2)

lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 3a Kriteeriumid juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate puuduste kindlakstegemiseks 1. Komisjon annab oma hinnangu juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusale toimimisele lähtuvalt kõigi selliste kättesaadavate auditite tulemustest, mida tegid liikmesriigid, komisjoni talitused ja Euroopa Kontrollikoda, lähtuvalt Euroopa Pettustevastase Ameti tehtud uuringute tulemustest või mis tahes muust teabest, kooskõlas määramiskriteeriumitega, millele on viidatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 (*1) artikli 2 lõikes 1. Komisjoni hinnang hõlmab rakenduskava sisekontrollikeskkonda, vastutava asutuse juhtimis- ja kontrollitegevusi, auditeerimisasutuse kontrolli- ja auditeerimistegevusi ning selle aluseks on lisa tabelis 1 esitatud põhinõuete täitmise kontroll. 2. Lõikes 1 viidatud põhinõuetest kinnipidamine vastavalt lisa tabelis 2 esitatud kategooriatele on vajalik, et hinnata iga pädeva asutuse tõhusat toimimist ja jõuda üldise järelduseni seoses juhtimise ja kontrollisüsteemiga. Üldistes järeldustes juhtimise ja kontrollisüsteemi kohta võetakse arvesse leevendavaid või süvendavaid tegureid. 3. Kui leitakse, et üks lisa tabelis 1 esitatud põhinõuetest nr 2, 4, 5, 8, 11, 12 või 14 või kui kaks või enam põhinõuet selles tabelis jagunevad lisa tabeli 2 kategooriasse 3 või 4, siis loetakse seda juhtimise ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise tõsiseks puuduseks. Artikkel 3b Finantskorrektsioonide taseme kohaldamise ja kindlaksmääramise kriteeriumid 1. Komisjon kohaldab finantskorrektsioone juhul, kui ta tuvastab ühe või enama üksiku või süstemaatilise eeskirjade eiramise juhtumi või ühe või enama juhtimise ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise puuduse („süsteemi puudused“). Käesoleva määruse kontekstis tähendab eeskirjade eiramine mis tahes liidu või liikmesriigi õiguse rikkumist või mis tahes siseriiklike eeskirjade eiramist, mis tuleneb toetusesaaja või toetusesaajate tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet sellesse põhjendamatu kuluartikli kandmise tõttu. Finantskorrektsiooni summa määratakse võimaluse korral kindlaks juhtumipõhiselt ning see võrdub kulude täpse summaga, mis on ekslikult kuludena kajastatud liidu eelarves. Kui komisjon tuvastab eeskirjade eiramise kas täielikult või osaliselt riikliku programmi kulude representatiivses valimis, kuid kui muude kulude seaduslikkuse kontrollimine ei ole kuluefektiivne, siis määratletakse korrigeerimine, ekstrapoleerides valimi kontrolli tulemusi ülejäänud andmekogumile, millest valim saadi. Kui komisjon tuvastab süsteemseid eiramisi või süsteemi puuduseid, kuid kui isegi ekstrapoleerimise tulemusena ei ole võimalik korrigeerimise summat täpselt kvantifitseerida, siis kohaldatakse kindla määraga finantskorrektsiooni asjaomases süsteemi osas deklareeritud kulude suhtes, lähtudes lõigetes 2 ja 3 kindlaks määratud suunavatest kriteeriumidest ja skaaladest. Kindla määraga korrektsioone võib kohaldada ka üksikute eiramiste korral. 2. Kindla määraga korrektsiooni taseme kindlaks määramisel võetakse arvesse järgmisi tegureid: a) eeskirjade eiramise või süsteemi puuduste raskusaste seoses kogu süsteemi või selle osaga või seoses deklareeritud tulude liigiga; b) kahjuriski tase, mis liidu eelarvet eeskirjade eiramise või süsteemi puuduste tulemusena ohustas; c) kulude haavatavus eeskirjade eiramisest või süsteemi puudustest tulenevate pettuste tõttu; d) leevendavad või süvendavad tegurid. 3. Korrektsioonide tase määratakse kindlaks järgmiselt: a) kui eeskirjade eiramised või süsteemi puudused on nii põhimõttelised, sagedased või laialdased, et nad kujutavad endast süsteemi täielikku häirumist, mis seab ohtu kõikide asjaomaste kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 100 %; b) kui eeskirjade rikkumised või süsteemi puudused on nii sagedased ja laialdased, et nad kujutavad endast äärmiselt tõsist süsteemi häirumist, mis seab ohtu väga suure osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 25 %; c) kui eeskirjade eiramised või süsteemi puudused on tingitud süsteemi osalisest, kehvast või ebaregulaarsest toimimisest, mis seab ohtu suure osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 10 %; d) kui eeskirjade eiramised või süsteemi puudused on tingitud süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu olulise osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 5 %. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele võib määra vähendada 2 % võrra, kui eeskirjade rikkumise või süsteemi puuduste olemus ja raskusaste ei õigusta 5 % korrektsiooni määra. 4. Kui pädevad asutused ei suuda võtta finantskorrektsiooni kohaldamise järgselt piisavaid korrektsioonimeetmeid asjaomase eelarveaasta jooksul ja needsamad eeskirjade eiramised või puudused tuvastatakse järgmise eelarveaasta jooksul, võib kindla määraga korrektsioonimäära tulenevalt eeskirjade eiramisest või puudujääkide püsimisest tõsta tasemele, mis ei ületa lõikes 3 sätestatud järgmise kategooria taset. (*1) Komisjoni 25. juuli 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1042/2014, millega täiendatakse määrust (EL) nr 514/2014 seoses vastutavate asutuste määramise, nende juhtimis- ja kontrollialaste ülesannete ning auditeerimisasutuste seisundi ja kohustustega (ELT L 289, 3.10.2014, lk 3).“;"