ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna need käsitlevad sellise majanduslanguse laadi, raskusastet ja kestust, mis mõjutab kahte erinevat riskiparameetrit, mida mõlemat kasutatakse sisereitingute meetodi kohaldamisel, st makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid. Selleks et tagada, et nii sätted, mis on vajalikud majanduslanguse kindlakstegemiseks makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel, kui ka sätted, mis on vajalikud majanduslanguse kindlakstegemiseks ümberhindlustegurite hindamisel, on järjepidevad ja jõustuvad samal ajal ning et tagada lihtne juurdepääs kõnealustele sätetele, on soovitav käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõikega 3 ette nähtud regulatiivseid tehnilisi standardeid ja artikli 182 lõikega 4 ette nähtud regulatiivseid tehnilisi standardiid ühes määruses.
(7)

On võimalik, et söödalisandi naatriumlasalotsiid A (Avatec 150 G) tõhusust sihtliikide suhtes ja selle kasutamise ohutust käsitlevad täiendavad andmed hõlmavad uut teavet, mis võimaldab kõnealuse söödalisandi hindamise tulemused ümber vaadata. Sellest lähtuvalt väidab söödalisandi naatriumlasalotsiid A (Avatec 150 G) kasutusloa taotleja, et selle söödalisandi ohutuse ja sihtliikide suhtes tõhususe tõendamiseks võib teha täiendavad uuringud. Sel eesmärgil on taotleja võtnud kohustuse esitada täiendavad andmed vastavalt ajakavale, kus on loetletud tehtavad uuringud ning mille kohaselt on neist viimase tulemused kättesaadavad hiljemalt 31. detsembril 2021. Need uuringud koosneksid broilerkanade ja munakanade taluvusuuringutest ja aedikutes tehtavatest uuringutest.
(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (2) artikli 1 lõikes 2 on sätestatud mõiste „õppeaasta“ määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 23 osutatud toetuskava (edaspidi „koolikava“) kohaldamisel. Liikmesriikides COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed, sealhulgas haridusasutuste ajutine sulgemine, on takistanud koolikava rakendamist 2020/2021. õppeaastal. Need meetmed on ajutiselt takistanud puu- ja köögivilja ning piima jagamist haridusasutustes, kaasnevate haridusmeetmete võtmist ning reklaami, järelevalvet ja hindamist. Seepärast on asjakohane näha ette erand rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 1 lõikest 2 ja pikendada 2020/2021. õppeaasta kestust, et liikmesriigid saaksid jätkata selleks õppeaastaks kavandatud tegevusega kuni 30. septembrini 2021.
2.

Asjaomases liikmesriigis I lisas loetletud piirangutsoonides asuvate seapidamisettevõtete käitajad tagavad, et lubatud väljaviimisel piirangutsoonidest kohaldatakse kõnealustes seapidamisettevõtetes järgmisi tõhustatud bioturvameetmeid: a) peetavad sead ei tohi otse ega kaudselt kokku puutuda vähemalt: i) mõnest teisest ettevõttest pärit peetavate sigadega; ii) uluksigadega; b) sigade pidamise ruumi sisenevad ja sealt lahkuvad isikud peavad võtma asjakohaseid hügieenimeetmeid, näiteks vahetama riideid ja jalatseid; c) sigade pidamise ruumi sisenevad isikud peavad sissepääsu juures oma käed pesema ja desinfitseerima; d) ettevõttes peetavate sigadega kokku puutuvad isikud ei tohi vähemalt 48 tunni jooksul enne ettevõttesse sisenemist olla tegelenud uluksigade jahiga ega olla muul viisil kokku puutunud uluksigadega; e) volitamata isikutel ja transpordivahenditel on keelatud siseneda seapidamisettevõttesse, sealhulgas sigade pidamise ruumi; f) seapidamisettevõttesse saabuvate isikute ja transpordivahendite kohta tuleb pidada piisavat registrit; g) seapidamisettevõtte ruumid ja hooned peavad vastama järgmistele tingimustele: i) need peavad olema ehitatud nii, et ükski muu loom ei saaks neisse siseneda ega peetavate sigade ning nende sööda ja allapanuga kokku puutuda; ii) neis peab olema võimalus käsi pesta ja desinfitseerida; iii) sigade pidamise ruume peab olema võimalik puhastada ja desinfitseerida; iv) sigade pidamise ruumide sissepääsu juures peavad olema nõuetekohased riietusruumid jalanõude ja rõivaste vahetamiseks; h) vähemalt sigade pidamise ruumide ning sööda ja allapanu hoidmiseks kasutatavate hoonete ümber peab olema loomakindel tara; i) ettevõttel peab olemas olema asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt heaks kiidetud bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud ettevõtte profiili ja siseriiklikke õigusnorme; see bioturvalisuse kava peab hõlmama vähemalt järgmist: i) riietusruume, duširuume ja söögiruume hõlmavate „puhaste“ ja „määrdunud“ alade kindlaksmääramine töötajate jaoks lähtuvalt põllumajandusettevõtte liigist; ii) vajaduse korral logistiliste korralduste väljatöötamine ja läbivaatamine seoses uute peetavate sigade saabumisega ettevõttesse; iii) rajatiste, transpordivahendite ja seadmete puhastamise ja desinfitseerimise kord ning töötajate hügieen; iv) töötajatele kohapeal ette nähtud toitu käsitlevad eeskirjad ning töötajate suhtes kehtestatav seapidamise keeld, kui see on asjakohane ja kohaldatav; v) spetsiaalne korduv teadlikkuse suurendamise programm ettevõtte töötajatele; vi) vajaduse korral logistilise korralduste väljatöötamine ja läbivaatamine, et tagada eri epidemioloogiliste üksuste nõuetekohane eraldatus ja hoida ära sigade nii otsene kui ka kaudne kokkupuude loomsete kõrvalsaaduste ja teiste üksustega; vii) kord ja juhised bioturvanõuete täitmise tagamiseks ruumide või hoonete ehitamise või remondi ajal; viii) bioturvameetmete rakendamise tagamist käsitlev siseaudit või enesehindamine.
(7)

Ainult ühe olulise riskiteguriga tuletistehingute kindlakstegemise meetodit tuleks kasutada ainult tehingu alustamisel, kui sellised tuletistehingud on tehingu alguses identifitseeritud kui ainult ühe riskiteguriga tehingud, sest ainult see riskitegur on nende tehingute põhitunnuseks ja seega ei ole oodata selle muutumist. Kui tehingu alustamisel on kindlaks tehtud, et tuletistehingutel on rohkem kui üks riskitegur, tuleks oluliste riskitegurite ja kõige olulisema riskiteguri kindlakstegemise protsess läbi viia kord kvartalis, et nende tehingute kõiki muutusi saaks asjakohaselt kajastada nende tuletistehingute liigitamisel asjakohastesse riskikategooriatesse..
(8)

Oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile märkimisväärset mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramiseks tuleks kehtestada selged ja asjakohased künnised. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid kohaldama kvantitatiivseid kriteeriume aegsasti. Selleks et kvantitatiivsed kriteeriumid oleks realistlikud, peaksid need jälgima töötasu dünaamikat. Esimene meetod sellise dünaamika jälgimiseks on võtta nende kriteeriumide aluseks eelmisel aastal makstud töötasu kogusumma, mis sisaldab kõnealusel aastal makstud kindlat põhitöötasu ja määratud muutuvtasu. Teine meetod sellise dünaamika jälgimiseks on võtta nende kriteeriumide aluseks eelmisel aastal määratud töötasu kogusumma, mis sisaldab kõnealusel aastal makstud kindlat põhitöötasu ja muutuvtasu, mis määratakse jooksval aastal eelmise majandusaasta eest. Teise meetodiga viiakse kindlaksmääramise protsess paremini vastavusse tulemusperioodi eest määratud tegeliku töötasuga, kuid seda meetodit saab kohaldada ainult siis, kui kvantitatiivsete kriteeriumide kohaldamiseks on veel võimalik õigel ajal arvutusi teha. Kui selline arvutus ei ole enam võimalik, tuleks kasutada esimest meetodit. Mõlema meetodi puhul võib muutuvtasu hõlmata summasid, mis määratakse tulemusperioodide alusel, mis on pikemad kui üks aasta sõltuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatavatest tulemuskriteeriumidest.
ii)

see on puhastatud ja desinfitseeritud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõike 2 kohaselt asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse kontrolli või järelevalve all;
d)

C12–16-alküüldimetüülbensüülammooniumkloriidi ei kasutata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (4) kohaldamisalasse kuuluvates materjalides ja esemetes, mis on ette nähtud toiduga kokkupuutumiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon on kehtestanud konkreetsed C12–16-alküüldimetüülbensüülammooniumkloriidi toidusse migreerumise piirnormid või kui nimetatud määruse kohaselt on kindlaks tehtud, et sellised piirnormid ei ole vajalikud.
(5)

Selles arvamuses on jõutud järeldusele, et „Pesguard® Gel“ on biotsiid, et selle jaoks saab taotleda liidu luba kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandile vastavuse korral vastab biotsiid kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimustele.
(5)

Üleminekusätte kehtivusaja pikendamine jätaks komisjonile aega samaväärsuse hindamiste lõpuleviimiseks vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 ja samaväärsust kinnitavate otsuste vastuvõtmiseks, kui asjaomased tingimused on täidetud. Samuti jätaks see ESMA-le aega asjaomaste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. Kui komisjon positiivset samaväärsust kinnitavat otsust vastu ei võta, jätaks pikendamine krediidiasutustele ja investeerimisühingutele aega selleks, et nõuetekohaselt valmistuda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikes 1 sätestatud üleminekuperioodi lõpuks.
d)

Didetsüüldimetüülammooniumkloriidi ei kasutata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (4) kohaldamisalasse kuuluvates materjalides ja esemetes, mis on ette nähtud toiduga kokkupuutumiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon on kehtestanud konkreetsed didetsüüldimetüülammooniumkloriidi toidusse migreerumise piirnormid või kui nimetatud määruse kohaselt on kindlaks tehtud, et sellised piirnormid ei ole vajalikud.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 18. novembri 2020. aasta arvamuses (5) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et kavandatud kasutustingimuste juures vastab see söödalisand loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet kinnitas oma varasemaid järeldusi, et Trichoderma reesei (CBS 122001) abil saadud 6-fütaasi preparaat ei avalda kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et seda söödalisandit tuleks käsitada võimaliku hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 18. novembri 2020. aasta arvamuses (4) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et kavandatud kasutustingimuste juures vastab kõnealune preparaat loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet kinnitas oma varasemaid järeldusi, et kõnealune preparaat ei avalda kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet leidis ka, et söödalisandit tuleb käsitada võimaliku naha ja hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Arvamuses järeldatakse, et „Lyso IPA Surface Disinfection“ vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis s sätestatud biotsiidipere määratlusele; et Lyso IPA biotsiidipere ja asjaomase võrdlusbiotsiidipere vahelised kavandatud erinevused piirduvad teabega, mis võib kuuluda komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 (4) kohase haldusliku muudatuse alla; et Lyso IPA biotsiidipere jaoks sai taotleda liidu luba kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 42 lõikega 1, ning et võrdlustootepere „perform-IPA“ hindamise põhjal ja biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab Lyso IPA biotsiidipere määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõigetes 1 ja 6 sätestatud tingimustele.
(3)

Kõnealuste erandite pikendamise taotluse põhjendamisel tugines Cabo Verde varasemates taotlustes esitatud argumentidele, mis on endiselt asjakohased, nimelt tema territoriaalvetes püütud tuuni ja makrelli väikesed kogused, piiratud kalapüügivõimalused väljaspool tema territoriaalvett ja püügihooaja piiratud kestus. Taotluses on esile tõstetud ka asjaolu, et Cabo Verde on hiljuti välja töötanud oma sadamataristu. Selle tulemusel on võimalik käidelda suuremaid kalakoguseid, et tagada tooraine kohaliku kalatöötlemissektori tootmisvõimsuse säilitamiseks. Lõpuks rõhutati taotluses Cabo Verde ees seisvaid raskusi, mis tulenevad Euroopa Liidu ja Lääne-Aafrika vahelise majanduspartnerluslepingu kohaldamisel tekkinud viivitustest. Cabo Verde rõhutab vajadust teha üldise soodustuste süsteemi sooduspäritolureeglitest erand, võttes arvesse asjaolu, et praegu ei ole veel võimalik tugineda majanduspartnerluslepingu kohastele päritolukvootidele või kumulatsioonieeskirjadele, kuna kõnealust lepingut ei ole veel ajutiselt kohaldama hakatud.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. novembri 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Escherichia coli CGMCC 13325 abil toodetud L-treoniin kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet ei saanud teha järeldusi Escherichia coli CGMCC 13325 abil toodetud L-treoniini võimaliku nahka sensibiliseeriva ning nahka ja silmi ärritava toime kohta ning teatas, et söödalisandi kasutajate jaoks võib esineda endotoksiinide sissehingamise oht. Seepärast tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune söödalisand on kõigi loomaliikide jaoks tõhus aminohappe L-treoniini allikas ning selleks, et saavutada mäletsejate puhul sama tõhusus kui mittemäletsejate puhul, tuleks söödalisandit kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(12)

Kaks põhjenduses 5 nimetatud importijat väitsid, et puuduvad tõendid selle kohta, et importijad oleksid olnud või oleksid pidanud olema teadlikud väidetava dumpingu ja kahju ulatusest. Need kaks importijat väitsid eelkõige, et kaebuse esitaja esitatud tõendid dumpingu ja sellest tulenenud kahju kohta piirdusid kaebuses esitatuga ning et „teadlikkus“ eeldaks „kindlat teadmist“ selle kohta, et import toimus dumpinguhinnaga, ning dumpingu ulatuse ja sellise dumpingu põhjustatud kahju ulatuse kohta. EFDA ning Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, edaspidi „CCCME“) väitsid lisaks, et puuduvad tõendid selle kohta, et importijad oleksid olnud teadlikud, et EIFI koostab kaebust või algatatakse uurimine, ning seega puuduvad tõendid selle kohta, et importijad oleksid olnud teadlikud kahjustavast dumpingust.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 30. september 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda metioniini hüdroksüanaloogi mangaankelaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski ja võib põhjustada naha tundlikkust. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Algse loa andmise aluseks olnud tõendid söödalisandi tõhususe kohta läbisid pikendamismenetluse. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. november 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda metioniini hüdroksüanaloogi tsinkkelaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski ja võib põhjustada naha tundlikkust. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Algse loa andmise aluseks olnud tõendid söödalisandi tõhususe kohta läbisid pikendamismenetluse. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(10)

Vastavalt uuele pädevuste süsteemile muudatuste tegemiseks, millele on osutatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 31, on heakskiidetud standard- ja ajutised muudatused vaja avaldada Euroopa Liidu Teatajas, et need avalikustada ja muuta need kohaldatavaks liidu territooriumil. Kolmandast riigist pärit geograafilist tähist käsitleva heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine, millest füüsiline või juriidiline isik on teatanud, võib sisaldada isikuandmeid, et identida isik, kes vastutab sellise muudatuse edastamise eest.
(10)

Selleks et tagada läbipaistvus ja ühtsus kõigis liikmesriikides, on vaja luua piiritusjookide geograafiliste tähiste elektrooniline register (edaspidi „register“), millele on osutatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 33, ning võtta vastu täiendavad eeskirjad registri sisu ja vormi kohta. Kuna kättesaadavad ja kättesaadavaks tehtavad dokumendid on iga registreeritava nimetuse puhul erinevad sõltuvalt õiguslikust alusest, mille kohaselt neid esimest korda kaitstakse, tuleks kõnealustele dokumentidele esitatavaid nõudeid vastavalt kohandada. Selleks et oleks võimalik kindlaks määrata muude intellektuaalomandi õigustega seotud eeliskuupäevad, tuleks registris märkida registreerimistaotluse kuupäev ning geograafilisele tähisele kaitse andva õigusakti kuupäev ja avaldamisviide. Register peaks olema komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud ning digisüsteemides hallatav elektrooniline andmebaas, mis peaks olema üldsusele juurdepääsetav,
(3)

Vaja on muuta komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/1197 (2) seoses liiduvälise ekspordi liikmesriigi määratluse kohaldamise esimese vaatlusperioodiga, lükates selle kohaldamise kahe aasta võrra edasi. See on vajalik, et riiklikel statistikaasutustel oleks võimalik vahetatavate üksikandmete abil sidusalt kindlaks teha kaudselt eksporditav kaup ja tegelik ekspordiliikmesriik ning võimaldada riiklikel statistikaasutustel tagada koostatud statistika kvaliteet.
(2)

Taotlused esitas 13. juulil 2020 Hebei Xingfei Chemical Co., Ltd., 29. juulil 2019 Inner Mongolia Likang Bio-Tech Co., Ltd (Likang), mida ajakohastati 12. veebruaril 2021, ja 13. aprillil 2021 Shandong Lantian Disinfection Technology Co., Ltd (edaspidi „taotluse esitajad“), kes on trikloroisotsüanuurhappe eksportivad tootjad Hiina Rahvavabariigis (edaspidi „HRV“).
(6)

Tuleks kehtestada eeskirjad mahepõllumajandusliku heterogeense materjali seemnepartiide identifitseerimiseks, et võtta arvesse sellise materjali eriomadusi. Kvaliteedi miinimumnõudeid, näiteks tervisenõudeid, analüütilist puhtust ja idanevust käsitlevate eeskirjadega tuleks tagada vastavus samadele normidele, mida kohaldatakse kõige madalama kategooria seemnete ja muu taimse paljundusmaterjali (CAC-materjal, standard-, kaubanduslik või sertifitseeritud kategooria) suhtes vastavalt direktiividele 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 98/56/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ, 2002/56/EÜ, 2002/57/EÜ, 2008/72/EÜ ja 2008/90/EÜ. Sellised eeskirjad on vajalikud selleks, et kaitsta kõnealuse mahepõllumajandusliku heterogeense materjali kasutajate – põllumajandustootjate ja aednike – huve ning tagada neile kindlus sellise materjali nõuetekohase kvaliteedi ja identsuse suhtes. Kogemusest nähtub, et need normid on mahepõllumajanduslikust heterogeensest materjalist koosneva taimse paljundusmaterjali puhul saavutatavad.
(9)

Seoses endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemise kriteeriumidega, mis kehtestati komisjoni määrusega (EL) 2018/605, (7) märgitakse toiduohutusameti järelduses, et lähtuvalt teaduslikest tõenditest on väga ebatõenäoline, et klopüraliid on endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal, kuna toksilist mõju endokriinsüsteemile ei ole täheldatud. Seepärast leiab komisjon, et klopüraliidi ei tule pidada endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks.
(51)

Ühisettevõtte superarvutite kasutamiseks eraldatud pääsuaeg peaks olema avaliku sektori kasutajatele tasuta. Samuti peaks see olema tasuta erasektori kasutajatele, kui arvutit kasutatakse programmidest „Euroopa horisont“ või „Digitaalne Euroopa“ rahastatud teadusuuringute ja innovatsiooni alasteks tegevusteks, aga asjakohasel juhul ka VKEdele erainnovatsiooni tegemiseks. Sellise pääsuaja jaotuse aluseks peaksid olema peamiselt ühisettevõtte avatud osalemiskutsed, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Kõik ühisettevõtte superarvutite kasutamiseks tasuta eraldatud pääsuaja saanud kasutajad (v.a erainnovatsiooniga tegelevad VKEd) peaksid järgima avatud teaduse põhimõtet ja levitama kasutamise tulemusena saadud teadmisi, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/695. Majandustegevuseks (v.a konkreetsete turutõrgetega rinda pistvate VKEde erainnovatsioon) tuleks kasutajatele pääsuaega eraldada turuhindadel põhineva tasu eest, mida tuleb maksta iga kasutuskorra eest. Pääsuaja eraldamine selliseks majandustegevuseks peaks olema lubatud, aga piiratud ning tasu suuruse üle peaks otsustama juhatus. Pääsuõigusi tuleks anda läbipaistval viisil. Juhatus peaks sätestama konkreetsed normid, kuidas eraldada pääsuaega sobival juhul tasuta ja osalemiskutseta algatustele, mis on liidu jaoks strateegilise tähtsusega. Näiteid liidu strateegilistest algatustest: „Destination Earth“, inimaju juhtprojekt, „1+ miljon genoomi“, avaliku huvi valdkondades toimivad ühtsed Euroopa andmeruumid (eriti terviseandmeruum), kõrgjõudlusega andmetöötluse tippkeskused, riiklikud kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskused ja digitaalse innovatsiooni keskused. Liidu taotlusel peaks ühisettevõte andma ajutise või alalise otsepääsuaja strateegilistele algatustele ja olemasolevatele või tulevastele rakendusplatvormidele, mis on tema arvates hädavajalikud tervisega seotud või muudeks erakorralise toe teenusteks, mis on avalikes huvides, hädaolukorra- ja kriisiohjeks või juhtudeks, mis on tema arvates hädavajalikud turvalisuse ja kaitse jaoks. Ühisettevõttele peaks olema lubatud teatav piiratud äriotstarbeline majandustegevus. Pääsu tuleks lubada vaid kasutajatele, kes elavad, on asutatud või asuvad liikmesriigis või programmidega „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigis. Kasutajatele tuleks anda pääsuõigusi ühtsetel alustel ja läbipaistvalt. Iga superarvuti kasutamise pääsuaja liidu osaga seotud pääsuõigused peaks määratlema ja nende järgimist jälgima juhatus.
Artikkel 2

Kaebused

6. Liidu institutsioonide, organite või asutuste ning nende töötajate vahelisi töösuhteid käsitlevad kaebused on vastuvõetavad üksnes juhul, kui asjaomane isik on ära kasutanud kõik sisemised haldusmenetlused, eelkõige need, millele on osutatud personalieeskirjade artiklis 90, ning asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse pädev asutus on teinud otsuse või kui tema vastamise tähtaeg on möödunud. Ombudsmanil on samuti õigus kontrollida asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse pädeva asutuse võetud meetmeid, et tagada väidetavate ahistamise ohvrite kaitse ning taastada haldusjuurdluse ajal tervislik ja ohutu töökeskkond, kus austatakse asjaomaste isikute väärikust, tingimusel, et asjaomased isikud on seoses nende meetmetega kasutanud ära kõik sisemised haldusmenetlused.
(7)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõikega 2 nähakse ette, et kui liikmesriigis 2021. aastal antava noorte põllumajandustootjate toetuse kogusumma ületab kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohaselt sama liikmesriigi jaoks sätestatud ülemmäära, rahastab liikmesriik erinevuse, võttes arvesse sama määruse artikli 51 lõikes 1 sätestatud maksimumsummat. Selguse huvides on asjakohane sätestada see maksimumsumma iga liikmesriigi jaoks.