ET Euroopa Liidu Teataja L 65/48

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/392,

11. november 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 909/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad väärtpaberite keskdepositooriumide suhtes kohaldatavaid tegevuslubade andmise, järelevalve ja tegevusega seotud nõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 3, artikli 17 lõiget 9, artikli 22 lõiget 10, artikli 25 lõiget 12, artikli 55 lõiget 7, artikli 18 lõiget 4, artikli 26 lõiget 8, artikli 29 lõiget 3, artikli 37 lõiget 4, artikli 45 lõiget 7, artikli 46 lõiget 6, artikli 33 lõiget 5, artikli 48 lõiget 10, artikli 49 lõiget 5, artikli 52 lõiget 3 ja artikli 53 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

(1) Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, sest neis kõigis käsitletakse väärtpaberite keskdepositooriumide (edaspidi „keskdepositooriumid“) suhtes kohaldatavaid järelevalvenõudeid. Et tagada kooskõla kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda isikutele, kelle suhtes neid sätteid kohaldatakse, sätetest põhjalik ülevaade ja sätetele lihtne juurdepääs, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 909/2014 ette nähtud järelevalvealaste nõuetega seotud regulatiivsed tehnilised standardid ühes määruses.

(2) Pidades silmas finantsturgude üleilmset olemust ja kohustusi, mis liit on endale selles valdkonnas võtnud, tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 2012. aasta aprillis välja antud makse- ja arveldussüsteemide komitee ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni põhimõtteid finantsturu infrastruktuuri kohta (edaspidi „CPSS-IOSCO põhimõtted“).

(3) Et tagada liidus toimuva väärtpaberiarvelduse täiustamist käsitlevate eeskirjade järjepidev kohaldamine, tuleks teatud tehnilised mõisted selgelt määratleda.

(4) See on oluline, et tagada keskdepositooriumide puhul asjakohane tegevusloa andmine ja järelevalve. Sellega seoses tuleks koostada loetelu liidu kõige asjakohasemaid arveldusvaluutasid emiteerivatest asutustest, kes tuleks kaasata keskdepositooriumile tegevusloa andmise ja keskdepositooriumi üle järelevalve tegemise protsessi. Seda tehes tuleks aluseks võtta kõnealuste asutuste emiteeritavate valuutade osakaal keskdepositooriumis aasta jooksul arveldatud makse vastu arvelduskorralduste koguväärtuses ja keskdepositooriumis teatavas liidu valuutas arveldatud makse vastu arvelduskorralduste osakaal võrreldes kõikides liidu depositooriumides kõnealuses valuutas arveldatud makse vastu arvelduskorralduste koguväärtusega.

(5) Võimaldamaks pädeval asutusel teostada põhjalik hindamine, peaks tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitama teabe oma sisekontrolli ülesehituse ja oma juhtorganite sõltumatuse kohta, et pädev asutus saaks hinnata, kas juhtimisstruktuur tagab keskdepositooriumi sõltumatuse ning kas kõnealune struktuur ja selle aruandlusliinid, nagu ka võimalike huvide konfliktide lahendamiseks kasutusele võetud mehhanismid, on piisavad.

(6) Et pädev asutus saaks hinnata keskdepositooriumi kõrgema juhtkonna ja juhtorgani liikmete mainet ning kogemusi ja oskusi, peaks tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitama hindamise jaoks kogu asjakohase teabe.

(7) Teave keskdepositooriumi filiaalide ja tütarettevõtjate kohta on vajalik selleks, et pädev asutus saaks selgelt aru keskdepositooriumi organisatsioonilisest struktuurist ning suudaks hinnata kõnealuste filiaalide ja tütarettevõtjate tegevuse tõttu keskdepositooriumile avalduvat mis tahes võimalikku riski.

(8) Tegevusluba taotlev keskdepositoorium peaks esitama pädevale asutusele asjakohase teabe, millest on näha, et tal on oma ülesannete pidevaks täitmiseks olemas vajalikud rahalised vahendid ja piisav talitluspidevuse strateegia.

(9) On tähtis, et pädev asutus saaks lisaks põhitegevust käsitlevale teabele teavet kõrvateenuste kohta, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium kavatseb osutada, et pädeval asutusel oleks asjaomase keskdepositooriumi teenustest täielik ülevaade.

(10) Et pädev asutus saaks hinnata tegevusluba taotleva keskdepositooriumi tehniliste süsteemide järjekindlust ja nõuetekohast toimimist, peaks asjaomane keskdepositoorium esitama pädevale asutusele asjakohaste tehniliste süsteemide kirjelduse ja selgituse nende haldamise kohta, märkides muu hulgas, kas kõnealuste süsteemide haldamine on antud edasi kolmandale isikule.

(11) Oluline on keskdepositooriumi osutatavate põhiteenustega seotud tasusid käsitlev teave, mis peaks olema osa keskdepositooriumi tegevusloa taotlusest, võimaldamaks pädeval asutusel veenduda, et kõnealused tasud on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning ei ole liidetud muude teenuste kuludega.

(12) Kandmaks hoolt selle eest, et investorite huvid on kaitstud ja õigusaktide konfliktide küsimused lahendatakse asjakohaselt, peaks keskdepositoorium, hinnates meetmeid, mida ta kavatseb võtta selleks, et võimaldada oma kasutajatel järgida määruse (EL) nr 909/2014 artikli 49 lõikes 1 osutatud riigisisest õigust, võtma kooskõlas asjakohase riigisisese õigusega vajaduse korral arvesse nii emitente kui ka liikmeid.

(13) Et tagada finantsturul õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs notariteenustele, kesksetele hoidmisteenustele ja väärtpaberiarveldusteenustele, on teistele keskdepositooriumidele ja turuinfrastruktuuridele antud kooskõlas määrusega (EL) nr 909/2014 keskdepositooriumile juurdepääs. Seepärast peaks tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitama pädevale asutusele teabe juurdepääsupõhimõtete ja -menetluste kohta.

(14) Et pädev asutus saaks tulemuslikult täita oma tegevuslubade andmisega seotud ülesandeid, peaks ta saama kogu vajaliku teabe tegevusluba taotlevatelt keskdepositooriumidelt ja seotud kolmandatelt isikutelt, sealhulgas nendelt kolmandatelt isikutelt, kellele asjaomased keskdepositooriumid on oma operatiivsed funktsioonid ja tegevused edasi andnud.

(15) Et tagada tegevusluba taotleva keskdepositooriumi juhtimiseeskirjade üldine läbipaistvus, tuleks pädevale asutusele esitada dokumendid, mis kinnitavad, et asjaomane keskdepositoorium on kehtestanud vajaliku korra, mille alusel luuakse iga tema hallatava väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks mittediskrimineerivalt sõltumatu kasutajate komitee.

(16) Et kindlustada peamiste infrastruktuuriteenuste nõuetekohane toimimine finantsturul, peaks tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitama pädevale asutusele kogu vajaliku teabe tõendamaks, et tal on asjakohased põhimõtted ja menetlused, millega tagada usaldusväärsed andmete säilitamise süsteemid, ning tõhusad mehhanismid oma teenuste jaoks, sealhulgas eeskätt meetmed arvelduse ebaõnnestumise ennetamiseks ja arvelduse ebaõnnestumisega tegelemiseks, samuti eeskirjad, mis käsitlevad emissiooni terviklikkust, liikmete ja klientide väärtpaberite kaitset, arvelduse lõplikkust, liikme makseviivitust ning liikmete ja klientide vara ülekandmist tegevusloa kehtetuks tunnistamise korral.

(17) Keskdepositooriumi tegevusloa taotlus peab sisaldama asjaomase keskdepositooriumi osutatavate teenustega seotud riskijuhtimismudeleid, mis võimaldavad pädeval asutusel hinnata kasutusele võetud menetluste usaldusväärsust ja terviklikkust ning aitavad turuosalistel teha teadlikke valikuid.

(18) Et kontrollida tegevusluba taotleva keskdepositooriumi ühendusi käsitlevate kokkulepete turvalisust ning hinnata ühendatud süsteemides kohaldatavaid eeskirju ja ühendustest tulenevaid riske, peaks pädev asutus saama asjaomaselt keskdepositooriumilt kogu analüüsi jaoks vajaliku teabe koos keskdepositooriumi hinnanguga ühendusi käsitlevate kokkulepete kohta.

(19) Kiites heaks keskdepositooriumi osaluse mõne teise üksuse kapitalis, peaks keskdepositooriumi pädev asutus arvesse võtma kriteeriume, millega kantakse hoolt selle eest, et osalus ei suurenda märkimisväärselt keskdepositooriumi riskiprofiili. Et tagada keskdepositooriumi osutatavate teenuste turvalisus ja järjepidevus, ei tohiks keskdepositoorium võtta endale osalusega piiramatuid finantskohustusi muude kui määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud teenuseid osutavate juriidiliste isikute kapitalis. Keskdepositoorium peaks täielikult kapitaliseerima riskid, mis kaasnevad osalusega mõne muu üksuse kapitalis.

(20) Et keskdepositoorium ei oleks sõltuv ühestki teisest aktsionärist üksustes, kus tal on osalus, muu hulgas riskijuhtimisstrateegia puhul, peaks tal olema kõnealuste üksuste üle täielik kontroll. See nõue peaks ühtlasi aitama pädevatel asutustel ja kaasatud asutustel teha järelevalvet, võimaldades pääseda hõlpsasti ligi asjakohasele teabele.

(21) Keskdepositooriumil peaksid olema selged strateegilised osaluspõhimõtted, milles minnakse kaugemale pelgast kasumi teenimisest, võttes arvesse keskdepositooriumis emiteeritavate väärtpaberite emitentide ning keskdepositooriumi liikmete ja klientide huve.

(22) Et korralikult kvantifitseerida ja kirjeldada riske, mis kaasnevad keskdepositooriumi osalusega mõnes teises juriidilises isikus, peaks keskdepositoorium esitama sise- või välisaudiitori heaks kiidetud sõltumatu riskianalüüsi, milles on käsitletud kõnealusest osalusest keskdepositooriumile tulenevaid finantsriske ja -kohustusi.

(23) Võttes arvesse finantskriisi käigus saadud kogemusi, peaksid asutused keskenduma pigem pidevale järelevalvele kui järelkontrollile. Seepärast tuleb tagada, et pädeval asutusel on iga määruse (EL) nr 909/2014 kohase läbivaatamise ja hindamise jaoks pidevalt piisav juurdepääs teabele. Iga läbivaatamise ja hindamise jaoks esitatava teabe ulatuse kindlaksmääramisel tuleks käesoleva määruse sätetes lähtuda nõuetest, mida keskdepositoorium peab täitma tegevusloa taotlemisel määruse (EL) nr 909/2014 alusel. See hõlmab tegevusloa taotlemise käigus juba esitatud teabe olulisi muudatusi, perioodiliste sündmustega seotud teavet ja statistilisi andmeid.

(24) Et edendada pädevate asutuste vahelist tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, peaks pädev asutus jagama keskdepositooriumi tegevuste läbivaatamise ja hindamise tulemusi teiste pädevate asutustega, kui selline teave tõenäoliselt aitab neil täita oma ülesandeid, ilma et see piiraks konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõuete kohaldamist, ning seda lisaks määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud koostöökorra rakendamisele. Tuleks korraldada lisateabevahetus pädevate asutuste ja kaasatud asutuste või finantsinstrumentide turgude eest vastutavate asutuste seas, mis võimaldab jagada läbivaatamise ja hindamise käigus pädevate asutuste järeldusi.

(25) Võttes arvesse koormust, mis võib kaasneda tohutu koguse keskdepositooriumi tegevust käsitleva teabe kogumise ja töötlemisega, ja et vältida dubleerimist, tuleks läbivaatamise ja hindamise raames esitada üksnes asjakohased muudetud dokumendid. Need dokumendid tuleks esitada viisil, mis võimaldab pädeval asutusel kindlaks teha kõik asjakohased muudatused, mis on tehtud keskdepositooriumi rakendatavatesse kokkulepetesse, strateegiatesse, protsessidesse ja mehhanismidesse pärast tegevusloa saamist või pärast viimase läbivaatamise ja hindamise lõpuleviimist.

(26) Teine liik teavet, mida pädeval asutusel on kasulik läbivaatamise ja hindamise teostamiseks omada, käsitleb sündmusi, mis on laadilt perioodilised ning on seotud keskdepositooriumi tegevuse ja keskdepositooriumi teenuste osutamisega.

(27) Keskdepositooriumi kohta põhjaliku riskihinnangu koostamiseks peab pädev asutus nõudma statistilisi andmeid keskdepositooriumi äritegevuse kohta, et hinnata riske, mis on seotud keskdepositooriumi tegevuse ja väärtpaberiturgude sujuva toimimisega. Lisaks võimaldavad statistilised andmed pädeval asutusel kontrollida finantsturgudel toimuvate väärtpaberitehingute ja väärtpaberiarvelduste mahtu ja tähtsust ning hinnata konkreetse keskdepositooriumi olemasolevat ja võimalikku mõju väärtpaberiturule tervikuna.

(28) Et jälgida ja hinnata riske, mis ohustavad või võivad ohustada keskdepositooriumi ja mis võivad hakata ohustama väärtpaberiturgude sujuvat toimimist, peaks pädeval asutusel olema võimalik nõuda keskdepositooriumi riskide ja tegevuse kohta lisateavet. Seepärast peaks pädeval asutusel olema võimalus määrata omal algatusel või mõne teise asutuse taotlusel kindlaks ükskõik milline lisateave, mida ta peab keskdepositooriumi tegevuse läbivaatamisel ja hindamisel vajalikuks, ning seda teavet nõuda.

(29) On oluline tagada, et kolmanda riigi keskdepositooriumid, kes kavatsevad osutada teenuseid vastavalt määrusele (EL) nr 909/2014, ei häiri liidu turgude nõuetekohast toimimist.

(30) Kolmanda riigi pädeva asutuse ülesanne on pidevalt hinnata, kas kolmanda riigi keskdepositoorium vastab täielikult asjaomase kolmanda riigi usaldatavusnõuetele. Tunnustamist taotlevalt keskdepositooriumilt ESMA-le esitatava teabe eesmärk ei tohiks olla dubleerida kolmanda riigi pädeva asutuse teostatud hindamist, vaid tagada, et asjaomase keskdepositooriumi suhtes teostatakse kõnealuses kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja jõustamist, mis tagab kõrgetasemelise investorite kaitse.

(31) Et ESMA saaks korraldada tunnustamistaotluse täieliku hindamise, tuleks taotluse esitaja esitatavat teavet täiendada teabega, mida on vaja pideva järelevalve, jõustamisvolituste ja kolmanda riigi pädeva asutuse võetavate meetmete tõhususe hindamiseks. Kõnealune teave tuleks esitada määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt kehtestatud koostöökorra alusel. Koostöökord peaks tagama, et ESMAt teavitatakse õigeaegselt mis tahes järelevalve- või jõustamismeetmest, mis võetakse kolmanda riigi tunnustamist taotleva keskdepositooriumi suhtes, ja mis tahes muudatustest tingimustes, mille alusel on antud asjaomasele keskdepositooriumile tegevusluba, samuti tunnustamisprotsessi raames keskdepositooriumi poolt algselt esitatud teabe asjakohastest ajakohastustest.

(32) Kandmaks hoolt selle eest, et investorite huvid on kaitstud ja õigusaktide konfliktide küsimused lahendatakse asjakohaselt, peaks kolmanda riigi keskdepositoorium, hinnates meetmeid, mida ta kavatseb võtta selleks, et võimaldada oma kasutajatel järgida määruse (EL) nr 909/2014 artikli 49 lõikes 1 osutatud riigisisest õigust, võtma kooskõlas kõnealuse riigisisese õigusega – nagu mainitud kõnealuse määruse artikli 49 lõikes 1 – arvesse nii emitente kui ka liikmeid, nagu on asjakohane.

(33) Usaldusväärse riskijuhtimisraamistiku loomiseks peaks keskdepositoorium käsitlema terviklikult ja igakülgselt kõiki asjakohaseid riske. Nende hulka peaksid kuuluma riskid, mida põhjustavad keskdepositooriumile ükskõik millised muud üksused, ja riskid, mida keskdepositoorium tekitab kolmandatele isikutele, sealhulgas oma kasutajatele, ning võimaluste piires riskid, mida keskdepositoorium tekitab oma klientidele, seotud keskdepositooriumidele, kesksetele vastaspooltele, kauplemiskohtadele, maksesüsteemidele, arveldavatele pankadele, likviidsuse pakkujatele ja investoritele.

(34) Kandmaks hoolt selle eest, et keskdepositooriumidel on kõigi oma kohustuste täitmiseks piisavalt personali ning et pädevatel asutustel on keskdepositooriumides, mille üle nad järelevalvet teevad, asjakohased kontaktpunktid, peaksid keskdepositooriumidel olema, eeskätt kõrgema juhtkonna ja juhtorgani tasandil, spetsiaalsed võtmetöötajad, kes vastutavad keskdepositooriumi ja oma isikliku tulemuslikkuse eest.

(35) Et tagada keskdepositooriumi tegevuse üle piisav kontroll, tuleks sisse seada keskdepositooriumi toiminguid, riskijuhtimisprotsesse ning vastavus- ja sisekontrollimehhanisme hõlmavad auditid ja neid korrapäraselt teostada. Auditite sõltumatuse huvides ei tuleks ilmtingimata kaasata välisaudiitorit, tingimusel et keskdepositoorium tõendab pädevale asutusele, et tema siseauditi sõltumatus on nõuetekohaselt tagatud. Oma siseauditi funktsiooni täitja sõltumatuse tagamiseks peaks keskdepositoorium looma ka auditikomitee.

(36) Keskdepositoorium peaks moodustama riskikomitee kandmaks hoolt selle eest, et tema juhtorgan saaks oma praeguse ja tulevase üldise riskitaluvuse ja -strateegia küsimustes kõrgeimal tasemel tehnilist nõu. Et tagada riskikomitee sõltumatus keskdepositooriumi tegevjuhtkonnast ja pädevuse kõrge tase, peaks riskikomitee koosnema peamiselt tegevjuhtkonda mittekuuluvatest liikmetest ja selle esimehel peaksid olema riskijuhtimise valdkonnas asjakohased kogemused.

(37) Võimalike huvide konfliktide hindamisel peaks keskdepositoorium lisaks oma juhtorgani, kõrgema juhtkonna või töötajate uurimisele võtma vaatluse alla ka kõik nimetatud isikutega või keskdepositooriumiga otseselt või kaudselt seotud füüsilised ja juriidilised isikud.

(38) Keskdepositooriumil peaks olema riskijuht, vastavuskontrollijuht ja tehnoloogiajuht, samuti riskijuhtimise, tehnoloogia, vastavus- ja sisekontrolli ning siseauditi funktsiooni täitjad. Keskdepositoorium peaks igal juhul olema võimeline korraldama kõnealuste funktsioonide sisestruktuuri vastavalt oma vajadustele. Riskijuhi, vastavuskontrollijuhi ja tehnoloogiajuhi rolli peaksid täitma erinevad isikud, kuivõrd neid ülesandeid täitvatel isikutel on tavaliselt erinev akadeemiline ja kutsealane taust. Ses suhtes järgitakse käesoleva määruse sätetes tähelepanelikult süsteemi, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (2) muude turuinfrastruktuuride jaoks.

(39) Keskdepositooriumi säilitatavad andmed peaksid olema struktureeritud ja need peaksid võimaldama pääseda hõlpsasti ligi keskdepositooriumi järelevalvesse kaasatud pädevate asutuste säilitatavatele andmetele. Keskdepositoorium peaks tagama, et andmed, mida ta säilitab, sealhulgas täielik arvestus hoitavate väärtpaberite üle, on täpsed ja ajakohased, et neid saaks kasutada järelevalve tegemisel usaldusväärse teabena.

(40) Et hõlbustada aruandlust ja ühtse teabekogumi säilitamist eri nõuete alusel, peaksid keskdepositooriumi säilitatavad andmed hõlmama igat üksikut teenust, mida keskdepositoorium kooskõlas määrusega (EL) nr 909/2014 osutab, ja vähemalt kõiki neid üksikasju, millest tuleb teatada kõnealuses määruses sätestatud arveldusdistsipliini eeskirjade alusel.

(41) Emitentide ja investorite õiguste kaitse on väga oluline väärtpaberituru nõuetekohase toimimise jaoks. Seepärast peaks keskdepositoorium rakendama asjakohaseid eeskirju, menetlusi ja kontrolle, et hoida ära väärtpaberite loata loomine või väljajätmine. Samuti peaks keskdepositoorium võrdlema vähemalt kord päevas enda hoitavaid väärtpaberikontosid.

(42) Keskdepositoorium peaks rakendama kindlaid arvestustavasid ja tegema auditeid veendumaks, et tema andmed väärtpaberite kohta on täpsed ja tema meetmed, millega tagatakse väärtpaberiemissioonide terviklikkus, on piisavad.

(43) Emissiooni terviklikkuse tulemuslikuks tagamiseks tuleks määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud kontode võrdlemise meetmeid kohaldada kõikide keskdepositooriumide suhtes, olenemata sellest, kas nad osutavad või ei osuta seoses väärtpaberiemissiooniga kõnealuses määruses osutatud notariteenust või keskset hoidmisteenust.

(44) Mis puudutab teisi kontode võrdlemisse kaasatud üksusi, siis sõltuvalt kõnealuste üksuste rollist tuleks vahet teha mitmel stsenaariumil. Kontode võrdlemise meetmed peaksid kajastama nende üksuste konkreetseid rolle. Registripidaja mudeli kohaselt säilitab registripidaja andmed väärtpaberite kohta, mis on registreeritud ka keskdepositooriumis. Arveldusagendi mudeli kohaselt vastutab fondijuht või arveldusagent konto eest, millel hoitakse osa keskdepositooriumis registreeritud väärtpaberiemissioonist. Ühise depositooriumi mudeli kohaselt kasutavad ühist depositooriumi keskdepositooriumid, kes loovad koostalitlusvõimelise ühenduse, ning ühine depositoorium peaks vastutama selliste väärtpaberite emissiooni üldise terviklikkuse eest, mille on algselt registreerinud või mida on keskselt hoidnud keskdepositooriumid, kes on loonud koostalitlusvõimelise ühenduse.

(45) Et maandada operatsiooniriske, mille hulka kuuluvad riskid, mis on põhjustatud puudujääkidest teabesüsteemides, sisemistes protsessides ja töötajate võimekuses või väliste sündmuste kaasa toodud häiretest, mille tulemuseks on keskdepositooriumi osutatavate teenuste vähenemine või halvenemine või kõnealuste teenuste osutamise lõppemine, peaksid keskdepositooriumid välja selgitama kõik riskid ja jälgima nende arengut, olenemata nende põhjustajatest, kelle sekka võivad kuuluda näiteks keskdepositooriumide kasutajad, keskdepositooriumidele teenuste osutajad ja muud turuinfrastruktuurid, sealhulgas teised keskdepositooriumid. Operatsiooniriske tuleks juhtida hästi dokumenteeritud ja kindlas raamistikus, kus on selgelt kindlaks määratud rollid ja vastutus. Kõnealune raamistik peaks hõlmama tegevuseesmärke, jälgimisaspekte ja hindamismehhanisme ning see tuleks integreerida keskdepositooriumi riskijuhtimissüsteemi. Operatsiooniriski juhtimise raamistiku eest peaks vastutama keskdepositooriumi riskijuht. Keskdepositooriumid peaksid juhtima oma riske keskdepositooriumisiseselt. Kui sisekontrollidest ei piisa või kui teatud riskide kõrvaldamine ei ole mõistlikkuse piires teostatav, peaks keskdepositooriumil olema võimalik kõnealused riskid rahaliselt kindlustada.

(46) Keskdepositooriumid ei peaks tegema investeeringuid, mis võivad mõjutada nende riskiprofiili. Keskdepositooriumid peaksid sõlmima tuletislepinguid üksnes siis, kui nad peavad maandama riski, mida nad ei suuda muul moel vähendada. Maandamine peaks toimuma teatavatel rangetel tingimustel, millega tagatakse, et tuletisinstrumente ei kasutata muul otstarbel kui riskide katmiseks ja neid ei kasutata kasumi teenimiseks.

(47) Keskdepositooriumi vara tuleks hoida turvaliselt, see peaks olema kergesti ligipääsetav ja seda peaks olema võimalik kiiresti realiseerida. Seepärast peaks keskdepositoorium tagama, et tema põhimõtted ja menetlused, mis on seotud kiire juurdepääsuga tema enda varale, põhinevad vähemalt vara laadil, suurusel, kvaliteedil, lõpptähtajal ja asukohal. Samuti peaks keskdepositoorium kandma hoolt selle eest, et hoidmis- või investeerimisfunktsiooni edasiandmine kolmandast isikust üksusele ei mõjuta negatiivselt kiiret juurdepääsu keskdepositooriumi varale.

(48) Oma likviidsusvajaduste rahuldamiseks peaks keskdepositooriumil olema viivitamatu juurdepääs oma sularahavahenditele ja samuti võimalus pääseda ligi kõikidele väärtpaberitele, mida ta oma nime all hoiab, samal tööpäeval, kui tehakse otsus vara realiseerida.

(49) Et tagada keskdepositooriumi varale parem kaitse vahendaja makseviivituse korral, peaks keskdepositoorium, kes saab juurdepääsu teisele keskdepositooriumile keskdepositooriumidevahelise ühenduse kaudu, hoidma kogu kõnealust vara ühendatud keskdepositooriumis eraldi kontol. Selle eraldamisega peaks tagatama, et keskdepositooriumi vara on eraldatud teiste üksuste varast ja asjakohaselt kaitstud. Sellegipoolest on vajalik lubada luua ühendusi kolmanda riigi keskdepositooriumiga isegi juhul, kui kolmanda riigi keskdepositooriumis ei ole eraldi kontod kättesaadavad, tingimusel, et taotluse esitanud keskdepositooriumi vara on igal juhul piisavalt kaitstud ning pädevaid asutusi on teavitatud eraldi kontode kasutamise võimaluse puudumisest tulenevatest riskidest ja selliste riskide asjakohasest maandamisest.

(50) Kandmaks hoolt selle eest, et keskdepositoorium investeerib oma rahalised vahendid väga likviidsetesse instrumentidesse, mille turu- ja krediidirisk on minimaalne, ning et sellised investeeringud saaks võimalikult väikese hinnaefektiga kiiresti realiseerida, peaks keskdepositoorium oma portfelli hajutama ja kehtestama nende instrumentide emitentidele, millesse ta oma vahendid investeerib, asjakohased riskide kontsentreerumise piirmäärad.

(51) Et tagada ühendust teise keskdepositooriumiga käsitleva kokkuleppe turvalisus ja tõhusus, peaks keskdepositoorium selgitama välja kõik kõnealuse kokkuleppega seotud võimalikud riskiallikad ning neid jälgima ja haldama. Keskdepositooriumidevahelisel ühendusel peaks olema kõikides jurisdiktsioonides põhjendatud õiguslik alus, mis toetab ühenduse ülesehitust ja tagab ühendusse kaasatud keskdepositooriumidele piisava kaitse. Ühendatud keskdepositooriumid peaksid mõõtma, jälgima ja juhtima teineteise põhjustatud krediidi- ja likviidsusriske.

(52) Taotluse esitanud keskdepositoorium, kes kasutab taotluse saanud keskdepositooriumiga loodud ühenduse haldamiseks kaudset keskdepositooriumidevahelist ühendust või vahendajat, peaks mõõtma, jälgima ja juhtima vahendaja kasutamisest tulenevaid lisariske, sealhulgas hoidmis-, krediidi-, õiguslikke ja operatsiooniriske, et tagada ühendust käsitleva kokkuleppe turvalisus ja tõhusus.

(53) Kui väärtpabereid hoitakse keskdepositooriumidevaheliste ühenduste kaudu mitmes keskdepositooriumis, peaksid keskdepositooriumid kohaldama emissiooni terviklikkuse tagamiseks spetsiaalseid kontode võrdlemise meetmeid ja oma tegevust kooskõlastama.

(54) Keskdepositooriumid peaksid tagama õiglase ja avatud juurdepääsu oma teenustele, võttes asjakohaselt arvesse riske finantsstabiilsusele ja turgude nõuetekohast toimimist. Nad peaksid kontrollima oma liikmete ja teiste kasutajatega kaasnevaid riske, kehtestades oma teenuste osutamiseks riskidega seotud kriteeriumid. Keskdepositooriumid peaksid tagama, et nende kasutajad, näiteks liikmed, teised keskdepositooriumid, kesksed vastaspooled, kauplemiskohad või emitendid, kellele antakse juurdepääs keskdepositooriumide teenustele, vastavad kõnealustele kriteeriumidele ning neil on vajalik tegevusvõime, rahalised vahendid, õiguslikud volitused ja riskijuhtimise alane oskusteave hoidmaks ära riskide tekkimine keskdepositooriumide ja teiste kasutajate jaoks.

(55) Et tagada oma väärtpaberiarveldussüsteemi turvalisus ja tõhusus, peaks keskdepositoorium pidevalt kontrollima oma juurdepääsunõuete täitmist ning tal peaksid olema selgelt kindlaks määratud ja avalikustatud menetlused, et hõlbustada sellise taotluse esitanud poole osalemise peatamist ja nõuetekohast lõpetamist, kes rikub või ei täida enam juurdepääsunõudeid.

(56) Et saada luba osutada panganduskõrvalteenuseid, peaks keskdepositoorium esitama pädevale asutusele taotluse, mis sisaldab kogu vajalikku teavet, kandmaks hoolt selle eest, et panganduskõrvalteenuste osutamine ei kahjusta keskdepositooriumi põhiteenuste tõrgeteta osutamist. Üksustelt, kes on juba saanud keskdepositooriumi tegevusloa, ei tuleks nõuda sellise teabe uuesti esitamist, mis on keskdepositooriumi tegevusloa taotlemise käigus määruse (EL) nr 909/2014 alusel juba esitatud.

(57) Õiguskindluse ja õigusaktide järjepideva kohaldamise tagamiseks tuleks teatavaid käesolevas määruses sätestatud nõudeid, mis on seotud arveldusdistsipliini käsitlevate meetmetega, kohaldada alates kõnealuste meetmete jõustumise kuupäevast.

(58) Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille ESMA esitas komisjonile.

(59) Käesolevas määruses sisalduvate tehniliste standardite koostamisel on ESMA teinud tihedat koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmete ja Euroopa Pangandusjärelevalvega.

(60) ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu teemalised avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt asutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „läbivaatamisperiood“– vaatluse alla võetav ajavahemik, mis algab eelmise läbivaatamis- ja hindamisperioodi lõpule järgneval päeval;

b) „arvelduskorraldus“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (4) artikli 2 punktis i määratletud maksejuhis;

c) „arvelduspiirang“– väärtpaberite blokeerimine, reserveerimine või märkimine, et muuta väärtpaberid arveldamise jaoks kättesaamatuks, või sularaha blokeerimine või reserveerimine, mis muudab selle arveldamise jaoks kättesaamatuks;

d) „börsil kaubeldav fond“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (5) artikli 4 lõike 1 punktis 46 määratletud fond;

e) „emitent-keskdepositoorium“– keskdepositoorium, kes pakub seoses väärtpaberiemissiooniga määruse (EL) nr 909/2014 lisa A jao punktis 1 või 2 osutatud põhiteenust;

f) „investor-keskdepositoorium“– keskdepositoorium, kes on kas mõne teise keskdepositooriumi hallatava väärtpaberiarveldussüsteemi liige või kes kasutab seoses väärtpaberiemissiooniga kolmandat isikut või vahendajat, kes on mõne teise keskdepositooriumi hallatava väärtpaberiarveldussüsteemi liige;

g) „püsiv andmekandja“– vahend, mis võimaldab salvestada teavet nii, et seda saab tulevikus asjaomase teabe otstarbe seisukohast piisava aja jooksul kasutada, ja mis võimaldab salvestatud teavet muutmata kujul taasesitada.

II PEATÜKK

KÕIGE OLULISEMATE ARVELDUSVALUUTADE KINDLAKSMÄÄRAMINE JA ASJAOMASTE KAASATUD ASUTUSTEGA KONSULTEERIMISE PRAKTILINE KORD

(määruse (EL) nr 909/2014 artikli 12 lõike 1 punktid b ja c)

Artikkel 2

Kõige olulisemate arveldusvaluutade kindlaksmääramine

1. Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 12 lõike 1 punktis b osutatud kõige olulisemate arveldusvaluutade kindlaksmääramisel kasutatakse üht järgmisest kahest arvutusest:

a) liidu iga valuuta suhteline osakaal keskdepositooriumis arveldatud makse vastu arvelduskorralduste koguväärtuses, arvutatuna ühe aasta kohta, tingimusel et iga valuuta osakaal ületab 1 %;

b) keskdepositooriumis teatavas liidu valuutas arveldatud makse vastu arvelduskorralduste suhteline osakaal võrreldes kõikides liidu keskdepositooriumides kõnealuses valuutas arveldatud makse vastu arvelduskorralduste koguväärtusega, arvutatuna ühe aasta kohta, tingimusel et igas liidu valuutas arveldatud makse vastu arvelduskorralduste osakaal ületab 10 %.

2. Lõikes 1 osutatud arvutused teeb kord aastas iga keskdepositooriumi pädev asutus.

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 12 lõike 1 punktides b ja c osutatud kaasatud asutustega konsulteerimine

1. Kui mõnda käesoleva määruse artikli 2 kohaselt kindlaks määratud kõige olulisemat arveldusvaluutat emiteerib rohkem kui üks keskpank, määravad need keskpangad endale asjaomase arveldusvaluuta jaoks määruse (EL) nr 909/2014 artikli 12 lõike 1 punktis b osutatud kaasatud asutuseks ühise esindaja.

2. Kui väärtpaberitehingute raha pool arveldatakse vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artikli 40 lõikele 1 mitme sama valuutat emiteeriva keskpanga juures avatud kontode kaudu, määravad asjaomased keskpangad endale kõnealuse määruse artikli 12 lõike 1 punktis c osutatud kaasatud asutuseks ühise esindaja.

III PEATÜKK

KESKDEPOSITOORIUMILE TEGEVUSLOA ANDMINE

(määruse (EL) nr 909/2014 artikkel 17)

1. JAGU

Üldine teave tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kohta

Artikkel 4

Tegevusluba taotleva keskdepositooriumi identifitseerimine ja õiguslik seisund

1. Tegevusloa taotlusesse märgitakse selgelt luba taotlev keskdepositoorium ning tegevus, mida keskdepositoorium kavatseb teostada, ja teenused, mida sel on kavas osutada.

2. Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet:

a) taotluse eest vastutava isiku kontaktandmed;

b) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi vastavus- ja sisekontrolli funktsiooni eest vastutava isiku või isikute kontaktandmed;

c) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi ärinimi, juriidilise isiku tunnus (LEI) ja registreeritud aadress liidus;

d) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi asutamisleping ja põhikiri või muud põhiseadusest ja õigusaktidest tulenevad dokumendid;

e) väljavõte asjakohasest äri- või kohturegistrist või taotluse esitamise kuupäeval kehtiv muus vormis tõend tegevusluba taotleva keskdepositooriumi registreeritud aadressi ja äritegevuse kohta;

f) väärtpaberiarveldussüsteemid, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium haldab või kavatseb hallata;

g) taotluse kohta tehtud juhtorgani otsuse koopia ning selle koosoleku protokoll, kus juhtorgan kiitis taotluse ja selle esitamise heaks;

h) skeem, millel on ära näidatud emaettevõtja, tütarettevõtjate ja mis tahes muude seotud üksuste või filiaalide vahelised seosed, kusjuures nimetatud üksuste puhul on märgitud nende täielik ärinimi, õiguslik seisund, registreeritud aadress ja maksukohustuslasena registreerimise number või äriregistri number;

i) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi tütarettevõtjate ja muude selliste juriidiliste isikute äritegevuse kirjeldus, kus tegevusluba taotlev keskdepositoorium omab osalust, sealhulgas teave osaluse suuruse kohta;

j) loetelu, mis sisaldab järgmist: i) selliste isikute või üksuste nimed, kellele kuulub otseselt või kaudselt vähemalt 5 % tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kapitalist või hääleõigustest, ii) selliste isikute või üksuste nimed, kellel võib olla tulenevalt oma osalusest tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kapitalis märkimisväärne mõju asjaomase keskdepositooriumi juhtimisele;

k) loetelu, mis sisaldab järgmist: i) selliste üksuste nimed, mille kapitalist ja hääleõigustest vähemalt 5 % kuulub tegevusluba taotlevale keskdepositooriumile, ii) selliste üksuste nimed, mille juhtimisele on tegevusluba taotleval keskdepositooriumil märkimisväärne mõju;

l) loetelu määruse (EL) nr 909/2014 lisa A jaos nimetatud põhiteenustest, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium osutab või kavatseb osutada;

m) loetelu määruse (EL) nr 909/2014 lisa B jaos sõnaselgelt kindlaks määratud kõrvalteenustest, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium osutab või kavatseb osutada;

n) loetelu määruse (EL) nr 909/2014 alusel lubatud, kuid lisa B jaos sõnaselgelt kindlaks määramata kõrvalteenustest, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium osutab või kavatseb osutada;

o) loetelu investeerimisteenustest, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/65/EL ja millele on osutatud punktis n;

p) loetelu teenustest ja tegevustest, mille tegevusluba taotlev keskdepositoorium on edasi andnud või kavatseb edasi anda kolmandale isikule kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 30;

q) valuuta või valuutad, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium käitleb või kavatseb käidelda seoses enda osutatavate teenustega, olenemata sellest, kas rahaarveldus toimub keskpanga kontol, keskdepositooriumi kontol või määratud krediidiasutuse kontol;

r) teave kõikide pooleliolevate ja lõplike kohtu-, haldus-, vahekohtu- või mis tahes muude õigusmenetluste kohta, milles tegevusluba taotlev keskdepositoorium osaleb ja millega võivad talle kaasneda rahalised või muud kulud.

3. Kui tegevusluba taotlev keskdepositoorium kavatseb osutada põhiteenuseid või rajada filiaali kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 23 lõikega 2, sisaldab tegevusloa taotlus ka järgmist teavet:

a) liikmesriik või liikmesriigid, kus tegevusluba taotlev keskdepositoorium kavatseb tegutseda;

b) tegevuskava, milles on eelkõige märgitud teenused, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium vastuvõtvas liikmesriigis osutab või kavatseb osutada;

c) valuuta või valuutad, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium vastuvõtvas liikmesriigis käitleb või kavatseb käidelda;

d) kui teenuseid osutatakse või kavatsetakse osutada filiaali kaudu, filiaali organisatsiooniline struktuur ja filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed;

e) kui see on asjakohane, hinnang meetmete kohta, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium kavatseb võtta selleks, et võimaldada oma kasutajatel järgida määruse (EL) nr 909/2014 artikli 49 lõikes 1 osutatud riigisisest õigust.

Artikkel 5

Üldine teave põhimõtete ja menetluste kohta

1. Tegevusloa taotlusesse märgitakse järgmine teave käesolevas peatükis nimetatud tegevusluba taotleva keskdepositooriumi põhimõtete ja menetluste kohta:

a) põhimõtete ja menetluste heakskiitmise ja rakendamise eest vastutavate isikute ametinimetused;

b) nende meetmete kirjeldus, millega tagatakse põhimõtetest ja menetlustest kinnipidamine ning jälgitakse nende järgimist.

2. Tegevusloa taotlus sisaldab korra kirjeldust, mille tegevusluba taotlev keskdepositoorium on määruse (EL) nr 909/2014 artikli 65 lõike 3 kohaselt sisse seadnud.

Artikkel 6

Teave keskdepositooriumi teenuste ja tegevuse kohta

Tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitab tegevusloa taotluses järgmise teabe:

a) artikli 4 lõike 2 punktides l–p osutatud teenuste üksikasjalik kirjeldus;

b) punktis a nimetatud teenuste osutamisel kohaldatav kord.

Artikkel 7

Teave gruppide kohta

1. Kui tegevusluba taotlev keskdepositoorium on osa grupist, mis hõlmab ka teisi keskdepositooriume või määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktis b osutatud krediidiasutusi, sisaldab tegevusloa taotlus järgmist teavet:

a) määruse (EL) nr 909/2014 artikli 26 lõikes 7 osutatud põhimõtted ja menetlused;

b) emaettevõtja ja grupi teiste ettevõtjate kõrgema juhtkonna ja juhtorgani koosseis ning aktsionäride struktuur;

c) teenused ja kõrgemasse juhtkonda mittekuuluvad võtmeisikud, keda tegevusluba taotlev keskdepositoorium jagab grupi teiste ettevõtjatega.

2. Kui tegevusluba taotleval keskdepositooriumil on emaettevõtja, esitatakse tegevusloa taotluses järgmine teave:

a) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi emaettevõtja registreeritud aadress;

b) kui emaettevõtja on üksus, mis on saanud tegevusloa või on registreeritud ja on järelevalve all liidu või kolmanda riigi õigusaktide alusel, asjakohane tegevusloa number või registreerimisnumber ja emaettevõtja üle järelevalve tegemiseks pädeva(te) asutus(t)e nimi (nimed).

3. Kui tegevusluba taotlev keskdepositoorium on andnud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 30 oma teenused või tegevused edasi gruppi kuuluvale ettevõtjale, sisaldab taotlus edasiandmislepingu kokkuvõtet ja koopiat.

2. JAGU

Rahalised vahendid tegevusluba taotleva keskdepositooriumi teenuste osutamiseks

Artikkel 8

Finantsaruanded, äriplaan ja finantsseisundi taastamise kava

1. Et pädev asutus saaks hinnata tegevusluba taotleva keskdepositooriumi vastavust määruse (EL) nr 909/2014 artiklite 44, 46 ja 47 nõuetele, sisaldab tegevusloa taotlus järgmist finants- ja äriteavet:

a) finantsaruanded, sealhulgas kõik viimase kolme aasta finantsaruanded ning viimase kolme aasta raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustusliku auditi aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (6) tähenduses;

b) kui tegevusluba taotlevat keskdepositooriumi auditeerib välisaudiitor, välisaudiitori nimi ja riiklik registreerimisnumber;

c) äriplaan, sealhulgas finantsplaan ja hinnanguline eelarve, kus on seoses tegevusluba taotleva keskdepositooriumi osutatavate teenustega nähtud ette erinevad äristsenaariumid vähemalt kolmeaastasel ajavahemikul;

d) tütarettevõtjate ja filiaalide asutamise kava ning tütarettevõtjate ja filiaalide asukoht;

e) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kavandatud äritegevuse kirjeldus, mis hõlmab asjaomase keskdepositooriumi tütarettevõtjate või filiaalide äritegevust.

2. Kui lõike 1 punktis a osutatud varasem finantsteave ei ole kättesaadav, esitatakse tegevusloa taotluses tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kohta järgmine teave:

a) tõendid piisavate rahaliste vahendite olemasolu kohta kuue kuu jooksul pärast tegevusloa andmist;

b) vahefinantsaruanne;

c) aruanded tegevusluba taotleva keskdepositooriumi finantsseisundi kohta, sealhulgas bilanss, kasumiaruanne, muudatused omakapitalis ja rahavoogudes ning kokkuvõte arvestusmeetoditest ja muud asjakohased selgitavad märkused;

d) emaettevõtja auditeeritud raamatupidamise aastaaruanded kolme taotluse esitamise kuupäevale eelneva majandusaasta kohta.

3. Et tagada tegevusluba taotleva keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 22 lõikes 2 osutatud kriitiliste funktsioonide täitmise järjepidevus, sisaldab taotlus asjakohase finantsseisundi taastamise kava kirjeldust, sealhulgas järgmist:

a) kõnealuse kava ja selle rakendamise ülevaade;

b) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kriitiliste funktsioonide, stressistsenaariumide ja finantsseisundi taastamist käivitavate sündmuste määratlus ning tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kasutatavate finantsseisundi taastamise vahendite kirjeldus;

c) hinnang mõju kohta, mida finantsseisundi taastamise kava võib avaldada sidusrühmadele, keda kõnealuse kava rakendamine tõenäoliselt mõjutab;

d) hinnang finantsseisundi taastamise kava õigusliku jõustatavuse kohta, mille puhul on arvesse võetud liidu, liikmesriigi või kolmanda riigi õigusaktides kehtestatud mis tahes õiguslikke piiranguid.

3. JAGU

Organisatsioonilised nõuded

Artikkel 9

Organisatsiooniskeem

Tegevusloa taotlus sisaldab organisatsiooniskeemi, millel on kirjeldatud tegevusluba taotleva keskdepositooriumi organisatsioonilist struktuuri. Kõnealusel skeemil on järgmine teave:

a) järgmisi rolle täitvad isikud ja nende ülesanded: i) kõrgema juhtkonna liikmed, ii) artikli 47 lõikes 3 osutatud operatiivsete funktsioonide eest vastutavad juhid, iii) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi filiaalide tegevuse eest vastutavad juhid, iv) muud tegevusluba taotleva keskdepositooriumi tegevuse jaoks olulisi rolle täitvad isikud;

b) iga osakonna ja üksuse töötajate arv.

Artikkel 10

Töötajate valiku põhimõtted ja menetlused

Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet tegevusluba taotleva keskdepositooriumi töötajate valikuga seotud põhimõtete ja menetluste kohta:

a) tasustamispoliitika kirjeldus, sealhulgas teave tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kõrgema juhtkonna ja juhtorgani liikmetele ning riskijuhtimise, vastavus- ja sisekontrolli, siseauditi ja tehnoloogia funktsiooni täitmiseks palgatud töötajatele makstava tasu põhi- ja muutuvelementide kohta;

b) meetmed, mille tegevusluba taotlev keskdepositoorium on kehtestanud, et maandada riski, mis seisneb liigses tuginemises mis tahes konkreetsele isikule usaldatud ülesannetele.

Artikkel 11

Riskiseirevahendid ja juhtimiskord

1. Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet tegevusluba taotleva keskdepositooriumi juhtimiskorra ja riskiseirevahendite kohta:

a) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi artikli 47 lõike 2 kohaselt kehtestatud juhtimiskorra kirjeldus;

b) artikli 47 lõike 1 kohaselt kehtestatud põhimõtted, menetlused ja süsteemid;

c) juhtorgani ja kõrgema juhtkonna ning artikli 48 kohaselt loodud komiteede koosseis ning kõnealuste organite liikmete ülesanded ja vastutus.

2. Lõikes 1 nimetatud teave sisaldab kõrgema juhtkonna ja juhtorgani liikmete valimise, ametisse nimetamise, tegevuse hindamise ja ametist kõrvaldamise menetluste kirjeldust.

3. Tegevusluba taotlev keskdepositoorium kirjeldab oma juhtimiskorra ja oma tegevuse eeskirjade avalikustamise menetlust.

4. Kui tegevusluba taotlev keskdepositoorium juhindub mõnest äriühingu üldjuhtimise alasest tunnustatud käitumisjuhendist, nimetatakse taotluses kõnealune juhend, esitatakse selle koopia ja põhjendatakse mis tahes olukorda, mille puhul tegevusluba taotlev keskdepositoorium sellest juhendist kõrvale kaldub.

Artikkel 12

Vastavuskontrolli, sisekontrolli ning siseauditi funktsioon

1. Tegevusloa taotlus sisaldab määruse (EL) nr 909/2014 artikli 26 lõikes 5 osutatud tegevusluba taotleva keskdepositooriumi rikkumisi käsitleva sisemise aruandluse korra kirjeldust.

2. Tegevusloa taotluses on teave tegevusluba taotleva keskdepositooriumi artiklis 51 osutatud siseauditi põhimõtete ja menetluste kohta, sealhulgas

a) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi siseauditisüsteemide piisavuse ja tõhususe kontrollimisel kasutatavate seire- ja hindamisvahendite kirjeldus;

b) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi infotöötlussüsteemide kontrolli- ja kaitsevahendite kirjeldus;

c) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi siseauditimeetodite väljatöötamise ja kohaldamise kirjeldus;

d) siseauditi funktsiooni tööplaan taotluse kuupäevale järgnevaks kolmeks aastaks;

e) iga sellise isiku ülesannete ja kvalifikatsiooni kirjeldus, kes vastutab artikli 48 lõike 1 punktis b osutatud auditikomitee järelevalve all artikli 47 lõike 3 punktis d osutatud siseauditi eest.

3. Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet tegevusluba taotleva keskdepositooriumi artikli 47 lõike 3 punktis c osutatud vastavus- ja sisekontrolli funktsiooni kohta:

a) vastavus- ja sisekontrolli funktsiooni eest vastutavate isikute ja kõikide muude vastavuse hindamisse kaasatud töötajate ülesannete ja kvalifikatsiooni kirjeldus, sealhulgas nende vahendite kirjeldus, millega tagatakse vastavus- ja sisekontrolli funktsiooni sõltumatus ülejäänud äriüksustest;

b) vastavus- ja sisekontrolli funktsiooniga seotud põhimõtted ja menetlused, sealhulgas selle kirjeldus, milline on juhtorgani ja kõrgema juhtkonna roll vastavuse tagamisel;

c) vastavus- ja sisekontrolli funktsiooni eest vastutavate isikute või ükskõik millise teise tegevusluba taotlevas keskdepositooriumis vastavuse hindamisse kaasatud töötajate koostatud kõige hiljutisem sisearuanne, kui see on olemas.

Artikkel 13

Kõrgem juhtkond, juhtorgan ja aktsionärid

1. Et pädev asutus saaks hinnata tegevusluba taotleva keskdepositooriumi vastavust määruse (EL) nr 909/2014 artikli 27 lõigete 1 ja 4 nõuetele, sisaldab tegevusloa taotlus kõikide tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kõrgema juhtkonna ja juhtorgani liikmete kohta järgmist teavet:

a) koopia elulookirjeldusest, kuhu on märgitud iga liikme kogemused ja teadmised;

b) andmed mis tahes kriminaal- ja halduskaristuste kohta, mis on määratud liikmele seoses finants- või andmeteenuste osutamisega või pettuse või vahendite väärkasutamisega, asjakohase ametliku tõendi vormis, kui see on asjaomases liikmesriigis olemas;

c) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi enda kinnitus hea maine kohta seoses finants- või andmeteenuste osutamisega, kus iga kõrgema juhtkonna ja juhtorgani liige märgib, kas i) teda on mõistetud süüdi kuriteos või haldusrikkumises seoses finants- või andmeteenuste osutamisega või pettuse või vahendite väärkasutamisega, ii) temaga seoses on reguleeriv asutus või valitsusorgan või -asutus teinud distsiplinaarmenetluse raames negatiivse otsuse või tema suhtes on algatatud mis tahes menetlus, mis ei ole veel lõpule viidud, iii) temaga seoses on tsiviilkohtumenetluses tuvastatud negatiivseid asjaolusid, mis on seotud finants- või andmeteenuste osutamisega või pettusega ettevõtte juhtimisel, iv) ta on olnud sellise ettevõtte juhtorgani või kõrgema juhtkonna liige, mille registreerimise või tegevusloa on reguleeriv asutus kehtetuks tunnistanud, vähemalt aasta enne registreerimise või tegevusloa kehtestuks tunnistamist, v) talle ei ole antud õigust tegutseda valdkonnas, milles tegutsemiseks on vaja reguleeriva asutuse poolset registreerimist või tegevusluba, vi) ta on olnud sellise ettevõtte juhtorgani või kõrgema juhtkonna liige, mille suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus, vähemalt aasta enne menetluse algatamist, vii) ta on olnud sellise ettevõtte juhtorgani või kõrgema juhtkonna liige, millele reguleeriv asutus on määranud karistuse, vähemalt aasta enne asjaomase karistuse määramist, viii) valitsus, reguleeriv asutus või kutseorganisatsioon on teda muul moel trahvinud, tema tegevuse peatanud, keelanud tal töötada teataval ametikohal või kohaldanud tema suhtes muid karistusi seoses finants- või andmeteenuste osutamisega, ix) tal on keelatud töötada direktorina või mis tahes muul juhtival ametikohal, ta on vabastatud töölt või ettevõtja muult ametikohalt väärkäitumise või kuritarvituse tõttu.

Käesoleva lõike punkti c ala punkti i kohaldamisel tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kinnitust ei nõuta, kui käesoleva lõike punkti b alusel on esitatud ametlik tõend.

2. Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet tegevusluba taotleva keskdepositooriumi juhtorgani kohta:

a) tõendid määruse (EL) nr 909/2014 artikli 27 lõike 2 järgimise kohta;

b) juhtorgani liikmete ülesannete ja vastutuse kirjeldus;

c) juhtorganis alaesindatud soo esindatuse sihtmärk, asjakohane strateegia kõnealuse sihtmärgini jõudmiseks ning meetod, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium kasutab kõnealuse sihtmärgi ning strateegia ja selle elluviimise avalikustamiseks.

3. Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet tegevusluba taotleva keskdepositooriumi omandistruktuuri ja aktsionäride kohta:

a) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi artikli 4 lõike 2 punktis i osutatud omandistruktuuri kirjeldus, sealhulgas iga sellise üksuse andmed ja osaluse suuruse kirjeldus, kellel on kontroll tegevusluba taotleva keskdepositooriumi tegevuse üle;

b) loetelu aktsionäridest ja isikutest, kellel on otseselt või kaudselt kontroll tegevusluba taotleva keskdepositooriumi juhtimise üle.

Artikkel 14

Huvide konfliktide lahendamine

1. Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet põhimõtete ja menetluste kohta, mis tegevusluba taotlev keskdepositoorium on kehtestanud kooskõlas artikliga 50 võimalike huvide konfliktide kindlakstegemiseks ja lahendamiseks:

a) võimalike huvide konfliktide kindlakstegemise, lahendamise ja pädevale asutusele teatavaks tegemise põhimõtete ja menetluste kirjeldus ning sellise protsessi kirjeldus, millega tagatakse, et tegevusluba taotleva keskdepositooriumi töötajad on kõnealustest põhimõtetest ja menetlustest teadlikud;

b) selliste kontrollide ja meetmete kirjeldus, mis on kehtestatud punktis a osutatud huvide konfliktide lahendamisega seotud nõuete täitmise tagamiseks;

c) järgmiste elementide kirjeldus: i) võtmetöötajate ülesanded ja vastutus, eriti kui nad on vastutavad ka muudes üksustes, ii) kord, millega tagatakse, et isikud, kelle puhul esineb pidev huvide konflikt, jäetakse kõrvale otsustusprotsessist ja mis tahes asjakohase teabe vastuvõtmisest küsimustes, mida pidev huvide konflikt mõjutab, iii) ajakohane register tegevusloa taotlemise hetkel esinevatest huvide konfliktidest ja kõnealuste huvide konfliktide lahendamise kirjeldus.

2. Kui tegevusluba taotlev keskdepositoorium on osa grupist, sisaldab lõike 1 punkti c alapunktis iii osutatud register nende huvide konfliktide kirjeldust, mis tulenevad teistest gruppi kuuluvatest ettevõtjatest seoses tegevusluba taotleva keskdepositooriumi osutatava mis tahes teenusega, ning kõnealuste huvide konfliktide lahendamiseks sisse seatud korra kirjeldust.

Artikkel 15

Konfidentsiaalsus

1. Tegevusloa taotlus sisaldab tegevusluba taotleva keskdepositooriumi põhimõtteid ja menetlusi, mis on kehtestatud konfidentsiaalse teabe loata kasutamise või avalikustamise ärahoidmiseks. Konfidentsiaalne teave hõlmab järgmist:

a) liikmete, klientide, emitentide või teiste tegevusluba taotleva keskdepositooriumi teenuste kasutajatega seotud teave;

b) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi käsutuses olev muu äritegevuse käigus saadud teave, mida ei ole lubatud kasutada ärilisel otstarbel.

2. Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet, mis käsitleb tegevusluba taotleva keskdepositooriumi töötajate juurdepääsu tegevusluba taotleva keskdepositooriumi käsutuses olevale teabele:

a) teabele juurdepääsuks loa andmist käsitlev sisekord, millega tagatakse turvaline juurdepääs andmetele;

b) andmete kasutamisele konfidentsiaalsuse tagamise eesmärgil seatud mis tahes piirangute kirjeldus.

Artikkel 16

Kasutajate komitee

Tegevusloa taotlus sisaldab iga kasutajate komitee kohta järgmist teavet:

a) kasutajate komitee mandaat;

b) kasutajate komitee juhtimiskord;

c) kasutajate komitee tegevuskord;

d) kasutajate komitee liikmete vastuvõtmise kriteeriumid ja valimise kord;

e) kasutajate komitee kavandatud liikmete loetelu ja teave huvide kohta, mida nad esindavad.

Artikkel 17

Andmete säilitamine

1. Tegevusloa taotlus sisaldab tegevusluba taotleva keskdepositooriumi käesoleva määruse VIII peatüki kohaselt kehtestatud ja rakendatavate andmete säilitamise süsteemide, põhimõtete ja menetluste kirjeldust.

2. Kui keskdepositoorium taotleb tegevusluba enne artikli 54 kohaldamise alguskuupäeva, sisaldab tegevusloa taotlus järgmist teavet:

a) analüüs selle kohta, mil määral vastavad tegevusluba taotleva keskdepositooriumi olemasolevad andmete säilitamise süsteemid, põhimõtted ja menetlused artikli 54 nõuetele;

b) rakenduskava, milles on üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas tegevusluba taotlev keskdepositoorium täidab artiklis 54 osutatud nõuded kuupäevaks, mil kõnealune artikkel muutub kohaldatavaks.

4. JAGU

Äritegevuse eeskirjad

Artikkel 18

Sihid ja eesmärgid

Tegevusloa taotlus sisaldab tegevusluba taotleva keskdepositooriumi määruse (EL) nr 909/2014 artikli 32 lõikes 1 osutatud sihtide ja eesmärkide kirjeldust.

Artikkel 19

Kaebuste käsitlemine

Tegevusloa taotlus sisaldab korda, mille tegevusluba taotlev keskdepositoorium on kehtestanud kaebuste käsitlemiseks.

Artikkel 20

Osalemisele esitatavad nõuded

Tegevusloa taotlus sisaldab kogu vajalikku teavet, mis käsitleb tema hallatavates väärtpaberiarveldussüsteemides osalemist vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 33 ja käesoleva määruse artiklitele 88–90. Kõnealune teave hõlmab järgmist:

a) osalemise kriteeriumid, mis võimaldavad õiglase ja avatud juurdepääsu kõigile juriidilistele isikutele, kes soovivad saada tegevusluba taotleva keskdepositooriumi hallatavate väärtpaberiarveldussüsteemide liikmeks;

b) kord, mille alusel võetakse distsiplinaarmeetmeid olemasolevate liikmete suhtes, kes ei vasta osalemise kriteeriumidele.

Artikkel 21

Läbipaistvus

1. Tegevusloa taotlus hõlmab dokumente ja teavet tegevusluba taotleva keskdepositooriumi hinnapoliitika kohta, mis on seotud määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 34 osutatud teenustega. See teave hõlmab eeskätt kõikide tegevusluba taotleva keskdepositooriumi osutatavate põhiteenustega seotud hindu ja tasusid ning nende mis tahes alandamist ja vähendamist ning sellise alandamise või vähendamise tingimusi.

2. Tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitab pädevale asutusele nende meetodite kirjelduse, mida kasutatakse asjakohase teabe avalikustamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 34 lõigetega 1, 2, 4 ja 5.

3. Tegevusloa taotlus sisaldab teavet, mis võimaldab pädeval asutusel hinnata, kuidas tegevusluba taotlev keskdepositoorium kavatseb täita kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 34 lõigetega 6 ja 7 nõuet pidada eraldi arvet kulude ja tulude kohta.

Artikkel 22

Teabevahetus liikmete ja teiste turuinfrastruktuuridega

Tegevusloa taotlus sisaldab asjakohast teavet selle kohta, kuidas tegevusluba taotlev keskdepositoorium kasutab suhtlemisel liikmete ja teiste turuinfrastruktuuridega rahvusvahelisi avatud teabevahetusmenetlusi ning sõnumivahetuse ja võrdlusandmete standardeid.

5. JAGU

Nõuded keskdepositooriumi osutatavatele teenustele

Artikkel 23

Registrikande vorm

Tegevusloa taotlus sisaldab teavet registrikandega seotud protsesside kohta, millega tagatakse tegevusluba taotleva keskdepositooriumi vastavus määruse (EL) nr 909/2014 artikli 3 nõuetele.

Artikkel 24

Kavandatud arvelduskuupäevad ning arvelduse ebaõnnestumise ennetamise ja arvelduse ebaõnnestumisega tegelemise meetmed

1. Tegevusloa taotlus sisaldab tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kohta järgmist teavet:

a) menetlused ja meetmed arvelduse ebaõnnestumise ennetamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 6;

b) meetmed arvelduse ebaõnnestumisega tegelemiseks kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 7.

2. Kui keskdepositoorium taotleb tegevusluba enne, kui määruse (EL) nr 909/2014 artiklid 6 ja 7 muutuvad kõnealuse määruse artikli 76 lõigete 4 ja 5 alusel kohaldatavaks, sisaldab tegevusloa taotlus rakenduskava, milles on üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas asjaomane keskdepositoorium täidab määruse (EL) nr 909/2014 artiklite 6 ja 7 nõuded.

Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud juriidilised isikud lisavad esimeses lõigus nimetatud rakenduskavale analüüsi selle kohta, mil määral vastavad nende olemasolevad eeskirjad, menetlused, mehhanismid ja meetmed määruse (EL) nr 909/2014 artiklite 6 ja 7 nõuetele.

Artikkel 25

Emissiooni terviklikkus

Tegevusloa taotlus sisaldab teavet tegevusluba taotleva keskdepositooriumi eeskirjade ja menetluste kohta, millega tagatakse määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 37 ja käesoleva määruse IX peatükis osutatud väärtpaberiemissioonide terviklikkus.

Artikkel 26

Liikmete väärtpaberite ja nende klientide väärtpaberite kaitse

Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet meetmete kohta, mis on kehtestatud selleks, et kaitsta kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 38 tegevusluba taotleva keskdepositooriumi liikmete ja nende klientide väärtpabereid:

a) eeskirjad ja menetlused, et vähendada ja juhtida väärtpaberite hoidmisega seotud riske;

b) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi pakutava eristamise eri tasemete üksikasjalik kirjeldus, iga tasemega seonduvate kulude kirjeldus, äritingimused, mille alusel eri tasemel eristamist pakutakse, ning teave eri tasemete peamise õigusliku mõju ja kohaldatava maksejõuetusõiguse kohta;

c) määruse (EL) nr 909/2014 artikli 38 lõikes 7 osutatud nõusoleku saamise eeskirjad ja kord.

Artikkel 27

Arvelduse lõplikkus

Tegevusloa taotlus sisaldab teavet arvelduse lõplikkust käsitlevate eeskirjade kohta, mille tegevusluba taotlev keskdepositoorium on kehtestanud vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 39.

Artikkel 28

Rahaarveldus

1. Tegevusloa taotlus sisaldab määruse (EL) nr 909/2014 artikli 40 kohast rahamaksete arveldamise korda iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida tegevusluba taotlev keskdepositoorium haldab.

2. Tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitab teabe selle kohta, kas rahamaksete arveldamine toimub vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artikli 40 lõikele 1 või 2.

Kui rahamaksete arveldamine on kavandatud toimuma kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 40 lõikega 2, selgitab tegevusluba taotlev keskdepositoorium, miks arveldamine kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 40 lõikega 1 ei ole praktiline ega võimalik.

Artikkel 29

Eeskirjad ja menetlused liikme makseviivituse korral

Tegevusloa taotlus sisaldab eeskirju ja menetlusi, mille tegevusluba taotlev keskdepositoorium on kehtestanud liikme makseviivitusega toimetulekuks.

Artikkel 30

Liikmete ja klientide vara ülekandmine tegevusloa kehtetuks tunnistamise korral

Tegevusloa taotlus sisaldab teavet menetluste kohta, mille tegevusluba taotlev keskdepositoorium on kehtestanud selleks, et tagada õigeaegne ja nõuetekohane klientide ja liikmete varaga arveldamine ja selle ülekandmine teisele keskdepositooriumile tegevusloa kehtetuks tunnistamise korral.

6. JAGU

Usaldatavusnõuded

Artikkel 31

Õiguslikud riskid

1. Tegevusloa taotlus sisaldab kogu teavet, mis on pädevale asutusele vajalik, et hinnata, kas tegevusluba taotleva keskdepositooriumi eeskirjad, menetlused ja lepingud on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 43 lõigetega 1 ja 2 selged, arusaadavad ja jõustatavad kõikides asjakohastes jurisdiktsioonides.

2. Kui tegevusluba taotlev keskdepositoorium kavatseb tegeleda äritegevusega eri jurisdiktsioonides, esitab ta pädevale asutusele teabe meetmete kohta, mis on kehtestatud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 43 lõikega 3 selleks, et teha kindlaks ja maandada riskid, mis tulenevad eri jurisdiktsioonides kehtivate õigusaktide võimalikest vastuoludest. See teave hõlmab kõnealuste meetmete aluseks olevat õiguslikku hinnangut.

Artikkel 32

Üldised äririskid

1. Tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitab pädevale asutusele selliste riskijuhtimis- ja kontrollisüsteemide ning IT-vahendite kirjelduse, mille ta on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 44 kasutusele võtnud, et juhtida äririske.

2. Kui tegevusluba taotlev keskdepositoorium on saanud kolmandalt isikult riskireitingu, esitab ta selle pädevale asutusele koos kõnealust riskireitingut toetava asjakohase teabega.

Artikkel 33

Operatsiooniriskid

1. Tegevusloa taotlus sisaldab teavet, millest on näha, et tegevusluba taotlev keskdepositoorium täidab kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 45 ja käesoleva määruse X peatükiga operatsiooniriskide juhtimise nõudeid.

2. Samuti sisaldab tegevusloa taotlus järgmist teavet seoses käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punktis p osutatud teenuste loeteluga:

a) edasiandmislepingute koopiad;

b) meetodid, mida kasutatakse edasiantud teenuste ja tegevuste taseme kontrollimiseks.

Artikkel 34

Investeerimispoliitika

Tegevusloa taotlus sisaldab tõendeid selle kohta, et:

a) tegevusluba taotlev keskdepositoorium hoiab oma finantsvara vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artikli 46 lõigetele 1, 2 ja 5 ning käesoleva määruse XI peatükile;

b) tegevusluba taotleva keskdepositooriumi investeeringud on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 46 lõikega 3 ja käesoleva määruse XI peatükiga.

Artikkel 35

Kapitalinõuded

Tegevusloa taotlus sisaldab järgmist teavet kapitalinõuete kohta:

a) teave, millest on näha, et tegevusluba taotleva keskdepositooriumi kapital, sealhulgas tema jaotamata kasum ja reservid, vastab määruse (EL) nr 909/2014 artikli 47 nõuetele;

b) määruse (EL) nr 909/2014 artikli 47 lõikes 2 osutatud kava ja selle ajakohastused ning tõendid selle kohta, et tegevusluba taotleva keskdepositooriumi juhtorgan või selle asjakohane komitee on selle heaks kiitnud.

7. JAGU

Artikkel 36

Keskdepositooriumidevahelised ühendused

Kui tegevusluba taotlev keskdepositoorium on loonud või kavatseb luua keskdepositooriumidevahelise ühenduse, sisaldab tegevusloa taotlus järgmist teavet:

a) keskdepositooriumidevahelise ühenduse kirjeldus koos hinnanguga tegevusluba taotleva keskdepositooriumi ühendust käsitleva kokkuleppega seotud võimalike riskiallikate kohta;

b) keskdepositooriumidevahelise ühenduse kaudu toimuva arvelduse eeldatav või tegelik maht ja väärtus;

c) menetlused kõikide ühendust käsitlevast kokkuleppest tulenevate ning tegevusluba taotlevat keskdepositooriumi ja selle liikmeid ohustavate võimalike riskide allikate kindlakstegemiseks, hindamiseks, jälgimiseks ja haldamiseks ning riskide maandamiseks kehtestatud asjakohased meetmed;

d) hinnang, mis käsitleb keskdepositooriumidevahelise ühenduse haldamise suhtes kohaldatavate maksejõuetusalaste õigusaktide kohaldatavust ja nende mõju tegevusluba taotlevale keskdepositooriumile;

e) muu asjakohane teave, mida pädev asutus nõuab, et hinnata keskdepositooriumidevahelise ühenduse vastavust määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 48 ja käesoleva määruse XII peatükis sätestatud nõuetele.

8. JAGU

Juurdepääs keskdepositooriumile

Artikkel 37

Juurdepääsueeskirjad

Tegevusloa taotlus sisaldab selliste menetluste kirjeldust, mis on kehtestatud selleks, et käsitleda juurdepääsutaotlusi, mis on saadud

a) juriidilistelt isikutelt, kes soovivad saada liikmeks, vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 33 ja käesoleva määruse XIII peatükile;

b) emitentidelt vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 49 ja käesoleva määruse XIII peatükile;

c) teistelt keskdepositooriumidelt vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 52 ja käesoleva määruse XIII peatükile;

d) teistelt turuinfrastruktuuridelt vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 53 ja käesoleva määruse XIII peatükile.

9. JAGU

Lisateave

Artikkel 38

Lisateabe taotlemine

Pädev asutus võib nõuda tegevusluba taotlevalt keskdepositooriumilt ükskõik millist lisateavet, mis on vajalik selle hindamiseks, kas tegevusluba taotlev keskdepositoorium vastab tegevusloa andmise ajal määruse (EL) nr 909/2014 nõuetele.

IV PEATÜKK

KESKDEPOSITOORIUMI OSALUS TEATUD ÜKSUSTES

(määruse (EL) nr 909/2014 artikli 18 lõige 3)

Artikkel 39

Keskdepositooriumi osaluse kriteeriumid

Kiites heaks keskdepositooriumi osaluse juriidilises isikus, kes ei osuta määruse (EL) nr 909/2014 lisa A ja B jaos sätestatud teenuseid, võtab pädev asutus arvesse järgmisi kriteeriume:

a) nende finantskohustuste ulatus, mille keskdepositoorium endale asjaomase osalusega võtab;

b) kas keskdepositooriumil on piisavad määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 46 osutatud kriteeriumidele vastavad rahalised vahendid, et katta riskid, mis tulenevad järgmisest: i) tagatised, mille keskdepositoorium annab kõnealusele juriidilisele isikule, ii) mis tahes tingimuslik kohustus, mille keskdepositoorium kõnealuse juriidilise isiku ees võtab, iii) kõnealuse juriidilise isiku mis tahes kahjumi jagamise kokkulepe või finantsseisundi taastamise mehhanism;

c) kas juriidiline isik, kelles keskdepositooriumil on osalus, osutab teenuseid, mis täiendavad määruse (EL) nr 909/2014 artikli 18 lõike 4 kohaselt keskdepositooriumi osutatavaid põhiteenuseid, olles i) määruse (EL) nr 648/2012 alusel tegevusloa saanud või tunnustatud keskne vastaspool või ii) määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 42 määratletud kauplemiskoht;

d) kas keskdepositoorium saab oma osalusega juriidilise isiku üle määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 21 määratletud kontrolli;

e) keskdepositooriumi koostatud analüüs osalusega kaasnevate riskide kohta, sealhulgas sise- või välisaudiitori heaks kiidetud mis tahes analüüs, millest on näha, et kõik osalusest tulenevad riskid on asjakohaselt juhitud. Pädevad asutused võtavad arvesse eelkõige järgmiseid keskdepositooriumi analüüsi aspekte: i) osaluse strateegiline põhjendus, milles on arvestatud keskdepositooriumi kasutajate, sealhulgas emitentide, liikmete ja nende klientide huvidega, ii) keskdepositooriumi osalusega kaasnevad finantsriskid ja -kohustused.

V PEATÜKK

LÄBIVAATAMINE JA HINDAMINE

(määruse (EL) nr 909/2014 artikkel 22)

Artikkel 40

Pädevale asutusele esitatav teave

1. Käesoleva peatüki kohaldamisel hõlmab artikli 1 punktis a määratletud läbivaatamisperiood ajavahemikku, mis jääb väärtpaberite keskdepositooriumile määruse (EL) nr 909/2014 artikli 17 lõike 1 kohaselt esimese tegevusloa andmise ning kõnealuse määruse artikli 22 lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise vahele.

2. Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 22 lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise jaoks esitab keskdepositoorium oma pädevale asutusele järgmise teabe:

a) artiklites 41 ja 42 osutatud teave;

b) keskdepositooriumi tegevusaruanne ja läbivaatamisperioodil tehtud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 16 lõikes 4 osutatud olulised muudatused ning kõik seonduvad dokumendid;

c) pädeva asutuse nõutav mis tahes lisateave, mis on vajalik selleks, et hinnata, kas keskdepositoorium ja selle tegevus vastasid läbivaatamisperioodil määruse (EL) nr 909/2014 nõuetele.

3. Lõike 2 punktis b osutatud aruanne sisaldab keskdepositooriumi kinnitust määruse (EL) nr 909/2014 sätete üldise järgimise kohta läbivaatamisperioodil.

Artikkel 41

Läbivaatamise jaoks oluline perioodiline teave

Keskdepositoorium esitab iga läbivaatamisperioodi kohta pädevale asutusele järgmise teabe:

a) kõik keskdepositooriumi värskeimad auditeeritud finantsaruanded, sealhulgas grupi tasandi konsolideeritud aruanded;

b) keskdepositooriumi kõige viimaste vahefinantsaruannete kokkuvõte;

c) juhtorgani otsused, mille puhul on järgitud kasutajate komitee nõuandeid, ja otsused, mille puhul juhtorgan on otsustanud kasutajate komitee nõuandeid mitte järgida;

d) teave mis tahes poolelioleva tsiviil-, haldus- või muu kohtu- või kohtuvälise menetluse kohta, millesse keskdepositoorium on kaasatud eelkõige maksu- ja maksejõuetuse küsimustes või küsimustes, millega võivad kaasneda keskdepositooriumile rahalised või mainega seotud kulud;

e) teave mis tahes poolelioleva tsiviil-, haldus- või muu kohtu- või kohtuvälise menetluse kohta, millesse on kaasatud juhtorgani või kõrgema juhtkonna liige ja millel võib olla keskdepositooriumile kahjulik mõju;

f) punktides d ja e osutatud menetluste raames tehtavad lõplikud otsused;

g) talitluspidevuse stressitestide või mõne sarnase läbivaatamisperioodil tehtud testi tulemuste koopia;

h) aruanne läbivaatamisperioodil esinenud ja mis tahes põhiteenuse tõrgeteta osutamist mõjutanud funktsioonide täitmisega seotud vahejuhtumite kohta, nendega tegelemiseks võetud meetmed ja meetmete võtmise tulemused;

i) aruanne väärtpaberiarveldussüsteemi toimimise kohta, sealhulgas hinnang süsteemi kättesaadavuse kohta läbivaatamisperioodil, mida väljendab päevaarvestuses aeg protsentides, mil süsteem on kooskõlas kokkulepitud parameetritega töökorras ja toimiv;

j) kokkuvõte keskdepositooriumi teostatud manuaalse sekkumise liikidest;

k) teave, mis käsitleb keskdepositooriumi kriitiliste funktsioonide kindlakstegemist, keskdepositooriumi finantsseisundi taastamise kavva tehtud olulisi muudatusi, stressistsenaariumide tulemusi, finantsseisundi taastamist käivitavaid sündmusi ja keskdepositooriumi finantsseisundi taastamise vahendeid;

l) teave mis tahes ametlike kaebuste kohta, mille keskdepositoorium on läbivaatamisperioodi jooksul saanud, sealhulgas järgmine teave: i) kaebuse laad, ii) kuidas kaebust menetleti, sealhulgas kaebuse tulemus, iii) kuupäev, mil kaebuse menetlemine lõpetati;

m) teave juhtumite kohta, kus keskdepositoorium keeldus andmast mis tahes olemasolevale või võimalikule liikmele, emitendile, teisele keskdepositooriumile või teisele turuinfrastruktuurile juurdepääsu oma teenustele vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artikli 33 lõikele 3, artikli 49 lõikele 3, artikli 52 lõikele 2 ja artikli 53 lõikele 3;

n) aruanne, mis käsitleb keskdepositooriumi loodud keskdepositooriumidevahelisi ühendusi mõjutavaid muudatusi, sealhulgas muudatusi, mis on tehtud kõnealustes ühendustes arveldamiseks kasutatavatesse mehhanismidesse ja menetlustesse;

o) teave kõikide läbivaatamisperioodil esinenud kindlaks tehtud huvide konflikti juhtumite kohta, sealhulgas kirjeldus selle kohta, kuidas need konfliktid lahendati;

p) teave sisekontrollide ja -auditite kohta, mis keskdepositoorium läbivaatamisperioodil teostas;

q) teave määruse (EL) nr 909/2014 kindlaks tehtud rikkumiste kohta, sealhulgas nende rikkumiste kohta, mis tuvastati määruse (EL) nr 909/2014 artikli 26 lõikes 5 osutatud aruandluskanali kaudu;

r) üksikasjalik teave keskdepositooriumi võetud mis tahes distsiplinaarmeetme kohta, sealhulgas liikmete tegevuse peatamise kohta kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 7 lõikega 9 koos peatamise aja ja põhjusega;

s) keskdepositooriumi üldine äristrateegia, mis hõlmab vähemalt kolme viimasele läbivaatamisele ja hindamisele järgnenud aastat, ning keskdepositooriumi teenuste osutamist käsitlev üksikasjalik äriplaan, mis hõlmab vähemalt üht viimasele läbivaatamisele ja hindamisele järgnenud aastat.

Artikkel 42

Iga läbivaatamise ja hindamise jaoks esitatavad statistilised andmed

1. Keskdepositoorium esitab iga läbivaatamisperioodi kohta pädevale asutusele järgmise statistilise teabe:

a) iga keskdepositooriumi hallatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete loetelu, kuhu on märgitud liikmete asutamisriik;

b) loetelu emitentidest ja loetelu keskdepositooriumi hallatavates väärtpaberiarveldussüsteemides keskselt ja mittekeskselt hoitavatel väärtpaberikontodel registreeritud väärtpaberite emissioonidest, kusjuures loetellu on märgitud emitentide asutamisriik ja selles on välja toodud emitendid, kellele keskdepositoorium osutab määruse (EL) nr 909/2014 lisa A jao punktides 1 ja 2 osutatud teenuseid;

c) keskdepositooriumi hallatavates väärtpaberiarveldussüsteemides keskselt ja mittekeskselt hoitavatel väärtpaberikontodel registreeritud väärtpaberite kogu turu- ja nimiväärtus;

d) punktis c osutatud väärtpaberite nimi- ja turuväärtus i) järgmiste finantsinstrumentide liikide kaupa: — direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis a osutatud vabalt võõrandatavad väärtpaberid, — direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 61 osutatud avalik võlakohustus, — direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis b osutatud vabalt võõrandatavad väärtpaberid, välja arvatud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 61 osutatud avalik võlakohustus, — direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis c osutatud vabalt võõrandatavad väärtpaberid, — direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 46 määratletud börsil kaubeldavad fondid, — ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja osakud, välja arvatud börsil kaubeldavad fondid, — rahaturuinstrumendid, välja arvatud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 61 osutatud avalik võlakohustus, — lubatud heitkoguse väärtpaberid, — muud finantsinstrumendid; ii) liikmete asutamisriikide kaupa, iii) emitentide asutamisriikide kaupa;

e) igas keskdepositooriumi hallatavas väärtpaberiarveldussüsteemis algselt registreeritud väärtpaberite nimi- ja turuväärtus;

f) punktis e osutatud väärtpaberite nimi- ja turuväärtus i) punkti d alapunktis i osutatud finantsinstrumentide liikide kaupa, ii) liikmete asutamisriikide kaupa, iii) emitentide asutamisriikide kaupa;

g) makse vastu arvelduskorralduste koguarv ja väärtus ning maksevabade arvelduskorralduste koguarv ja väärtus igas keskdepositooriumi hallatavas väärtpaberiarveldussüsteemis;

h) arvelduskorralduste koguarv ja väärtus i) punkti d alapunktis i osutatud finantsinstrumentide liikide kaupa, ii) liikmete asutamisriikide kaupa, iii) emitentide asutamisriikide kaupa, iv) arveldusvaluutade kaupa, v) järgmiste maksekorralduste liikide kaupa: — maksevabad arvelduskorraldused, mille hulka kuuluvad müüja maksevabad arvelduskorraldused ja ostja maksevabad arvelduskorraldused, — ülekanne makse vastu arvelduskorraldused ja makse ülekande vastu arvelduskorraldused, — ülekanne koos maksega arvelduskorraldused ja makse koos ülekandega arvelduskorraldused, — ülekandeta makse arvelduskorraldused; vi) makse vastu arvelduskorralduste puhul lähtudes sellest, kas raha pool on arveldatud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 40 lõikega 1 või kõnealuse artikli lõikega 2;

i) määruse (EL) nr 909/2014 artikli 7 lõikes 3 osutatud asendusostutehingute arv ja väärtus;

j) määruse (EL) nr 909/2014 artikli 7 lõikes 2 osutatud karistuste arv ja maht;

k) agendi või põhiarveldajana tegutseva keskdepositooriumi töödeldavate väärtpaberite laenuks andmise ja võtmise tehingute koguväärtus iga punkti d alapunktis i osutatud finantsinstrumentide liigi kohta;

l) iga keskdepositooriumidevahelise ühenduse kaudu arveldatud arvelduskorralduste koguväärtus, täpsustades, kas keskdepositoorium on taotluse esitanud keskdepositoorium või taotluse saanud keskdepositoorium;

m) selliste keskdepositooriumi saadud või antud tagatiste ja keskdepositooriumi võetud või tema ees võetud kohustuste väärtus, mis on seotud väärtpaberite laenuks võtmise ja laenuks andmise tehingutega;

n) liikmete pikaajaliste jääkide haldamisega seotud välisvaluutat ja vabalt võõrandatavaid väärtpabereid hõlmava varahaldustegevuse väärtus, sealhulgas nende asutuste liigid, kelle pikaajalist jääki keskdepositoorium haldab;

o) selliste kontode võrdlemise menetluste arv, millest ilmneb artikli 65 lõikes 2 osutatud väärtpaberite põhjendamatu loomine või väljajätmine, kui sellised menetlused on seotud väärtpaberiemissioonidega, mis on registreeritud keskdepositooriumi keskselt ja mittekeskselt hoitavatel väärtpaberikontodel;

p) artikli 65 lõike 2 kohaselt tuvastatud vea kõrvaldamiseks kuluva aja aritmeetiline keskmine, mediaan ja mood.

Lõike 1 punktides g, h ja l osutatud väärtuste arvutamisel võetakse aluseks järgmine:

a) makse vastu arvelduskorralduste puhul raha poole arveldussumma;

b) maksevabade arvelduskorralduste puhul finantsinstrumentide turuväärtus, või kui see ei ole kättesaadav, finantsinstrumentide nimiväärtus.

2. Lõikes 1 osutatud turuväärtus arvutatakse läbivaatamisperioodi viimasel päeval järgmiselt:

a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (7) artikli 3 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide puhul, millega on lubatud kaubelda liidus asuvas kauplemiskohas, on turuväärtus kõnealuse määruse artikli 4 lõike 6 punktis b osutatud likviidsuse seisukohalt kõige asjakohasema turu sulgemishind;

b) muude kui punktis a nimetatud finantsinstrumentide puhul, millega on lubatud kaubelda liidus asuvas kauplemiskohas, on turuväärtus liidus asuvast kõige suurema käibega kauplemiskohast tuletatud sulgemishind;

c) muude kui punktides a ja b nimetatud finantsinstrumentide puhul võetakse turuväärtuse kindlaksmääramisel aluseks hind, mille arvutamisel on kasutatud eelnevalt kindlaks määratud metoodikat, mille puhul on arvesse võetud selliseid turuandmetega seotud kriteeriume nagu turuhinnad kauplemiskohtades või investeerimisühingutes.

3. Keskdepositoorium esitab lõikes 1 osutatud väärtused valuutas, milles väärtpaberid on nomineeritud või arveldatud või milles on pikendatud krediiti. Pädev asutus võib nõuda, et keskdepositoorium esitaks kõnealused väärtused keskdepositooriumi päritoluliikmesriigi valuutas või eurodes.

4. Pädev asutus võib määrata keskdepositooriumi statistilise aruandluse jaoks kindlaks algoritmid või andmete agregeerimise põhimõtted.

Artikkel 43

Muu teave

Dokumentides, mille keskdepositoorium esitab pädevale asutusele vastavalt artiklile 41, on märgitud

a) see, kas asjaomane dokument esitatakse esimest korda või kas on tegemist varem esitatud dokumendiga, mida on läbivaatamisperioodil ajakohastatud;

b) keskdepositooriumi poolt dokumendile antud kordumatu viitenumber;

c) dokumendi pealkiri;

d) dokumendi peatükk, jagu või lehekülg, kuhu on tehtud läbivaatamisperioodil muudatusi, ning mis tahes lisaselgitused kõnealuste muudatuste kohta.

Artikkel 44

Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 22 lõikes 7 osutatud asutustele esitatav teave

Pädev asutus esitab määruse (EL) nr 909/2014 artikli 22 lõikes 7 osutatud asutustele iga läbivaatamisperioodi kohta järgmise teabe:

a) pädeva asutuse hindamisaruanne, milles on käsitletud riske, mis ohustavad või võivad ohustada keskdepositooriumi või mida keskdepositoorium tekitab väärtpaberiturgude sujuvale toimimisele;

b) keskdepositooriumi suhtes läbivaatamise ja hindamise tulemusel kavandatud või kohaldatavad lõplikud parandusmeetmed või karistused.

Kui see on asjakohane, sisaldab punktis a osutatud aruanne tulemusi, milleni pädev asutus on jõudnud selle analüüsimisel, kuidas keskdepositoorium täidab artikli 24 lõikes 2 osutatud nõudeid, ning keskdepositooriumi esitatud asjakohaseid dokumente ja teavet, millele on osutatud artikli 24 lõikes 2.

Artikkel 45

Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 22 lõikes 8 osutatud pädevate asutuste vaheline teabevahetus

1. Läbivaatamise ja hindamise ajal saadab pädev asutus määruse (EL) nr 909/2014 artikli 22 lõikes 8 osutatud pädevatele asutustele mis tahes asjakohase teabe, mille keskdepositoorium on esitanud selliste töötajate, võtmeisikute, funktsioonide, teenuste või süsteemide kohta, mida ta jagab teiste keskdepositooriumidega, kellega tal on määruse (EL) nr 909/2014 artikli 17 lõike 6 punktides a, b ja c osutatud seos, kümne tööpäeva jooksul pärast kõnealuse teabe saamist.

2. Pädev asutus saadab pärast läbivaatamist ja hindamist määruse (EL) nr 909/2014 artikli 22 lõikes 8 osutatud pädevatele asutustele järgmise teabe:

a) pädeva asutuse hindamisaruanne, milles on käsitletud riske, mis ohustavad või võivad ohustada keskdepositooriumi või mida keskdepositoorium tekitab väärtpaberiturgude sujuvale toimimisele;

b) keskdepositooriumi suhtes läbivaatamise ja hindamise tulemusel kavandatud või kohaldatavad lõplikud parandusmeetmed või karistused.

VI PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KESKDEPOSITOORIUMI TUNNUSTAMINE

(määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõige 6)

Artikkel 46

Taotluse sisu

1. Tunnustamistaotlus sisaldab I lisas esitatud teavet.

2. Tunnustamistaotlus esitatakse

a) püsival andmekandjal;

b) nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, kasutades viimati nimetatud juhul avatud lähtekoodiga formaate, mida on lihtne lugeda;

c) rahvusvahelises rahanduses üldiselt kasutatavas keeles, ning juhul, kui originaaldokumendid ei ole koostatud kõnealuses keeles, tuleb lisada dokumentide tõlge sellisesse üldkasutatavasse keelde;

d) nii, et igal lisatud dokumendil on kordumatu viitenumber.

3. Tunnustamist taotlev keskdepositoorium esitab I lisas sätestatud teabe kohta tõendid.

VII PEATÜKK

RISKISEIREVAHENDID

(määruse (EL) nr 909/2014 artikli 26 lõiked 1–7)

Artikkel 47

Keskdepositooriumi riskiseirevahendid

1. Keskdepositoorium kehtestab oma juhtimiskorra raames dokumenteeritud põhimõtted, menetlused ja süsteemid, mille abil teha kindlaks, mõõta, jälgida ja juhtida riske, mis võivad ohustada keskdepositooriumi, ja riske, mida keskdepositoorium põhjustab teistele üksustele, sealhulgas oma liikmetele ja nende klientidele, samuti seotud keskdepositooriumidele, kesksetele vastaspooltele, kauplemiskohtadele, maksesüsteemidele, arvelduspankadele, likviidsuse pakkujatele ja investoritele, ning mille abil sellistest riskidest aru anda.

Keskdepositoorium kujundab esimeses lõigus osutatud põhimõtted, menetlused ja süsteemid viisil, millega tagatakse, et kasutajad ja asjakohasel juhul nende kliendid juhivad ja kõrvaldavad nõuetekohaselt riske, mida nad keskdepositooriumile põhjustavad.

2. Lõike 1 kohaldamisel hõlmab keskdepositooriumi juhtimiskord järgmist:

a) juhtorgani ja selle riskiseirekomiteede koosseis, roll, vastutus, liikmete ametisse nimetamise kord, tulemuslikkuse hindamine ja aruandekohustus;

b) kõrgema juhtkonna struktuur, roll, vastutus, liikmete ametisse nimetamise kord ja tulemuslikkuse hindamine;

c) kõrgema juhtkonna ja juhtorgani vahelised aruandlusliinid.

Esimeses lõigus osutatud juhtimiskord peab olema selgelt kindlaks määratud ja korralikult dokumenteeritud.

3. Keskdepositoorium määrab kindlaks järgmiste funktsioonide täitjate ülesanded:

a) riskijuhtimise funktsioon;

b) tehnoloogia funktsioon;

c) vastavus- ja sisekontrolli funktsioon;

d) siseauditi funktsioon.

Iga funktsiooni täitjal on korralikult dokumenteeritud ülesannete kirjeldus, vajalik asutus, vahendid, oskusteave ja juurdepääs kogu asjakohasele teabele, et täita kõnealuseid ülesandeid.

Iga funktsiooni täitja tegutseb sõltumatult keskdepositooriumi teiste funktsioonide täitjatest.

Artikkel 48

Riskiseirekomiteed

1. Keskdepositoorium moodustab järgmised komiteed:

a) riskikomitee, mille ülesanne on anda juhtorganile nõu keskdepositooriumi praeguse ja tulevase üldise riskitaluvuse ja -strateegia küsimustes;

b) auditikomitee, mille ülesanne on anda juhtorganile nõu seoses keskdepositooriumi siseauditi funktsiooni täitmisega, mida kõnealune komitee jälgib;

c) töötasukomitee, mille ülesanne on anda juhtorganile nõu seoses keskdepositooriumi tasustamispoliitikaga, mida kõnealune komitee jälgib.

2. Iga komiteed juhib isik, kellel on asjaomase komitee pädevusvaldkonnas asjakohased kogemused ja kes on keskdepositooriumi tegevjuhtkonda kuuluvatest juhtorgani liikmetest sõltumatu.

Enamik iga komitee liikmetest on tegevjuhtkonda mittekuuluvad liikmed.

Keskdepositoorium määrab iga komitee jaoks kindlaks selged ja tutvumiseks avalikult kättesaadavad volitused ja menetlused ning tagab vajaduse korral kõnealustele komiteedele juurdepääsu välisele eksperdinõule.

Artikkel 49

Võtmetöötajate ülesanded seoses riskidega

1. Keskdepositooriumil peab olema oma kohustuste täitmiseks piisavalt töötajaid. Keskdepositoorium ei jaga töötajaid grupi teiste üksustega, välja arvatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 30 kohase kirjaliku edasiandmiskokkuleppe tingimuste alusel.

2. Juhtorganil on vähemalt järgmised ülesanded:

a) kehtestada hästi dokumenteeritud põhimõtted, menetlused ja protsessid, mille alusel juhtorgan, kõrgem juhtkond ja komiteed tegutsevad;

b) kehtestada keskdepositooriumile selged eesmärgid ja strateegiad;

c) teha tõhusat järelevalvet kõrgema juhtkonna üle;

d) kehtestada asjakohane tasustamispoliitika;

e) tagada järelevalve riskijuhtimise funktsiooni täitja üle ja võtta vastu riskijuhtimisega seotud otsused;

f) tagada artikli 47 lõikes 3 osutatud funktsioonide täitjate sõltumatus ja anda neile piisavad vahendid;

g) kontrollida edasiandmist käsitlevaid kokkuleppeid;

h) tagada kõikide asjakohaste regulatiivsete ja järelevalvega seotud nõuete täitmine ning kontrollida seda;

i) anda aru aktsionäridele või teistele omanikele, töötajatele, kasutajatele ja asjakohastele sidusrühmadele;

j) kiita heaks siseauditikava ja selle läbivaatamine;

k) vaadata korrapäraselt läbi keskdepositooriumi juhtimiskord ja seda korrapäraselt ajakohastada.

Kui juhtorgan või selle liikmed delegeerivad oma ülesanded, jäävad nad vastutama otsuste eest, mis võivad mõjutada keskdepositooriumi teenuste tõrgeteta osutamist.

Keskdepositooriumi juhtorganile jääb lõppvastutus keskdepositooriumi riskide juhtimise eest. Juhtorgan määratleb, määrab kindlaks ja dokumenteerib keskdepositooriumi ja kõikide keskdepositooriumi osutatavate teenuste puhul asjakohase riskitaluvustaseme ja riskivõtmisvõime. Juhtorgan ja kõrgem juhtkond tagavad, et keskdepositooriumi põhimõtted, menetlused ja kontrollid on kooskõlas keskdepositooriumi riskitaluvuse ja riskivõtmisvõimega ning neis on kindlaks määratud, kuidas keskdepositoorium teeb riskid kindlaks, annab nende kohta aru ning jälgib ja juhib neid.

3. Kõrgemal juhtkonnal on vähemalt järgmised ülesanded:

a) tagada keskdepositooriumi tegevuse kooskõla juhtorgani kindlaks määratud eesmärkide ja strateegiatega;

b) töötada välja ja kehtestada riskijuhtimis-, tehnoloogia-, vastavus- ja sisekontrollimenetlused, millega edendatakse keskdepositooriumi eesmärke;

c) vaadata korrapäraselt läbi riskijuhtimis-, tehnoloogia-, vastavus- ja sisekontrollimenetlused ning neid korrapäraselt testida;

d) kanda hoolt selle ees, et riskijuhtimise, tehnoloogia, vastavus- ja sisekontrolli ning siseauditi jaoks eraldatakse piisavalt vahendeid.

4. Keskdepositoorium määrab kindlaks selged, sidusad ja hästi dokumenteeritud vastutusalad. Keskdepositooriumi juhtorgani ja kõrgema juhtkonna vahel on selged ja otsesed aruandlusliinid tagamaks, et kõrgem juhtkond annab oma tegevusest aru. Riskijuhtimise funktsiooni, vastavus- ja sisekontrolli funktsiooni ning siseauditi funktsiooni aruandlusliinid on selged ja eraldi keskdepositooriumi muu tegevuse aruandlusliinidest.

5. Keskdepositooriumil on riskijuht, kes rakendab riskijuhtimisraamistikku, sealhulgas juhtorgani kehtestatud põhimõtteid ja menetlusi.

6. Keskdepositooriumil on tehnoloogiajuht, kes rakendab tehnoloogiaraamistikku, sealhulgas juhtorgani kehtestatud põhimõtteid ja menetlusi.

7. Keskdepositooriumil on vastavuskontrollijuht, kes rakendab vastavus- ja sisekontrolliraamistikku, sealhulgas juhtorgani kehtestatud põhimõtteid ja menetlusi.

8. Keskdepositoorium tagab, et riskijuhi, vastavuskontrollijuhi ja tehnoloogiajuhi funktsiooni täidavad erinevad isikud, kelleks on keskdepositooriumi või keskdepositooriumiga samasse gruppi kuuluva üksuse töötajad. Iga nimetatud funktsiooni eest vastutab üks isik.

9. Keskdepositoorium kehtestab menetlused tagamaks, et riskijuhil, tehnoloogiajuhil ja vastavuskontrollijuhil on juhtorganile otsene juurdepääs.

10. Riskijuhiks, vastavuskontrollijuhiks või tehnoloogiajuhiks määratud isikud võivad võtta endale keskdepositooriumis muid ülesandeid, tingimusel et juhtimiskorras on kehtestatud spetsiaalsed menetlused, et teha kindlaks ja lahendada kõnealuste ülesannetega seoses tekkida võivad huvide konfliktid.

Artikkel 50

Huvide konfliktid

1. Keskdepositoorium kehtestab poliitika, mis käsitleb keskdepositooriumist või selle tegevusest tulenevaid või seda mõjutavaid huvide konflikte, sealhulgas seoses edasiandmist käsitlevate kokkulepetega.

2. Kui keskdepositoorium kuulub gruppi, võetakse keskdepositooriumi organisatsioonilises halduskorras arvesse kõiki asjaolusid, millest keskdepositoorium on või peaks olema teadlik ja millega seoses võib tekkida sama grupi teiste liikmete struktuurist ja äritegevusest tulenev huvide konflikt.

3. Kui keskdepositooriumil on grupi teiste üksustega ühine riskijuht, vastavuskontrollijuht, tehnoloogiajuht või siseauditi funktsiooni täitja, kantakse juhtimiskorraga hoolt selle eest, et grupi tasandil esinevad huvide konfliktid lahendatakse asjakohaselt.

4. Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 26 lõikes 3 osutatud organisatsiooniline ja halduskord sisaldab nende asjaolude kirjeldust, mis võivad kaasa tuua sellise huvide konflikti, millega võib kaasneda oluline risk, et kahjustatakse keskdepositooriumi ühe või mitme kasutaja või nende klientide huve, samuti sisaldab kõnealune kord kõnealuste huvide konfliktide lahendamiseks järgitavaid menetlusi ja võetavaid meetmeid.

5. Lõikes 4 osutatud asjaolude kirjeldamisel võetakse arvesse seda, kas keskdepositooriumi juhtorgani, kõrgema juhtkonna või personali liige või ükskõik milline kõnealuste isikutega või keskdepositooriumiga otseselt või kaudselt seotud isik

a) on isiklikult huvitatud keskdepositooriumi teenuste, materjalide ja seadmete kasutamisest mõne muu äritegevuse eesmärgil;

b) omab isiklikku või finantshuvi mõnes teises üksuses, kes sõlmib keskdepositooriumiga lepinguid;

c) omab osalust või isiklikku huvi mõnes teises üksuses, kes osutab teenuseid, mida keskdepositoorium kasutab, sealhulgas üksuses, kellele keskdepositoorium annab edasi oma teenused või tegevuse;

d) omab isiklikku huvi üksuses, kes kasutab keskdepositooriumi teenuseid;

e) on seotud ükskõik millise juriidilise või füüsilise isikuga, kes saab mõjutada sellise üksuse tegevust, kes osutab teenuseid, mida keskdepositoorium kasutab, või kasutab teenuseid, mida osutab keskdepositoorium;

f) on mõne sellise üksuse juhtorgani või mõne muu organi või komitee liige, kes osutab teenuseid, mida keskdepositoorium kasutab, või kasutab teenuseid, mida osutab keskdepositoorium.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab otsene või kaudne seos füüsilise isikuga abikaasat või seaduslikku elukaaslast, kaks põlve otseliinis ülenevaid või alanevaid pereliikmeid ja nende abikaasasid või seaduslikke elukaaslasi, õdesid ja vendi ning nende abikaasasid ja seaduslikke elukaaslasi ning isikuid, kellel on töötajate, juhtide või juhtorgani liikmetega sama peamine või alaline elukoht.

6. Keskdepositoorium astub kõik mõistlikud sammud, et hoida ära enda süsteemides hoitava teabe väärkasutamine, ja väldib kõnealuse teabe kasutamist muu äritegevuse jaoks. Füüsiline isik, kes omab juurdepääsu keskdepositooriumis registreeritud teabele, või juriidiline isik, kes kuulub keskdepositooriumiga samasse gruppi, ei kasuta asjaomases keskdepositooriumis registreeritud teavet ühelgi ärilisel otstarbel, ilma et ta oleks saanud isikult, keda kõnealune teave puudutab, eelneva kirjaliku nõusoleku.

Artikkel 51

Auditeerimismeetodid

1. Keskdepositooriumi siseauditi funktsiooni täitjal on järgmised ülesanded:

a) koostada, ellu viia ja säilitada kõikehõlmav auditikava, et kontrollida ja hinnata keskdepositooriumi süsteemide, riskijuhtimisprotsesside, sisekontrollimehhanismide, tasustamispõhimõtete, juhtimiskorra, tegevuse ja toimingute, sealhulgas edasi antud tegevuse asjakohasust ja tulemuslikkust;

b) vaadata auditikava vähemalt kord aastas läbi ja anda selle kohta pädevale asutusele aru;

c) seada sisse ulatuslik riskipõhine audit;

d) anda punkti a kohaselt tehtud töö tulemustele tuginevaid soovitusi ja kontrollida nende soovituste järgimist;

e) anda siseauditi küsimustes aru juhtorganile;

f) olla kõrgemast juhtkonnast sõltumatu ja anda aru otse juhtorganile;

g) tagada, et lühikese etteteatamisega on võimalik teha sündmuspõhiseid eriauditeid.

2. Kui keskdepositoorium kuulub gruppi, võidakse siseauditi funktsiooni täita grupi tasandil, tingimusel et on täidetud järgmised nõuded:

a) see on eraldi ja sõltumatu teistest grupi funktsioonidest ja tegevustest;

b) selle puhul on olemas otsene aruandlusliin, mille kaudu anda aru keskdepositooriumi juhtorganile;

c) siseauditi funktsiooni täitmist käsitlev kord ei takista järelevalvefunktsiooni täitmist, sealhulgas kohapealset juurdepääsu, et saada selle funktsiooni täitmiseks vajalikku teavet.

3. Keskdepositoorium hindab siseauditi funktsiooni.

Siseauditi hindamine hõlmab pidevat siseauditiga seotud tegevuste jälgimist ja enesehindamise vormis toimuvaid korrapäraseid läbivaatamisi, mida teostab auditikomitee või mida teevad muud asjaomasesse keskdepositooriumi või gruppi kuuluvad isikud, kellel on piisavad teadmised siseaudititavade kohta.

Siseauditi funktsiooni välishindamise teostab väljastpoolt asjaomast keskdepositooriumi ja gruppi pärit kvalifitseeritud ja sõltumatu hindaja vähemalt kord viie aasta jooksul.

4. Keskdepositooriumi toimingute, riskijuhtimisprotsesside, sisekontrollimehhanismide ja säilitatavate andmete suhtes tehakse korrapäraselt sise- või välisauditeid.

Auditite sagedus määratakse kindlaks dokumenteeritud riskihinnangu põhjal. Esimeses lõigus osutatud auditeid tehakse vähemalt iga kahe aasta tagant.

5. Keskdepositooriumi finantsaruanne koostatakse kord aastas ning seda auditeerib direktiivi 2006/43/EÜ kohaselt tunnustatud vannutatud audiitor või audiitorühing.

Artikkel 52

Auditite tulemuste jagamine kasutajate komiteega

1. Keskdepositoorium jagab auditi tulemusi kasutajate komiteega kõikidel järgmistel juhtudel:

a) kui tulemused on seotud kriteeriumidega, mida kohaldatakse emitentide või kasutajate vastuvõtmisel vastavatesse keskdepositooriumi hallatavatesse väärtpaberiarveldussüsteemidesse;

b) kui tulemused on seotud kasutajate komitee mandaadi muude aspektidega;

c) kui tulemused võivad mõjutada keskdepositooriumi teenuste osutamise taset, sealhulgas talitluspidevuse tagamist.

2. Kasutajate komitee liikmetele ei anta teavet, mis võib anda kõnealustele liikmetele konkurentsieelise.

VIII PEATÜKK

ANDMETE SÄILITAMINE

(määruse (EL) nr 909/2014 artikli 29 lõige 3)

Artikkel 53

Üldised nõuded

1. Keskdepositoorium säilitab alati täielikud ja täpsed andmed kogu oma käesolevas määruses kindlaks määratud tegevuse kohta, sealhulgas häirete korral, mil rakendatakse talitluspidevuse strateegiat ja avariitaastekava. Need andmed peavad olema kergesti juurdepääsetavad.

2. Keskdepositooriumi säilitatavad andmed käsitlevad eraldi iga konkreetset teenust, mida keskdepositoorium vastavalt määrusele (EL) nr 909/2014 osutab.

3. Keskdepositoorium säilitab andmeid püsival andmekandjal, mis võimaldab esitada teavet määruse (EL) nr 909/2014 artikli 29 lõikes 2 osutatud asutustele. Andmete säilitamise süsteemiga kantakse hoolt selle eest, et on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) on võimalik taastada keskdepositooriumi tehtud andmetöötluse kõik põhietapid;

b) on võimalik registreerida, teha kindlaks ja saada kätte andmekirje algne sisu enne mis tahes parandusi või muid muudatusi;

c) kehtestatud on meetmed, et ära hoida andmete ilma loata muutmine;

d) kehtestatud on meetmed, et tagada registreeritud andmete turvalisus ja konfidentsiaalsus;

e) andmete säilitamise süsteem hõlmab vigade kindlakstegemise ja parandamise mehhanismi;

f) andmete säilitamise süsteemis on tagatud andmete õigeaegne taastamine süsteemihäire korral.

Artikkel 54

Tehinguid/arvelduskorraldusi (vooge) käsitlevad andmed

1. Keskdepositoorium säilitab andmed kõikide enda töödeldavate tehingute, arvelduskorralduste ja arvelduspiiranguid käsitlevate korralduste kohta ning tagab, et kõnealused andmed sisaldavad kogu teavet, mis on vajalik nende kindlakstegemiseks.

2. Iga saadud arvelduskorralduse ja arvelduspiiranguid käsitleva korralduse puhul registreerib keskdepositoorium asjakohase teabe saamisel viivitamatult järgmised üksikasjad (ja ajakohastab neid pidevalt), sõltuvalt sellest, kas arvelduskorraldus või arvelduspiirang hõlmab ainult väärtpabereid või sularaha või mõlemat:

a) artikli 42 lõike 1 punkti h alapunktis v osutatud arvelduskorralduse liik;

b) tehingu liik: i) väärtpaberite ost või müük, ii) tagatise haldamine; iii) väärtpaberite laenuks andmine/võtmine; iv) repotehingud; v) muu;

c) liikme korralduse kordumatu viitenumber;

d) tehingupäev;

e) kavandatud arvelduspäev;

f) arvelduse ajatempel;

g) arvelduskorralduse väärtpaberiarveldussüsteemi sisenemise hetke ajatempel;

h) arvelduskorralduse tagasivõetamatuks muutumise hetke ajatempel;

i) sobitatud arvelduskorralduste puhul sobitamise ajatempel;

j) väärtpaberikonto tunnus;

k) rahakonto tunnus;

l) arvelduspanga tunnus;

m) maksealgataja tunnus;

n) maksealgataja vastaspoole tunnus;

o) maksealgataja kliendi tunnus, kui see on keskdepositooriumile teada;

p) maksealgataja vastaspoole kliendi tunnus, kui see on keskdepositooriumile teada;

q) väärtpaberite tunnus;

r) arveldusvaluuta;

s) sularahaarvelduse summa;

t) väärtpaberite kogus või nimiväärtus;

u) arvelduskorralduse staatus: i) pooleliolevad korraldused, mida saab kavandatud arvelduspäeval veel arveldada, ii) ebaõnnestunud korraldused, mida ei saa kavandatud arvelduspäeval enam arveldada, iii) täielikult arveldatud arvelduskorraldused, iv) osaliselt arveldatud arvelduskorraldused, sealhulgas finantsinstrumentide või sularaha arveldatud osa ja arveldamata osa, v) tühistatud arvelduskorraldused, sealhulgas teave selle kohta, kas tühistaja oli süsteem või liige.

Iga esimeses lõigus osutatud arvelduskorralduse liigi puhul registreeritakse järgmine teave:

a) kas korraldus on sobitatud või mitte;

b) kas korraldust on võimalik arveldada osaliselt;

c) kas korraldus on peatatud;

d) kui see on asjakohane, korralduse poolelioleku või ebaõnnestumise põhjus;

e) tehingu koht;

f) vajaduse korral kliirimise koht;

kui kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 7 lõikega 3 on algatatud asendusostu protsess, teave, mis käsitleb järgmist:

i) asendusostu lõpptulemused hiljemalt edasilükkamise perioodi viimasel tööpäeval, sealhulgas finantsinstrumentide arv ja väärtus, kui asendusost on osaliselt või tervikuna edukas;

ii) rahalise kompensatsiooni maksmine, sealhulgas kõnealuse kompensatsiooni suurus, kui asendusostu ei ole võimalik sooritada või kui see ebaõnnestub või õnnestub vaid osaliselt;

iii) algse arvelduskorralduse tühistamine;

iv) iga arvelduse ebaõnnestumise puhul määruse (EL) nr 909/2014 artikli 7 lõikes 2 osutatud karistuste suurus.

Artikkel 55

Positsioonide andmed

1. Keskdepositoorium säilitab andmed kõikide tema hoitavate väärtpaberikontode positsioonide kohta. Iga määruse (EL) nr 909/2014 artikli 38 kohaselt hoitava konto andmeid säilitatakse eraldi.

2. Keskdepositoorium säilitab järgmised andmed:

a) iga sellise emitendi tunnus, kellele keskdepositoorium osutab määruse (EL) nr 909/2014 lisa A jao punktis 1 või 2 osutatud põhiteenust;

b) iga sellise väärtpaberiemissiooni tunnus, mille puhul keskdepositoorium osutab määruse (EL) nr 909/2014 lisa A jao punktis 1 või 2 osutatud põhiteenust; õigus, mille alusel keskdepositooriumi registreeritud väärtpabereid emiteeritakse, ja iga väärtpaberiemissiooni emitentide asutamisriik;

c) iga sellise väärtpaberiemissiooni tunnus, mis on registreeritud väärtpaberikontodel, mida keskdepositoorium ei hoia keskselt; õigus, mille alusel keskdepositooriumi registreeritud väärtpabereid emiteeritakse, ja iga väärtpaberiemissiooni emitentide asutamisriik;

d) iga punktis c osutatud väärtpaberiemissiooni puhul emitent-keskdepositooriumi või emitent-keskdepositooriumiga sarnaseid funktsioone täitva kolmanda riigi üksuse tunnus;

e) emitent-keskdepositooriumide puhul emitentide väärtpaberikontode tunnused;

f) emitent-keskdepositooriumide puhul emitentide rahakontode tunnused;

g) emitent-keskdepositooriumide puhul iga emitendi kasutatavate arvelduspankade tunnused;

h) liikmete tunnused;

i) liikmete asutamisriik;

j) liikmete väärtpaberikontode tunnused;

k) liikmete rahakontode tunnused;

l) iga liikme kasutatavate arvelduspankade tunnused;

m) iga liikme kasutatavate arvelduspankade asutamisriik.

3. Iga tööpäeva lõpus registreerib keskdepositoorium iga positsiooni kohta järgmise teabe, kui see on asjaomase positsiooni puhul asjakohane:

a) liikmete ja teiste kontoomanike tunnused;

b) väärtpaberikonto liik, vastavalt sellele, kas väärtpaberikonto kuulub liikmele (liikme enda konto), mõnele tema kliendile (üksikkliendi eristamine) või mitmele tema kliendile (klientide koonderistamine);

c) iga väärtpaberiemissiooni tunnuse (ISIN-kood) puhul väärtpaberikontode päevalõpujääk, mis hõlmab väärtpaberite arvu;

d) iga punktis c osutatud väärtpaberikonto ja ISIN-koodi puhul nende väärtpaberite arv, mille suhtes kohaldatakse arvelduspiiranguid, kõnealuste piirangute liik ja piirangutest kasu saavate isikute andmed päeva lõpu seisuga.

4. Ke