ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on vähendada eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2013. aastaks, mis on kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega ning puudujäägieesmärkideks on 2011., 2012. ja 2013. aastal vastavalt 4,2 %, 3,1 % ja 1,6 % SKPst. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia aluseks on esmaste kulude laialdane piiramine. Programmis viidatakse ulatuslikele meetmetele, mida kavatsetakse võtta kõnealuse strateegia toetamiseks, kuid need meetmed tuleb veel üksikasjalikult täpsustada ning heaks kiita. Need sõltuvad avaliku sektori tõhususe suurendamisest ning avalike teenuste ja sotsiaalkaitse osutamise ratsionaliseerimisest. Lisaks sellele on programmi eelarveprognoosides arvestatud ajutiste stimuleerivate meetmete täieliku lõppemisega pärast seda, kui neid hakatakse alates 2010. aastast järk-järgult kaotama.

Aastateks 2010–2013 on prognoositud struktuurse eelarvepositsiooni aastast keskmist tugevdamist mõnevõrra vähem kui 0,75 protsendipunkti SKPst, mis üldiselt vastab artikli 126 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele. Kohandamine toimub programmiperioodi jooksul ebaühtlaselt ning eelarvepoliitiline hoiak on rangem 2011. ja 2013. aastal. Programmis kinnitatakse Sloveenia eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne puudujääk 1 % SKPst, nagu 2005. aastal määratud. Pidades silmas kõige hilisemaid prognoose ja võlataset, ei näi keskpika perioodi eesmärk piisavalt arvesse võtvat elanikkonna vananemisega seotud kaudseid kohustisi, ehkki võlakoormus on alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. Programmis esitatud puudujäägieesmärkidele vastav struktuurne eelarveseisund osutab, et programmiperioodi jooksul ei saavutata keskpika perioodi eesmärki.
Eelarvetulemused võivad osutuda programmis prognoositust halvemaks. Aastal 2010. võib tulu olla eeldatust 0,25 % väiksem, kuna eelkõige varasemat tähtaega arvestades ei võetud programmis arvesse konstitutsioonikohtu otsust, millega tühistati üldine väärtuspõhine kinnisvaramaks, mille parlament oli vastu võtnud. Kulude poolel prognoositakse mõningast kulude ületamist, mis on tingitud lennuettevõtja MALEV taasriigistamisest ja sellest, et pikamaa ühistranspordi toetuse kavandatud vähendamine ei ole täielikult meetmetega kaetud. Programmiga on ette nähtud täiendav sääst eelarve peatükkide tasandil tänu hiljuti kehtestatud riigikassa süsteemile, kuid see ei ole tagatud konkreetsete meetmetega. Ühekordne tulu suuruses 0,25 % SKPst 2010. aastal, mis saadakse tingimustele vastavate töötajate ja pensionäride üleviimisest pensionisüsteemi erasambast avalikku sambasse, ei ole teavitamismenetlust arvestades veel kinnitust leidnud. Samas on võimalik külmutada eelarve reserve ligikaudu 0,5 % SKPst ulatuses ja vähendada ettenägematuid kulusid 0,2 % SKPst, et tasakaalustada ebasoodsaid arengutendentse. 2011. ja 2012. aastal võib lisaks üldmõjule (sh omandimaksu kaotamisest tingitud mõju) esineda kõrvalekaldeid programmist nii tulude kui ka kulude poolel. Programmikohane majanduse elavnemise kiirenemine ja eratarbimise kulutuste osakaalu suurenemine 2011. aastal ja pärast seda on komisjoni talituste prognoosidest veidi optimistlikum, mis osutab sellele, et programmis prognoositud maksutulu võib olla liiga suur. Kulude poolel ei ole veel esitatud konkreetseid otsuseid programmiga ettenähtud enamike säästumeetmete kohta, mille eesmärk on tasakaalustada tulude suhte pidevat vähenemist. Peale selle ei ole programmis võetud arvesse keskpanga kahjumit, mis peaks praeguste hinnangute kohaselt suurendama eelarvepuudujääki 2011. aastal 0,1–0,2 % SKPst ja 2012. aastal 0,3–0,4 %.

Kulutused võivad riigiomandis olevate ettevõtete kahjumist tulenevalt osutuda eeldatust suuremaks. Samas on eelarves olemas reserve kõrvalekallete tasakaalustamiseks 2011. aastal üksnes 0,2 % SKPst ja 2012. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst, võrreldes 0,8 %-ga 2010. aastal. Kuigi viimastel aastatel on täidetud eelarvepuudujäägi osas võetud eesmärgid, on Ungari varasemate eelarvetulemustega seotud riskid, arvestades märkimisväärseid kõrvalekaldeid varasematel aastatel, parimal juhul neutraalsed. Seega on märkimisväärne oht, et eelarvepuudujääk võib osutuda programmis kavandatust suuremaks.
Viimasel ajal on rakendatud reforme üldise eelarveraamistiku edasiseks parandamiseks. Parlament võttis 9. veebruaril 2009 vastu esimese riikliku mitmeaastase finantskava, millega kehtestatakse valitsemissektori eri tasandite kulutuste eesmärgid. Samuti kehtestatakse sellega uute maksuvabastuste eelarveneutraalsuse põhimõte, mis tähendab, et nendest tulenev koondkulu tuleb täiel määral korvata. Selle põhimõtte järgimine on kohustuslik ning 2009. aastal see mitmeaastases arvestuses peaaegu saavutati. Prantsusmaa iga-aastases eelarveraamistikus on nähtud ette kulunormid valitsemissektori eri tasandite jaoks. Keskvalitsuse tasandil on nendega ette nähtud kogukulude kasvust hoidumine. Kuigi varasematel aastatel tehtud muudatused selle nõude rakendamise ulatuses aitasid sellest kinni pidada, siis hiljuti laiendati nõude rakendamise ulatust, et paremini kontrollida keskvalitsuse kulutusi ning seda nõuet on ka järgitud.

1997. aastal kehtestatud riikliku tervisekindlustuse kulutuste eesmärk (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie) on aidanud kontrollida tervishoiukulutusi, kuigi sageli on kulude piirmäära ületatud. Lõpetuseks, kohalike omavalitsuste kulutusi piirab õiguslikult reguleeritud hea tava, mis keelab ametiasutustel tegevuskulude rahastamiseks võlga suurendada, ning eeskiri, milles sätestatakse, et keskvalitsuselt saadavat summat ei tohi suurendada üle inflatsioonimäära. Siiski on stabiilsusprogrammis seatud eesmärke harva saavutatud. Valitsusel on kavas jätkata eelarveraamistiku reformimist. 28. jaanuaril 2010. aastal korraldati riigi rahanduse alane konverents, et käsitleda Prantsusmaa halvenenud rahandusolukorda ja eelarve konsolideerimise rakendamist. Loodi mitmeid töörühmi, et kavandada aprilliks uusi reforme, mille abil jätkata tervishoiukulutuste piiramist ja saada kohaliku tasandi kulutused paremini kontrolli alla. Samuti loodi tasakaalus eelarve eeskirjade töörühm. Samuti märgitakse programmis, et aprillis tehakse teatavaks uued meetmed keskvalitsuse kulutuste vähendamiseks. Programmis kavandatud konsolideerimisstrateegia tugineb ka eelarveraamistiku parandamisele, mis peaks tulenema nimetatud töörühmade ettepanekutest.
Kriis on Lätit väga tõsiselt mõjutanud ja Lätil on tulnud paluda rahvusvahelist finantsabi. Majanduse elavnemist takistavad tööturu nõrkus, surve finantssektorile ja eelarve konsolideerimise vajadus, kuigi on positiivseid märke selle kohta, et konkurentsivõime näitajad on hakanud paranema. Surve finantsturgudele on alates 2009. aasta suvest oluliselt vähenenud, kuid säilinud probleemide lahendamiseks on jätkuvalt vaja täiendavaid meetmeid. Finantssektori järelevalvet on tugevdatud, sealhulgas parema koostöö abil välisriikide järelevalveasutustega, ning võetud on meetmeid, et tagada pangandussüsteemi piisav kapitaliseeritus. Läti on võtnud julgeid meetmeid, et peatada riigi rahanduse olukorra halvenemine.

Eesmärk on riigi rahanduse jätkusuutlik parandamine, tagades samal ajal koormuse õiglase jagamise ja toetades majanduse konkurentsivõimet; seda saab toetada ELi struktuurifondide kasutamise ja haldamise edasine tugevdamine, keskendumine välismaiseid otseinvesteeringuid ja ekspordile orienteeritud ettevõtteid toetavatele meetmetele, asjakohase koolituse ja hariduse andmine töötajatele ning konkurentsivõime ja teadus- ja arendustegevuse prioriteetide selgem kindlaksmääramine.
Programmis esitatakse perioodi kohta, mis algab pärast 2010. aastat, laiaulatuslik eelarvestsenaarium, mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta, ning mille kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk kõigepealt suureneb 2011. aastal 5,0 %-ni SKPst, seejärel väheneb 2012. aastal aeglaselt 4,6 %-ni SKPst ja 2013. aastal 4,3 %-ni SKPst, kuni jõuab 2014. aastal 3,1 % tasemele SKPst, kui kriisi mõju järk-järgult nõrgeneb. Stsenaariumi järgi on valitsemissektori eelarve puudujääk seega üle 3 % SKPst kuni programmiperioodi lõpuni. Puudujääk väheneks automaatselt tänu nii tulude laekumise järkjärgulisele taastumisele kui ka kulude suhte väikesele vähenemisele. Tulude suhe peaks pärast 2011. aasta madalseisu (38,1 % SKPst) veidi suurenema 39,5 %-ni SKPst, mis on peamiselt tingitud otseste maksude laekumise taastumisest alates 2011. aastast, kui kriisi hilinenud mõju laekumistele peaks saavutama maksimumi. Samal ajal peaks kulude suhe hakkama veidi vähenema 2010. aastal 43,6 %-ni SKPst ulatunud maksimumtasemelt, nii et 2014. aastaks jõuab see 42,7 %-le SKPst tänu majanduskasvu järkjärgulisele kiirenemisele. Struktuurne puudujääk (ümber arvutatud komisjoni talituste poolt) peaks 2010. aasta tasemelt 2,25 % SKPst suurenema 2011. aastal 3,5 %-le, kusjuures valitsemissektori eelarve üldpuudujääk ulatub kuni 5,0 %-ni SKPst, ning üldpuudujäägi vähenemise järel väheneb ka struktuurne puudujääk vähehaaval 2014. aastal 2,25 %-ni SKPst. Programmis on märgitud, et keskpika perioodi eelarvestrateegia peaeesmärk on taastada 2014. aastaks riigi rahanduse tasakaal, vähendades selleks valitsemissektori eelarve puudujääki igal aastal ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst. Sellise kohandamise või toetavate meetmetega seonduvat teavet kulude ja tulude taseme kohta ei esitata siiski enne sotsiaalpartneritega peetavaid konsultatsioone, mis peaksid toimuma selle aasta aprilli lõpus.

Programmis on märgitud, et elanikkonna vananemisega seotud kaudsete kohustiste olulisuse tõttu muudeti keskpika perioodi eesmärk struktuursest puudujäägist 0,8 % SKPst struktuurseks ülejäägiks 0,5 % SKPst. Võttes aluseks kõige viimased prognoosid ja hiljutise võlataseme, tundub, et keskpika perioodi eesmärgi puhul ei võeta piisavalt arvesse elanikkonna vananemisega seotud kaudseid kohustisi, kuigi võlatase on aluslepingu kontrollväärtusest väiksem. Programmiga ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmis käsitletud perioodi jooksul.
Programmis on kavandatud 2010. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist 0,3 protsendipunkti võrra SKPst 5,0 %-ni SKPst, mis nominaalselt vaadatuna on üldiselt kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitustega. Tulude suhe SKPsse peaks vähenema 0,5 protsendipunkti tulenevalt ka 2009. aastal mõju omanud tulusid suurendavate ühekordsete meetmete lõppemisest. Kulude suhe SKPsse langeb prognooside kohaselt rohkem, 0,8 protsendipunkti võrra SKPst, peamiselt tulenevalt kulude piiramisest, mis on seotud 2008. aasta suvel heaks kiidetud 2009.–2011. aasta eelarvemeetmete paketiga. See kajastub esmaste kulude kasvu aeglustumises, prognoosi kohaselt suurenevad esmased kulud 2010. aastal vaid 0,6 %, ja ka avaliku sektori investeeringute vähenemises pärast investeeringute kasvu 2009. aastal. 2010. aasta eelarves on lisaks 2008. aastal heaks kiidetud 2009.–2011. aasta eelarvemeetmete paketile veel mõned meetmed ning ametiasutuste andmetel on 2010. aasta eelarvel eelarvepositsioonile neutraalne mõju. Eelarve sisaldab mõnda uut nõudlust suurendavat meedet, mis moodustavad ligikaudu 0,4 % SKPst ja on suunatud madala sissetulekuga töötajate toetamiseks ning nii täiendavate tervishoiu- ja sotsiaalkulude kui ka sõjaliste välismissioonide rahastamise tagamiseks. Meetmed rahastatakse peamiselt ühekordsest tulust, mis saadi ebaseaduslikult välismaal hoitud varade erakorralisest maksustamisest (scudo fiscale), mis kehtestati 2009. aastal (0,35 % SKPst) ning tulenevalt selle positiivsest tulemusest tehti 2010. aasta eelarves otsus lükata tulumaksu teatava osa kogumine (hinnangulises mahus 0,25 % SKPst) edasi 2009. aastast 2010. aastasse.

Täiendavad nõudlust suurendavad meetmed kalduvad veidi kõrvale 2010. aastaks antud soovitustest, kuigi tuleb tunnistada, et tegu on väikese summaga ning ametiasutuste prognoosi kohaselt on need täielikult rahastatud tänu scudo fiscale ühekordsete tulude ümberpaigutamisele. Pärast struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist 2009. aastal 0,25 protsendipunkti SKPst peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 2010. aastal paranema 0,5 protsendipunkti SKPst, peamiselt tulenevalt kulude piiramisest.
(2)

Eesti majandus taastub praegu rängast majandussurutisest. Samal ajal kui majandussurutis on avaldanud riigi rahandusele märkimisväärset survet, on mittejätkusuutliku sisenõudluse vähenemine ja kinnisvarabuumi järsk lõppemine kiiresti vähendanud varem väga suurt sisemist ja välist tasakaalustamatust. Kriisieelset suurt makromajanduslikku tasakaalustamatust silmas pidades olid valitsuse laiaulatuslikud ja otsustavad meetmed, mida võeti selleks, et ohjeldada majandussurutise negatiivset mõju riigi rahandusele, mõistlikud ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Need aitasid hoida majanduse, eelarve ja finantssüsteemi riske kontrolli all ning aitasid taastada majanduse konkurentsivõimet hindade ja palkade kohandamise kaudu. Suure rahareservi säilitamine, et toetada vahetuskursi stabiilsust, ja finantssektori mõistlik poliitika, sealhulgas tõhustatud rahvusvaheline koostöö, aitasid vältida majanduse ebasoodsat arengut. Erasektori suur võlakoormus on nüüd järk-järgult vähenemas, kuid jätkuvalt takistab see majanduse elavnemist ning piirab tarbimist ja investeerimist. Tulevaste peamiste majanduspoliitiliste eesmärkide hulka kuulub tootlikkuse tõstmine, et parandada konkurentsivõimet ja astuda samme püsiva lähenemise saavutamiseks ning piirata pikaajalisest töötusest tulenevat oskuste kaotamise ohtu. Üldiselt on peamine ülesanne majandusvaldkonnas taastada positiivne ja jätkusuutlik kasv ning vältida seejuures suure sisemise või välise tasakaalustamatuse taastekkimist. Riigi rahandust on juba märkimisväärselt kohandatud vastavalt järgmiste aastate tõenäolisele väiksemale majanduskasvule, kuid keskpikas perspektiivis on vaja teha täiendavaid edusamme.
3.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Prantsusmaa territooriumil asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal. Radioaktiivseid jäätmeid ei ole kavas Prantsusmaalt välja viia. Komisjon soovitab, et jääkaktiivsuse kontroll, mida tehakse kinnitamaks, et tahked jäätmed on pärast saastatusest puhastamist tavapärased jäätmed, tagaks põhiliste ohutusnormide (direktiiv 96/29/Euratom) kohaste vabastamiskriteeriumide järgimise.
1.2.

Komisjon tervitab seda taotlust ja tõdeb, et Euroopa Keskpank (EKP) toimib kooskõlas kohustusega konsulteerida komisjoniga EKP määruste eelnõude osas, kui need on seotud komisjoni statistikavajadustega, nagu on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) artikli 5 lõikes 2. Kuna konsulteerimisnõude eesmärk on tagada ühtsus, mida on vaja nii EKP kui ka komisjoni teabega seotud nõuete rahuldamiseks, tuletab komisjon meelde, et EKP ja komisjoni vaheline tihe koostöö on kasulik nii mõlema institutsiooni kui ka kasutajate ja vastajate seisukohalt, sest tänu sellele on Euroopa statistika tootmine tõhusam.
1.2.

Komisjonil on kõnealuse palve üle hea meel ja ta märgib, et sellega täidab EKP oma kohustust konsulteerida komisjoniga kõigi oma määruste eelnõude üle, mis on seotud komisjoni statistikavajadustega, nagu need on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) artikli 5 lõikes 2, et tagada ühtsus, mida on vaja nii EKP kui ka komisjoni teabega seotud nõuete rahuldamiseks. Hea koostöö EKP ja komisjoni vahel on kasulik nii mõlemale institutsioonile kui ka kasutajatele ja andmeesitajatele, sest see teeb Euroopa statistika koostamise tõhusamaks. Komisjonil on hea meel ka selle üle, et nimetatud määrustes viidatakse sõnaselgelt ka tema arvamusele.
(11)

Riigiettevõtete, näiteks riikliku lennuettevõtja Air Malta ja energiatarnija Enemalta restruktureerimine võiks parandada nende finantstulemusi ja vähendada sellest tulenevalt valitsemissektori tingimuslikke kohustusi. Energeetikasektoris tehtavad jõupingutused on eriti märgatavad, eelkõige kui võtta arvesse seda, et peamise energiatarnija Enemalta valitsuse poolt tagatud võla suurus on ligikaudu 10 % SKPst. Võib eeldada, et tänu sellele väheneb tulevikus vajadus riigitoetuste järele.
(7)

Võib eeldada, et eluasemeturu toimimist parandavad meetmed vähendavad järk-järgult eluasemelaenude võtmiseks antavaid subsiidiume ning makseviivituse riske, millele valitsus on avatud riikliku hüpoteeklaenu tagamise skeemi kaudu. Võõrandamismaksu vähendamine on kulukas saamatajäänud maksutulu seisukohast, kuid see peaks parandama eluasemeturul nõudluse ja pakkumise tasakaalu ning kapitali jaotumist. Neist meetmetest kõige olulisemaid kirjeldati juba riiklikus reformikavas. Üldiselt tundub, et liigutakse õiges suunas, kuid vaja on järelmeetmeid ja ehk ka meetmete kohandamist, et tagada nende asjakohasus asjaomaste riigipõhiste soovituste (riigipõhine soovitus 2) järgimisel.
(11)

Viimaste kuude jooksul on Sloveenia kiirendanud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimise seisukohast asjakohaste mittefiskaalsete struktuurireformide tempot. Märkimisväärset edu on saavutatud pangandussektori valdkonnas. Endiselt valmistatakse ette kohandamist ja kasvu toetavaid peamisi reforme, millega on oluliselt viivitatud. Kõnealuste reformide hulgas on eelkõige need, mis on seotud ettevõtete kohtuvälise restruktureerimise ja riigile kuuluvaid varasid käsitleva klassifikaatori vastuvõtmisega.
1.2.

Komisjonil on kõnealuse palve üle hea meel ja ta tunnistab, et EKP täidab sel viisil oma kohustust konsulteerida komisjoniga EKP määruste eelnõude üle alati, kui need on seotud komisjoni statistikavajadustega, nagu need on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) artikli 5 lõikes 2, et tagada ühtsus, mida on vaja nii EKP kui ka komisjoni teabega seotud nõuete rahuldamiseks. Hea koostöö EKP ja komisjoni vahel on kasulik nii mõlemale institutsioonile kui ka kasutajatele ja andmeesitajatele, sest see teeb Euroopa statistika koostamise tõhusamaks. Komisjonil on hea meel ka selle üle, et mõlemas määruses viidatakse sõnaselgelt ka tema oma arvamusele.
(8)

Vastavalt ajutise impordi konventsioonile, mille on ratifitseerinud ühendus ja kõik liikmesriigid, võib ajutiselt importida teatavaid äritoimingutega seotud kaupu, sealhulgas konteinereid. Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) artiklitega 553, 554, 555 ja 557 nähakse muu hulgas ette, et konteinerid vabastatakse teatavatel tingimustel täielikult imporditollimaksudest. Eelkõige tagavad tolliasutused, et kogu tähtaeg, mille jooksul kaup samal eesmärgil ja sama loa omaniku vastutusel protseduuril on, ei ületa 24 kuud, välja arvatud juhul, kui lubatakse konkreetseid erandeid.
2.

Lõike 1 mõistetel on järgmine tähendus: a) „aastane kogukäive” – juriidilise isiku kogu aastane netokäive, sealhulgas eelmise majandusaasta brutotulu, mis koosneb saadaolevatest intressidest ja samalaadsetest tuludest, tuludest aktsiatelt ja muudelt muutuv- või püsituluga väärtpaberitelt ning saadaolevatest komisjoni- või teenustasudest. Kui ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane brutotulu eelmise majandusaasta selline brutotulu, mis tuleneb EKP järelevalve all oleva kontserni põhiemaettevõtja konsolideeritud majandusaasta aruandest; b) „keskmine päevakäive” – punktis a määratletud aastane kogukäive jagatuna 365ga.
2.

Komisjonil on selle taotluse üle hea meel ja ta tunnistab, et Euroopa keskpank tegutses kooskõlas oma kohustusega konsulteerida komisjoniga EKP määruste eelnõude küsimuses, kui need on seotud komisjoni statistikaalaste nõuetega (1), et tagada ühtsus, mida on vaja nii EKP kui ka komisjoni asjaomastele nõuetele vastava statistika koostamiseks. Hea koostöö EKP ja komisjoni vahel on kasulik nii mõlemale institutsioonile kui ka kasutajatele ja andmeesitajatele, sest nii on võimalik Euroopa statistikat tõhusamalt toota. Komisjonil on hea meel ka selle üle, et määruse eelnõus on sõnaselgelt viidatud komisjoni arvamusele.
1.

Vahemaa tuumaelektrijaamast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Belgia piirini on 320 km. Vahemaa Ühendkuningriigini on 360 km ja Luksemburgini 375 km. Vahemaa tuumaelektrijaama ja naaberriigi, käesoleval juhul Kanalisaared, Briti krooni valdus, lähima punkti vahel on 300 km.
2.7.

Kui kõnealuse erandite loetelu laiendamise soovitusega ei kaasne selgeid ja rangeid eeskirju ja tingimusi, oleks see komisjoni jaoks mitmes mõttes muret tekitav. Esiteks antaks juurdepääs andmetele üksustele, mis ei kuulu EKPSi ega ole statistika koostajad. Selliseid üksusi ei seo ametialased põhimõtted, mida kohaldatakse statistikaasutuste suhtes eespool nimetatud raammääruste ja Euroopa statistika tegevusjuhise alusel. Teiseks murekohaks on juurdepääsetava teabe iseloom ja kavandatav kasutusala ehk finantsjärelevalve. Andmesubjektide jaoks äärmiselt tundlikku äriteavet kasutataks järelevalve ja kontrolli eesmärgil. Kui haldusandmeid võib statistilistel eesmärkidel kasutada, siis konfidentsiaalse statistilise teabe halduseesmärkidel kasutamine ei ole tavapäraste statistikapõhimõtetega kooskõlas. Kolmandaks teeb muret see, et EKPS ei pruugi suuta tagada, et andmeid vastu võtvad EKPSi-välised üksused kaitsevad andmeid nõuetekohases ulatuses. See võib õõnestada avalikkuse usaldust statistikaasutuste suhtes ning tagajärjena mõjutada vastamismäära ja esitatud andmete kvaliteeti.
3.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Prantsusmaa territooriumil asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal. Komisjon soovitab, et jääkaktiivsuse kontroll, mida tehakse kinnitamaks, et tahked jäätmed on pärast saastatusest puhastamist tavapärased jäätmed, tagaks põhiliste ohutusnormide (direktiiv 2013/59/Euratom) kohaste vabastamiskriteeriumide järgimise.
1.

Rajatise ja lähima teise liikmesriigi (antud juhul Austria) piiri vaheline kaugus on 62 km. Tšehhi Vabariik on 89 km kaugusel ning Itaalia on 169 km kaugusel.
2.

Praegu gaasilise ja vedela radioaktiivse heite suhtes kehtivad seadusega lubatud heitkoguste piirmäärad on rangemad kui need, mille alusel komisjon 2005. aastal oma esialgse artikli 37 kohase arvamuse esitas. Samas on Dounreay rajatise taastamiskava alusel planeeritud rajatise tegevuse lõpetamistoimingute käigus esinenud mitmesuguseid õnnetusjuhtumeid, mille puhul on hinnatud ootamatu radioaktiivse heite keskkonda sattumise radioloogilisi tagajärgi.
4.

Komisjon jagab EKP arvamust, et kesksed vastaspooled on liidu jaoks väga tähtsad ja nõustub EKPga, et keskne kliirimine on muutumas järjest enam piiriüleseks ja süsteemselt oluliseks. Alates määruse (EL) nr 648/2012 vastuvõtmisest ning turupõhiste ja regulatiivsete tegurite tõttu on kesksete vastaspoolte tegevuse maht ja ulatus liidus ja kogu maailmas kiiresti kasvanud. Keskne kliirimine aitab vähendada süsteemset riski tänu vastaspoole riski kindlale juhtimisele, suuremale läbipaistvusele ja tagatiste tõhusamale kasutamisele. Standardsete börsiväliste tuletisinstrumentide kohustuslik keskne kliirimine otsustati juba 2009. aastal G20 juhtide kohtumisel ning seda rakendatakse Euroopa Liidus ja kogu maailmas. Alates sellest on börsiväliste tuletisinstrumentide keskse kliirimise osakaal suurenenud ning peaks järgmistel aastatel veelgi suurenema, kuna kehtestatakse täiendavad kliirimiskohustused muud liiki instrumentidele ja suureneb vabatahtlik kliirimine vastaspoolte poolt, kelle suhtes kliirimiskohustust veel ei kohaldata. Komisjoni 4. mai 2017. aasta seadusandliku ettepanekuga muuta määrust (EL) nr 648/2012 sihipärasel viisil, et parandada selle tulemuslikkust ja proportsionaalsust, luuakse kesksetele vastaspooltele täiendavad stiimulid vastaspooltele tuletisinstrumentide keskse kliirimise pakkumiseks ning väikestele finantssektori või selle välistele vastaspooltele kliiringule juurdepääsu hõlbustamiseks. Lisaks sellele on kliiringuturud liidus tihedalt integreeritud, kuid teatavate varaklasside puhul äärmiselt kontsentreeritud ja omavahel väga seotud. Kuid keskse kliirimise suurem osakaal tähendab loomulikult, et kesksete vastaspoolte riskikontsentratsioon suureneb. Komisjon nõustub, et sellega tuleb nõuetekohaselt tegeleda ning on juba teinud reguleerivate meetmete ettepaneku.