Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1748/2002,

30. september 2002,

millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi koosseisulisele ametikohale määratud Euroopa ühenduste ametnike ja Euroopa Parlamendi poliitiliste fraktsioonide ajutiste töötajate teenistuse lõpetamiseks seoses institutsiooni reformiga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 283,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast personalieeskirjade komitee arvamuse saamist,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]

võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust, [2]

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust [3]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlament alustas 1997. aastal oma tegevuse ümberkorraldamist, kui büroo võttis vastu uue personalipoliitika, mis põhineb Euroopa Parlamendile asutamislepingutega antud uutel ülesannetel.

(2) Nelja aasta jooksul nimetatud uue poliitika rakendamisest saadud kogemuste põhjal on Euroopa Parlament, kelle eesmärgiks on võtta vajalike erioskustega seotud eeldatavate nõudmiste täitmiseks kasutusele pikaajalisem töölevõtmise poliitika, uurinud oma järgmiste aastate inimressursivajadusi kohustuste ja ülesannete loetelu koostamisel.

(3) Euroopa Parlament võtab vajalikud meetmed, et aidata ümberpaigutatud töötajatel eelkõige koolituse abil võimalikult hästi ja tõhusalt kohaneda.

(4) Mõnede 55aastaseks saanud ja vähemalt 15 aastat teenistuses olnud ametnike ja poliitiliste fraktsioonide ajutiste töötajate oskused ei ole siiski täidetavate kohustuste jaoks piisavad.

(5) Euroopa Parlament vajab uute oskustega töötajaid ja oma ametikohtade loetelu tasakaalustamist, kuid tavapärasel viisil pensionile jäävate ametnike arv ei ole piisav, et oleks võimalik võtta rahuldava tähtaja jooksul tööle vajalike oskustega uusi ametnikke ja ajutisi töötajaid.

(6) Seepärast tuleks võtta vastu teenistuse lõpetamisega seotud erimeetmed ja haldusalased sisemeetmed, et jälgida tõhusalt käesoleva määruse rakendamist.

(7) Neid meetmeid tuleb kohaldada võimaluste piires, võttes nõuetekohaselt arvesse geograafilist tasakaalu vastavalt käesoleva määruse sätetele.

(8) Need meetmed ei tohi mõjutada eelarvet. Sel eesmärgil peaks eelarvepädev institutsioon looma järelevalvesüsteemi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teenistuse huvides ja selleks, et võtta arvesse töötajate oskuste uuendamise vajadust seoses parlamendi vahendite kasutamise suunamisega esmatähtsatele tegevustele, on Euroopa Parlament käesolevas määruses täpsustatud tingimustel volitatud kuni 31. detsembrini 2004 vastu võtma meetmeid 55aastaseks saanud ja vähemalt 15 aastat teenistuses olnud ametnike ja poliitiliste fraktsioonide ajutiste töötajate teenistuse lõpetamiseks personalieeskirjade artikli 47 tähenduses, välja arvatud palgaastmed A 1 ja A 2.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud meetmeid võib kohaldada kuni 100 ametniku suhtes. Artiklis 1 osutatud meetmeid võib kohaldada kuni 24 poliitiliste fraktsioonide ajutise töötaja suhtes.

Iga-aastase eelarvemenetluse käigus jälgitakse eelarve erapooletuse tagamist. Sel eesmärgil esitab ametisse nimetav asutus eelarvepädevale institutsioonile õigeaegselt aruande eelarve erapooletuse tingimuse täitmise kohta, võttes arvesse seost teenistusest vabastatud ametnike arvu ja tööle võetud ametnike arvu vahel.

Artikkel 3

Artiklis 2 sätestatud piirides ja võttes asjakohaselt arvesse teenistuse huve, valib Euroopa Parlament pärast ühiskomiteega konsulteerimist nende ametnike ja poliitiliste fraktsioonide ajutiste töötajate seast, kes taotlevad teenistuse lõpetamist artikli 1 alusel, välja ametnikud ja töötajad, kelle suhtes ta soovib nimetatud meedet kohaldada.

Euroopa Parlament arvestab esmajärjekorras ametnike ja ajutiste töötajatega, keda mõjutavad ümberkorraldusmeetmed ja meetmed, mis on seotud vahendite suunamisega Euroopa Parlamendi tegevustele, eelkõige töötajate ümberpaigutamine, ning kelle oskused ei ole täidetavate kohustuste jaoks piisavad. Euroopa Parlament võtab arvesse uute ülesannete täitmiseks vajalikku koolitust, ametnike vanust, võimekust, töötulemusi, käitumist teenistuses, pereolusid ja teenistusstaaži.

Artikkel 4

1. Endistel ametnikel ja ajutistel töötajatel, kelle teenistus lõpetatakse artikli 1 alusel, on õigus saada igakuist toetust, mis on kindel protsent viimati saadud põhipalgast, vastavalt vanusele ja teenistusstaažile töölt lahkumisel käesoleva määruse lisas esitatud tabeli alusel. Viimane põhipalk vastab ametniku või ajutise töötaja teenistusest lahkumisel kehtinud palgaastmele ja teenistusjärgule, mis määratakse personalieeskirjade artiklis 66 esitatud tabeli põhjal sellisena, nagu see kehtib selle kuu esimesel päeval, mille eest toetust makstakse.

2. Endine ametnik ja ajutine töötaja võib igal ajal saada taotluse korral vanaduspensioni personalieeskirjades sätestatud tingimustel. Sel juhul lõpeb tema õigus toetust saada. Toetuse saamise õigus lõpeb igal juhul hiljemalt selle kuu viimasel päeval, mille jooksul endine ametnik või ajutine töötaja saab 65aastaseks, või enne kõnealust vanust niipea, kui tal on õigus saada maksimaalset vanaduspensioni 70 % ulatuses (personalieeskirjade artikkel 77).

Sel juhul on endisel ametnikul või ajutisel töötajal iseenesest õigus saada vanaduspensioni, mida hakatakse maksma selle kalendrikuu esimesest päevast, mis järgneb viimasele toetuse maksmise kuule.

3. Lõikes 1 sätestatud toetuse suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti, mis kehtestatakse personalieeskirjade artikli 82 lõike 1 teise lõigu kohaselt sellele ühenduses asuvale riigile, kus saaja tõendab oma elukoha olevat. Toetuse saajad esitavad igal aastal tõendi oma elukoha kohta.

Kui toetusesaaja elukoht on väljaspool ühendust, on toetuse suhtes kohaldatav paranduskoefitsient 100.

Toetus väljendatakse eurodes. Toetust makstakse toetusesaaja elukohariigi vääringus. Kui teise lõigu alusel kohaldatakse paranduskoefitsienti 100, makstakse toetust eurodes.

Muus vääringus kui euro makstavad toetused arvutatakse personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus piiritletud vahetuskursside alusel.

4. Kui endise ametniku või ajutise töötaja uuest tööst saadav brutotulu koos lõikes 1 sätestatud toetusega ületab kogu brutotöötasu, mida ametnik või ajutine töötaja viimati sai ja mis on arvutatud toetuse maksmise kuu esimesel päeval kehtiva palgaastmestiku põhjal, arvatakse üleolev summa kõnealusest toetusest maha. Nimetatud töötasu suhtes kohaldatakse lõikes 3 sätestatud paranduskoefitsienti.

Esimeses lõigus peetakse brutotulu ja viimati saadud kogu brutotöötasu all silmas summasid, millest on maha arvatud sotsiaalkindlustusmaksed, kuid mitte maksud.

Endine ametnik või ajutine töötaja võtab ametliku kohustuse esitada kõik nõutavad kirjalikud tõendid, sealhulgas iga-aastase tulude aruande vastavalt vajadusele kas palgatõendi või auditeeritud majandusaasta aruandena, ja vande all antud või tõestatud kinnituse, et ta ei saa uuest töökohast muid sissetulekuid, ning teavitab institutsiooni kõikidest muudest toetuse saamise õigust mõjutavatest teguritest; vastasel korral kannab ta distsiplinaarvastutust vastavalt personalieeskirjade artiklile 86.

5. Nagu on sätestatud personalieeskirjade artiklis 67 ja VII lisa artiklites 1-3, makstakse majapidamistoetust, ülalpeetava lapse toetust ja õppetoetust lõikes 1 sätestatud toetuse saajale või isikule või isikutele, kellele on lapse või laste hooldusõigus antud seadusega või kohtu või pädeva haldusasutuse korraldusega; majapidamistoetus arvutatakse lõikes 1 osutatud toetuse alusel.

6. Kui toetusesaajatel ei ole tasustatava töö eest saadavat palgatulu, on neil ja nende kindlustusega kaetud isikutel õigus saada personalieeskirjade artiklis 72 sätestatud ravikindlustusskeemi kohaseid hüvitisi, tingimusel et nad maksavad asjakohaseid makseid, mis on arvutatud lõikes 1 sätestatud toetuse põhjal.

7. Ajavahemikul, mil neil on õigus saada toetust, kuid mitte üle 65 kuu, koguvad endised ametnikud ja ajutised töötajad oma palgaastmel ja teenistusjärgul põhinevat vanaduspensioni, tingimusel et nad maksavad sel ajavahemikul personalieeskirjade kohaseid kindlustusmakseid, mis on arvutatud kõnealuse palga põhjal, ja et kogupension ei ületa personalieeskirjade artikli 77 teises lõigus piiritletud ülemmäära. Personalieeskirjade VIII lisa artikli 5 kohaldamisel käsitletakse sellist ajavahemikku teenistusajana.

8. Kui personalieeskirjade VIII lisa artikli 1 lõikest 1 ja artiklist 22 ei tulene teisiti, on lõikes 1 sätestatud igakuist toetust saava endise ametniku või ajutise töötaja surma korral tema lesel õigus, tingimusel et endise ametniku või ajutise töötaja institutsiooni teenistusest lahkumise hetkel oli ta tema abikaasaks olnud vähemalt ühe aasta, saada toitjakaotuspensioni, mille suurus on 60 % vanaduspensionist, mida oleks endisele ametnikule või ajutisele töötajale teenistusstaažist või vanusest olenemata makstud, kui tal oleks olnud surmahetkel õigus seda saada.

Eelmises lõigus osutatud toitjakaotuspension ei ole väiksem kui personalieeskirjade artikli 79 teises lõigus piiritletud summad. See ei tohi siiski mingil juhul ületada vanaduspensioni summat, mille endine ametnik või ajutine töötaja oleks saanud, kui ta oleks elus ja talle oleks eespool osutatud toetuse saamise õiguse lõppemisel määratud vanaduspension.

Esimeses lõigus sätestatud abielu kestuse tingimust ei arvestata, kui endisel ametnikul või ajutisel töötajal on enne teenistusest lahkumist sõlmitud abielust laps või lapsed ja kui lesk peab neid ülal või on neid ülal pidanud.

Abielu kestust ei võeta arvesse ka siis, kui endise ametniku või ajutise töötaja surma põhjustas üks personalieeskirjade VIII lisa artikli 17 teise lõigu lõpus nimetatud asjaoludest.

9. Lõikes 1 sätestatud toetust saava endise ametniku või ajutise töötaja surma korral on personalieeskirjade VII lisa artiklis 2 määratletud ülalpeetavatel lastel õigus saada orvupensioni personalieeskirjade artikli 80 esimeses kuni kolmandas lõigus ja VIII lisa artiklis 21 sätestatud tingimustel.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. september 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

P. S. Møller

[1] Arvamus on esitatud 24. septembril 2002.

[2] Arvamus on esitatud 15. mail 2002.

[3] EÜT C 236, 1.10.2002, lk 7.

--------------------------------------------------

LISA

TOETUSE PROTSENDIMÄÄR

Käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud toetuse protsendimäär määratakse kindlaks vastavalt ametniku või ajutise töötaja vanusele ja teenistusstaažile teenistusest lahkumisel järgmise tabeli alusel:

Vanuse ja teenistusstaaži alusel arvutatav toetus

VanusTeenistusstaaž | | 55 kuni 56 aastat | 57 kuni 58 aastat | 59 kuni 60 aastat | 61 kuni 62 aastatüle | 63 aasta |

15 kuni 19 aastat | 60,0 % | 60,0 % | 60,0 % | 62,0 % | 64,0 % |

20 kuni 24 aastat | 60,0 % | 60,0 % | 62,0 % | 64,0 % | 66,0 % |

25 kuni 29 aastat | 62,0 % | 64,0 % | 66,0 % | 68,0 % | 70,0 % |

30 aastat ja rohkem | 64,0 % | 66,0 % | 68,0 % | 70,0 % | 70,0 % |

Vanust ja teenistusstaaži arvestatakse asjaomase ametniku või ajutise töötaja teenistuse lõpetamise tegeliku kuupäeva alusel.

Kui neid tingimusi kohaldatakse kaalutuna ametnike ja ajutiste töötajate sihtrühma suhtes, on maksimaalne keskmine toetus 62,5 %.

--------------------------------------------------