Nõukogu direktiiv,

4. juuni 1974,

mootorsõidukite sisustust (roolimehhanismi käitumine kokkupõrke korral) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(74/297/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]

ning arvestades, et:

tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka roolimehhanismi käitumise kohta kokkupõrke korral;

kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtavad vastu samad nõuded kas lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel selleks, et eelkõige oleks võimalik kohaldada iga sõidukitüübi puhul EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; [3]

sisemiste tahavaatepeeglite ühised nõuded on sätestatud nõukogu 1. märtsi 1971. aasta direktiivis [4] ning nõuded sõitjateruumi sisustuse, juhtseadiste paigutuse, katuse ja seljatugede ning istmete tagumiste osade kohta nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivis [5]; sõiduki sisustuse ning turvavööde ja peatugede kinnituspunktide ning peatugede ja juhtimisseadiste identifitseerimisega seotud muud nõuded võetakse vastu hiljem;

ühtlustatud nõuded peavad vähendama mootorsõidukijuhtide vigastuste saamise ohtu ja raskust ning seeläbi tagama liiklusohutuse ühenduse kõigis osades;

tehnilisi nõudeid arvestades on kohane kasutada peamiselt neid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 12 (sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral), [6] mis on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattalist kerega või ilma M1-kategooria mootorsõidukit (määratletud 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 1. lisas), mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud I lisa punktis 2.7 määratletud eestjuhitav sõiduk.

Artikkel 2

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda mootorsõidukile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest kokkupõrke korral roolimehhanismi käitumisega seotud põhjustel, kui roolimehhanism vastab I, II ja III lisas ettenähtud nõuetele.

Artikkel 3

Ükski liikmesriik ei tohi mootorsõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata kokkupõrke korral roolimehhanismi käitumisega seotud põhjustel, kui see vastab I, II ja III lisas ettenähtud nõuetele.

Artikkel 4

Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus kõikidest I lisa punktis 2.2 nimetatud osades või karakteristikutes tehtud muudatustest. Kõnealuse riigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega sõidukitüübi puhul on vaja uut katsetamist ning uue katseprotokolli koostamist. Kui sellisel katsetamisel ilmnevad kõrvalekalded käesoleva direktiivi nõuetest, siis muudatusele EMÜ tüübikinnitust ei anta.

Artikkel 5

Muudatused, mis on vajalikud I, II, III ja IV lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitleva nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi artiklis 13 ettenähtud korras.

Artikkel 6

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 4. juuni 1974

Nõukogu nimel

eesistuja

H. D. Genscher

[1] EÜT C 14, 27.3.1973, lk 18.

[2] EÜT C 60, 26.7.1973, lk 13.

[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.

[4] EÜT L 68, 22.3.1971, lk 1.

[5] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 2.

[6] Dokument ECE Genf E/ECE/324/Add. 11.

--------------------------------------------------

I LISA [1]

MÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EMÜ TÜÜBIKINNITUS, TEHNILISED NÕUDED, KATSED, TOODETE VASTAVUS

(1.) 2. MÕISTED

Käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. Roolimehhanismi käitumine kokkupõrke korral – selle mehhanismi käitumine kaht tüüpi jõudude mõju korral, st:

2.1.1. laupkokkupõrkest tulenevad jõud, mis võivad põhjustada roolisamba nihke tahapoole;

2.1.2. laupkokkupõrke korral juhi massiinertsist tulenevad jõud löögil roolisamba vastu.

2.2. Sõidukitüüp – kategooria mootorsõidukeid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.2.1. rooliseadmest eespool oleva sõidukiosa struktuur, mõõtmed, kuju ja koostismaterjalid;

2.2.2. sõiduki lubatud täismass.

2.3. Rooliseade – roolimisseade, tavaliselt rooliratas, mida kasutab juht.

2.4. Roolisammas – roolivõlli sisaldav korpus.

2.5. Roolivõll – osa, mis kannab rooliseadme korpusesse üle rooliseadmele rakendatud jõumomendi.

2.6. Roolimehhanism – agregaat, mis koosneb rooliseadmest, roolisambast, koostemanustest, roolivõllist, rooliseadme korpusest ja kõigist niisugustest osadest, mis on konstrueeritud energia neelamiseks kokkupõrke puhul vastu rooliratast.

2.7. Eestjuhitav sõiduk – konfiguratsioon, mille puhul üle poole mootori pikkusest on tuuleklaasi aluse eespoolseimast punktist tagapool ja roolirattarumm asub sõiduki pikkuse esimeses veerandis.

3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Sõiduki EMÜ tüübikinnitustaotluse peab esitama tootja või tema esindaja.

3.2. Sellega peavad kaasnema allpool mainitud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

3.2.1. sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses rooliseadmest eespool oleva sõidukiosa struktuuri, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalidega;

3.2.2. piisavalt üksikasjalikud joonised ettenähtud mõõtkavas roolimehhanismist ning selle kinnitusest sõiduki šassii ja kere külge;

3.2.3. mehhanismi tehniline kirjeldus.

3.3. Katsetuse tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada näidised järgmiselt:

3.3.1. punktis 5.1 nimetatud katsetuseks kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk;

3.3.2. tootja äranägemisel veel üks sõiduk või sõiduki osad, mida loetakse punktis 5.2 osutatud katsetuse seisukohast oluliseks.

4. EMÜ TÜÜBIKINNITUS

(4.1.) (4.2.) 4.3. EMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse IV lisas ettenähtud näidisele vastav vorm.

(4.4.) (4.5.) (4.6.) 5. TEHNILISED NÕUDED

5.1. Kui lastita ja mannekeenita auto kokkupõrkekatsetuse korral liigub kiirusega 48,3 km/h, ei tohi roolisamba ülemine osa ja selle võll liikuda tahapoole, horisontaalselt ega sõiduki pikiteljega paralleelselt rohkem kui 12,7 cm sõidukipunkti suhtes, mida ei ole kokkupõrge mõjutanud, vahemaa määratakse kindlaks dünaamilise mõõtmisega.

5.2. Kui rooliseadet lööb mannekeeni ülakeha, mis paiskub seadme vastu suhtelise kiirusega vähemalt 24,1 km/h, ei tohi mannekeeni ülakeha "rinna" vastu suunatud rooliseadme poolt tekitatav jõud ületada 1111 daN.

5.2.1. Rooliseade tuleb konstrueerida, valmistada ja paigaldada nii, et sellel ei ole ohtlikke ebatasasusi ega teravaid servi, mis võiksid suurendada juhi vigastuste saamise ohtu või nende raskust kokkupõrke korral.

5.2.2. Rooliseade tuleb konstrueerida, valmistada ja paigaldada nii, et sellel ei ole selliseid osi või lisaseadmeid, kaasa arvatud helisignaali kontrollseade ja koostemanused, mis võiksid haakuda juhi riietesse või ehetesse tavaliste juhtimisliigutuste käigus.

6. KATSED

Punktis 5 ettenähtud nõuete täitmist kontrollitakse II ja III lisas esitatud meetoditel.

7. TOODANGU VASTAVUS

(7.1.) 7.2. Vastavuse tõendamiseks kontrollitakse pisteliselt piisaval hulgal sõidukeid.

7.3. Üldjuhul piirdutakse eespool nimetatud kontrollimiste puhul mõõtmistega. Vajaduse korral tehakse sõidukitele siiski ka katsed punkti 5 nõuete kohaselt.

[1] Lisade tekst vastab suures osas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 12 tekstile, välja arvatud punkt 2.1; eelkõige on sama osade jaotus; kui eeskirja nr 12 punktile vastavat punkti käesolevates lisades ei ole, on number esitatud sulgudes.

--------------------------------------------------

II LISA

LAUPKOKKUPÕRKEKATSE VASTU TÕKET

1. EESMÄRK

Selle katse eesmärk on teha kindlaks, kas sõiduk vastab I lisa punktis 5.1 sätestatud nõuetele.

2. SEADELDISED, MENETLUS JA MÕÕTEVAHENDID

2.1. Katsekoht

Katseala peab olema piisavalt suur, et sinna mahuks kiirendusrada, tõke ja katsete jaoks vajalikud tehnilised seadeldised. Raja viimane osa vähemalt 5 m enne tõket peab olema horisontaalne, sile ja stabiliseeritud.

2.2. Tõke

Tõke on raudbetoonplokk, mis on vähemalt 3 m lai, 1,5 m kõrge ja 0,6 m paks. Kokkupõrkesein peab olema risti kiirendusraja lõpuosaga ning olema kaetud 2 cm paksuse vineertahvliga. Raudbetoonploki taha surutakse kokku vähemalt 90 tonni pinnast. Raudbetoontõkke ja pinnase võib asendada tõketega, millel on samasugune esipind ja annavad samaväärseid tulemusi.

2.3. Sõiduki liikumapanev jõud

Kokkupõrke ajal peab sõiduk omal jõul vabalt liikuma. See peab jõudma tõkkeni kokkupõrkeseinaga risti; sõiduki esiosa keskvertikaaljoone ja kokkupõrkeseina keskvertikaaljoone vaheline maksimaalne lubatud põikihälve on ± 30 cm.

2.4. Sõiduki seisukord

Katse ajal peavad sõidukil olema kõik selle tavaosad ja -seadmed. Lisaks sellele ei tohi sõitjateruumis olevad esemed (kallutatav juhiiste, tagaistme padi jne) juhuslikult lüüa rooliratast.

2.5. Kiirus

Kiirus peab kokkupõrke ajal olema 48,3 kuni 53,1 km/h.

2.6. Mõõtevahendid

2.6.1. Punktis 3.1 kirjeldatud mõõtmiste salvestamiseks kasutataval vahendil peab olema vähemalt järgmine täpsusaste:

2.6.1.1. sõiduki kiirus: 1/100,

2.6.1.2. aja salvestamine: 1/1000 sekundit,

2.6.1.3. katsetuse hindamiseks kasutavatel salvestustel ja filmidel märgitakse ära kokkupõrke algus (nullpunkt) hetkel, kui sõiduk puutub esmakordselt tõkkega kokku.

2.6.2. Punktis 3.1 nimetatud vahemaa tuleb mõõta täpsusega ± 5 mm.

3. TULEMUSED

3.1. Rooliseadme tahapoole liikumise kindlakstegemiseks tuleb kokkupõrke ajal salvestada [1] roolisamba (ja võlli) ülemise osa ning sõidukil kokkupõrkest mõjutamata punkti vahelise vahemaa muutus, seda mõõdetakse horisontaalselt ja sõiduki pikiteljega paralleelselt. Kui mõõdetud kiirus on nominaalkiirusest – 48,3 km/h – suurem, vähendatakse nihet nominaalkiirusele kohase parandatud väärtuseni, korrutades nihet nominaal- ja mõõdetud kiiruse suhte ruuduga.

3.2. Pärast katset kirjeldatakse sõiduki purustusi kirjalikus protokollis; sõiduki järgmistest osadest tuleb teha vähemalt üks foto:

3.2.1. küljed (vasak ja parem);

3.2.2. esiosa;

3.2.3. põhi;

3.2.4. mõjutatud ala sõitjateruumis.

4. SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID

Lubatud on samaväärsed mittepurustavad katsetused, kui punktis 3 osutatud tulemusi võib saada kas täielikult asenduskatse abil või asenduskatse tulemuste arvutamise põhjal. Kui kasutatakse muud meetodit kui punktides 2 ja 3 kirjeldatu, tuleb selle samaväärsust tõendada.

[1] Salvestuse võib asendada maksimaalse ja minimaalse mõõtetulemusega.

--------------------------------------------------

III LISA

ENERGIA NEELDUMISE KATSE KOKKUPÕRKE KORRAL VASTU ROOLISEADET

1. EESMÄRK

Selle katse eesmärk on teha kindlaks, kas sõiduk vastab I lisa punktis 5.2 sätestatud nõuetele.

2. SEADELDISED, MENETLUS JA MÕÕTEVAHENDID

2.1. Rooliseadme paigaldamine

2.1.1. Seade paigaldatakse sõiduki esiossa, lõigates kere ristisuunas esiistmete tasandilt läbi ning võimaluse korral kõrvaldades katuse, tuuleklaasi ja uksed. Osa kinnitatakse tugevasti katsestendi külge, et see mannekeeni ülakeha mõjul ei liiguks.

2.1.2. Kuid tootja taotlusel võib rooliseadme paigaldada raamistikule, mis simuleerib roolimehhanismi paigaldust, eeldusel et võrreldes tegeliku "kere esiosa ja roolimehhanismiga" on "raamistikul ja roolimehhanismil":

2.1.2.1. samasugune geomeetriline paigutus;

2.1.2.2. suurem jäikus.

2.2. Esimese katse ajal pööratakse rooliseadet nii, et selle kõige jäigem kodar on risti mannekeeni ülakehaga kokkupuutepunktiga; kui rooliseade on rooliratas, korratakse katset rooliratta kõige painduvama osaga, mis on selle kokkupuutepunktiga risti. Reguleeritava rooliseadme puhul tehakse mõlemad katsed nii, et ratas on reguleeritud keskmisesse asendisse.

2.3. Mannekeeni ülakeha

Mannekeeni ülakeha kuju, mõõtmed, kaal ja karakteristikud vastavad käesoleva lisa liites kirjeldatule.

2.4. Jõudude mõõtmine

2.4.1. Mõõtmisi tehakse maksimaalse jõuga, mis toimib horisontaalselt ja paralleelselt sõiduki pikiteljega ning seda rakendatakse mannekeeni ülakehale kokkupõrkel vastu rooliseadet.

2.4.2. Seda jõudu võib mõõta otse või kaudselt või arvutada katse käigus mõõdetud väärtuste põhjal.

2.5. Mannekeeni ülakeha tõukamine

Tõukamiseks võib kasutada mis tahes meetodit eeldusel, et kui mannekeeni ülakeha lööb vastu rooliseadet, puudub sellel igasugune ühendus tõukava seadmega. Mannekeeni ülakeha peab lööma seda seadet enam-vähem otsesel trajektooril, mis on auto esiosa pikiteljega paralleelne. Mannekeeni ülakeha esmane kokkupuude rooliseadmega peab toimuma punktis, kus toimub tavaliselt kokkupuude, kui 75,3 kg raskune ja 1,73 m pikkune [1] sõiduki juhikohal (mis on reguleeritud kõige eespoolsemasse asendisse) istuv mees paiskub sõiduki pikiteljega paralleelselt ettepoole, kuni ta puutub rooliratta vastu.

2.6. Kiirus

Mannekeeni ülakeha peab lööma vastu rooliseadet kiirusega vähemalt 24,1 km/h ja võimalikult lähedal sellele kiirusele.

2.7. Mõõtevahendid

2.7.1. Allpool olevas punktis 3.2 kirjeldatud mõõtmiste salvestamiseks kasutataval vahendil peab olema vähemalt järgmine täpsusaste:

2.7.1.1. mannekeeni ülakeha kiirus: 2/100;

2.7.1.2. aja salvestamine: 1/1000 sekundit;

2.7.1.3. katse analüüsimiseks kasutavatel salvestustel märgitakse ära löögi algus hetkel, kui mannekeeni ülakeha puutub esmakordselt kokku rooliseadmega;

2.7.1.4. jõu mõõtmine: mõõtepiirkond on 3920 daN. Jõud tuleb salvestada nii, et sagedusega kuni 1000 tsüklit olevad nähtused oleksid moonutusteta, täpsus on 2,5 % maksimaalsest mõõtepiirkonnast või ± 5 % tegelikust väärtusest;

2.7.1.5. ristsuunaline tundlikkus: alla 5 % mõõtepiirkonnast.

3. TULEMUSED

3.1. Pärast katset tehakse roolimehhanismi tekitatud purustused kindlaks ja kirjeldatakse neid kirjalikus protokollis; rooliseadme/roolisamba/armatuurlaua piirkonnast tehakse vähemalt üks foto külje pealt ja üks eest.

3.2. Kokkupõrke ajal salvestatakse kogujõud, mida rooliseade mannekeeni ülakehale rakendab, seda mõõdetakse vastavalt punktis 2.7 kirjeldatule.

4. SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID

Lubatud on samaväärsed mittepurustavad katsetused, kui punktis 3 osutatud tulemusi võib saada kas täielikult asenduskatse abil või asenduskatse tulemuste arvutamise põhjal. Kui kasutatakse muud meetodit kui punktides 2 ja 3 kirjeldatu, tuleb selle samaväärsust tõendada.

[1] Need mõõtmed vastavad keskmist inimest kujutavale mannekeenile, mis on määratletud väljaandes National Centre for Health Statistics, 11. seeria, nr 8, United States of America Centre for Health, Education and Welfare, 12. mai 1967.

--------------------------------------------------

III lisa liide

MANNEKEENI ÜLAKEHA

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

IV LISA

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------