Nõukogu määrus (EÜ) nr 1469/95,

22. juuni 1995,

meetmete kohta, mis tuleb võtta teatavate Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust rahastatavate toimingute abisaajate suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]

ning arvestades, et:

kohtumistel Kopenhaagenis 1993. aasta juunis ning Essenis 1994. aasta detsembris rõhutas Euroopa Ülemkogu ühenduse eelarvet mõjutavate eeskirjaeiramiste ja pettuste vastase võitluse jätkamise tähtsust; tuleks tugevdada meetmeid, mis on kavandatud selle tagamiseks, et ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks kavandatud ühenduse vahendeid ei anta isikutele või äriühingutele, kes ei täida asjakohaste toimingute nõuetekohaseks läbiviimiseks kõiki usaldusväärsuse nõudeid;

nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määruse (EMÜ) nr 729/70 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta [4] artiklis 8 sätestatakse eelkõige, et liikmesriigid on kohustatud võtma kõik vajalikud meetmed fondi rahastatud tehingute tegeliku ja õigesti toimumise tagamiseks ning eeskirjade eiramiste vältimiseks ja edasiseks uurimiseks;

nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 595/91 eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade sissenõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel, infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas ning määruse (EMÜ) nr 283/72 [5] kehtetukstunnistamise kohta sätestatakse muuhulgas, et liikmesriigid teavitavad korrapäraselt komisjoni eeskirjade eiramistest ja kohtuvõi haldusmenetlustest, millega rakendatakse sanktsioone eeskirju eiranud isikute suhtes, eesmärgiga saada järjekindlat teavet pettuste laadi kohta ning et nõuda sisse valesti makstud summad;

neid sätteid on vaja täiendada ühenduse süsteemiga, mis võimaldab kõikidel siseriiklikel ametiasutustel pakkumismenetluste, eksporditoetuste maksmise või alandatud hindadega sekkumiskaupade müügi käigus kindlaks teha ettevõtjad, kes on tahtlikult või raske hooletuse tulemusel eeskirju eiranud ja sellega ühendusele rahalist kahju põhjustanud või keda selles põhjendatult kahtlustatakse; selle alusel tuleb süüteo raskust arvestades ja olenevalt sellest, kas see on tuvastatud või oletatav, määrata kindlaks mitmesugused meetmed alates tugevdatud kontrollist kuni asjaomaste ettevõtjate välistamiseni teatavatest tegevustest, kui nende pettuslik tegevus on tuvastatud;

ettevõtjatele maksimaalse tagatise andmiseks oleks soovitatav võtta vastu määruse (EMÜ) nr 595/91 vastavate sätete olulised osad, eelkõige seoses konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse järgimise ning kriminaalmenetlust puudutavate siseriiklike eeskirjadega; andmekaitse suhtes võib kohaldada selleks ettenähtud asjakohaseid sätteid tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevates vastastikuse abi eeskirjades;

see süsteem peab täiendama olemasolevaid või tulevikus ühise põllumajanduspoliitika raames vastuvõetavaid eeskirjade eiramise vältimiseks kavandatavaid konkreetseid sätteid, eelkõige sätteid, mis käsitlevad Euroopa Kohtu kinnitatud volituste alusel komisjoni poolt kehtestavaid kontrollimisi ja sanktsioone;

lisaks sellele esitas komisjon üldise pettusevastase võitluse osana 7. juulil 1994 ettepaneku ühenduse finantshuvide kaitset käsitleva määruse (EÜ, Euratom) [6] kohta; kui nõukogu on kõnealuse määruse vastu võtnud, kohaldatakse sellega kõikidel ühenduse poliitikaga hõlmatud aladel kehtestatud ühtseid õigusnorme käesoleva määrusega kehtestatud meetmete suhtes; kõnealuse määruse vastuvõtmiseni tuleks sätestada, et käesoleva määruse kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad sisaldavad ajutiselt sarnaseid eeskirju, eelkõige asjassepuutuvate eeskirjaeiramiste määratluste kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse ühenduse süsteem, mille eesmärk on võimalikult kiiresti tuvastada ning liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile teatada ettevõtjad, kes varasemate kohustuste nõuetekohase täitmisega seoses saadud kogemuste põhjal võivad osutuda ebausaldusväärseks EAGGFi tagatisrahastu rahastatavate pakkumismenetluste, eksporditoetuste maksmise või sekkumistoodete alandatud hindadega müügi puhul.

2. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendavad "ebausaldusväärseks osutuda võivad ettevõtjad" selliseid füüsilisest või juriidilisest isikust ettevõtjaid:

a) kes haldusasutuse või kohtu lõpliku otsuse järgi on tahtlikult või raske hooletuse tõttu eiranud asjakohaseid ühenduse sätteid ning kes on alusetult saanud või üritanud saada kasu finantssoodustusest;

b) kelle kohta on liikmesriigi pädevad haldusasutused või kohtud esitanud sellekohase eelraporti tuvastatud faktide alusel.

3. Enne eeskirjade eiramisi määratlevate üldiste õigusaktide jõustumist määratletakse lõike 2 punktis a osutatud teguviis artiklis 5 sätestatud korras.

Artikkel 2

1. Tuvastamiskorda ja teatamise eeskirju rakendatakse selle liikmesriigi algatusel, kus ettevõtja ebausaldusvääruse oht tuvastati.

2. Kui liikmesriik ei täida lõikes 1 osutatud kohustust, tagab komisjon olemasolevate õigussätetega, et asjaomane liikmesriik rakendab tuvastamise ja teatamise süsteemi.

Artikkel 3

1. Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud ettevõtjate suhtes võtab liikmesriik järgmised meetmed:

a) tugevdatud kontroll ettevõtja kõigi toimingute üle, ja/või

b) kindlaksmääratud jooksvate toimingutega seotud maksete peatamine ja vajaduse korral sellekohaste tagatiste vabastamine, kuni eeskirjade eiramine või selle puudumine on halduskorras tuvastatud, ja/või

c) ettevõtja välistamine kindlaksmääratud toimingutest teatavaks ajaks.

Punktides b ja c osutatud meetmed määrab kindlaks liikmesriigi pädev asutus vastavalt artiklis 5 sätestatud korras ettenähtud kriteeriumidele, võttes kohe arvesse edasist eeskirjade eiramise ohtu ettevõtja poolt. Meetmed võetakse vastu pärast liikmesriikide õigusaktides sätestatud asjakohaste formaalsuste täitmist.

2. Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ettevõtjate suhtes kohaldatakse üksnes lõike 1 punkte a ja b.

3. Kui pakkumismenetluse käigus sõlmib komisjon ise lepingu, võtab ta vastavalt vajadusele ühe või mitu lõikes 1 osutatud meetmetest või teeb liikmesriigile sellekohase ettepaneku.

Artikkel 4

1. Artiklis 3 osutatud meetmed peavad vastama järgmistele liikmesriigi õigusaktidega kooskõlas olevatele põhimõtetele:

a) artikli 3 lõike 1 punktis c ja vajaduse korral punktis b osutatud meetmete puhul asjaomase ettevõtja eelnev ärakuulamine ning tema edasikaebe õigus;

b) proportsionaalsus toimunud või kahtlustatava eeskirjade eiramise ja mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud meetme vahel vastavalt lõikes 5 sätestatud korras kehtestatavatele sätetele;

c) ettevõtjate vaheline mittediskrimineerimine.

2. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikke ettevaatusabinõusid, et tagada käesoleva määruse kohaselt vahetatud teabe konfidentsiaalsus.

Seda teavet ei tohi edastada muudele isikutele kui neile, kelle ametiülesanded liikmesriigis või ühenduse institutsioonides nõuavad juurdepääsu nimetatud teabele, välja arvatud kui teabe esitanud liikmesriigiga on teisiti kokku lepitud.

Kogu käesoleva määruse alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni teabe vastuvõtnud liikmesriigi siseriiklike õigusaktide ja vastavate ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate sätetega.

Lisaks sellele ei tohi seda teavet kasutada ka ühelgi muul kui käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui teabe esitanud asutused on selleks andnud selgelt väljendatud nõusoleku, ning tingimusel, et selles liikmesriigis kehtivad sätted, kus teabe vastu võtnud asutus paikneb, ei keela sellist edastamist või kasutamist.

Andmekaitse suhtes kohaldatakse selleks ettenähtud asjakohaseid sätteid tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevates vastastikuse abi eeskirjades.

3. Käesoleva määruse sätted ei mõjuta kriminaalmenetlust ning liikmesriikide poolt kriminaalasjades antavat vastastikust abi käsitlevate eeskirjade kohaldamist liikmesriikides. Need ei välista käesoleva määruse kohaselt hangitud teabe kasutamist kohtumenetluses või menetluses, mis on algatatud hiljem põllumajandusmääruste rikkumise suhtes; viimasel juhul teavitatakse teabe esitanud pädevat asutust sellisest kasutamisest.

Liikmesriigid võtavad siiski vajalikud haldusmeetmed, et tagada esimeses lõigus sätestatud meetmete kohaldamine viisil, mis ei takista käesoleva määruse tõhusat kohaldamist artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ettevõtjate suhtes.

Kui siseriiklikud õigusaktid näevad ette kohtuliku uurimise konfidentsiaalsust, toimub käesolevas määruses sätestatud teabe edastamine pädeva kohtu loal. Pädev haldusasutus tagab sellise loa saamise esimesel võimalusel.

Artikkel 5

Käesoleva määruse kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 729/70 artikliga 13 ette nähtud korras. Need käsitlevad muuhulgas järgmist:

- liikmesriikide antav teave,

- eri füüsiliste ja juriidiliste isikute vaheliste seoste laad, mille alusel võib neid pidada ettevõtjateks käesoleva määruse tähenduses,

- tingimused, mille alusel ettevõtjad võivad tagatise esitamisega vältida artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud maksete peatamist.

Artikkel 6

Käesolev määrus täiendab ühise põllumajanduspoliitika erisätteid.

Artikkel 7

Komisjon esitab 6. juuliks 1997 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ja teeb saadud kogemuste põhjal vajalikud ettepanekud käesoleva määrusega ettenähtud korra muutmiseks.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 1995

Nõukogu nimel

eesistuja

Ph. Vasseur

[1] EÜT C 151, 2.6.1994, lk 13.

[2] EÜT C 56, 6.3.1995, lk 175.

[3] EÜT C 393, 31.12.1994, lk 81.

[4] EÜT L 94, 28.4.1970, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1287/95 (EÜT L 125, 8.6.1995, lk 1).

[5] EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11.

[6] EÜT C 216, 6.8.1994, lk 11.

--------------------------------------------------