaja võib vabastada laiendatud meetmetest.
e)

määruse (EL) 2017/2400 VIII lisa 1. ja 2. liites kirjeldatud dokumendid, sealhulgas lisad, iga õhutakistustüüpkonna CO2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadi kohta, mis on välja antud, mida on laiendatud, mida käsitlev taotlus on tagasi lükatud või mis on tühistatud, hiljemalt üks kuu pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on need dokumendid koostanud või kätte saanud.