ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13)

Ülemaailmse turu ja järjest keerulisema tarneahelaga seotud probleemide tõttu ning seetõttu, et liidus pakutakse lõppkasutajatele internetis müügiks üha rohkem tooteid, on vaja õigusaktide täitmise tagamise meetmeid tugevdada, et tagada tarbijate ohutus. Lisaks on turujärelevalvega seotud praktilised kogemused näidanud, et see tarneahel hõlmab mõnikord ettevõtjaid, kelle uus vorm tähendab seda, et nad ei sobi kehtiva õigusraamistiku kohaselt hästi tavapärasesse tarneahelasse. Nii on see eelkõige tellimuste täitmise teenuse osutajate puhul, kes täidavad samu ülesandeid nagu importijad, kuid ei pruugi alati vastata tavapärasele importija määratlusele liidu õiguses. Tagamaks, et turujärelevalveasutused saavad oma kohustusi tõhusalt täita ja vältimaks õigusaktide täitmise tagamise süsteemis lünki, on asjakohane lisada tellimuste täitmise teenuse osutajad nende ettevõtjate nimekirja, kelle suhtes võivad turujärelevalveasutused võtta meetmeid õigusaktide täitmise tagamiseks. Kui lisada tellimuste täitmise teenuse osutajad käesoleva määruse reguleerimisalasse, saavad turujärelevalveasutused majandustegevuse uute vormidega paremini toime tulla, et tagada tarbijate ohutus ja siseturu tõrgeteta toimimine, sealhulgas juhtudel, kui ettevõtja tegutseb ühelt poolt teatavate toodete importijana ning samal ajal seoses muude toodetega ka tellimuste täitmise teenuse osutajana.
(11)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006 (12) ja komisjoni REFITi 13. detsembri 2017 hindamise tulemustele on vaja muuta nimetatud määruses sätestatud aruandluskohustusi või need tühistada. Selleks et parandada sidusust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (13) kohase aruandlusega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused määruse (EÜ) nr 166/2006 kohaselt esitatava teabe liigi, vormi ja esitamise sageduse kindlaksmääramiseks ning nimetatud määruses praegu sätestatud aruandevormi tühistamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (14). Eelkõige on tähtis võimaldada liidu kodanikele kiire juurdepääs keskkonnateabele ning seetõttu on oluline, et liikmesriigid ja komisjon teeksid andmed avalikult kättesaadavaks nii kiiresti kui tehniliselt võimalik, pidades silmas eesmärki teha teave kättesaadavaks kolme kuu jooksul pärast aasta lõppu, sealhulgas liikudes nimetatud eesmärgi täitmise suunas määruse (EÜ) nr 166/2006 kohase rakendusakti abil. Ka on vaja muuta määruse (EÜ) nr 166/2006 konfidentsiaalsust käsitlevat artiklit 11, et tagada komisjonile esitatavate aruannete suurem läbipaistvus. Selleks et vähendada liikmesriikide ja komisjoni halduskoormust, on vaja lisaks tühistada nimetatud määruse artiklites 16 ja 17 sätestatud aruandluskohustused, sest nende kohustustega saadakse teavet, mis on piiratud väärtusega või ei vasta poliitilistele vajadustele.
(30)

Selleks et ACERi raamistik oleks tõhus ning kooskõlas teiste detsentraliseeritud asutustega, tuleks ACERi tööd reguleerivad õigusnormid viia vastavusse detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühtse lähenemisviisiga (13) (ühtne lähenemisviis), milles Euroopa Parlament, ELi Nõukogu ja Euroopa Komisjon on kokku leppinud. Niivõrd, kuivõrd see on vajalik, peaks ACERi struktuur olema kohandatud vastavalt energeetikasektori konkreetsetele vajadustele. Eelkõige tuleb täielikult arvesse võtta reguleerivate asutuste spetsiifilist rolli ja tagada nende sõltumatus.
(14)

Selleks et põhivõrguettevõtjad saaksid tasakaalustamisvõimsust hankida ja kasutada tõhusalt, säästlikult ja turupõhiselt, on vaja soodustada turgude lõimimist. Sellega seoses kehtestati määruse (EL) 2017/2195 IV jaotises kolm metoodikat, mille abil on põhivõrguettevõtjatel õigus eraldada piirkonnaülest võimsust tasakaalustamisvõimsuse vahetamiseks ja reservide jaotamiseks, kui see on kooskõlas tasuvusanalüüsiga: koosoptimeerimine, turupõhine jaotamine ja jaotamine majandusliku tasuvuse analüüsi põhjal. Koosoptimeerimisel põhinev jaotamine peaks toimuma „päev-ette“ ajavahemikus. Turupõhist jaotamist on aga võimalik teha siis, kui leping on sõlmitud kuni nädal enne tasakaalustamisvõimsuse pakkumist, ning majandusliku tasuvuse analüüsil põhinevat jaotamist võib kasutada, kui leping on sõlmitud rohkem kui nädal enne tasakaalustamisvõimsuse pakkumist, tingimusel et jaotamise maht on piiratud ja hinnang tehakse igal aastal. Kui piirkonnaülese võimsuse jaotamise protsessi metoodika on heaks kiitnud asjaomased reguleerivad asutused, võivad kaks või enam põhivõrguettevõtjat asuda metoodikat varem kasutama, et saada kogemusi ja tagada edaspidi sujuv üleminek selle kasutamisele teiste põhivõrguettevõtjate seas. Kõik põhivõrguettevõtjad peaksid metoodikat rakendama ühetaoliselt, et soodustada turgude lõimimist.
(16)

Piirkondlikud koordineerimiskeskused peaksid täitma neile määruse (EL) 2019/943 kohaselt antud piirkondliku tähtsusega ülesandeid. Et tagada nende ülesannete tulemuslik täitmine ja tihe koostöö asjaomaste riiklike asutustega ulatuslike elektriintsidentide ennetamisel ja nende mõju leevendamisel, peaks käesoleva määrusega ettenähtud piirkondlik koostöö põhinema tehnilisel tasandil kasutatavatel piirkondliku koostöö struktuuridel, nimelt liikmesriikide rühmadel, kellel on ühine piirkondlik koordineerimiskeskus. Piirkondlike koordineerimiskeskuste geograafilised piirkonnad on seega piirkonna tasandi elektrikriisi stsenaariumide väljaselgitamise ja riskihinnangute jaoks olulised. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalus moodustada piirkondades allrühmi koostööks konkreetsete piirkondlike meetmete vallas või teha koostööd olemasolevate piirkondlike koostööfoorumite pinnal, sest suutlikkus anda elektrikriisi korral vastastikku abi on hädavajalik. See on nii seetõttu, et mitte kõik suurema piirkonna liikmesriigid ei pruugi olla elektrikriisi olukorras võimelised teisele liikmesriigile elektrienergiat andma. Seepärast ei ole vaja, et kõik piirkonna liikmesriigid sõlmiksid konkreetsete piirkondlike meetmete kohta piirkondlikke kokkuleppeid. Kõnealuseid lepinguid peaksid sõlmima hoopis liikmesriigid, kellel on tehniline suutlikkus teistele abi pakkuda.
(77)

Vastavushindamine on protsess, mille käigus hinnatakse, kas IKT-toote, -teenuse või -protsessiga seotud erinõuded on täidetud. Seda protsessi viib läbi sõltumatu kolmas isik, kes ei ole IKT-toote, -teenuse või -protsessi tootja ega pakkuja. IKT-toote, -teenuse või -protsessi eduka hindamise tulemusel tuleks välja anda Euroopa küberturvalisuse sertifikaat. Euroopa küberturvalisuse sertifikaati tuleks käsitada kinnitusena, et hindamine on nõuetekohaselt läbi viidud. Sõltuvalt usaldusväärsuse tasemest tuleks Euroopa küberturvalisuse sertifikaadi kavas märkida, kas Euroopa küberturvalisuse sertifikaadi annab välja era- või avalik-õiguslik asutus. Vastavushindamine ja sertifitseerimine iseenesest ei taga, et sertifitseeritud IKT-tooted, -teenused ja -protsessid on küberturvalised. Pigem on need menetlused ja tehnilised metoodikad kinnitamaks, et IKT-tooteid, -teenuseid ja -protsesse on kontrollitud ja et need vastavad teatavatele küberturvalisuse nõuetele, mis on sätestatud mujal, näiteks tehnilistes standardites.
(3)

Kultuuriväärtused on osa kultuuripärandist ja sageli on neil suur kultuuriline, kunstiline, ajalooline ja teaduslik tähtsus. Kultuuripärand on tsivilisatsiooni üks põhielemente, millel on muu hulgas sümboolne väärtus ja mis on osa inimkonna kultuurimälust. See rikastab kõikide rahvaste kultuurielu ja ühendab inimesi ühiste mälestuste, teadmiste ja tsivilisatsiooni arengu kaudu. Seega tuleks seda kaitsta ebaseadusliku omastamise ja rüüstamise eest. Muistiseid on alati rüüstatud, kuid nüüd on see võtnud tööstusharu mõõtmed ning koos ebaseaduslikult väljakaevatud kultuuriväärtustega kauplemisega on see raske kuritegu, mis põhjustab sellest otseselt või kaudselt mõjutatud isikutele suuri kannatusi. Ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega soodustab paljudel juhtudel sunduslikku kultuurilist ühtlustamist või kultuurilise identiteedi sunduslikku kaotamist, kultuuriväärtuste rüüstamine põhjustab aga muu hulgas kultuuride hääbumist. Niikaua kuni ebaseaduslikult väljakaevatud kultuuriväärtustega on võimalik tulutoovalt äritseda ja saada kasu ilma suurte riskideta, jätkuvad ka sellised väljakaevamised ja rüüstamised. Kultuuripärandi majanduslik ja kunstiline väärtus tekitab rahvusvahelisel turul suurt nõudlust. Rangete rahvusvaheliste õiguslike meetmete või selliste meetmete tõhusa rakendamise puudumise tõttu liiguvad need kaubad aga edasi varimajandusse. Liit peaks seetõttu keelama kolmandatest riikidest ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste toomise liidu tolliterritooriumile, pöörates erilist tähelepanu sellistest kolmandatest riikidest pärit kultuuriväärtustele, kus toimuvad relvakonfliktid, eriti juhul, kui selliste kultuuriväärtustega on ebaseaduslikult kaubelnud terroristlikud või muud kuritegelikud organisatsioonid. Kuigi üldine keelustamine ei tohiks endaga kaasa tuua süsteemseid kontrolle, tuleks liikmesriikidel lubada sekkumist, kui nad saavad teavet kahtlaste saadetiste kohta, ning kõigi asjakohaste meetmete võtmist kultuuriväärtuste ebaseadusliku ekspordi peatamiseks.
3)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Iga-aastased kalakasvatamise majandamiskavad 1. Iga aasta 31. jaanuariks edastab liikmesriik, kellel on hariliku tuuni kvoot, komisjonile käesoleva artikli kohaselt iga-aastase kalakasvatamise majandamiskava. 2. Komisjon kogub need kavad kokku ja lõimib need liidu kavasse. Komisjon edastab kõnealuse kava ICCATi sekretariaadile iga aasta 15. veebruariks, et ICCAT saaks seda arutada ja selle heaks kiita. 3. Liikmesriigid tõendavad iga-aastases kalakasvatamise majandamiskavas, et kasvandustesse viidud kogus ja kasvatamise koguvõimsus vastavad kasvatamiseks olemasoleva hariliku tuuni hinnangulisele kogusele. 4. Liikmesriigid piiravad oma tuuni kasvatamise võimsust, piirdudes nende kalakasvanduste koguvõimsusega, mis olid kantud ICCATi hariliku tuuni kasvanduste registrisse või millele oli antud luba ja millest oli ICCATile teatatud 2018. aastal. 5. Loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille liikmesriigi kalakasvandused vastu võtavad, piirdub sellise kasvandustesse viidud koguste tasemega, mis on registreeritud ICCATi hariliku tuuni kasvanduste registris ja millest kõnealuse liikmesriigi kalakasvandused olid ICCATile 2005., 2006., 2007. või 2008. aastal teatanud. 6. Kui liikmesriigil on vaja suurendada loodusest püütud ja kasvandustes vastu võetud hariliku tuuni maksimaalset kogust oma ühes või mitmes tuunikasvanduses, peab see suurendamine olema vastavuses sellele liikmesriigile eraldatud kalapüügivõimalustega, mis hõlmab elusa hariliku tuuni importi. 7. Kasvandustega liikmesriigid tagavad, et teadlastele, kellele alalise uuringute ja statistikakomitee on andnud ülesande teha nuumamisperioodil kindlaks kasvukiirus, oleks äratuntavate isendite seireks tagatud juurdepääs ja protokolli kohaselt ka abi uuringute läbiviimiseks kooskõlas uuringute ja statistikakomitee koostatud standardprotokolliga.“
(75)

Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad SISi, mida reguleerib määrus (EL) 2018/1862, võiks Iirimaa käesolevas määruses põhimõtteliselt osaleda vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' kohta) artikli 5 lõikele 1 ning nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (20) artikli 6 lõikele 2. Kuivõrd käesoleva määruse sätted puudutavad Eurodaci ja ECRIS-TCNi ei osale Iirimaa ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 ja artikli 4a lõike 1 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kuna sellistel asjaoludel ei ole võimalik tagada, et käesolev määrus kohalduks ELi toimimise lepingu artikli 288 kohaselt Iirimaal tervikuna, ei osale Iirimaa, ilma et see piiraks Iirimaa õigusi protokollide nr 19 ja nr 21 alusel, käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(39)

Mitme identiteedi detektor peaks looma eri ELi infosüsteemides säilitatavate andmete vahelisi linke ja neid mitme identiteedi tuvastamiseks säilitama, täites nõnda heausksete reisijate isikusamasuse kontrollimise lihtsustamise ja identiteedipettuste vastu võitlemise eesmärke. Mitme identiteedi detektor peaks sisaldama linke üksnes nende isikute andmete kohta, keda puudutavaid andmeid on rohkem kui ühes ELi infosüsteemis. Lingitud andmed peaksid piirduma rangelt vaid nende andmetega, mis on vajalikud selle kontrollimiseks, kas isik on eri süsteemides eri identiteetide all registreeritud põhjendatult või põhjendamatult, või selle täpsustamiseks, kas kaks isikut, kellel on sarnased identiteediandmed, võiksid olla üks ja sama isik. Euroopa otsinguportaali ja ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse kaudu toimuv andmete töötlemine eri süsteemides sisalduvate isiklike toimikute linkimiseks peaks piirduma minimaalselt vajalikuga, mistõttu on see piiratud mitme identiteedi tuvastamisega ajal, kui mõnda süsteemi, mille andmeid säilitatakse ühises isikuandmete hoidlas, või SISi lisatakse uusi andmeid. Mitme identiteedi detektor peaks sisaldama teatavaid tagatisi, et kaitsta võimaliku diskrimineerimise ja ebasoodsate otsuste eest isikuid, kellel on mitu seaduslikku identiteeti.
(9)

Eesmärk luua liidu kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud, eeldab, et teave süüdimõistvate kohtuotsuste kohta on täielik ka nende liidu kodanike puhul, kellel on mõne kolmanda riigi kodakondsus. Võttes arvesse võimalust, et need isikud esinevad ühe või mitme riigi kodanikena ning et erinevaid süüdimõistvaid kohtuotsuseid talletatakse süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigis või kodakondsusjärgses liikmesriigis, on vaja käesoleva määruse kohaldamisalasse lisada need liidu kodanikud, kellel on ka mõne kolmanda riigi kodakondsus. Selliste isikute väljajätmise tulemusena ei oleks ECRIS-TCN-s talletatav teave täielik. See seaks ohtu süsteemi usaldusväärsuse. Kuna aga sellistel isikutel on liidu kodakondsus, peaksid tingimused, mille alusel saab selliste isikute sõrmejäljeandmeid ECRIS-TCN-i lisada, olema võrreldavad nende tingimustega, mille alusel liikmesriigid vahetavad liidu kodanike sõrmejäljeandmeid raamotsusega 2009/315/JSK ja otsusega 2009/316/JSK loodud ECRISe kohaselt. Seepärast tuleks selliste liidu kodanike, kellel on ka mõne kolmanda riigi kodakondsus, sõrmejäljeandmed lisada ECRIS-TCN-i üksnes juhul, kui need on liikmesriigi õiguse kohaselt võetud kriminaalmenetluse käigus, eeldusel et sellise lisamise korral peaks liikmesriikidel olema võimalik kasutada võetud sõrmejäljeandmeid muudel kui kriminaalmenetluse eesmärkidel, kui selline kasutamine on liikmesriigi õiguse kohaselt lubatud.
II LISA

TEATAVAID PIIRITUSJOOKE HÕLMAVAD ERINÕUDED

1. Rum-Verschnitt'i valmistatakse Saksamaal ning see saadakse rummi miksimisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholiga, nii et vähemalt 5 % lõppsaaduse alkoholisisaldusest tuleneb rummist. Rum-Verschnitt'i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. Rum-Verschnitt'i nimetusega toote kirjeldamisel, märgistamisel ja esitlemisel esitatakse sõna „Verschnitt“ sama kirjatüübiga, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna „Rum“ ning sellega samal real, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil. Kõnealuse toote seaduslik nimetus on „piiritusjook“. Kui Rum-Verschnitt lastakse turule väljaspool Saksamaad, märgitakse etiketile selle alkoholikoostis.

2. Slivovice'i valmistatakse Tšehhis ja see saadakse, lisades ploomidestillaadile enne viimast destilleerimist põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi, nii et vähemalt 70 % lõpptootes sisalduvast alkoholist tuleneb ploomidestillaadist. Kõnealuse toote seaduslik nimetus on „piiritusjook“. Lisada võib nimetuse „slivovice“, kui see on eesmisel etiketil müüginimetusega samas vaateväljas. Kui slivovice lastakse turule väljaspool Tšehhit, märgitakse etiketile selle alkoholikoostis. Käesolev säte ei piira seaduslike nimetuste kasutamist puuviljadest valmistatud piiritusjookide puhul vastavalt I lisa 9. kategooriale.

3. Guignolet Kirsch'i valmistatakse Prantsusmaal ning see on saadud guignolet' ja kirsch'i miksimisel, kusjuures vähemalt 3 % lõppsaaduse puhta alkoholi kogusisaldusest tuleneb kirsch'ist. Kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel esitatakse sõna guignolet sama kirjatüübiga, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna „kirsch“ ning sellega samal real, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil. Kõnealuse toote seaduslik nimetus on „liköör“. Selle alkoholikoostis näitab, kui suur on guignolet' ja kirsch'i puhta alkoholi mahuprotsent guignolet kirsch'i puhta alkoholi kogusisalduse mahuprotsendis.
(8)

Ausa konkurentsi lennuettevõtjate vahel saab tagada ka asjakohaste liidu õigusaktide, näiteks nõukogu määruse (EMÜ) nr 95/93 (3) ja nõukogu direktiivi 96/67/EÜ (4) abil. Ausat konkurentsi käsitleti varem Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 868/2004 (5) niivõrd, kuivõrd see eeldas liidu lennuettevõtjate kaitset kolmandate riikide või selliste riikide lennuettevõtjate poolt kasutusele võetud teatavate tavade vastu. Siiski on selgunud, et määrus (EÜ) nr 868/2004 ei olnud oma üldeesmärgi ehk ausa konkurentsi saavutamiseks tõhus. See kehtib eeskätt määruse teatavate normide puhul, mis on seotud asjaomaste tavade (välja arvatud subsideerimine) määratlustega ning uurimise algatamist ja läbiviimist käsitlevate nõuetega. Lisaks ei ole määrusega (EÜ) nr 868/2004 õnnestunud tagada täiendavust liidu osalusega lennutranspordi- või lennuliikluse lepingutega. Arvestades eespool nimetatud probleemide lahendamiseks vajalike muudatuste arvu ja olulisust, on asjakohane asendada määrus (EÜ) nr 868/2004 uue õigusaktiga.
(53)

Selleks et muuta või täiendada, nagu on asjakohane, käesoleva määruse sätete mitteolulisi osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et muuta II ja III lisas sätestatud andmenõudeid ja -näitajaid; et kehtestada normid teatavate tootjate suhtes eriheite sihttasemetele erandite tegemise kriteeriumide tõlgendamise, eranditaotluste sisu ja CO2-eriheite vähendamise kavade sisu ja hindamise kohta; et muuta käesoleva määruse I lisa A osa, selleks et sätestada nišitootjate erandi sihttasemete arvutamise valemeid; et kohandada tootja keskmise CO2-eriheite vähendamise innovatiivsete tehnoloogialahendsute kogupanuse ülempiiri alates 2025. aastast; et sätestada kontrollide tegemise korra kindlaksmääramise juhtpõhimõtted ja kriteeriumid; et kehtestada meetmed suuruste M0 ja TM0 väärtuste kohandamiseks ja eriheite sihtasemete arvutamise valemite kohandamiseks et kajastada regulatiivse katsemeetodi muutust. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (18) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(9)

Komisjon peaks määrama tippdomeeni .eu registri avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse abil, võttes arvesse kulutõhusust ja halduslikku lihtsust. Selleks et toetada digitaalset ühtset turgu, arendada Euroopa veebiidentiteeti ja stimuleerida piiriülest tegevust internetis, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte nõuetele vastavuse ja valikukriteeriumide ning registri määramise menetluse kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(8)

Nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 608/2014 (6) on ette nähtud liikmesriikides toimuvad kontrollid omavahendite kontrollimiseks. Kogurahvatulu kontrollimiseks peaks komisjonil (Eurostat) olema õigus teha kogurahvatulu asjus teabekäike, et kontrollida kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide kvaliteeti ja kooskõla ESA 2010-ga ning tagada, et kogurahvatulu andmed on võrreldavad, usaldusväärsed ja kõikehõlmavad. Komisjon (Eurostat) peaks järgima statistika konfidentsiaalsuse norme. Liikmesriikide statistikaasutuse esindajate osalemine kogurahvatulu asjus teabekäikudel teistes liikmesriikides on väga oluline selleks, et suurendada kogurahvatulu kontrollimise protsessi läbipaistvust ja kvaliteeti.
(17)

Selle tõendamine, et kaupu turustatakse teises liikmesriigis seaduslikult, toimub liikmesriigiti väga erinevalt. See põhjustab ettevõtjatele tarbetut koormust, viivitusi ja lisakulusid ning takistab liikmesriigi asutustel saada kaupade õigeaegseks hindamiseks vajalikku teavet. See võib takistada vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist. Seepärast on oluline, et ettevõtjatel oleks lihtsam tõendada, et nende kaupu turustatakse teises liikmesriigis seaduslikult. Ettevõtjad peaksid saama kasutada ettevõtja deklaratsiooni, millega antakse pädevatele asutustele kogu vajalik teave kauba ja selle vastavuse kohta kõnealuses liikmesriigis kehtivatele normidele. Vabatahtliku deklaratsiooni kasutamine ei tohiks takistada liikmesriikide asutustel teha haldusotsust turulepääsu piiramiseks või keelamiseks, tingimusel et selline otsus on proportsionaalne, põhjendatud ning see arvestab vastastikuse tunnustamise põhimõtet ja on kooskõlas käesoleva määrusega.