ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(19)

Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks on äärmiselt oluline investeerida haridusse ja oskustesse. Haridus- ja koolitussüsteemi nõrkus ning vähene nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele mõjutavad negatiivselt Itaalia üldiselt visalt kasvavat tootlikkust. Haridus- ja koolitussüsteemi kvaliteedi parandamine on oluline probleem. Koolist väljalangejate (haridussüsteemist varakult lahkujate) osakaal püsib oluliselt suurem kui liidu keskmine (2018. aastal vastavalt 14,5 % ja 10,6 %) ning haridustulemustes esinevad ulatuslikud piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused. Ehkki alg- ja keskharidusele eraldatavate vahendite osakaal on üldiselt sama nagu liidus keskmiselt, võiksid õpitulemused paraneda, kui tehtaks täiendavaid jõupingutusi õpetajate leidmiseks, tulemuslikuks värbamiseks ja motiveerimiseks. Värbamissüsteem on liiga teadmistepõhine, selle asemel et põhineda oskustel, ja koolituse osa selles on piiratud. Lisaks sellele püsivad Itaalia õpetajate palgad rahvusvaheliste standardite ja kolmanda taseme haridust omavate töötajate töötasuga võrreldes madalad. Palgatõus on aeglasem kui õpetajatel mujal maailmas ja karjääriväljavaated on piiratumad, kuna õpetajatel on ainult üks karjääritee võimalus. Lisaks sellele põhineb edutamine üksnes ametis oldud ajal, mitte töötulemustel. Selle tõttu ei ole õpetajakutse kõrgelt kvalifitseeritud isikute hulgas kuigi populaarne ja pedagoogilisel personalil puuduvad stiimulid, mis omakorda mõjutab negatiivselt õpilaste õpitulemusi. Viimastel aastatel sai hoogu õpipoisiõppe süsteem, ent vastuvõetud meetmetega on selle rolli vähendatud. Itaalia õpilaste ja täiskasvanute põhipädevuste ja -oskuste alased tulemused on liidu kõige kesisemate hulgas. Täiskasvanud õppureid on väga vähe ja nende arv väheneb, seda olukorras, kus kõrge ja madala kvalifikatsiooniga töötajate vaheline tööhõivelõhe on liidus üks suuremaid. Eriti on täiendusõpet vaja digioskuste vallas. Digioskuste ja -taristu valdkonnas on seni tehtud piiratud edusamme. Investeeringud inimkapitali on era- ja avaliku sektori investeeringute hoogustamise eeltingimus ning praegu digioskuste ja täiskasvanuõppe soodustamiseks võetud meetmete juures puudub terviklik lähenemisviis. Alg- ja edasijõudnute tasemel digioskused on alla liidu keskmise: algtasemel digioskused on ainult 44 %-l 16–74aastastest (liidus on see näitaja 57 %).
(3)

22. juunil 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris ilmnes 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Ungarile soovituse (2) võtta vajalikud meetmed, et kõrvalekalle korrigeerida. Seejärel leidis nõukogu, et Ungari ei olnud võtnud kõnealuse soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas 4. detsembril 2018 muudetud soovituse (3). Seejärel leidis nõukogu, et Ungari ei olnud võtnud ka selle muudetud soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.
(3)

Juunis 2017 ja juunis 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias ilmnes 2016. ja 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 (2) ja 22. juunil 2018 (3) Rumeeniale soovitused võtta vajalikud meetmed, et kõrvalekalded korrigeerida. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud kõnealuste soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas vastavalt 5. detsembril 2017 (4) ja 4. detsembril 2018 (5) muudetud soovitused. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud ka nende muudetud soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid.
(13)

Tööturgude muutudes peavad muutuma ka sotsiaalkaitsesüsteemide eri vormid, tagamaks et Euroopa sotsiaalne mudel on tulevikukindel ning võimaldab liidu ühiskondadel ja majandustel tulevasest töömaailmast võimalikult palju kasu saada. Enamikus liikmesriikides põhinevad aga sotsiaalkaitsekavade kohaseid sissemakseid ja õigusi käsitlevad eeskirjad ikka veel suuresti töötaja ja ainsa tööandja vahel täisajaga töötamiseks sõlmitud tähtajatutel lepingutel ning muid töötajate rühmi ja füüsilisest isikust ettevõtjaid hõlmavad need vähem. Tõendid näitavad, et mõned ebatüüpilises töösuhtes olevad töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad ei saa piisavat kaitset sotsiaalkaitseharudes, mis on tihedamalt seotud tööturul osalemisega. Vaid vähesed liikmesriigid on teinud reforme sotsiaalkaitsesüsteemide kohandamiseks töösuhete muutuva olemusega, et sellest mõjutatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid paremini kaitsta. Tehtud täiustused on liikmesriikides ja sotsiaalkaitseharudes erinevad.
(4)

Seepärast on inimeste kõrgetasemelise kaitse tagamiseks asjakohane, et pädevad asutused ja toidukäitlejad teostaksid oma pädevuse piires, ilma et see piiraks määrusega (EL) 2017/2158 sätestatud kohustusi ning tuginedes määrusele (EÜ) nr 882/2004, akrüülamiidi seiret sellises toidus, et võimaliku ohu haldamiseks rakendada meetmeid, mis peaksid täiendama määrusega (EL) 2017/2158 juba sätestatud meetmeid.
31.

Kui menetlus, mis üldjuhul koosneb kirjalikust ja suulisest osast, lõpeb, teeb Euroopa Kohus otsuse eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuste kohta. Siiski võib Euroopa Kohus teatud juhtudel küsimuste kohta otsuse teha ilma menetluse suulise osata või isegi palumata kirjalikke seisukohti põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutelt. See on nii eelkõige juhul, kui eelotsuse küsimus on identne küsimusega, millele Euroopa Kohus on juba vastuse andnud, või kui küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast või kui küsimusele antav vastus ei tekita põhjendatud kahtlust. Sellistel juhtudel lahendab Euroopa Kohus esitatud küsimuse kiiresti oma kodukorra artikli 99 alusel põhistatud määrusega, mis on sama ulatusega ja sama kohustuslik nagu kohtuotsus.
(3)

2019. aasta aruanne Iirimaa kohta avaldati 27. veebruaril 2019. Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastu võetud riigipõhiste soovituste (4) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 27. veebruaril 2019. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Iirimaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige avaliku ja erasektori kõrge võlatase ning netoväliskohustuste suur maht muudavad Iirimaa negatiivsete šokkide suhtes haavatavaks, kuid voomuutujad on jätkuvalt paranenud. Erasektori võlatase on endiselt kõrge, kuid tänu majanduskasvule jätkub selle vähenemine. Ettevõtlussektori võlakoormust mõjutab jätkuvalt hargmaiste ettevõtjate tegevus. Kodumajapidamiste võlatase on üldjoontes majanduse põhinäitajatega kooskõlas, kuigi see on netotuluga võrreldes kõrge. Valitsemissektori võlg peaks prognooside kohaselt jätkuvalt vähenema ja eelarvepuudujääk läheneb tasakaalus eelarvepositsioonile. Eluasemehinnad on juba mitu aastat kasvanud kiires tempos, kuid viimasel ajal on kasv aeglustunud. Eluasemehinnad on suures osas tingitud eluasemete nappusest ja ülehindamise kohta puuduvad selged tõendid. Viivislaenude maht on küll endiselt suur, kuid see on jätkuvalt vähenenud, kuigi pikaajaliste võlgnevuste maht väheneb aeglasemas tempos.
(8)

Sloveenia peaks 2020. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutama. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt on see kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude maksimaalse nominaalse kasvumääraga 4,0 %, mis vastab struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, peaks Sloveenia olema 2020. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi lähedal. Seega osutab praegune hinnang sellele, et 2020. aastal on mõningase kõrvalekaldumise oht. Prognoositud valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär osutab ohule, et 2020. aastal kaldutakse nõudest mõnevõrra ning 2019. ja 2020. aasta kokkuvõttes märkimisväärselt kõrvale. Kui struktuurne eelarvepositsioon ei ole prognooside kohaselt enam keskpika perioodi eelarve-eesmärgi lähedal, tuleks edaspidiste hindamiste käigus võtta üldhinnangus arvesse võimalikku nõudest kõrvalekaldumist. Prognoositakse, et Sloveenia järgib 2019. ja 2020. aastal võlareeglit. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et 2019. aastal tuleks võtta vajalikke meetmeid ja et alates 2020. aastast peab Sloveenia olema valmis võtma lisameetmeid, et täita stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.
(10)

Pärast mitu aastat kestnud kiiret hinnatõusu näivad eluasemehinnad liiga kõrged, eelkõige peamistes linnapiirkondades. 2018. aastal hinnatõus siiski aeglustus. Vaatamata kodumajapidamiste võla ja kasutatava tulu suhtarvu püsivale vähenemisele, on see endiselt liidu kõrgeim. Muutuva intressimäära ja pikendatud tagasimaksegraafikuga hüpoteeklaenude osatähtsus väheneb järkjärgult, kuid on endiselt suur. Näib, et uued makrotasandi usaldatavusmeetmed on ohjeldanud väga suurte võla ja sissetuleku ning laenu ja väärtuse suhtarvudega uute hüpoteeklaenude võtmise suurenemist. Taani ametiasutused on viimastel aastatel käivitanud ka vastutsüklilise kapitalipuhvri ja rakendanud meetmeid pankade kriisitaluvuse suurendamiseks ning on võtnud vastu kinnisvaramaksureformi (jõustub 2021. aastast), millega lõpetatakse protsüklilise kinnisvaramaksusüsteemi kasutamine. Sellegipoolest ohustab laenusumma ja sissetuleku väga kõrgete suhtarvude, suure võlakoormuse juures intressimäära suure tundlikkuse ja ülehinnatud eluasemete kombinatsioon majandus- ja finantsstabiilsust ning seega on pidev järelevalve põhjendatud.
(9)

Märkimisväärseid meetmeid on võetud viivislaenude ulatusliku strateegia raames. See on toonud kaasa viivislaenude märgatava vähenemise pangandussektoris, peamiselt tänu Küprose ühistupanga müügile ja likvideerimisele ning selle viivislaenude portfelli riigi omanduses olevale varahaldusettevõtjale üleandmisele. Peale selle parandati laenude müügi seadust ja võeti vastu laenude väärtpaberistamise seadus. Selleks et teenida maksimaalset tulu varade müügist ja aidata kokkuvõttes alandada erasektori võlataset, on tähtis, et riigi omanduses oleval varahaldusettevõtjal oleks toimiv juhtimisstruktuur, kõrgelt kvalifitseeritud juhid, funktsionaalne sõltumatus Küprose riigist ning selged eesmärgid, mis on kooskõlas valitsuse võetud kohustustega seoses riigiabi otsusega Küprose ühistupanga müügi kohta, mille kiitis heaks Euroopa Komisjon. Lisaks on tähtis luua piisavalt tugev järelevalveraamistik krediiti omandavatele ettevõtjatele (sealhulgas riigi omanduses olev varahaldusettevõtja), kuna neid on juurde tekkinud, ja edaspidi on ette näha uusi viivislaenude portfellide müüke. Kindlustustegevuse ja pensionifondide järelevalveasutuste juhtimine ja haldussuutlikkus on jätkuvalt nõrgad. Nende järelevalveasutuste integreerimine tuleks kiiresti lõpule viia. Üldisemas plaanis tuleks tugevdada kapitaliturgude järelevalveraamistikku, võttes arvesse pangandussektoriväliste finantsteenuseid pakkuvate ettevõtete suhteliselt mahukat piiriülest tegevust ja viimastel aastatel litsentseeritud ettevõtjate arvu hüppelist kasvu.
(12)

Tööturu olukord on paranemas; siiski pidurdab tootlikkust ja pikaajalist majanduskasvu inimkapitali kasutamata potentsiaal, kusjuures on muutusi vaja eelkõige naiste, madala kvalifikatsiooniga töötajate, vanemaealistele töötajate ja rändetaustaga inimeste puhul. Kuigi naiste tööhõive määr on üldiselt kõrge (2018. aastal Austrias 71,7 % ja liidus 67,4 %), on täistööajaga töötavate naiste arv endiselt suhteliselt väike. Osalise tööajaga naiste tööhõive on tunduvalt üle liidu keskmise (2018. aastal Austrias 47,6 % ja liidus 30,8 %) ja see on peamiselt seotud lapsehoiu võimaluste ebapiisavuse ning tasustamata hooldusülesandeid täitvate naiste suure osakaaluga. Lastehoiuteenuste pakkumise ja perekondlikel põhjustel võetava puhkuse praegune korraldus ei aita piisavalt kaasa sellele, et tööturul oleksid meeste ja naiste võimalused võrdsed. Täiendavad investeeringud taskukohastesse täisajaga lapsehoiuteenustesse ja pikapäevarühmadesse aitaksid suuremal arvul naistel töötada täistööajaga, paremini kasutada naiste tööturupotentsiaali ning suurendada tootlikkust ja pikaajalist kaasavat majanduskasvu. Naiste osalise tööajaga töötamine on ka oluline tegur korrigeerimata soolises palgalõhes, mis on selgelt üle liidu keskmise (2017. aastal Austrias 19,9 % ja liidus 16,0 %). Selle lõhe muud olulised tegurid on naiste üleesindatus väiksema palgaga sektorites, hariduslike valikutega seotud segregatsioon, naiste alaesindatus juhtivatel ametikohtadel ja karjäärikatkestused. Üldiselt on märkimisväärne sooline pensionilõhe (2017. aastal Austrias 40,5 % ja liidus 35,2 %) suuresti põhjustatud sellistest tööelu jooksul tekkinud soopõhistest sissetulekute ebavõrdsustest. Lisaks ei saa tööga minimaalselt hõivatud inimesed, kellest enamik on naised, töötushüvitisi. Kõrge töötuse määr madala kvalifikatsiooniga töötajate hulgas osutab sellele, et tööturu kogu potentsiaali ei ole ära kasutatud. Üle 44 % kõikidest töötutest on saanud ainult põhikoolihariduse (lõpetanud 7.–9. klassi, nn Pflichtschule). Rändetaustaga töötajate ja madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute tööpotentsiaali realiseerimiseks on endiselt hädavajalik aktiivne tööturupoliitika, et julgustada rohkem inimesi töötama või tööd otsima, sealhulgas elukestva õppe võimalusi kasutades. Vastavate poliitikameetmete väljatöötamisse on tavapäraselt andnud olulise panuse sotsiaalpartnerid, kuid nüüd on see kahtluse alla seatud.
(9)

Võttes arvesse, et Prantsusmaa prognoositav valitsemissektori võla suhe SKPsse on üle 60 % ja prognoositav SKP lõhe on 0,7 %, ei tohiks valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2020. aastal ületada 1,2 %, mis vastab struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste nõuete maatriksist. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, on oht, et 2020. aastal kaldutakse sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. Prognoosi kohaselt näib esmapilgul, et Prantsusmaa ei täida 2019. ja 2020. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et alates 2019. aastast tuleks võtta stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks vajalikud meetmed. On oluline, et mis tahes juhuslikke tulusid kasutataks valitsemissektori võla suhtarvu edasiseks vähendamiseks.
(9)

Ühendkuningriik on pikka aega olnud G7 majandus, kus kapitaliinvesteeringute osakaal SKPs on madalaim. Investeeringud vähenesid eriti järsult ka finantskriisi ajal ning kriisijärgne erasektori investeeringute taastumine on peatunud. Ühendkuningriigi teadus- ja arendustegevuse investeeringute maht on viimase kümne aasta jooksul olnud ligikaudu 1,7 % SKPst, mis jääb alla liidu keskmise. Ühendkuningriik on oma tööstuspoliitika strateegias seadnud kogu majandust hõlmava eesmärgi 2,4 % SKPst aastaks 2027 ja 3 % SKPst pikas perspektiivis. Investeeringud teadus- ja arendustegevusse on koondunud vähestesse ettevõtetesse ja piirkondadesse. Need nii füüsilise kui ka inimkapitali suured puudujäägid on Ühendkuningriigi suhteliselt madala ja stagneerunud tööviljakuse algpõhjus.
(14)

Taristu kannatab suurte investeerimislünkade all. Transporditaristu ulatus ja kvaliteet on paranenud, kuid jääb alla liidu keskmise. Üleeuroopaline transpordivõrk Bulgaarias ei ole ikka veel täielik. Lisaks on maanteetranspordist tulenev kasvuhoonegaaside heide viimase viie aasta jooksul oluliselt suurenenud. Raudtee- ja maanteelõike ning vastavaid Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteeme ja intelligentseid transpordisüsteeme on vaja edasi arendada. Bulgaarias on asulareovee liitumispunkte vähe ja selle puhastamise määr väike, õhusaaste tase ja olmejäätmete prügilasse ladestamise määr kõrge ning ringlussevõtu määr liidu keskmisest oluliselt madalam. Vajalikud on investeeringud, mille eesmärk on edendada kestlikku veemajandust, ressursitõhusust ja üleminekut ringmajandusele. Lisaks on märkimisväärsed investeerimisvajadused energeetika ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise valdkonnas. Majanduse suur energiamahukus ja aeglane edasiminek energiatõhususe eesmärkide saavutamisel, eelkõige ehitussektoris, pärsivad riigi ettevõtjate tootlikkust ja konkurentsivõimet. Seega tuleb tõhustada jõupingutusi selle tagamiseks, et tööstus-, transpordi- ja ehitussektoris tehtavate sihipäraste investeeringutega saavutataks märkimisväärne energiasääst. Suuremad investeeringud puhta energia taristusse (nt puhas ja vähese CO2-heitega energiatootmine, energiaühendused ja arukad võrgud), mis on kooskõlas Bulgaaria riiklikus kliima- ja energiakavas esitatud prioriteetidega, aitaksid veelgi parandada majanduse üldist konkurentsivõimet ja inimeste elukvaliteeti.
1.

Selleks, et hoida ära liikmesriigi asutuse väljastatud selliste kaasaskantavate dokumentide võltsimine, mis on väljastatud isikule ja näitavad tema olukorda määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 kohaldamise eesmärgil, soovitatakse nendele dokumentidele lisada järgmised autentimistunnused: a. paberkandjal väljastatavad kaasaskantavad dokumendid peaksid sisaldama käsitsi kirjutatud allkirja ja tinditemplit ning need tuleks printida mõlemale lehe küljele. Lehed peaksid olema omavahel ühendatud nii, et neid ei oleks lihtne eraldada. Üks võimalus on näiteks voltida vasak ülanurk, lehed sellest nurgast klammerdada ning tagumine pool tembeldada; b. elektrooniliselt väljastatavate kaasaskantavate dokumentide puhul peaks dokumendi igal leheküljel olema seeria- või tunnusnumber. Sellisel juhul ei ole käsitsi kirjutatud allkiri ja tinditempel vajalikud.
(16)

Austria valitsus on võtnud COVID-19 leviku piiramiseks enneolematuid meetmeid. Ta on kehtestanud ranged karantiini- ja suhtlemisdistantsi hoidmise eeskirjad ning teinud tervishoiusüsteemile kättesaadavaks märkimisväärsed vahendid, et osta seadmeid ja varustust, tugevdada laborite suutlikkust ja töötajate värbamise võimekust. Esmatasandi tervishoiule on hakanud avaldama erakordset survet kaugkonsultatsioonide vajaduse, arsti juures käimiste ja kodukülastustaotluste enneolematu suurenemine. Kiire COVID-19 puhang on mõjutanud tugevalt Austria majandust. Riiklikud ja rahvusvahelised viiruse leviku tõkestamise meetmed on mõjutanud nii nõudluse kui ka pakkumise poolt, mille tulemusena on tekkinud ulatuslik majanduslangus. Seetõttu prognoositakse, et SKP väheneb 2020. aastal 5,5 %, mis on rohkem kui aastate 2008–2009 majandus- ja finantskriisi ajal. Võttes arvesse uute nakkusjuhtumite arvu suhteliselt kiiret vähenemist, oli Austria üks esimesi liikmesriike, kes teatas aprilli keskpaigas pandeemia tõkestamise meetmete leevendamisest. Selleks et vältida pikaajalist majanduslikku kahju ning leevendada kriisi tööhõivega seotud ja sotsiaalset mõju, on valitsus võtnud vastu tervikliku meetmepaketi Austria majanduse toetamiseks (ligikaudu 10 % SKPst). Pakett hõlmab lühendatud tööajaga töötamise kava (Kurzarbeit), mille kohaselt võib töötunde vähendada keskmiselt kuni 90 % konkreetse ajavahemiku jooksul ning tööandjatele hüvitatakse olenevalt viimasest brutotulust 80–90 % töötaja viimasest netosissetulekust. Ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud tervikliku meetmepaketi eesmärk on vältida ajutisi likviidsusprobleeme ja anda otsetoetust eelkõige kriisist suurel määral mõjutatud ettevõtetele ja tööstusvaldkondadele, keskendudes eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). Kõnealused meetmed hõlmavad ülekandeid, laenudena antavat likviidsustoetust, tagatisi, omakapitalisüste ja maksude tasumise edasilükkamist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.
(16)

Praegune COVID-19 kriis on tekitanud majandus- ja sotsiaalpoliitilisi probleeme, mida ei ole kogetud aastakümneid. Prognooside kohaselt suureneb töötus 2020. aastal peaaegu 3 protsendipunkti võrra 6,7 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 6 %ni (2019. aastal oli see 3,8 %). Ühendkuningriigi valitsus on võtnud erakorralisi meetmeid šoki negatiivse mõju leevendamiseks. Otsese fiskaaltoetuse kulud sõltuvad nõudlusest, kuid võivad ulatuda ligikaudu 110 miljardi naelsterlingini (5,5 % SKPst), millele lisandub 330 miljardit naelsterlingit (16 % SKPst) pangalaenude krediidigarantiisid. Kasutusele on võetud lühendatud tööajaga töötamise kavad, et kaitsta tööhõivet, ning võetud on ka meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks. Ajutiselt on laiendatud üldtoetuse süsteemi (Universal Credit) ettemaksete kasutamise ulatust ja sellele juurdepääsu ning üldist krediidi saamise õigust on ajutiselt pikendatud kaheteistkümne kuuni. Kohalikud omavalitsused peavad saama ka ühekordset lisarahastust, et toetada majanduslikult haavatavaid inimesi ja leibkondi. Valitsus teatas ka hüpoteeklaenumaksete kolmekuulisest moratooriumist eluasemeomanikele, kes on COVID-19 pandeemia tõttu raskustes.
(24)

Mitu Madalmaade finantsasutust on hiljuti osalenud rahapesus. Need juhtumid näitavad, et vaatamata hiljutistele jõupingutustele on vaja veelgi tugevdada finantsasutuste järelevalvet ning uurida rahapesujuhtumeid ja nende eest süüdistus esitada. Väljaspool finantssektorit kujutavad endast märkimisväärset rahapesuohtu ka Madalmaade majanduse avatus välismaistele otseinvesteeringutele ja riigi keerukad õiguslikud struktuurid. Kuna usaldusfondi- ja äriühinguteenuste pakkujate ning maksunõustajate teatatud ebaharilike tehingute määr on madal, kuid nende risk seevastu suur, tuleb teostada asjakohast järelevalvet. Võttes arvesse keerukate õiguslike struktuuride ulatuslikku olemasolu, on tegelike tulusaajate registri tõhus toimimine selliste üksuste väärkasutamise vältimisel keskse tähtsusega, kuid asjaomast registrit ei ole veel loodud.
(19)

Kuna nõudlus tervishoiuteenuste järele COVID-19 kriisi alguses suurenes, oli Sloveenial probleeme piisava tervishoiusuutlikkuse tagamisel. Viirusepuhang on toonud esile struktuursed probleemid tervishoiusüsteemis. Näiteks on epideemia vastu võitlemisel lisaprobleemiks arstide suhteliselt väike osakaal. Seepärast on oluline värvata rohkem koolitatud tervishoiutöötajaid, kaitsta nende töötingimusi ja võtta nad tööle seal, kus neid kõige rohkem vajatakse. Esmatähtis on võtta kasutusele diagnostika, testid ja e-tervise vahendid, mis võimaldavad võtta järelmeetmeid, ja telemeditsiin. Sihtotstarbelised teadusuuringud ja uuenduslikud lahendused on samuti olulised, et aidata riiklikel tervishoiutalitustel koguda ja kasutada anonüümitud andmeid teadlike otsuste tegemiseks. Kriis toob esile vajaduse kaitsta tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemi rahastamissuutlikkust, kusjuures mõlema süsteemi puhul on pooleli struktuurireformid. Uue tervishoiu- ja ravikindlustusseaduse õigeaegne vastuvõtmine ja rakendamine, tervishoiusüsteemi rahastamisallikate laiendamine ja finantspuhvrite loomine piirab rahaliste vahendite kõikumist majandustsükli jooksul. Pikaajalise hoolduse seaduse puudumine on piiranud Sloveenia suutlikkust võidelda COVID-19 pandeemiaga kõige enam mõjutatud hooldusasutustes. Kuna eakatel, puuetega inimestel ja krooniliste haigustega inimestel on viiruse tõttu suurem oht jääda raskelt haigeks, tuleb teha täiendavaid märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada kvaliteetsed pikaajalise hoolduse teenused, mis on tervishoiuteenustega hästi integreeritud.
(27)

Horvaatia finantssektor on hästi kapitaliseeritud ja kasumlik ning pangandussektori varade kvaliteet on viimaste aastatega paranenud. Samas on tõenäoline, et finantsasutused kannatavad mõnevõrra, kuna puutuvad kokku sektoritega, mis on COVID-19 pandeemia tõttu kõige haavatavamad. On võetud meetmeid, et leevendada piirangute negatiivset mõju ettevõtjatele. Väga tähtis on, et need meetmed oleksid ajutised, rangelt pandeemiaga seotud ja piisavad, et aidata finantsraskustes ettevõtjatel oma elujõulisus taastada. Sellise lähenemisviisiga toetatakse ettevõtjaid, ilma et see õõnestaks edusamme, mida Horvaatia on teinud oma finantssektori stabiilsuse parandamiseks.