ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Liidu Teataja L 127 , 29/04/2004 Lk 0108 - 0108



Euroopa ühenduste esimese astme kohtu kodukorra muudatus EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 224 viiendat lõiku, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 5, võttes arvesse Euroopa Kohtu kokkulepet, võttes arvesse nõukogu 19. aprilli 2004. aasta heakskiitu ning arvestades järgmist: Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemislepingu jõustumisel Euroopa Liiduga [1] tõuseb esimese astme kohtu koosseisu kuuluvate kohtunike arv Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikli 48 kohaselt 15lt 25ni ning seetõttu on vaja kinnitada suurkoja koosseisu kuuluvate kohtunike arv, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISED MUUDATUSED OMA KODUKORRAS: Artikkel 1 Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu 2. mai 1991. aasta kodukorda (EÜT L 136, 30.5.1991, lk 1), muudetud 15. septembril 1994 (EÜT L 249, 24.9.1994, lk 17), 17. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 64), 6. juulil 1995 (EÜT L 172, 22.7.1995, lk 3), 12. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 6; parandus: EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 17. mail 1999 (EÜT L 135, 29.5.1999, lk 92); 6. detsembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 4) ja 21. mail 2003 (ELT L 147, 14.6.2003), muudetakse järgmiselt: artikli 10 lõikes 1 asendatakse arv 11 arvuga 13. Artikkel 2 Nimetatud muudatus esimese astme kohtu kodukorras, mis on autentne kõnealuse kodukorra artikli 35 lõikes 1 nimetatud keeltes, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. See jõustub samal ajal kui Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemisleping Euroopa Liiduga. Kodukorra tekstid eesti, leedu, läti, malta, poola, slovaki, sloveeni, tšehhi ja ungari keeles võetakse vastu pärast eelmises lõigus osutatud asutamislepingu jõustumist. Luxembourg, 21. aprill 2004 Registripidaja H. Jung President B. Vesterdorf [1] ELT L 236, 23.9.2003, lk 17. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 127 , 29/04/2004 Lk 0107 - 0107



Euroopa ühenduste kohtu kodukorra muudatus KOHUS, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 223 viimast lõiku, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 139 viimast lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Uute liikmesriikide ühinemise tõttu on nõukogu 19. aprilli 2004. aasta otsusega muu hulgas muutnud Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli sätet suurkoja moodustavate kohtunike arvu kohta ning kodukorra sätteid kohtu kõnealuse koosseisu kohta tuleb vastavalt kohandada. (2) Nõukogu andis 19. aprillil 2004 heakskiidu, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISED MUUDATUSED OMA KODUKORRAS: Artikkel 1 Euroopa Ühenduste Kohtu 19. juuni 1991. aasta kodukorda (EÜT L 176, 4.7.1991, lk 7; parandus: EÜT L 383, 29.12.1992, lk 117), muudetud 21. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 61), 11. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 1, parandusega: EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 16. mail 2000 (EÜT L 122, 24.5.2000, lk 43), 28. novembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 1), 3. aprillil 2001 (EÜT L 119, 27.4.2001, lk 1), 17. septembril 2002 (EÜT L 272, 10.10.2002, lk 24, parandusega: EÜT L 272, 19.10.2002, lk 24) ja 8. aprillil 2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 17), muudetakse järgmiselt: 1. artikli 11a teises taandes asendatakse arv 11 arvuga 13; 2. artikli 11b lõikes 1 asendatakse arv 11 arvuga 13. Artikkel 2 Nimetatud muudatused kodukorras jõustuvad samal päeval kui nõukogu 19. aprilli 2004. aasta otsus, millega muudetakse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta. Luxembourg, 20. aprill 2004 --------------------------------------------------
(17)

Kulude hüvitamist reguleerivad sätted peavad järgima põhimõtteid, mille töötas välja Euroopa Kohus seoses lord Bruce'i kohtuasjas tehtud otsusega. (3) Selle kohaselt võib parlament maksta kindlasummalisi toetusi nendel juhtudel, kui see on kohane vähendamaks halduskulusid ja -koormust, mis on seotud iga üksiku väljamineku kontrollimisega. See on vastavuses hea halduse põhimõtetega.
4.

Artiklisse 11b lisatakse järgmine lõige: “3. Kohtuasjades, mis on suunatud suurkojale kohtunike osalise asendamise aasta algusest kuni ajani, mil asendamine on toimunud, kuuluvad kohtukoosseisu ka kaks asenduskohtunikku. Asenduskohtunikeks on need kaks kohtunikku, kes paiknevad lõikes 2 osutatud nimekirjas vahetult selle kohtuniku järel, kes määrati kohtuasjas viimasena suurkoja koosseisu. Asenduskohtunikud asendavad lõikes 2 osutatud nimekirja järjestuse alusel neid kohtunikke, kes ei saa selle kohtuasja lahendamisel osaleda.”
4.

Artikli 104 lõiget 1 muudetakse järgnevalt: “Käesoleva kodukorra artiklis 103 märgitud siseriiklike kohtute otsused edastatakse liikmesriikidele originaalkeeles, millele on lisatud vastava riigi riigikeelde tehtud tõlge. Kui see on siseriikliku kohtu otsuse pikkust arvestades kohane, asendatakse see tõlge kohtuotsuse kokkuvõtte tõlkega vastava riigi riigikeelde, mis on selle riigi poolt vastu võetava seisukoha aluseks. Selles kokkuvõttes esitatakse eelotsuse küsimuse või küsimuste terviktekst. Tingimusel, et need elemendid on esitatud siseriikliku kohtu otsuses, sisaldab see kokkuvõte põhikohtuasja eset, põhikohtuasja poolte peamisi argumente, eelotsusetaotluse põhjenduste lühikest esitust ning viidatud ühenduse ja siseriiklikku kohtupraktikat ning õigusnorme. Põhikirja artikli 23 kolmandas lõigus nimetatud siseriiklike kohtute otsused edastatakse EMP lepingu osalisriikidele, kes ei ole liikmesriigid, samuti EFTA järelevalveametile originaalkeeles, millele on lisatud kohtuotsuse, vajaduse korral selle kokkuvõtte tõlge ühte artikli 29 lõikes 1 nimetatud keeltest, mille adressaat valib. Kui kolmandal riigil on õigus põhikirja artikli 23 neljanda lõigu kohaselt osaleda eelotsusemenetluses, edastatakse talle siseriikliku kohtu otsus originaalkeeles koos kohtuotsuse, vajaduse korral selle kokkuvõtte tõlkega ühte artikli 29 lõikes 1 nimetatud keeltest kolmanda riigi valikul.”
3.

II Lisa (artikli 4 teises lõigus viidatud loetelu) tekst asendatakse alljärgneva tekstiga: “Belgia Justiitsminister Tšehhi Vabariik Česká advokátní komora Taani Justiitsminister Saksamaa Bundesrechtsanwaltskammer Eesti Justiitsminister Kreeka Justiitsminister Hispaania Justiitsminister Prantsusmaa Justiitsminister Iirimaa The Minister for Justice, Equality and Law Reform Itaalia Justiitsminister Küpros Justiits- ja avaliku korra minister Läti Tieslietu ministrija Leedu Justiitsminister Luksemburg Justiitsminister Ungari Justiitsminister Malta Ministry of justice and Home Affairs Madalmaad Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten Austria Föderaaljustiitsminister Poola Justiitsminister Portugal Justiitsminister Sloveenia Justiitsminister Slovakkia Slovenská advokátska komora Soome Justiitsministeerium Rootsi Sveriges Advokatsamfund Ühendkuningriik The Law Society, London (nende isikute puhul, kelle elukoht on Inglismaal või Walesis) The Law Society of Scotland, Edinburgh (nende isikute puhul, kelle elukoht on Šotimaal) The Incorporated Law Society of Northern Ireland, Belfast (nende isikute puhul, kelle elukoht on Põhja-Iirimaal)”.
46.

Komisjon esitab kaks korda aastas, esiteks mais/juunis (koos esialgse eelarveprojekti juurde kuuluvate dokumentidega) ja seejärel detsembris/jaanuaris (pärast eelarve vastuvõtmist) täieliku finantsplaneeringu finantsraamistiku rubriikide 1A, 2 (keskkonna ja kalanduse osas), 3A, 3B ja 4 kohta. See dokument peab olema jaotatud rubriikide, poliitikavaldkondade ja eelarveridade järgi ja hõlmama järgmist: a) kehtivad õigusaktid, eristades seejuures mitmeaastaseid programme ja iga-aastaseid meetmeid: — mitmeaastaste programmide puhul peaks komisjon osutama, millise menetluse alusel need on vastu võetud (kaasotsustus- või nõuandemenetlus), milline on nende kestus ja kontrollsumma ning kui suur on nende halduskulude osakaal; — iga-aastaste meetmete (katseprojektid, ettevalmistusmeetmed ja ametite tegevus) ja komisjoni institutsiooniliste õiguste raames rahastatavate meetmete puhul peaks komisjon teatama mitmeaastased prognoosid ja (katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete puhul) II lisa D osas lubatud ülemmäärade suhtes jäävad varud; b) menetluses olevad õigusaktide ettepanekud: menetluses olevad komisjoni ettepanekud, milles osutatakse eelarvereale (madalam tase), peatükile ja poliitikavaldkonnale. Tuleks luua mehhanism, mis võimaldaks uue ettepaneku vastuvõtmise korral tabelid ajakohastada, et hinnata ettepaneku finantsmõju. Komisjon peaks kaaluma, kuidas teha finantsplaneeringusse ristviited kavandatavatele õigusaktidele, et muuta prognoosid täpsemaks ja usaldusväärsemaks. Iga õigusloomeettepaneku puhul peaks komisjon märkima, kas see on kaasatud mai-detsembri finantsplaneeringusse. Eelkõige tuleks eelarvepädevaid institutsioone teavitada järgmisest: a) kõik vastuvõetud uued õigusaktid, mida ei ole kaasatud mai-detsembri dokumentidesse (koos vastavate summadega); b) kõik menetletavad õigusaktide ettepanekud, mida ei ole kaasatud mai-detsembri dokumentidesse (koos vastavate summadega); c) komisjoni iga-aastases õigusloomeprogrammis ettenähtud õigusaktid märkega selle kohta, kas neil on tõenäoliselt finantsmõju (jah/ei). Vajadusel peaks komisjon osutama finantsplaneeringu muutustele, mis tulenevad uutest õigusaktide ettepanekutest. Komisjoni poolt esitatud andmete põhjal tuleks teha olukorrast kokkuvõte igal institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kolmepoolsel kohtumisel, nagu on ette nähtud käesolevas kokkuleppes.
97.

Kohtukõne selguse huvides ja selleks, et Esimese Astme Kohtu kohtunikud sellest paremini aru saaksid, on üldiselt eelistatavam rääkida peast, juhindudes ülestähendatud märksõnadest, selle asemel et teksti maha lugeda. Samuti palutakse nõustajatel oma seisukoht esitada võimalikult arusaadavalt. Lühikesi lauseid tuleks kindlasti eelistada pikkadele ja keerulistele lausetele. Samuti hõlbustavad nõustajad Esimese Astme Kohtu tööd, kui kohtukõne on hästi liigendatud ja see algab kõne ülesehituse kirjeldusega. Kui kohtukõne on ette valmistatud kirjalikult, on teksti koostamisel soovitatav arvestada sellega, et tekst esitatakse suuliselt ja see peaks sisaldama ka suulist kokkuvõtet räägitavast. Suulise tõlke lihtsustamiseks palutakse esindajatel ja advokaatidel eelnevalt kohtu tõlketeenistusele saata kohtukõne tekst või selleks tehtud kirjalikud märkmed kas faksi ((352) 4303-3697) või elektronpostiga (interpret@curia.europa.eu). Kohtukõne märkmete konfidentsiaalsus on tagatud. Mis tahes eksituste vältimiseks tuleb nendes ära näidata poole nimi. Kohtukõne märkmeid ei lisata toimiku materjalide juurde.
11.

Ilma et see piiraks lõikes 10 nimetatud juhtumeid, on tähtaeg lühem kiireloomulistel juhtudel ja juhul, kui meetmed on seotud igapäevaste haldusküsimustega ja/või kui meetmetel on lühike kehtivusaeg. Erakordselt kiireloomulistel juhtudel, eelkõige juhul, kui tegemist on rahvatervise küsimusega, võib tähtaeg olla väga lühike. Vastutav komisjoni liige määrab asjakohase tähtaja ja märgib ära sellise tähtaja määramise põhjused. Euroopa Parlament võib sellistel juhtudel kasutada menetlust, millega delegeeritakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 8 kohaldamine vastutavale parlamendikomisjonile, kes võib saata komisjonile asjakohase tähtaja jooksul vastuse.
17.

Seoses lisadega palub Avaliku Teenistuse Kohus pooltel hoolikalt valida, millised asjassepuutuvad dokumendid on vaidluse lahendamiseks vajalikud. Arvestades vahendite ja keeleliste piirangutega, mida peavad järgima nii pooled kui Avaliku Teenistuse Kohus, on selline valik soovitatav. Täpsemalt, esitada ei tuleks informatsiooni, millele on Avaliku Teenistuse Kohtul endal juurdepääs (nt menetlusdokumendis viidatav ühenduse kohtute praktika). Järgida tuleb järgmisi vorminõudeid: a) lisad nummerdatakse ja need sisaldavad viidet menetlusdokumentidele, mille juurde nad kuuluvad (hagiavalduse puhul näiteks lisad „A.1, A.2” jne; kostja vastuse puhul „B.1, B.2”; repliigi puhul „C.1, C.2”; vasturepliigi puhul „D.1, D.2”) ning kui neid on rohkem kui kolm, esitatakse lisad soovitatavalt koos neid eristavate vahelehtedega; b) lisad on kergesti loetavad; vastu ei võeta lisa, mis ei ole piisava trükikvaliteediga; c) lisad on koostatud kohtumenetluse keeles või esitatud koos tõlkega; üldreeglina ei saa sellele nõudele mittevastavat lisa vastu võtta (vt kodukorra artikkel 29, mis keelekasutuse korra osas viitab Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 35 lõikele 3); vastavalt kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõikele 5 võib sellest reeglist erandeid teha vaid põhjendatud juhtudel; d) lisad esitatakse koos lisade nimekirjaga, milles antakse igale lisale oma number (nt A.1), viidatakse sellele, millega on tegemist (nt „… kuupäeva X kiri Z-le”), viidatakse hagi leheküljele või punktile, kus lisa mainitakse (nt „lk 7, punkt 17”), märgitakse lisa lehekülgede arv ja viidatakse leheküljenumbrile kogu dokumendi ühtses numeratsioonis, kus lisa algab; lisade nimekirja näidis on esitatud dokumendis „Hagiavalduse näidis”, mis on kättesaadav Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu
(2)

tavapärane eelotsusemenetlus, nagu see on sätestatud Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 23 ja Euroopa Kohtu kodukorras, ei võimalda Euroopa Kohtul eespool viidatud juhtudel vastata talle esitatud küsimustele vajaliku kiirusega. Kodukorra artiklis 104a sätestatud eelotsusetaotluste lahendamise kiirendatud menetlus koosneb samadest menetlusstaadiumitest, millest koosneb ka tavapärane eelotsusemenetlus, ja see on ette nähtud vaid erakorralistel juhtudel, kusjuures asja kiire lahendamine saavutatakse peamiselt sellega, et sellele eelotsusetaotlusele antakse eelis kõigis menetlusstaadiumites kõikide teiste menetluses olevate kohtuasjade ees;
84.

Kodukorra artikli 135 lõikes 2 ettenähtud tähtaja jooksul esitatud taotluse alusel võib president vastavalt sellele sättele lubada repliigi või vasturepliigi esitamist, kui see on vajalik, et asjassepuutuv pool saaks kaitsta oma seisukohta.
2.

Punktid 49–51 muuta järgmiselt: „49. Suuliste seisukohtade ärakuulamiseks korraldatava kohtuistungi kohtukutses teavitatakse pooli istungit korraldavatest meetmetest, kui Euroopa Kohus on otsustanud neid võtta. Nendeks meetmeteks võivad olla pooltele esitatud palve vastata kohtuistungil teatud küsimustele, avaldada kohtuistungil arvamust teatud konkreetsete küsimuste kohta, keskenduda kohtukõnes kohtuasja teatud aspektidele või spetsiifilistele küsimustele, või ühel seisukohal olevatele pooltele esitatud palve kohtuistungil mitte üksteist korrata. Enne kohtuistungi algust kutsutakse esindajad ja advokaadid kohtuistungi korraldust puudutavale lühikesele kohtumisele kohtukoosseisuga. Ettekandja-kohtunik ja kohtujurist võivad sel kohtumisel täpsustada küsimusi, mida nad soovivad, et kohtuistungil pikemalt käsitletaks. 50. Kohtuistung koosneb üldjuhul kolmest osast: kohtukõnede ärakuulamine, Euroopa Kohtu liikmete küsimused ja repliigid. Arvestades seda, et Euroopa Kohus on juba tutvunud kirjalikus menetluses esitatud dokumentidega, on kohtukõne esitamise mõte tuua välja ja täiendada neid küsimusi, mida sõnavõttev isik peab Euroopa Kohtu otsuse tegemiseks eriti oluliseks. Kohtukõnes välditakse kirjalikus menetluses juba esitatu kordamist. Ülevaade faktilistest ja õiguslikest asjaoludest on üldjuhul üleliigne. Kohtukõnet on soovitatav alustada selle ülesehituse tutvustamisest. Kohtukõne peab sisaldama vastust Euroopa Kohtu eelnevalt esitatud küsimustele, kui nendele on palutud vastata kohtuistungil. Kui Euroopa Kohus palub kohtuistungil osalejal keskenduda oma sõnavõtus teatavatele konkreetsetele küsimustele, ei tohiks sõnavõtja käsitleda kohtuasja muid aspekte, v.a siis, kui tema hinnangul on nendel aspektidel väga oluline mõju Euroopa Kohtu poolt asjas tehtavale otsusele. Kui võimalik, väldivad sarnastel seisukohtadel olevad sõnavõtjad samal istungil juba esitatud argumentide kordamist. Sõnavõtu kestuse osas palume juhinduda punktist 51. Üldjuhul on Euroopa Kohtu liikmete küsimuste eesmärk, arvestades nii juba esitatud suulisi seisukohti kui ka kirjalikus menetluses esitatut, võimaldada sõnavõtjal selgitada või täiendada vaidluse teatavaid aspekte. Repliigi eesmärk on võimaldada sõnavõtjal lühidalt ja ainult juhul, kui ta seda vajalikuks peab, vastata kohtuistungil väljatoodud seisukohtadele. Repliik käsitleb ainult selliseid seisukohti ega kaldu sellest teemast kõrvale. 51. Kohtukõnede kestus on piiratud: täiskogu, suurkoja ja viiest kohtunikust koosneva koja ees maksimaalselt kakskümmend minutit ja kolmest kohtunikust koosneva koja ees maksimaalselt viisteist minutit. Menetlusse astuja kohtukõne pikkus on kõikide koosseisude ees maksimaalselt viisteist minutit. Detailselt põhjendatud taotluse alusel võidakse erandjuhtudel lubada pikemaid sõnavõtte. Nimetatud taotlus tuleb Euroopa Kohtule esitada hiljemalt kaks nädalat enne istungi kuupäeva. Kutses kohtuistungile palutakse esindajatel ja advokaatidel teavitada kohtukantseleid oma kohtukõnede pikkusest. Saadud teavet kasutatakse Euroopa Kohtu ja kodade töö korraldamiseks ning nõutud kõnekestust ei ole võimalik ületada.”
ET Euroopa Liidu Teataja L 24/8

EUROOPA KOHTU KODUKORRA MUUDATUS

EUROOPA KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 223 kuuendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 139 kuuendat lõiku,

arvestades seda, et on vaja täpsustada, mitut hääletusvooru võib kasutada Euroopa Kohtu presidendi ja kodade esimeeste valimisel,

võttes arvesse nõukogu nõusolekut, mis on antud 27. novembril 2008,

ON TEINUD OMA KODUKORRAS JÄRGMISE MUUDATUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste Kohtu kodukorda (1) muudetakse järgmiselt:

Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Käesolevas artiklis ettenähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub üle poolte Euroopa Kohtu kohtunike hääled saanud kohtunik. Kui ükski kohtunik ei saa absoluutset häälteenamust, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni see häälteenamus saavutatakse.”

Artikkel 2

Käesolev kodukorra muudatus, mis on autentne kõigis keeltes, mis on nimetatud kodukorra artikli 29 lõikes 1, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 13. jaanuar 2009

(1) EÜT L 176, 4.7.1991, lk 7.
ET Euroopa Liidu Teataja L 24/9

ESIMESE ASTME KOHTU KODUKORRA MUUDATUS

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 224 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 140 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklit 63,

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

võttes arvesse nõukogu nõusolekut, mis on antud 27. novembril 2008,

ON TEINUD OMA KODUKORRAS JÄRGMISE MUUDATUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 2. mai 1991. aasta kodukorda (EÜT L 136, 30.5.1991, lk 1, parandatud EÜT L 317, 19.11.1991, lk 34), mida on muudetud 15. septembril 1994 (EÜT L 249, 24.9.1994, lk 17), 17. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 64), 6. juulil 1995 (EÜT L 172, 22.7.1995, lk 3), 12. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 6, parandatud EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 17. mail 1999 (EÜT L 135, 29.5.1999, lk 92), 6. detsembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 4), 21. mail 2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 22), 19. aprillil 2004 (ELT L 132, 29.4.2004, lk 3), 21. aprillil 2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 108), 12. oktoobril 2005 (ELT L 298, 15.11.2005, lk 1), 18. detsembril 2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 45) ja 12. juunil 2008 (ELT L 179, 8.7.2008, lk 12), muudetakse järgmiselt:

Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Käesolevas artiklis ettenähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub üle poolte Esimese Astme Kohtu kohtunike hääled saanud kohtunik. Kui ükski kohtunik ei saa absoluutset häälteenamust, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni see häälteenamus saavutatakse.”

Artikkel 2

Käesolev kodukorra muudatus, mis on autentne kõigis keeltes, mis on nimetatud kodukorra artikli 35 lõikes 1, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.
1.

Komitee tunnustab järgmisi Euroopa Liidu sümboleid ja võtab need omaks: a) lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring; b) hümn „Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast; c) juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses”.
b)

korraldada kinnine koosolek, millest võtavad osa ainult juhatuse liikmed, esimeeste konverentsi liikmed või pädeva parlamendikomisjoni täis- ja asendusliikmed ning parlamendi ametnikud ja need parlamendi fraktsioonide töötajad, kelle on koosoleku juhataja eelnevalt kindlaks määranud kui teadmisvajadusega isikud, kelle kohalolek on vältimatu ja kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli, võttes arvesse järgmisi tingimusi: — dokumendid võivad olla nummerdatud, need võib koosoleku alguses välja jagada ja selle lõppedes taas kokku koguda. Märkmete ja fotokoopiate tegemine nendest dokumentidest on keelatud; — koosoleku protokollis ei mainita salajase küsimuse arutelu.
75.

Konfidentsiaalsena käsitlemise taotluses tuleb märkida, millise poole suhtes konfidentsiaalsust taotletakse. Taotlus peab piirduma vaid hädavajalikuga ning see ei saa mingil juhul puudutada kogu menetlusdokumenti ja ainult erandjuhul võib see puudutada menetlusdokumendi lisa tervikuna. Enamasti on võimalik vastavaid huve kaitsta nii, et edastatakse dokumendi mittekonfidentsiaalne versioon, millest on välja jäetud teatud lõigud, sõnad või arvud.
—

lõige 2 muudetakse lõikeks 3 ja selle tekst asendatakse järgmisega: „Kohtukantselei on avatud: — esmaspäevast reedeni ennelõunal kell 9.30–12.00, — esmaspäevast neljapäevani pärastlõunal kell 14.30–17.30 ja reedeti kell 14.30–16.30. Kodukorra artikli 34 lõikes 1 sätestatud kohtu puhkuse ajal on kohtukantselei reede pärastlõunal suletud. Kohtukantselei on kohtuistungile kutsutud poolte esindajatele juurdepääsetav pool tundi enne kohtuistungi algust.”;
5.

Kui ühe tekstiosa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, tuleb anda eelis põhiteksti kõige enam muutvale ettepanekule ja see pannakse hääletamisele esimesena. Komitee president teatab enne hääletamist, kas ühe muudatusettepaneku heakskiitmine toob endaga kaasa ühe või mitme teise muudatusettepaneku tühistamise, kuna need teineteist välistavad, kui need on esitatud ühe tekstiosa kohta, või kuna need tekitavad vastuolu. Tühistatud muudatusettepaneku üle hääletamist ei toimu, v.a juhul, kui kõnealuse ettepaneku esitajad vaidlustavad tühistamise ja kui täiskogu nõustub panema kõnealuse muudatusettepaneku hääletusele.