(3)

III lisa (ORO-osa) muudetakse järgmiselt: (a) punkt ORO.FC.145 asendatakse järgmisega: „ORO.FC.145 Koolitus, kontroll ja hindamine (a) Kogu käesolevaga alajaoga ette nähtud koolitus, kontroll ja hindamine toimub vastavalt käitaja poolt lennutegevuskäsiraamatus kehtestatud koolitusprogrammidele ja -kavadele. (b) Koolitusprogrammide ja -kavade kehtestamisel lisab käitaja asjaomastele koolitusprogrammidele ja -kavadele asjakohased elemendid, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 748/2012 kohaselt kehtestatud käitussobivuse andmete kohustuslikus osas. (c) Ärilise lennutranspordi korral peab koolitus- ja kontrolliprogrammid, sealhulgas koolituskavad ja konkreetsete lennutreeningseadmete (FSTD) kasutamise heaks kiitma pädev asutus. (d) Lennutreeningseade (FSTD) peab võimalikult täpselt kujutama käitaja kasutatavat õhusõidukit. Lennutreeningseadme (FSTD) ja õhusõiduki erinevusi kirjeldatakse ja käsitletakse vastavalt vajadusele tutvustuse või koolituse raames. (e) Käitaja peab kehtestama süsteemi lennutreeningseadme (FSTD) muudatuste nõuetekohaseks järelevalveks ning tagama, et muudatused ei mõjutaks koolitusprogrammide nõuetekohasust.“; (b) lisatakse punkt ORO.FC.146: „ORO.FC.146 Koolitus-, kontrolli- ja hindamistöötajad (a) Kogu käesolevaga alajaoga ette nähtud koolitust, kontrolli ja hindamist viivad läbi nõuetekohase kvalifikatsiooniga töötajad. (b) Töötajad, kes viivad läbi lennutreeninguid, lennutreeningseadmetega seotud koolitusi ning asjaomaseid kontrolle, peavad omama määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohast kvalifikatsiooni. (c) Tõenduspõhise koolituse kava hindamist ja koolitamist läbi viivad töötajad peavad: 1) omama I lisa (FCL-osa) kohast instruktori- või kontrollpilooditunnistust; 2) läbima käitaja tõenduspõhise koolituse instruktori standardimisprogrammi. See hõlmab esialgset standardimisprogrammi ja korduvat standardimisprogrammi. Pärast käitaja tõenduspõhise koolituse instruktori esialgse standardimisprogrammi läbimist kvalifitseerub instruktor viima läbi EBT tõenduspõhise koolituse praktilist hindamist. (d) Ilma et see piiraks alapunkti b kohaldamist, viib liiniga seotud pädevuse hindamise läbi tõenduspõhise koolituse mõistetes ja pädevuse hindamises standarditud käitaja poolt nimetatud sobiva kvalifikatsiooniga õhusõiduki kapten (liinilennu hindaja).“; (c) lisatakse punkt ORO.FC.231: „ORO.FC.231 Tõenduspõhine koolitus a) TÕENDUSPÕHISE KOOLITUSE KAVA (1) Käitaja võib asendada punkti ORO.FC.230 nõuete täitmise pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sobiva tõenduspõhise koolituse kava koostamise, rakendamise ja haldamisega. Käitaja tõendab oma suutlikkust toetada tõenduspõhise koolituse kava (sealhulgas rakenduskava) rakendamist ja hindab ohutusriske, näidates, kuidas saavutatakse samaväärne ohutustase. (2) Tõenduspõhise koolituse kava peab: (i) vastama käitaja suurusele ning tema tegevuse laadile ja keerukusele, võttes arvesse selle tegevusega kaasnevaid ohte ja olemuslikke riske; (ii) tagama pilootide pädevuse, hinnates ja arendades pilootide pädevusi, mis on vajalikud õhusõiduki ohutuks, tulemuslikuks ja tõhusaks käitamiseks; (iii) tagama, et iga piloot läbib punkti ORO.FC.232 kohaselt välja töötatud hindamis- ja koolitusteemad; (iv) sisaldama vähemalt kuut tõenduspõhise koolituse moodulit, mis läbitakse kolmeaastase programmi jooksul; iga tõenduspõhise koolituse moodul peab koosnema hindamis- ja koolitusetapist. Tõenduspõhise koolituse mooduli kehtivusaeg on 12 kuud; (A) Hindamisetapp hõlmab liinilennustsenaariumi (või stsenaariume), et hinnata kõiki pädevusi ja teha kindlaks individuaalsed koolitusvajadused. (B) Koolitusetapp koosneb järgmistest osadest: (a) manöövrikoolitusetapp, mis hõlmab teatavate kindlaksmääratud manöövritega seotud oskuste omandamist; (b) stsenaariumipõhine koolitusetapp, mis hõlmab liinilennustsenaariumi (või stsenaariume), et arendada pädevusi ja täita individuaalsed koolitusvajadused. Koolitusetapp viiakse läbi õigeaegselt pärast hindamisetappi. (3) Käitaja tagab, et iga tõenduspõhise koolituse kavas osalev piloot läbiks: (i) tüübipädevuse kehtivusajal vähemalt kaks tõenduspõhise koolituse moodulit, mida eraldab vähemalt kolme kuu pikkune ajavahemik. Tõenduspõhise koolituse moodul on läbitud, kui: (A) selle tõenduspõhise koolituse mooduli puhul on läbitud tõenduspõhise koolituse kava sisu (piloot on läbinud hindamis- ja koolitusteemad) ning (B) kõigi vaadeldud pädevuste puhul on tõendatud nõutavat tulemuslikkuse taset; (ii) liiniga seotud pädevuse hindamised ning (iii) maapealne koolitus. (4) Käitaja koostab tõenduspõhise koolituse instruktori standardimis- ja vastavuse tagamise programmi, et tagada tõenduspõhise koolituse kava instruktorite nõuetekohane kvalifikatsioon oma ülesannete täitmiseks. (i) Selle programmi peavad läbima kõik instruktorid. (ii) Käitaja kasutab vastavuse hindamiseks asjakohaseid meetodeid ja mõõdikuid. (iii) Käitaja tõendab, et instruktorite vastavus oleks piisav. (5) Tõenduspõhise koolituse kava võib sisaldada erandolukorra protseduure ettenägematute asjaolude puhuks, mis võivad mõjutada tõenduspõhise koolituse moodulite esitamist. Käitaja tõendab nende protseduuride vajalikkust. Protseduuridega tagatakse, et piloot ei jätka liinilende, kui vaadeldud tulemuslikkuse tase jäi allapoole minimaalset nõutavat taset. Protseduurid võivad hõlmata järgmist: (i) muu ajavahemik tõenduspõhise koolituse moodulite vahel ning (ii) tõenduspõhise koolituse mooduli etappide teistsugune järjestus. b) PÄDEVUSRAAMISTIK Käitaja kasutab pädevusraamistikku tõenduspõhise koolituse kava kõikide hindamis- ja koolitusaspektide puhul. Pädevusraamistik: (1) on terviklik, täpne ja kasutatav; (2) hõlmab ohutuks, tulemuslikuks ja tõhusaks käitamiseks vajalikke vaadeldavaid käitumisviise; (3) sisaldab kindlaksmääratud kogumit pädevusi, nende kirjeldusi ja nendega seotud vaadeldavaid käitumisviise. c) KOOLITUSSÜSTEEMI TULEMUSLIKKUS 1) Tõenduspõhise koolituse süsteemi tulemuslikkust mõõdetakse ja hinnatakse tagasisideprotsessi abil, et: (i) käitaja tõenduspõhise koolituse kava valideerida ja seda täpsustada; (ii) veenduda, et käitaja tõenduspõhise koolituse kavaga arendatakse pilootide pädevusi. (2) Tagasisideprotsess lisatakse käitaja juhtimissüsteemi. (3) Käitaja töötab välja tõenduspõhise koolituse andmekaitsekorra. d) HINDAMISSÜSTEEM (1) Käitaja kasutab pilootide pädevuste hindamiseks hindamissüsteemi. Hindamissüsteem tagab: (i) piisava üksikasjalikkuse individuaalse tulemuslikkuse täpse ja kasuliku mõõtmise võimaldamiseks; (ii) iga pädevuse jaoks tulemuslikkuse kriteeriumi ja skaala koos punktiga, mis määrab kindlaks liinilendude käitamiseks nõutava minimaalse vastuvõetava taseme. Käitaja töötab välja protseduurid piloodi madala tulemuslikkuse tõstmiseks; (iii) andmetervikluse; (iv) andmeturbe. (2) Käitaja kontrollib kriteeriumidel põhineva süsteemi alusel korrapäraselt hindamissüsteemi täpsust. e) SOBIVAD TREENINGSEADMED JA KÄITAJA TÕENDUSPÕHISE KOOLITUSE KAVA LÄBIMISEKS VAJALIKUD TUNNID 1) Tõenduspõhise koolituse iga moodul viiakse läbi piisava kvalifikatsioonitasemega lennutreeningseadmel, et tagada hindamis- ja koolitusteemade nõuetekohane esitamine. 2) Käitaja tagab piisava hulga tunde sobival lennutreeningseadmel, et piloodil oleks võimalik läbida käitaja tõenduspõhise koolituse kava. Tõenduspõhise koolituse kava mahu kindlaksmääramise kriteeriumid on järgmised: (i) maht vastab tõenduspõhise koolituse kava ulatusele ja keerukusele; (ii) maht on tõenduspõhise koolituse kava läbimiseks piisav; (iii) mahuga tagatakse, et tõenduspõhise koolituse kava oleks tulemuslik, võttes arvesse ICAO, ameti ja pädeva asutuse soovitusi; (iv) maht vastab kasutatavate treeningseadmete tehnoloogiale. f) RIKETE VÕRDVÄÄRSUS (1) Iga pilooti hinnatakse ja koolitatakse õhusõiduki süsteemide rikete haldamise vallas. (2) Õhusõiduki süsteemide rikked, mis nõuavad ka pädevalt meeskonnalt täiendavaid jõupingutusi, süstematiseeritakse järgmiste näitajate alusel: (i) kiireloomulisus; (ii) keerukus; (iii) õhusõiduki juhitavuse halvenemine; (iv) mõõteriistade rike; (v) tagajärgede haldamine. (3) Iga piloot parandab vähemalt ühe rikke iga omaduse kohta sagedusega, mis on kindlaks määratud hindamis- ja koolitusteemade tabelis. (4) Ühe rikke haldamisel tõendatud pädevust käsitatakse samaväärsena muude samade omadustega rikete haldamisel tõendatud pädevusega. g) LENNUTEGEVUSEGA SEOTUD LÄHENEMISE LIIKIDE SAMAVÄÄRSUS (1) Käitaja tagab, et iga piloot saab regulaarset koolitust lennutegevusega seotud lähenemise liikide ja meetodite kasutamise kohta. (2) Kõnealune koolitus hõlmab lähenemise liike, mis nõuavad ka pädevalt meeskonnalt täiendavaid jõupingutusi. (3) Kõnealune koolitus hõlmab lähenemise liike, mille puhul on vastavalt käesoleva määruse V lisale (SPA-osa) nõutav eriluba. h) LIINIGA SEOTUD PÄDEVUSE HINDAMINE 1) Iga piloot läbib õhusõidukil korrapäraselt liiniga seotud pädevuse hindamise, et tõendada lennutegevuskäsiraamatus kirjeldatud tavapäraste liinilendude ohutut, tulemuslikku ja tõhusat läbiviimist. 2) Liiniga seotud pädevuse hindamise kehtivusaeg on 12 kuud; 3) Tõenduspõhise koolituse heakskiidu saanud käitaja võib pädeva asutuse loal pikendada liiniga seotud pädevuse kehtivust: i) kas kaks aastat, läbides riskihindamise; ii) või kolm aastat, osaledes liinilendude seire tagasiside andmise protsessis, mille raames tuvastatakse käitamist ähvardavad ohud, minimeeritakse selliste ohtude riske ja rakendatakse meetmeid käitamisel esinevate inimeksimuste ohjamiseks. 4) Liiniga seotud pädevuse edukaks hindamiseks tõendab piloot nõutavat tulemuslikkuse taset kõigi vaadeldud pädevuste puhul. i) MAAPEALNE KOOLITUS 1) Iga piloot läbib iga 12 kalendrikuu järel: (i) maapealse tehnilise koolituse; (ii) õhusõiduki pardal oleva kogu avarii- ja ohutusvarustuse asukoha ja kasutamise hindamise ja koolituse. 2) Käitaja võib pädeva asutuse loal ja riskihindamise läbimise korral pikendada õhusõiduki pardal oleva kogu avarii- ja ohutusvarustuse asukoha ning kasutamisega seotud hindamise ja koolituse kehtivusaega 24 kuuni.“; (d) lisatakse punkt ORO.FC.232: „ORO.FC.232 Tõenduspõhise koolituse kava hindamis- ja koolitusteemad (a) Käitaja tagab, et iga piloot läbib hindamis- ja koolitusteemad. (b) Hindamis- ja koolitusteemad: (1) põhinevad ohutus- ja operatiivandmetel, mida kasutatakse pilootide koolituse täiustamiseks ja prioriteetide seadmiseks, et suunata sobivate tõenduspõhise koolituse kavade koostamist; (2) leiavad kindlaksmääratud sagedusega aset kolmeaastase ajavahemiku jooksul; (3) vastavad õhusõidukitüübile või -variandile, millega piloot lendab.“; (e) punkti ORO.FC.235 alapunkt a asendatakse järgmisega: „ORO.FC.235 Piloodi kvalifikatsioon töötamiseks mõlemal piloodikohal a) Kaptenid, kelle tööülesanded nõuavad töötamist mõlemal piloodikohal ja teise piloodi ülesannete täitmist, ning koolitus- või kontrolliülesandeid täitvad kaptenid peavad läbima lisakoolituse ja kontrolli vastavalt lennutegevuskäsiraamatu sätetele. Kontrolli võib läbi viia koos punkti ORO.FC.230 alapunktis b sätestatud ning käitaja korraldatava lennuoskuse tasemekontrolliga või punktis ORO.FC.231 sätestatud tõenduspõhise koolituse kavaga.“