Instrumendi liik Peamiste omaduste kirjeldus

1. Sularaha ja hoiused Ringluses olevad euro ja välisvaluuta pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks ja hoiustamiseks rahaloomeasutustes. Need võivad hõlmata üleööhoiuseid, kokkulepitud tähtajaga hoiuseid ja etteteatamisega lõpetatavaid hoiuseid ning nõudeid pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laenuks andmist sularahatagatise vastu.

1.1 Ülekantavad hoiused Ülekantavad hoiused on hoiused, mida saab nõudmisel vahetult üle kanda maksete tegemiseks muudele majandussubjektidele, kasutades tavalisi maksevahendeid (nt kreedit- ja otsekorraldus, või ka krediit- ja deebetkaart, e-raha tehingud, tšekid vms), ilma olulise viivituse, piirangu või trahvita. Arveldushoiuste alla ei kuulu hoiused, mida saab kasutada ainult sularaha väljavõtmiseks, ja/või hoiused, millel olevaid vahendeid saab välja võtta või üle kanda ainult sama omaniku teise konto kaudu.

2. Võlaväärtpaberid Hallatavad võlaväärtpaberid on võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad. Võlaväärtpabereid võib turul tasaarvestada ning nad ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi. See instrumendiliik hõlmab: — väärtpabereid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või kindlate summadena teataval kuupäeval või teatavatel kuupäevadel või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; — laenud, mis on muutunud kaubeldavaks reguleeritud turgudel (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase hindamise kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, liigitatakse laenud instrumendi liigi 3 „Laenud” alla (vt ka „kaubeldavad laenud” sama liigi all); — allutatud laen võlaväärtpaberite kujul (vt ka „allutatud laen laenu kujul” instrumendi liigi 3 „Laenud” all). Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. Kui ajutine omanik müüb saadud väärtpaberid, tuleb see müügitehing kirjendada kui otsene väärtpaberitehing ja kanda ajutise omaniku bilanssi kui negatiivne positsioon väärtpaberiportfellis.

3. Laenud Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see kirje kindlustusseltside poolt laenuvõtjatele laenatavaid vahendeid või kindlustusseltside omandatud laene, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud. Siia kuuluvad järgmised kirjed: — mittekaubeldavad väärtpaberid: hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul; — kaubeldavad laenud: laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse „Laenude” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla (instrumendi liik 2); — allutatud laen laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud, andes neile „Omandiväärtpaberite” teatud omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki kindlustusseltside hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti võlaväärtpaberite, mitte laenude kujul; — nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatise vastu: andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje, või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatise vastu. Siia ei kuulu varad kindlustusseltside hoiuste kujul (need on hõlmatud liigi 1 all).

3.1 Hoiuste tagamine seoses edasikindlustustegevusega Edasikindlustusseltside hoiused, mis on seatud tagatiseks edasikindlustustehingutes edasikindlustusvõtjana tegutsevatele kindlustusseltsidele.

4. Omandiväärtpaberid Finantsvara, mis esindab omandiõigust ettevõtjas või kvaasikorporatiivses ettevõtjas. Üldjuhul annab see finantsvara selle omanikule õiguse saada osa ettevõtja või kvaasikorporatiivse ettevõtja kasumist, samuti õiguse osale netovarast likvideerimise korral. Siia kuuluvad nii börsil noteeritud kui ka börsil noteerimata aktsiad ning muud omandiväärtpaberid. Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingute alusel müüdud omandiväärtpabereid käsitletakse 2. liigi „Võlaväärtpaberid” nõuete kohaselt.

4.1 Börsil noteeritud aktsiad Börsinimekirja kantud omandiväärtpaberid. Selline börs võib olla tunnustatud väärtpaberibörs või järelturg mingis muus vormis. Börsil noteeritud aktsiaid nimetatakse ka noteeritud hindadega aktsiateks.

4.2 Börsil noteerimata aktsiad Börsil noteerimata aktsiad on omandiväärtpaberid, mis ei ole kantud börsinimekirja.

4.3 Muud omandiväärtpaberid Muud omandiväärtpaberid hõlmavad kõiki muid omandiväärtpaberite liike, v.a börsil noteeritud aktsiad ja börsil noteerimata aktsiad.

5. Investeerimisfondide aktsiad/osakud See liik hõlmab EKP rahaloomeasutuste ja investeerimisfondide statistilisse nimekirja kantud rahaturufondide ja nende investeerimisfondide emiteeritud aktsiaid või osakuid, mis ei ole rahaturufondid.

5.1 Rahaturufondide aktsiad/osakud Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artiklis 2 määratletud rahaturufondide emiteeritud aktsiad või osakud.

5.2. Investeerimisfondide, mis ei ole rahaturufondid, aktsiad/osakud Määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artiklis 1 määratletud nende investeerimisfondide emiteeritud aktsiad või osakud, mis ei ole rahaturufondid.

6. Tuletisinstrumendid Tuletisinstrumendid on finantsinstrumendid, mis on seotud konkreetse finantsinstrumendi, indikaatori või kaubaga, mille abil saab finantsturgudel konkreetsete finantsriskidega iseseisvalt kaubelda. Siia kuuluvad: — optsioonid, — aktsiate ostutähed, — futuurid, — forvardid, — vahetuslepingud, — krediidituletisinstrumendid. Tuletisinstrumendid kirjendatakse bilansis turuväärtuses, brutosummana. Tuletisinstrumentide lepingud, millel on positiivsed turuväärtused, kirjendatakse bilansi varade poolel ja negatiivse turuväärtusega lepingud kohustuste poolel. Tuletisinstrumentide lepingutest tulenevaid tulevasi kohustusi bilansis brutosummana ei kirjendata. Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, mida ei kirjendata bilansis vastavalt riigisisestele eeskirjadele.

7. Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised Elu- ja kahjukindlustuslepingutest tulenevad kindlustusseltside finantsnõuded edasikindlustusseltsidele.

8. Mittefinantsvara Materiaalne ja immateriaalne vara, mis ei ole finantsvara. Siia kuuluvad eluruumid, muud hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, väärisesemed ja intellektuaalomandiõigustega seotud tooted, nt arvutitarkvara ja andmebaasid.