ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

II lisas lisatakse X peatükina järgmine peatükk: “X PEATÜKK Äridokument 1. Transpordi ajal on loomsete kõrvalsaadustega ning töödeldud toodetega kaasas järgmine äridokument. Siiski võivad liikmesriigid otsustada kasutada sellest erinevat äridokumenti loomsete kõrvalsaaduste ning töödeldud toodete transpordiks sama liikmesriigi siseselt. 2. Rohkem kui ühe transportija puhul peab iga transportija täitma deklaratsiooni, nagu viidatud äridokumendi punktis 7, mis on osa dokumendist. ÄRIDOKUMENDI NÄIDIS LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE NING TÖÖDELDUD TOODETE TRANSPORDIKS EUROOPA ÜHENDUSE SISESELT Märkused: a) Äridokumendid peavad olema koostatud vastavalt käesolevas lisas esitatud näidisele. See peab sisaldama näidises esitatud nummerdatud järjekorras sertifikaate, mida nõutakse loomsete kõrvalsaaduste ning nendest saadud töödeldud toodete transportimiseks. b) See peab olema koostatud vastavalt vajadusele ühes ELi liikmesriigi ametlikus keeles või ELi sihtliikmesriigi keeles. Siiski võib see olla koostatud mõnes teises ELi keeles, kui sellega on kaasas ametlik tõlge või sihtkohta liikmesriigi pädeva asutuse eelneva nõusoleku korral. c) Äridokument peab olema koostatud vähemalt kolmes eksemplaris (üks originaal ja kaks koopiat). Originaal peab olema partiiga kaasas selle sihtpunkti jõudmiseni. Saaja peab selle säilitama. Tootja peab säilitama ühe koopia ning vedaja teise. d) Iga äridokumendi originaal peab koosnema ühest kahepoolsest lehest või, kui on nõutud rohkem teksti, peab see olema sellisel kujul, et kõik vajalikud leheküljed moodustavad jagamatu ja ühtse terviku. e) Kui partiiosa identifitseerimise põhjustel on dokumendile lisatud lisalehed, tuleb ka need lehed lugeda dokumendi originaali osaks, märkides kõik lehed vastutava isiku allkirjaga. f) Kui dokument, kaasa arvatud punktis e osutatud lisalehed, koosneb enam kui ühest leheküljest, peab kõigi lehekülgede alla äärde lisama leheküljenumbri – (lehekülje number) (kogu lehekülgede arvust) – ning kõik lehed peavad kandma üleval ääres dokumendi koodi numbrit, mis on määratud vastutava isiku poolt. g) Dokumendi originaali täidab ning allkirjastab vastutav isik. Sellega kinnitab vastutav isik, et järgitakse määruse (EÜ) nr 1774/2002 II lisa III peatükis sätestatud dokumentatsiooni. Äridokumentides tuleb määratleda: — kuupäev, millal materjal ruumidest välja viidi, — materjali kirjeldus, kaasa arvatud materjali identifitseerimine, looma liik, kes on määratud 3. kategooria materjaliks ja sellest saadud töödeldud toodeteks, mis on ette nähtud söödatooraineks, ning vajadusel kõrvamärgi number, — materjali kogus, — materjali päritolukoht, — vedaja nimi ning aadress, — saaja nimi ja aadress ja vajadusel loanumber ning — vajadusel päritoluettevõtte loanumber ja töötlemisviis ja selle liik. h) Vastutava isiku allkirja värv peab olema erinev trükivärvist. i) Äridokumenti tuleb säilitada vähemalt kaks aastat pädevatele asutustele esitamiseks määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklis 9 viidatud dokumentide kontrollimiseks.
3.

Artikli 17 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmise tekstiga: “2. Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2075/92 artikli 23 lõikega 2 sätestatud korrale koostatakse enne 15. veebruari 2006 fondi rahastamise soovituslik jaotus liikmesriikide vahel käesoleva määruse artiklites 13 ja 14 osutatud meetmete puhul vastavalt 2005. aasta saagikoristuse riiklikule tagatiskünnisele. 3. Liikmesriigid koostavad enne 30. aprilli 2006 oma soovitavad rahastamiskavad meetmete jaoks, mille puhul on toetust taotletud, ning edastavad need komisjonile. 4. Kui lõikes 3 osutatud teabe põhjal tehakse kindlaks, et teatavat osa ühele või mitmele liikmesriigile määratud rahastamisest ei kasutata abitaotluste puudumise tõttu, koostab komisjon enne 30. juunit 2006 asjaomase rahastamise lõpliku jaotuse liikmesriikide vahel, kes on saanud abitaotlusi kogusummas, mis ületab nende vastavalt lõikele 2 koostatud eelarve. Nimetatud lõplik jaotus peab olema proportsionaalne lõikes 2 sätestatud soovitusliku jaotusega.”
a)

võib iga liikmesriik, kelle jaoks 2004/2005. veiniaasta on ümberkujundamis- ja muutmiskava kohaldamise esimene aasta ning kes teatab komisjonile vastavalt artikli 16 lõike 1 punktidele a ja b summa, mis on alla 90 % talle vastavalt komisjoni otsusele 2004/687/EÜ (4) eraldatud rahalisest toetusest, võib hiljemalt 10. juulil 2005 pöörduda komisjoni poole taotlusega edasiseks rahastamiseks 2005. eelarveaastal, lisaks sellele summale, mis on komisjonile teatatud vastavalt artikli 16 lõike 1 punktidele a ja b, ning mis on kuni 90 % vastavalt otsusele 2004/687/EÜ talle eraldatud rahalisest toetusest;
(2)

Flugestoonatsetaat on lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse lammaste ja kitsede puhul üksnes seoses piima, intravaginaalse kasutuse ja zootehnilisete eesmärkidega. Teadusuuringute lõpuleviimiseni on kõnealune aine lisatud ka asjaomase määruse III lisasse seoses lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerudega lammaste ja kitsede puhul üksnes raviks ja zootehniliseks kasutuseks. Nimetatud teadusuuringud on nüüd lõpule viidud ja flugestoonatsetaat tuleks seega lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisale samade eesmärkide ja sihtkudede osas kui III lisas.
(3)

Määruse (EÜ) nr 865/2004 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et oliiviõli ja lauaoliivide sektoris võidakse artikli 1 punktis a nimetatud toodetele kehtestada kohustuslik ekspordilitsents, juhul kui see on vajalik turusuundumuste arvestamiseks. Muudel juhtudel nende toodete ekspordil litsentsi esitamist ei nõuta.
(26)

Taotluse esitajad väitsid, et dumpingumarginaali arvutamine oleks pidanud põhinema kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel üksikute eksporditehingute hindadega, kuna nad väitsid, et esines sihtotstarbelist dumpingut “teatava kategooria ostjatele”. Nad väitsid, et kui teatavat liiki kilet müüdi üksnes teatava lõppkasutusvaldkonna klientidele, on tegemist müügi suunamisega teatavale kliendirühmale. Nad leidsid samuti, et kõnealune lähenemisviis oli õigustatud, võttes arvesse India tootmisvõimsuse suurenemist, mis toimus nende arvates eelkõige kõnealust liiki kile osas. Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et kõnealust liiki kilet ei müüdud üksnes klientidele, kes ostsid ainult seda liiki kilet, vaid samuti klientidele, kes ostsid ka muud liiki kilet. Eri klientidele müüdud sama liiki kile hindade võrdlusest ei ilmnenud vahetegemist hindade vahel klientide kaupa. Sellise tegevuse puudumisel ei ole väidetava tooteliigipõhise dumpingu esinemine dumpingumarginaali arvutamise meetodi valiku seisukohast asjakohane, nagu on märgitud algmääruse artikli 2 lõikes 11. Lisaks tuleks märkida, et ka tootmisvõimsuse muutumine ei ole asjakohane tegur dumpingumarginaali arvutamise meetodi kindlaksmääramisel. Kuna müügi suunamist eri klientide, piirkondade või ajavahemike kaupa ei tuvastatud, lükati taotluse esitajate väide tagasi ning asjakohaseks meetodiks jäi endiselt kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus,
(1)

Alates 1. juulist 2005 peavad kohalikul avatud turul müüdavad munad vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1907/90 munade teatavate turustusnormide kohta (2) artikli 7 lõike 1 punktile a olema tembeldatud koodiga, mis tähistab tootja eraldusnumbrit ja võimaldab kindlaks teha tootmisviisi. Teatavates liikmesriikides võib antud kohustus tekitada raskusi väikse suuruse ja madala sissetulekuga põllumajandusettevõtetele, kelle puhul munatoodang on sageli ainult lisategevus. Arvestades, et võimalus müüa söögimune kohalikel avatud turgudel on nende põllumajandusettevõtjate jaoks sotsiaal-majanduslikult oluline, peetakse kohaseks lubada liikmesriikidel teha neile märgistuskohustuse osas erand. Seega tuleks teha asjaomane erand munatootjatele, kelle tootmises on kuni 50 munakana.
(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 2377/1999 (2) on sätestatud spargli turustusstandard. Määruse lisa punktis, mis käsitleb kvaliteedi miinimumnõudeid, on sätestatud, et võrsed võivad olla pestud, kuid mitte ligunenud.
(1)

Määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatakse loetelu kolmandatest riikidest ja territooriumidest, kust on lubatud lemmikloomade liikumine ühendusse tingimusel, et teatavad nõuded on täidetud.
(6)

Arvestades, et termin “chevrotin” ei ole tõlge terminist “caprino”, ning itaalia ametiasutuste väidetud termini “caprino” üldine iseloom ei tähenda, et termin “chevrotin” oleks üldine. Lisaks sellele ei esita Itaalia tõendeid, mis võimaldaks järeldada, et termin “chevrotin” on üldine.
ET Euroopa Liidu Teataja L 195/13

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1202/2005,

26. juuli 2005,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük ühenduse ja rahvusvahelistes vetes ICES V, VI ja VII püügipiirkonnas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas (3) püügipiirangutega vetes, on kehtestatud kvoodid 2005. ja 2006. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2005. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 26. juuli 2005 Komisjoni nimel kalandus- ja merendusasjade peadirektor Jörgen HOLMQUIST

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

(3) ELT L 396, 31.12.2004, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 860/2005 (ELT L 144, 8.6.2005, lk 1).

LISA
(5)

Hinnakohustus, mille võtmiseks on teinud ettepaneku Chimco AD, kohustab muuhulgas vaatlusalust äriühingut eksportima vaatlusalust toodet ühendusse teatud minimaalse impordihinnaga, mis on ühenduses kindlaks määratud. Sellest minimaalsest impordihinnast tuleb kvartaalselt kaalutud keskmise alusel kinni pidada. Samuti on äriühingul keelatud hinnakohustusest kõrvale hoida, sõlmides kompenseerivad kokkulepped mõne teise poolega.
(1)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 1915/83 (2) artiklis 3 on sätestatud, et kontaktasutus edastab kõik põllumajandusaruanded komisjonile hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mida need käsitlevad. Saadud kogemusi arvesse võttes on asjakohane üheksakuulist tähtaega pikendada.
(4)

Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused teha kättesaadavaks ettevõtjatele, kes suudavad tõendada tegelikku märkimisväärse ulatusega kaubandustegevust kolmandate riikidega. Seoses sellega ja tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt ettevõtjatelt nõuda, et nad oleksid asjaomase aastase kvoodi kehtivusajale eelnenud aasta jooksul importinud vähemalt 50 looma, eeldades, et 50 loomast koosnevat partiid võib käsitada tavapärase saadetisena. Kogemused on näidanud, et ühe partii ost on esmanõue, et käsitada tehingut tõelise ja elujõulisena.
(5)

Määruse (EMÜ) nr 3846/87 I lisa sektori 9 joonealuses märkuses 10, mida kohaldatakse riivitud, pulbristatud ja sulatatud juustude suhtes, on sätestatud, et lisatud piimavaba ainet ei võeta toetuse arvestamisel arvesse. On asjakohane laiendada seda sätet kõikidele juustudele ja kirjeldada paremini asjaomast piimavaba ainet. Nende ainete massi kindlaksmääramine ei pruugi olla eksportijale jõukohane ja veelgi keerulisem on see pädevatele asutustele. Seepärast on asjakohane vähendada toetust standardsumma võrra.
(2)

Need parameetrid ja ülemmäärad on kohaldatavad igale määruse (EÜ) nr 1943/2003 artikli 3 lõike 2 esimese taande punktis d kehtestatud toetuse osamaksele. Nende esitamiseks mitteosalevate liikmesriikide omavääringus, määruse (EÜ) nr 2799/98 artikli 1 tähenduses, tuleb kasutada vahetuskurssi, mis on jõus selle ajavahemiku esimesel päeval, mille ulatuses toetused on määratud.
1.

Artikli 23 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga: “Tomatite, virsikute ja pirnide puhul esitavad tootjaorganisatsioonid oma toetusetaotlused selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus asub nende peakontor, tingimusel et selles liikmesriigis on asjaomase toote jaoks sätestatud töötlemiskünnis, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 2201/96 III lisas. Kogused, mille kohta taotlused esitatakse, arvestatakse liikmesriigi künnisest maha. Kogused, mille kohta taotlused esitatakse, arvestatakse maha selle liikmesriigi künnisest, kus on tooraine toodetud.”
(3)

Kuna industriaalmaadega tehtava koostöö järjepidevuse tagamine on oluline, on vaja vältida kõnealust koostööd hõlmava õigusliku aluse võimalikku puudumist määruse (EÜ) nr 382/2001 kehtivuse lõppemise kuupäeva ja uue õigusliku raamistiku kohaldamise kuupäeva vahel. Määruse (EÜ) nr 382/2001 kehtivuse pikendamisega piisavaks ajavahemikuks on võimalik täita lünk industriaalmaadega tehtavat koostööd reguleerivas õiguslikus raamistikus.
(5)

Toetussertifikaatide vähendamine ja vastava tagatise proportsionaalne vabastamine peaks olema lubatud, kui ettevõtjad suudavad pädevale siseriiklikule asutusele rahuldavalt näidata, et nende tagastamisnõudeid on mõjutanud EÜ–Rumeenia assotsiatsiooninõukogu otsus nr 3/2005. Toetussertifikaadi summa vähendamise ja vastava tagatise proportsionaalse vabastamise taotluse hindamisel peaks pädev siseriiklik asutus kahtluse korral võtma eelkõige arvesse nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 4045/89 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt ning direktiivi 77/435/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (4) artikli 1 lõikes 2 osutatud dokumente, mis ei piira kõnealuse määruse teiste sätete kohaldamist. Halduslikel põhjustel on kohane, et toetussertifikaadi summa vähendamise ja tagatise vabastamise taotlused esitatakse lühikese aja jooksul ning heakskiidetud vähendamissummadest teatatakse komisjonile õigeaegselt, et hõlmata need 1. veebruarist 2006 väljaantavate toetussertifikaatide summa määratlemiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1043/2005.
(1)

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklis 9 on sätestatud majandusaasta kahe viimase kuu jooksul töötlemata kuivatatud viinamarjade ja kuivatatud viigimarjade ladustamise kord. Antud korraga on ette nähtud heakskiidetud ladustusasutused ning neile makstava ladustusabi ja rahaline hüvitis. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1622/1999 (2) on määratud kindlaks nõudmised, millele heakskiitmist taotlevad ladustusasutused peavad vastama, ning mis annavad piisava tagatise, et nad suudavad ladustada tooteid rahuldavates tehnilistes tingimustes.
(10)

Määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 4 lõikes 5 ettenähtud meetmed liigi Gallus gallus aretuskarju käsitleva ühenduse eesmärgi kehtestamiseks üleminekuperioodil põhinevad juba direktiivi 92/117/EMÜ kohaselt kindlaksmääratud salmonella kontrollimise metoodikal ning meetmete ülejäänud aspektid on seotud riskijuhtimisega. Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kavandanud töörühm Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) osavõtul. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2160/2003 artiklis 15 sätestatud nõuet konsulteerida Euroopa Toiduohutusametiga kõikides küsimustes, millel võib olla oluline mõju rahvatervisele, ei ole ametlik konsulteerimine Euroopa Toiduohutusametiga käesolevas etapis vajalik.
(3)

Tuleks lubada toetussertifikaatide summade vähendamist ja vastavate tagatiste võrdelist tagasimaksmist, kui ettevõtjad tõendavad siseriiklikule pädevale asutusele, et otsus 2005/45/EÜ on mõjutanud nende toetusetaotlusi. Toetussertifikaadi summa vähendamise ja vastava tagatise võrdelise tagastamise taotluste hindamisel peaks siseriiklik pädev asutus kahtluse korral eelkõige arvesse võtma nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 4045/89 (Euroopa Põllumajanduse Arengu- ja Tagatisfondi tagatisrahastu rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt ning direktiivi 77/435/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) artikli 1 lõikes 2 osutatud dokumente, ilma et see piiraks nimetatud määruse muude sätete kohaldamist.
—

on esitatud tõend, et on täidetud tolliformaalsused ekspordi osas ühenduse tolliterritooriumilt ja impordi osas pakkumise raames ette nähtud kolmandasse riiki. Ekspordi tõendid ühenduse tolliterritooriumilt ja impordi tõendid kolmandasse riiki on esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklile 7 ning artikli 16 lõigetele 1, 2 ja 3,
(7)

Seejärel toob Saksamaa esile võimaliku kahju juba olemasolevale, täielikult või osaliselt homonüümsele nimetusele või tootemargile või olemasolevatele toodetele, mida on turustatud seaduslikult juba vähemalt viis aastat enne määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohast avaldamise kuupäeva. Seejärel toob Saksamaa esile võimaluse, et praegu “Miel de Provence’i” nimetuse all mett turustavad tootjad ei saaks pärast kõnealust registreerimist seda nimetust enam kasutada, kui nende tooted ei vasta spetsifikaadile kas õistaimede päritolu või tootmispiirkonna tõttu.
(2)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (4) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatavaid tariifikvoote hallatakse kooskõlas nende eeskirjadega.
1.

X lisa A peatüki punkt 3 asendatakse järgmisega: “3. Riiklikud tugilaborid on: Austria Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH, Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling Robert Koch Gasse 17 A-2340 Mödling Belgia CERVA -CODA-VAR Centre d'Étude et de Recherches Vétérinaires et Agrochimiques Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie Veterinary and Agrochemical Research Centre Groeselenberg 99 B-1180 Bruxelles Küpros State Veterinary Laboratories Veterinary Services CY-1417 Athalassa Nicosia Tšehhi Vabariik Státní veterinární ústav Jihlava Rantířovská 93 586 05 Jihlava Taani Danmarks Fødevareforskning Bülowsvej 27 DK-1790 København V Eesti Veterinaar- ja Toidulaboratoorium Kreutzwaldi 30 Tartu 51006 Soome Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos Hämeentie 57 FIN-00550 Helsinki Prantsusmaa Agence française de sécurité sanitaire des aliments Laboratoire de pathologie bovine 31, avenue Tony Garnier 69 364 LYON CEDEX 07 Saksamaa Friedrich-Loeffler-Institut, Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit Anstaltsteil Insel Riems Boddenblick 5A D-17498 Insel Riems Kreeka Ministry of Agriculture — Veterinary Laboratory of Larisa 7th km of Larisa — Trikala Highway GR-411 10 Larisa Ungari Országos Állategészségügyi Intézet (OÁI) Pf. 2. Tábornok u. 2. H-1581 Budapest Iirimaa Central Veterinary Research Laboratory Young's Cross Celbridge Co. Kildare Itaalia Istituto Zooprofilattico Sperimentale del Piemonte, Liguria e Valle d’Aosta — CEA Via Bologna, 148 I-10154 Torino Läti State Veterinary Medicine Diagnostic Centre Lejupes Str. 3 Riga LV 1076 Leedu Nacionalinė veterinarijos laboratorija J. Kairiūkščio g. 10 LT-08409 Vilnius Luksemburg CERVA -CODA-VAR Centre d'Étude et de Recherches Vétérinaires et Agrochimiques Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie Veterinary and Agrochemical Research Centre Groeselenberg 99 B-1180 Bruxelles Malta National Veterinary Laboratory Albert Town Marsa Madalmaad Centraal Instituut voor Dierziektecontrole-Lelystad Houtribweg 3g 8221 RA Lelystad Postbus 2004 8203 AA Lelystad Poola Państwowy Instytut Weterynaryjny (PIWet) 24-100 Puławy al. Partyzantów 57 Portugal Laboratório Nacional de Investigação Veterinária Estrada de Benfica 701 P-1500 Lisboa Slovakkia State Veterinary Institute Zvolen Pod dráhami 918 SK-960 86, Zvolen Sloveenia National Veterinary Institute Gerbičeva 60 1000 Ljubljana Hispaania Laboratorio Central de Veterinaria (Algete) Ctra. de Algete km. 8 28110 Algete (Madrid) Rootsi National Veterinary Institute S-751 89 Uppsala Ühendkuningriik Veterinary Laboratories Agency Woodham Lane New Haw Addlestone Surrey KT15 3NB”
1.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt. a) Lõike 1 punkti b kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga: “Kui sekkumisvarudes puudub riis, lubab komisjon tasuda ühenduse turult varutud riisi ja riisitoodete tarnimise eest teravilja sekkumisvarudest üleandmisega.” b) Lõike 2 punkti a lisatakse pärast kolmandat lõiku järgmine lõik: “Teise lõigu kolmandas taandes käsitletud juhul ning kui tarnimisega hõlmatakse ülevõetud sekkumisvarude vahetuseks riisi või riisitooteid, täpsustatakse pakkumiskutses, et kõrvaldatav toode on pärit sekkumisameti valduses olevast teraviljast.” c) Lõige 2a asendatakse järgmise tekstiga: “2 a. Sekkumisvarust pärit tooted võib lisada kava elluviimiseks vajalike toiduainete tootmiseks mõeldud ühenduse turult varutud toodetele. Kõnealusel juhul peab sekkumisvarudest pärit olevate toodete osa olema vähemalt 40 % tarnitavate toiduainete netokaalust. Esimeses lõigus käsitletud juhul sisaldab pakkumiskutse märget selle kohta, et sekkumisvarudest pärit olevate toodete osa peab olema vähemalt 40 % tarnitavate toiduainete netokaalust.”
(6)

Nõukogu 27. novembri 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 3492/90 (millega nähakse ette asjaolud, mida tuleb aastaaruannetes arvesse võtta Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust riikliku ladustamisena rakendatavate sekkumismeetmete finantseerimiseks) (5) artiklitega 2 ja 5 sätestatakse eeskirjad vastutuse kohta. Eespool nimetatud artiklitega nähakse peamiselt ette, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende toodete korralik säilitamine, mille suhtes kohaldatakse ühenduse sekkumist, ning et kogused, mille tarbimisväärtus on ladustamise normaalsete füüsiliste tingimuste või liiga pika säilitamisaja tõttu langenud, kirjendatakse kontodele, nagu oleks need sekkumislaost ära viidud kuupäeval, mil tarbimisväärtuse vähenemine tuvastati. Samuti täpsustatakse artiklitega, et toode loetakse riknenuks, kui see ei vasta enam ostmise ajal kehtinud kvaliteedinõuetele. Sellest tulenevalt võib ühenduse eelarvest rahastada ainult nendest sätete kohaseid riknemisi. Seega vastutab liikmesriik ise olukorra puhul, kui tema otsus käesoleva määruse põhjal nõutava riskianalüüsi kohta on ebapädev ja hiljem selgub, et toode ei vastanud miinimumnõuetele. Sellise otsusega ei saaks tagada toote kvaliteeti ja sellest tulenevalt toote korralikku säilitamist. Seepärast tuleks täpsustada tingimusi liikmesriigi vastutuse osas.
b)

nad saadetakse tunnustatud loomakasvatusettevõtetesse, mille arv on piiratud ja mis on välja valitud vastavalt parimate ja halvimate juhtude riskianalüüsile, mis koostati episootiliste haiguste, eriti suu- ja sõrataudi, situatsiooniplaanide kavandamisel, ja tingimusel, et tunnustatud loomakasvatusettevõtetes asuvad loomad viiakse: i) kas otse samas liikmesriigis asuvasse tapamajja; või ii) samas liikmesriigis asuvasse teise ettevõttesse, mille suhtes pädev asutus garanteerib, et suu- ja sõrataudile vastuvõtlikud loomad viiakse ettevõttest minema vaid: a) vastavalt punktile i või b) juhul kui loomad on saadetud ettevõttesse, kus ei kasutata söödana käesolevas lisas nimetatud tooteid, pärast seda, kui on möödunud 21päevane ooteaeg alates loomade saabumisest.