Nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/1999,

6. detsember 1999,

millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi "algmäärus"), [1] eriti selle artiklit 15,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades, et:

1. MENETLUS

(1) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1810/1999 (edaspidi "ajutist tollimaksu käsitlev määrus") [2] kehtestati CN-koodide 39206219 ja 39206290 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi "PET-kile") impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks.

(2) Pärast ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamist esitasid koostööd tegevad India eksportivad tootjad Ester Industries Ltd, Flex Industries Ltd, Garware Polyester Ltd, India Polyfilms Ltd/Jindal Polyester Ltd (seotud äriühingud), MTZ Polyesters Ltd, Polyplex Corporation Ltd (edaspidi "India eksportivad tootjad"), India valitsus, kaebuse esitanud ühenduse tootjad (edaspidi "ühenduse tootmisharu") ja kaks PET-kile kasutajat oma kirjalikud märkused.

(3) Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 5 taotlesid kõik eespool nimetatud pooled, välja arvatud üks kasutaja, asja arutamist ja nende taotlused rahuldati.

(4) Üks kasutaja, kes ei olnud endast varem teada andnud, reageeris hiljem ajutiste meetmete kehtestamisele.

(5) Komisjon jätkas lõplike otsuste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(6) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ja eespool nimetatud asja arutamist esitatud suulised ja kirjaliku märkused vaadati läbi ja neid võeti vajaduse korral arvesse lõplike otsuste tegemisel.

2. VAATLUSALUNE TOODE

(7) Ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 7 kirjeldatakse vaatlusalust toodet kui PET-kilet.

(8) Peale selle märgiti ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 8, et kõnealune tootevalik võidakse vastavalt tootmisharule jagada eri allrühmadeks (pakendamine, foto- ja reproduktsioonitehnika, magnetilised, elektrilised ning muud tööstuslikud kasutusalad) ja et uurimise eesmärgil rühmitati tooted liikidesse vastavalt turuosale, toote paksusele, pindamisomadustele, pinnatöötlusele, mehaanilistele omadustele ja läbipaistvusele/opaaksusele.

(9) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist sai komisjon ühenduse tootmisharult taotluse lugeda PET-kileks peale ajutist tollimaksu käsitlevas määruses kindlaksmääratud CN-koodide 39206219 ja 39206290 alla liigitatavate tooteliikide ka CN-koodide 39206211 ja 39206213 alla liigitatavad tooteliigid. India eksportivad tootjad olid kahe uue koodi lisamise vastu, väites, et nende alla liigitatav PET-kile ja koodide 39206219 ja 39206290 alla liigitatav PET-kile ei ole teineteisega vastastikku asendatavad. Nad osutasid sellele, et ühenduse tootmisharu kaebus sisaldas ainult kaht viimati mainitud koodi ja kaht esimesena mainitud koodi ei olnud lisatud nimelt sel põhjusel, et nende koodide alla liigitatavad tooted ja CN-koodide 39206219 ja 39206290 alla liigitatavad tooted ei ole omavahel vastastikku asendatavad.

(10) Uurimise käigus kogutud teabe põhjal otsustas komisjon jätta CN-koodid 39206211 ja 39206213uurimise kohaldamisalast välja, sest ei ole esitatud teavet, mis viitaks sellele, et ühenduse tootmisharu kaebuses esitatud väide asendatavuse puudumise kohta ei vasta tõele.

3. SUBSIIDIUMID

3.1. ÜLDISED SEISUKOHAD

3.1.1. Intressi lisamine saadud saadava kasu arvutamisel

(11) Eksportivad tootjad taotlesid eri kavade alusel saadava kasu kogusumma arvutamisel lisatud intressist loobumist. Nad väitsid, et vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule (ASCM-leping) on intressi lisamine põhjendamatu ja keelatud vastavalt GATT 1994 VI artikli lõikele 3. Komisjoni arvutamissuunised oleksid selles suhtes tühised.

(12) Subsiidiumi nimiväärtusele intressi lisamise õiguslik alus on artikkel 5 seostatuna algmääruse artikliga 6. Artiklis 5 nähakse ette, et tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutatakse lähtudes saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodi jooksul tehakse kindlaks. ASCM-lepingu artiklile 14 vastavas artiklis 6 kehtestatakse kasu arvutamise eeskirjad teatavat liiki subsiidiumide puhul. Kõikide artiklis 6 nimetatud subsiidiumiliikide (mahutused omakapitalisse, laenud, ja laenugarantiid, kaupade ja teenustega varustamine või kaupade ostmine) puhul on kasu kindlaksmääramise võrdlusaluseks vastavad kulud kommertsturul. Seepärast tuleb artiklis 6 sisalduvaid põhjendusi üldreeglina kõikide subsiidiumiliikide suhtes kohaldades kogu kasu hõlmamiseks lisada turukursiga laenamise kulud.

(13) Kui subsiidiumid on uurimisperioodi jooksul väljendatud nimiväärtusena, vastavad need kõik tegelikule toetusele. Et turul ei eksisteeri tagastamatuid toetusi, oleks toetuse saaja, juhul kui ta ei oleks sellist toetust saanud, pidanud vastava summa hankima turuallikatest ja selle koos intressidega teatava aja jooksul tagasi maksma. Subsiidiumi nominaalsummale lisatud intress katab nimelt selle osa kasust.

(14) Selline lähenemisviis on komisjoni suunistes subsiidiumide summa arvutamiseks tasakaalustavate tollimaksudega seotud uuringutes (arvutamissuunised) [3] spetsiaalselt ette nähtud lausega "Subsiidiumi summa nimiväärtus tuleb muuta uurimisperioodi jooksul valitsevaks väärtuseks tavapärast turuintressimäära kohaldades" ja seda ühenduse tava on järgitud mitme varasema juhtumi puhul.

(15) ASCM-lepingu artikli 19 lõikele 4 vastava GATT 1994 VI artikli lõikes 3 nähakse üksnes ette, et tasumisele kuuluvad tollimaksud ei tohi ületada subsiidiumi summat. Subsiidiumi summa arvutatakse lähtudes kasust, mille olemasolu uurimisperioodil tehakse kindlaks (ASCM-lepingu artikkel 14). Et äriühing sai kasu ka asjaolust, et ta ei pidanud hankima vahendeid finantsturult, peab kasu summa hõlmama ka intressi. Et kasu summa (kaasa arvatud intress) vastab subsiidiumi summale ja tasakaalustav tollimaks arvutatakse leitud subsiidiumimarginaalist lähtudes, siis vastab intressi lisamine täielikult GATT 1994 VI artikli lõikele 3.

(16) Nendel põhjustel lükatakse tagasi taotlus jätta eri kavade alusel saadava kasu arvutamisel intress arvestamata.

3.1.2. Eri kavade spetsiifilisus

(17) Eksportivad tootjad tõdesid, et ASCM-lepingu artikli 2 lõikes 3 esitatud oletus, mille kohaselt eksporditegevusest sõltuvad subsiidiumid on spetsiifilised, ei kehti ipso facto, sest ASCM-lepingu artikli 27 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditegevusest sõltuvate subsiidiumide keelamist ei kohaldata arengumaade suhtes. India on üks ASCM-lepingu VII lisas loetletud riikidest ja seepärast India valitsuse määratud ekspordisubsiidiume ei keelataks. Järelikult oleks komisjonil kohustus näidata positiivse tõendusmaterjali põhjal, et kõnealused kavad on spetsiifilised.

(18) Algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a nähakse selgelt ette, et subsiidiume, sealhulgas I lisas loetletud subsiidiume loetakse spetsiifilisteks, kui nad kas juriidiliselt või faktiliselt sõltuvad eksporditegevusest. Seda tingimust on kontrollitud eraldi iga kõnealuse menetluse kohaldamisalasse kuuluva subsiidiumikava puhul.

3.2. ÜKSIKUD KAVAD

3.2.1. Passbook-kava (Passbook Scheme, PBS)

(19) India valitsus ja eksportivad tootjad esitasid väited kõnealuse kava kohta, mida kirjeldatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 12–19. Neid väiteid ei pruugi arvestada, sest kava alusel saadav kasu ei sisaldu tollimaksu summades, mis ajutiselt kehtestati ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 24 esitatud põhjustel. Sellest tulenevalt ei kehtestata kõnealuse kava alusel saadava kasu suhtes meetmeid ja seepärast ei nõuta ka lõplike otsuste tegemist.

3.2.2. Ekspordieelne DEPB-kava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB)

(20) India valitsus ja eksportivad tootjad esitasid väited kõnealuse kava kohta, mida kirjeldatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 26–30.

(21) Eelkõige väideti, et DEPB ekspordieelne kava on algmääruse kohaselt lubatud vähendamis-/tagastussüsteem ja seega mittetasakaalustatav. Samuti väideti, et kui kava osutub tasakaalustatavaks, tuleks kasu arvutamise alusena kasutada ainult tegelikke ülemääraselt vähendatud tollimaksumäärasid, ja et komisjon oleks pidanud kontrollima, kas tootmisprotsessis tarbitud sisendite impordimakse tagastati tõepoolest ülemääraselt.

(22) DEPB ekspordieelne kava ei ole algmääruse kohane vähendamis-/tagastussüsteem ega asendussüsteem, hoolimata asjaolust, et see sisaldab "tegeliku kasutaja tingimust". See kava põhineb ennekõike väärtusel, mitte kogusel. DEPB-määra, mis põhjustab imporditollimaksust vabastamist, ei arvutata tootmisprotsessis tegelikult tarbitud või tarbitavate sisendite konkreetsete koguste suhtes. Sisendkoguste määramise aluseks on standardsed sisend-/väljundnormid (Standard Input/output Norms, SION), millega väljendatakse hinnangulised kulud, mis põhinevad teatava toote valmistamiseks imporditavate sisendite eeldatavatel väärtustel. Kui teatava valmistoote suhtes on DEPB-määr kehtestatud, võib sisendeid DEPB ekspordieelse litsentsi alusel importida tollimaksuvabalt. Puudub mehhanism, mis takistaks eksportival tootjal oma tegelikult imporditud sisendite osakaalu muuta, sest temalt nõutakse ainult määratud üldise krediidilimiidi piires püsimist.

(23) Lisaks ei ole kohustust kõiki erinevad sisendeid, millele krediit on antud, tegelikult importida. Ainsad piirangud mis tahes sisendkogusele, mida võib kõnealuse kava alusel importida, on väljastatud litsentsi väärtus ja sellele vastav kohustus valmistoode eksportida. Seepärast ei pruugi asendatavad imporditud sisendid olla omamaiste sisenditega koguseliselt võrdsed ega sama kvaliteedi ja samade omadustega.

(24) Äriühing, kes võib saada oma sisendeid madalama hinnaga või hangib osa sisenditest kodumaiselt turult, saaks kodumaiseks tootmiseks või müügiks kasutatavaid sisendeid importida tollimaksuvabalt, sest tegelikult imporditud kogustel ei ole mingit seost SIONi alusel määratud kogustega. Kasutusele pole võetud tõhusat süsteemi või korda, mille abil kindlaks teha, milliseid või mis kogustes tollimaksuvabu sisendeid eksporditava valmistoote tootmisprotsessis tegelikult tarbitakse. Lisaks on leitud, et tasaarvestust, mis võib aset leida kauba eksportimisel, ei tehta eksporditud toodete töötlemisel kasutatavate tollimaksuvabalt imporditud sisendite tegelike koguste alusel, vaid eksporditava toote sisenditega seotud eeldatava standardväärtuse alusel.

(25) Isegi kui ekspordieelset DEPBd tuleks, nagu väideti, lugeda tollimaksude tagasimaksesüsteemiks, nähakse algmääruse II lisa II osa lõikega 5 ja III lisa II osa lõikega 3 ette, et kui tehakse kindlaks, et ekspordiriigi valitsusel ei ole kehtivat kontrollsüsteemi, peaks ekspordiriik harilikult korraldama tegelikult kasutatavate sisendite või tegelike tehingute põhjal edasise uurimise, et teha kindlaks, kas on esinenud liigmakseid. Nagu eespool selgitatud, selline imporditud sisendite tegelike koguste kontrollsüsteem puudub, ja seepärast nõuti India valitsuselt uurimise korraldamist. India valitsus sellist uurimist ei korraldanud. Seepärast ei uurinud komisjon, kas impordimaksude ülemäärane tagastamine eksporditava toote tootmisel tarbitud sisendite suhtes tõepoolest toimus.

(26) Igal juhul on imporditollimaksude ülemäärane vähendamine kasu suuruse arvutamisel aluseks ainult juhul, kui tagastamine on tehtud heas usus ja tegemist on asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemidega. Kuna on kindlaks tehtud, et ekspordieelne DEPB-kava ei ole algmääruse I lisa punktis i ja II ja III lisas nimetatud tagastussüsteem ega asendamise puhul kasutatav tagastussüsteem, seisneb kasu täielikus imporditollimaksudest vabastamises, mitte eeldatavas ülemäärases tagastamises.

(27) Et ekspordieelse DEPB-kava puhul loobutakse tollidest, mida muidu sisse nõutaks, siis leitakse, et selle kava alusel antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt. Et kava alusel saadavat kasu ei saa ilma ekspordikohustuseta, loetakse kava juriidiliselt eksporditegevusest sõltuvaks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a ja seega spetsiifiliseks.

Subsiidiumisumma arvutamine

(28) Eksportivate tootjate kasu on arvutatud vastavalt ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendusele 23, võttes lisaks arvesse taotluse esitamise lõive, mida on tasunud eksportivad tootjad. Need lisasummad ei mõjutanud siiski esialgselt arvutatud subsiidiumimarginaale.

(29) Kaks äriühingut kasutasid seda kava uurimisperioodi jooksul ja said 1,31 % ja 6,84 % suurused subsiidiumid.

3.2.3. Ekspordijärgne DEPB-kava

(30) India valitsus ja eksportivad tootjad esitasid väited kõnealuse kava kohta, mida kirjeldatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 37–39.

(31) Eelkõige väideti, et ekspordijärgne DEPB-kava oleks lubatav asendamise puhul kasutatav tagastussüsteem, sest DEPB ekspordijärgset krediiti antaks ainult kooskõlas teatavaks tehtud SIONiga. Algmääruse I lisa I lõike kohaselt võib tagastussüsteem lubada selliste kodumaiste sisendite koguste kasutamist, mis on imporditud sisenditega võrdsed ning sama kvaliteedi ja samade omadustega. Samuti väideti, et aktsiisiametid peaksid suutma kontrollida, milliseid imporditud sisendeid eksporditav toode sisaldab. Ekspordijärgne DEPB-kava oleks seega lubatav asendamise puhul kasutatav tagastussüsteem vastavalt algmääruse II lisale.

(32) Tuleks meenutada, et vastupidiselt ekspordieelsele DEPB-kavale puudub ekspordijärgses DEPB-kavas "tegeliku kasutaja tingimus". Ekspordijärgse DEPB-kava krediidid arvutatakse eksporditud valmistoodete väärtuse protsendimäärana. Sel viisil saadud krediite võib kasutada niisuguste tollimaksude tasumiseks, mis harilikult kuuluvad tasumisele mis tahes kauba importimisel (välja arvatud kaup, mis kuulub nimekirja "Negative List of Imports"). Kauba kasutamisele eksporditava toote tootmisel ei ole mingeid piiranguid. Imporditud kaupa võib müüa siseturul või kasutada muul viisil. Lisaks on litsentsid ja sellest tulenevalt ka krediidid vabalt üleantavad.

(33) Sellest tulenevalt võib järeldada, et ekspordijärgne DEPB-kava ei ole tagastussüsteem ega asendamise puhul kasutatav tagastussüsteem vastavalt algmääruse I lisa punktile i ja II ja III lisale.

(34) India valitsus väitis samuti, et kõnealune kava kujutab endast ekspordisubsiidiumi ainult sel määral, kui impordimaksud tagastatakse summas, mis ületab eksporttoodangus kasutatavate imporditud sisendite puhul tegelikult tasutava summa, ja et komisjon ei ole suutnud täita oma kohustust kõnealuse ületamise suurus kindlaks teha.

(35) See väide tuleb tagasi lükata põhjenduses 26 nimetatud põhjustel.

Subsiidiumisumma arvutamine

(36) India valitsus väitis, et kui müüakse litsentse, peaks komisjon määrama tegeliku kasu väärtuse, mis eksportivad tootjad nende müügitehingute tulemusel said, ja mitte tegema seda litsentsiga määratud krediidisumma alusel.

(37) Nagu ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 43 juba selgitati, ei saa seda väidet heaks kiita, sest kasu, mille eksportiv tootja India valitsuselt selle saamata jäänud tulu näol sai, kajastub nõuetekohaselt litsentsi väärtuses. Kui litsents müüakse oma väärtusest erineva hinnaga (kas odavamalt või kallimalt), on see üksnes äritehing, mis ei muuda kava alusel algselt saadud kasu suurust.

(38) Eksportivate tootjate saadav kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduste 41–44 kohaselt. Sellega seoses tuleks märkida, et komisjon kiitis heaks mitu nelja eksportiva tootja esitatud väidet. Järelikult on võetud arvesse litsentsi saamisega vältimatult seotud lisakulusid. Samuti on korrigeeritud antavaid krediidisummasid. Kõnealustest kohandustest tingituna on subsiidiumimarginaalis väikesed muudatused.

(39) Neli äriühingut kasutasid seda kava uurimisperioodi jooksul ja said subsiidiume vahemikus 2,34 %–17,68 %.

3.2.4. EPCG-kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

(40) India valitsus väitis, et ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 46–50 kirjeldatud EPCG-kava eesmärk oleks võimaldada eri majandusharude äriühingute agregaatide ja seadmete tehnilist täiustamist, säilitades samal ajal India nappe valuutavarusid. Väideti, et EPCG-kava alusel saadav kasu ei sõltu eksporditegevusest, sest EPCG-litsentse on võimalik saada olenemata eelnevast eksporditegevusest. Lisaks võib isik, kellele EPCG-litsentsi väljastati, alati osta imporditud kapitalikaupade asemel kodumaiseid.

(41) Selle väitega seoses tuleks märkida, et EPCG-kava kasutamiseks on äriühing kohustatud eksportima teatava aja jooksul teatavas väärtuses kaupa. Seepärast on kõnealune kava juriidiliselt eksporditegevusest sõltuv, sest kasu ei saa, ilma et kohustutaks eksportima kaupa. Sellisena loetakse kõnealust kava algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt spetsiifiliseks ja seega tasakaalustatavaks.

(42) Eksportivad tootjad väitsid, et EPCG-kava alusel ei jää valitsuse tulu saamata, vaid see lükkub üksnes edasi. Kui kapitalikaupade importija jätab kavas ettenähtud tähtaja lõppedes oma ekspordikohustuse täitmata, tasutakse diferentseeritud tollimaksud koos intressiga. Nii et küsimus, kas importijale on määratud tollimaksude vähendamine ning kas valitsuse tulu on jäänud saamata ja seeläbi on saadud kasu, tekib ainult käesolevas kavas ekspordikohustuse täitmiseks antud tähtaja lõppedes. Seepärast oleks ennatlik kontrollida kõnealuse kava kohast kapitalikaupade importi uurimisperioodi jooksul.

(43) Selle väitega seoses leitakse, et kui äriühing taotleb kõnealuse kavaga liitumist ja kohustub seega kaupa eksportima, tuleb eeldada, et ekspordikohustus täidetakse ja täielik vabastus imporditollimaksude tasumisest saadakse. Äriühingud peavad tõepoolest eeldama, et lõpuks ei tule neil tollimakse tasuda. Vastasel juhul muutuks kava mõttetuks.

(44) Pealegi on uurimine kindlalt näidanud, et India valitsus annab tegelikult ekspordikohustuse täitmiseks ajapikendust sellistele äriühingutele, kes ei suuda algselt kehtestatud tähtaja jooksul oma ekspordikohustust täita.

(45) Nendel põhjustel loetakse, et valitsuse tulu jääb saamata kapitalikaupade importimise ajal ja importiv äriühing saab kasu, mille suurus vastab tasumata tollimaksude kogusummale.

Subsiidiumi summa arvutamine

(46) Eksportivate tootjate saadav kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduse 53 kohaselt. Sellega seoses tuleks märkida, et kõik eksportivad tootjad esitasid väiteid, mis komisjon osaliselt heaks kiitis. Eelkõige võeti arvesse subsiidiumi saamise tingimustele vastamisega või subsiidiumi saamisega seotud vältimatuid kulusid, mille kohta olid esitatud põhjendatud tõendid. Need kulud olid seotud eelkõige taotluse esitamise lõivude ja pangagarantiidega. Taotluse esitamise lõiv on ühekordne makse, samal ajal kui pangagarantii võib olla ühekordne makse, mis hõlmab mitmeaastast ajavahemikku, või koosneda mitmest aastasest osamaksest, mida tasutakse kogu pangagarantii kehtivusaja jooksul.

(47) Tuleks märkida, et üks kõnealustest äriühingutest, MTZ Polyesters Ltd, väitis, et ajutist tollimaksu käsitlevas määruses kohaldatav meetod ei ole tema konkreetse juhtumi puhul asjakohane, sest ta oli olnud uurimisperioodi jooksul teiste uurimisaluste äriühingutega võrreldes hoopis erinevas olukorras. Ta väitis eelkõige, et ettenägematute asjaolude tõttu, mille hulka kuulus loodusõnnetus, algas tööstuslik tootmine alles oktoobris 1998. See põhjustas uurimisperioodi jooksul väga madala omamaise ja eksportmüügi taseme ja sellest tulenevalt kõrge subsiidiumimarginaali. Seepärast pani äriühing ette ja taotles mõne muu arvutamismeetodi kasutamist.

(48) Tuleks märkida, et selline taotlus esitati komisjonile uurimisperioodi jooksul alles pärast esialgsete uurimistulemuste avalikustamist. Koos taotlusega esitas äriühing siiski üksikasjalikud ja põhjendatud tõendid tööstusliku tootmise alustamise ja mõju kohta, mida nii hiline algus tema tegevusele avaldas.

(49) Pärast tõendite hoolikat kontrollimist otsustas komisjon, et äriühingu taotlus kasutada mõnda muud arvutusmeetodit ei olnud õigustatud. Kõnealust äriühingut mõjutanud ainuomaseid ja erandlikke asjaolusid arvestades leidis komisjon siiski, et kui selle äriühingu suhtes kohaldati sama nimetajat (st tegelikku eksporti) kui tavapärases tööstusliku tootmise olukorras olnud äriühingute puhul, tingis see nii ebaproportsionaalseid tulemusi, mis ei kajastanud asjakohaselt kasu, mida kõnealune äriühing kavaga ettenähtud tasakaalustatavast subsiidiumist sai. Sellest tulenevalt korrigeeris komisjon, kasutades siiski sama arvutamismeetodit, kõnealuse äriühingu toodangu ja ekspordimüügiga seotud arve, võttes aluseks tavapärases tööstusliku tootmise olukorras olevatelt äriühingutelt saadud kontrollitud andmed, et uurimisperioodi jooksul subsiidiumist saadud kasu jaotada.

(50) Kokkuvõttes on seda kava uurimisperioodi jooksul kasutanud kuus äriühingut, kes said 1,42–8,75 % suuruseid subsiidiume.

3.3. EKSPORDI EDENDAMISE PIIRKONNAD (EXPORT PROMOTION ZONES – EPZ)/EKSPORDILE ORIENTEERITUD ÜKSUSED (EXPORT ORIENTED UNITS – EOU)

(51) India valitsus väitis, et ei kaota tulusid selle kava alusel, mida kirjeldatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 55–58, sest kapitalikaupadelt tasutavad tollimaksud peatatakse ainult selleks ajaks, kui kaup on tollijärelevalve all. See tähendab, et importija ei pea tasuma tollimaksu EPZ/EOU puhul kasutatavate kapitalikaupade importimisel. Kui kapitalikaubad müüakse või vabastatakse tollijärelevalve alt, tuleb tollimaksu tasuda sellise tariifi alusel, mis on proportsionaalne kapitalikaupade alandatud hinnaga nende müümise või tollijärelevalve alt vabastamise ajal.

(52) See väide on samalaadne eksportivate tootjate esitatud EPCG-kava käsitleva väitega, st tulud ei jää mitte saamata, vaid nende saamine lükkub edasi. Oletus, et kapitalikaubad imporditakse tollimaksuvabalt ja müüakse siis edasi siseturul, tollimaks tasutud, muudaks kava mõttetuks. Igal juhul, isegi kui kapitalikaubad müüdaks edasi tulevikus, jääksid tulud saamata summas, mis on proportsionaalne kaupade vähendatud hinnaga. Kas ja millal sellised kapitalikaubad müüakse, on lihtsalt äriotsus, mille teeb äriühing.

(53) Nendel põhjustel loetakse, et valitsuse tulu jääb saamata kapitalikaupade importimise ajal ja importiv äriühing saab kasu, mille suurus vastab tasumata tollimaksude kogusummale.

(54) Eksportiv tootja esitas samalaadse väite ja lisas eksporditavate toodete sisendite importimisega seotud argumendid. Et EPZ/EOU-kava kasutati üksnes kapitalikaupade importimiseks, ei pruugi neid täiendavaid argumente arvesse võtta.

(55) Kõnealune subsiidium sõltub juriidiliselt eksporditegevusest vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a, sest seda ei ole võimalik saada, ilma et äriühing võtaks ekspordikohustuse, ja seepärast loetakse seda spetsiifiliseks.

Subsiidiumisumma arvutamine

(56) Eksportivate tootjate kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduste 63–65 kohaselt. Üks äriühing sai selle kava alusel kasu tariifiga 0,7 %.

3.3.1. Tulumaksuvabastuse kava

(57) Nagu ajutist tollimaksu käsitlevas määruses juba tõdetud, ükski eksportiv tootja kõnealust kava ei kasutanud. Sellest tulenevalt ei kehtestatud uurimisega seoses mingeid meetmeid ega ole vaja teha lõplikku otsust.

3.4. PIIRKONDLIKUD KAVAD

3.4.1. Müügimaks

(58) Eksportivad tootjad väitsid, et Gujarati ja Maharashtra osariigi müügimaksuvabastuse ja Uttar Pradeshi osariigi kaubandusliku maksusoodustuse alusel saab kasu kaupade ostja, mitte müüja.

(59) Müügi- või kaubandusmaks on nendes osariikides maks, mida tasutakse kauba müügilt ja mis lisatakse arvel müügihindadele. Seega tegutseb müüja maksu kinnipidajana. Müügi- ja kaubandusmaksusüsteem erineb käibemaksusüsteemist selle poolest, et tasutud müügi- ja kaubandusmaksu ei ole võimalik tasaarvestada kogutud müügi- ja kaubandusmaksu arvel.

(60) On väidetud, et äriühingud on müügi- ja kaubandusmaksuvabastust kasutanud üksnes müügitehingutes, mitte kaupade märkimisväärsete ostude puhul.

(61) Komisjon ei leidnud kontrollikäigul mingeid tõendeid vastupidise kohta. Samuti tehti kindlaks, et kõik suuremad tarnijad, kes eksportivaid tootjaid sisenditega varustavad, asuvad väljaspool asjaomaseid osariike. Seepärast pidid eksportivad tootjad tasuma kaupade ostmisel müügimaksu.

(62) Seega võib järeldada, et Gujarati ja Maharashtra osariikide antud müügimaksuvabastuste ja Uttar Pradeshi osariigi antud kaubandusliku maksusoodustuse kava alusel ei saanud eksportiv tootja mingit kasu.

(63) Meetmeid ei kehtestata ja seepärast ei pruugi kõnealuste kavade kohta teha mingeid lõplikke otsuseid. Lõpuks tuleks märkida, et need otsused ei mõjuta otsuseid, mis käsitlevad nende kavade kasutamist ostutehingute puhul.

3.4.2. Piirkondlikud kavad – elektrimaksust vabastamine

(64) India valitsus ja üks eksportiv tootja, MTZ Polyesters Ltd, väitsid, et kõnealune kava, mida kirjeldatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 80 ja 81, ei oleks spetsiifiline, sest seda saaksid kasutada kõik Gujarati uued äriühingud, sõltumata nende asukohast.

(65) Komisjon analüüsis selle väite põhjendamiseks esitatud tõendeid. Pärast põhjalikku uurimist võib järeldada, et kuigi asjakohaste õigusaktide sõnastus on kohati ebamäärane, eriti seoses mõiste "teenusettevõtjad" määratlemisega ja diferentseeritud tollimaksumäärade kehtestamisega, võivad kõnealust kava tõepoolest viie aasta jooksul võrdsetel alustel kohaldada kõik osariigi uued tootmisettevõtjad.

(66) Algmääruse artikli 3 lõike 2 punktis b nähakse ette, et kui toetust andev asutus või õigusaktid, mida järgides toetust andev asutus tegutseb, kehtestavad subsiidiumi saamise õiguse ja selle suuruse objektiivsed kriteeriumid või tingimused, ei ole subsiidium spetsiifiline, tingimusel et subsiidiumi saamise õigus on automaatne ning et nimetatud kriteeriumidest ja tingimustest peetakse rangelt kinni. Sellised objektiivsed kriteeriumid peaksid muu hulgas olema rakenduselt horisontaalsed ega tohiks teatavatele ettevõtetele teiste ees eeliseid anda.

(67) Võttes arvesse esitatud tähelepanekuid ja uurimise käigus kontrollitud tõendeid, loetakse kõnealune kava vastavaks algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b kriteeriumidele sel määral, kui see on rakenduselt horisontaalne, kättesaadav kogu osariigi ettevõtetele ja põhineb objektiivsetel kriteeriumidel, nimelt uute tööstusäriühingute loomisel.

(68) Sellest tulenevalt otsustatakse, et kõnealune kava ei ole spetsiifiline, mistõttu seda ei tasakaalustata.

3.4.3. Piirkondlikud kavad – octroi hüvituskava (Octroi Refund)

(69) Seoses octroi tagasimakse kavaga, mida kirjeldatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 88–89, väitis India valitsus, et octroi on kaudne maks, millega India kohalikud võimud maksustavad kaupu, mis tuuakse linna või piirkonna territoriaalüksustesse. Väidetavalt võimaldaks ASCM-lepingu II lisas sisalduv juhend sisendite tarbimiseks tootmisprotsessis kaudsete maksude vähendamissüsteeme seoses esmaetapi kumulatiivsete kaudsete maksudega, millega maksustatakse importkaupu, mida tarbitakse eksporditavate toodete valmistamisel. Sellest tulenevalt ei oleks kõnealune kava tasakaalustatav.

(70) See väide tuleb tagasi lükata, sest octroi hüvituskaval ei ole mingit seost eksporttoodanguga.

(71) Selle kava spetsiifilisuse kohta ei ole esitatud põhjendatud väiteid. Seepärast kinnitatakse, et kõnealune kava on spetsiifiline vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktidele a ja c, sest selle kohaldamine on selgelt piiritletud teatavate äriühingutega, mis asuvad määratud piirkondades ja kuuluvad toetust andva asutuse pädevusse.

(72) Üks eksportiv tootja, Garware Polyester Ltd, väitis, et ta ei ole selle kava alusel saanud uurimisperioodi jooksul mingit kasu, sest Maharashtra osariigi ametiasutused ei ole veel tegelikult oma tagasimaksmiskohustust täitnud.

(73) See väide tuleb tagasi lükata, sest see on Maharashtra osariigilt saadav kasu, millele kõnealusel äriühingul on seaduslik õigus.

(74) India valitsus, keda toetasid eksportivad tootjad, esitas uuesti heakskiitu eeldava nõude ja väitis, et komisjonil on eriti arenguriikide puhul kohustus teha kindlaks, et vähem arenenud piirkonnad ei ole õigustatud saama toetust algmääruse artikli 4 lõike 3 alusel, selle asemel et teha otsus teadaolevate faktide põhjal.

(75) Sellega seoses tuleks märkida, et kõnealuse kava puhul, mida kasutas ainult üks äriühing, mis asus Maharashtra osariigis Aurangabati piirkonnas, ei esitanud ei India valitsus ega ükski teine osapool selle menetluse suhtes kohaldatava tähtaja jooksul mingeid tõendeid algmääruse artikli 4 lõikes 3 sisalduvate nõuete täitmise kohta. Teatavad aastatest 1981/1982 pärinevad tõendid esitati märkimisväärse hilinemisega. Sellistel asjaoludel ei ole komisjonil kohustust ega ka võimalust teha kindlaks, kas algmääruse artikli 4 lõike 3 alusel otsuse tegemiseks nõutavad kriteeriumid, muu hulgas ka need, mis on seotud statistilisel tõendusmaterjalil põhineva majandusliku arengu mõõtmisega, on selle kava puhul täidetud.

(76) Nendel asjaoludel on komisjonil kohustus kinnitada ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 93 esitatud järeldused. Seepärast otsustatakse lõplikult, et kõnealune kava on tasakaalustatav.

Subsiidiumi summa arvutamine

(77) Eksportivate tootjate saadav kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduse 94 kohaselt. Äriühing esitas siiski tõendid, et tal ei olnud õigust tagasi saada kogu maksusummat, mis omakorda tingis madalama subsiidiumimarginaali.

(78) Uurimisperioodi jooksul kasutas seda kava üks äriühing, kes sai 1,08 % suuruse subsiidiumi.

3.4.4. Kapitalisoodustus

(79) India valitsus ja eksportivad tootjad esitasid väited kõnealuse kava kohta, mida kirjeldatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 96 ja 97. Neid väiteid ei pruugi arvestada, sest kava alusel saadud kasu ei sisaldu tollimaksu summades, mis ajutiselt kehtestati ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 24 esitatud põhjustel. Sellest tulenevalt ei kehtestata kõnealuse kava alusel saadava kasu suhtes meetmeid ja seepärast ei nõuta ka lõplike otsuste tegemist.

Tasakaalustatavate subsiidiumide summad

(80) Vastavalt algmäärusele on tasakaalustatavate subsiidiumide summa

ad valorem

iga uuritud eksportija puhul järgmine:

(%) |

| PBS | DEPB | EPCGS | EPZ/EOU | Osariikide kavad | KOKKU |

| Ekspordieelne | Ekspordijärgne | Müügimaks | Kapitalisoodustus | Octroi hüvitusfond | Elektrimaksust vabastamine |

Ester Industries Ltd | 6,84 | 2,34 | 2,87 | | | | | 12,0 |

Flex Industries Ltd | | | 10,44 | 2,13 | | | | | | 12,5 |

Garware Polyester Ltd | | 1,31 | | 1,48 | | | | 1,08 | | 3,8 |

India Polyfilms Ltd & Jindal Polyester Ltd | | | 4,82 | 1,52 | 0,70 | | | | | 7,0 |

MTZ Polyesters Ltd | | | | 8,75 | | | | | | 8,7 |

Polyplex Corporation Ltd | | | 17,68 | 1,42 | | | | | | 19,1 |

4. KAHJU

4.1. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(81) Ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduse 106 kohaselt täidavad neli kaebuse esitanud tootjat algmääruse artikli 10 lõike 8 nõudeid, sest nende osa asjaomase toote kogutoodangust ühenduses on üle 80 protsendi, ja seepärast moodustavad need ühenduse tootmisharu vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 1.

(82) India eksportivad tootjad on väitnud, et menetlust ei oleks pidanud alustama, sest kaebus ei sisaldanud piisavaid tõendeid artikli 10 lõike 8 nõuete täitmise kohta. Nende väitel ei suutnud komisjon kaebuse alusel hinnata PET-kile kogutoodangut ühenduses, sest PET-kile tootmine enda tarbeks jäeti kaebusest välja. See väide loeti põhjendamatuks, sest enda tarbeks toodetud PET-kilet ei viidud ühenduse vabale turule PET-kilena, vaid töödeldud tootena. Igal juhul oli kaebuse esitanud tootjate vabale turule mõeldud toodangu tase piisav selleks, et olla representatiivne.

(83) Seepärast kinnitatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 105 ja 106 esitatud otsused.

4.2. ÜHENDUSE TARBIMINE, IMPORDIMAHT JA TURUOSA

(84) Järeldused, milleni komisjon algstaadiumis jõudis, eelkõige asjaomase toote Indiast pärineva koguekspordi märkimisväärne kasv ja selle osa oluline suurenemine ühenduse turul, kinnitati.

(85) Seepärast kinnitatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 107 ja 110 esitatud otsused.

4.3. SUBSIDEERITUD IMPORDI HINNAD

(86) India eksportivad tootjad on väitnud, et ajutist tollimaksu käsitleva määruse hinnavõrdluse tulemused on nende suhtes ebaõiglased, sest arvesse ei võeta PET-kile tarbe- ja eriliikide vahelisi hinnaerinevusi. Nende väitel koosneb India eksporttoodang peamiselt tarbekilena kasutatavast PET-kilest, samal ajal kui oluline osa ühenduse tootmisharu toodetud PET-kilest on erikile. See väide tuli tagasi lükata, sest PET-kile tarbe- ja eriliike võeti arvesse hinnavõrdluseks kasutatavas tooteliigituses.

(87) Samuti on India eksportivad tootjad väitnud, et küsimustikus määratletud tooteliigituse teatavate struktuuriosade väljajätmine põhjustas nende jaoks kõrgemad hinna allalöömise marginaalid. Nad olid pärast esialgsete otsuste teatavakstegemist toote tüübipõhise liigituse lihtsustamise vastu ja väitsid, et lihtsustamine põhjustas erineva kvaliteediga PET-kilede ebakorrektse võrdlemise. Nende väitel tõmbub India toode termilisel menetlusel rohkem kokku ning on kitsam ja hägusem kui ühenduse toode, mistõttu India toode on madalama kvaliteediga ja odavam.

(88) Uurimise käigus saadud teabe põhjal otsustas komisjon algstaadiumis lihtsustada erinevate PET-kile liikide liigitamist võrreldes sellega, mida nägid ette asjaomastele pooltele saadetud küsimustikud. Seepärast ei võetud laiust, termilisi omadusi ja erinevust häguse ja läbipaistva kile vahel arvesse. Selles osas tuleb märkida, et nagu kõikides uuringutes, eriti võttes arvesse teabekogumise staadiumi, oli küsimustikus ettenähtud tooteliigitus kõnealusel juhul soovituslik ja esialgne. Praegune uurimine on näidanud, et tooteliigituse diferentseerimine PET-kile laiuse alusel oleks mitmekordistanud võrreldavate tooteliikide arvu, seejuures hinnavõrdlust selgelt mõjutamata. Lisaks ei olnud termiliste omaduste ning häguse ja läbipaistva kile vahelise erinevuse arvessevõtmine võimalik, sest hägususe kohta puudub selge määratlus ja termiliste omaduste kohta küsimustikes toodud määratlusest ei pidanud asjaomased pooled kinni. Sellest tulenevalt kasutasid ühenduse tootjad ja India eksportivad tootjad erinevaid määratlusi, mida pole võimalik omavahel võrrelda.

(89) Eespool toodud India tootmisega tegelevate äriühingute väidet ei ole arvesse võetud mitte ainult sellepärast, et tooteliigituse lihtsustamine oli vältimatu, tagamaks hinna allalöömise kindlakstegemine mõlema asjaomase poole esitatud tooteliigituse representatiivse võrdluse alusel (tegelikult võrreldi umbes 400 ühenduse tootmisharu tooteliigituskoodi umbes 160 India eksportiva tootja tootekontrollikoodidega), vaid ka sellepärast, et allalöömise kindlaksmääramine lihtsustatud kujul kajastab piisavalt India eksportivate tootjate ja ühenduse tootmisharu tooteliikide füüsikaliste tunnuste erinevusi.

(90) Kõik India eksportivad tootjad taotlesid ka kaubandustaseme korrigeerimist. Nende väitel müüvad nad põhiosa oma PET-kilest ühenduse importijatele, samal ajal kui ühenduse tootmisharu müüb põhiliselt otse PET-kile töötlejatele. Hinna allalöömise kindlakstegemiseks tuleks nende väitel edasimüügihindu, mida importijad kohaldavad töötlejate suhtes, võrrelda ühenduse tootmisharu pakutavate hindadega. Nende väitel on marginaal, mille importija töötlejatele müügist saab, umbes 25 %, mis vastab nõutavale kaubandustaseme korrigeerimisele.

(91) Sellega seoses tuleb märkida, et küsimustikus määratles komisjon kaubandustasemed järgmiselt: 1) turustajad, 2) töötlejad, 3) algseadmete valmistajad, 4) lõppkasutajad ja 5) teised. India eksportivad tootjad on ilma lähemalt selgitamata vastanud küsimustikule, et põhiosa nende PET-kilest müüakse Euroopas viiendale rühmale, st "teistele". Pärast esialgsete otsuste avaldamist on India eksportivad tootjad kinnitanud, et "teiste" alla märgitud müüki importijatele tuleks käsitada müügina turustajatele. Uurimine on siiski näidanud, et osa nendest turustajatest töötleb toodet, mis viitab sellele, et kaubandustaset käsitlevad India eksportivate tootjate selgitused on ebatäpsed. Lisaks ei kinnitanud uurimine kahe kaubandustaseme 25 % hinnaerinevust. Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind on turustajate puhul kõrgem kui töötlejate puhul. India eksportivate tootjate seisukohast tähendaks see, et iga korrektsioon suurendaks tegelikult kindlaksmääratud hinna allalöömise määrasid. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu hinnad on turustajate puhul kõrgemad kui töötlejate puhul, on seletatav sellega, et töötlejad ostavad suuremaid koguseid ja saavad seepärast koguse pealt allahindlust. India eksportivate tootjate puhul väitsid viis äriühingut kuuest, et nad müüsid töötlejatele kõrgema hinnaga kui turustajatele. Üks äriühing müüs siiski turustajatele selgelt kõrgemate hindadega ja ülejäänud äriühingute puhul oli hinnaerinevus kahe kaubandustaseme vahel oluliselt vähem kui 25 %.

(92) Samuti on uurimine näidanud, et kaks peamist kaubandustaset ei ole selgelt eristatavad asjaolu tõttu, et mõned suured äriühingud tegutsevad nii turustaja kui ka töötlejana. Lisaks märgiti, et kahe taseme vahel ei ole selget hinnaerinevust, sest tellitav kogus näib olevat olulisem hinnategur kui kaubandustase. Lõpuks näitas uurimine vastupidiselt India eksportivate tootjate väitele, et ka ühenduse tootmisharu müüb vaatlusalust toodet nii turustajatele kui ka töötlejatele. Seepärast järeldati, et ei ole põhjust võimaldada India eksportivatele tootjatele kaubandustaseme korrigeerimist.

(93) Üks India eksportivaid tootjaid, MTZ, taotles ka kvaliteedierinevuste korrigeerimist. Ta väitis, et oli lisanud allalöömisega seotud arvutuste tegemiseks kasutatavate tehingute nimistusse madalama kvaliteediga kile hinna, ja taotles madalama kvaliteediga kileliikide puhul korrigeerimist nende müügihinna tõstmisega 100 %. Sellega seoses tuleks märkida, et MTZ täpsustab küsimustiku vastuses, et ta toodab kolme erineva kvaliteediga kilet: A klassi, B klassi ja madalama kvaliteediga kilet. Tehingute nimistus viidet erinevatele klassidele ei olnud. Pärast esialgsete meetmete teatavakstegemist esitas MTZ lisateabe, kuidas tehingute nimistus kindlaks teha madalama kvaliteediga tooteid. Pärast selle teabe saamist võrdles komisjon väidetavate madalama kvaliteediga tooteliikide hindu ülejäänud tooteliikidega ja leidis, et nende kahe liikiderühma vahel ei ole hinnaerinevusi. Seepärast ei saadud kvaliteedi korrigeerimist käsitlevat MTZ taotlust heaks kiita.

(94) Lõpuks väitsid India eksportivad tootjad, et komisjon oleks pidanud oma allalöömisarvutustes korvama hindade allalöömise negatiivse marginaali positiivse marginaaliga. Et seda ei tehtud, tõi see nende väitel kaasa kõrgema kahjuvälistusmarginaali. Tuleks märkida, et ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 112–114 kirjeldatud hinna allalöömise marginaalide arvutamise metoodika kohaldamisel võrreldi tootemudelit aluseks võttes subsideeritud impordi kaalutud keskmisi netomüügihindu ühenduse tootmisharu kaalutud keskmiste netomüügihindadega ühenduse turul. Seepärast võimaldas sellise metoodika kohaldamine võtta tootemudelite alusel arvesse summat, mille võrra eksportivate tootjate eksporditehingu hind ületas ühenduse tootmisharu kaalutud keskmist hinda. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

(95) Eespool toodust järelduvalt kinnitatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 114 sisalduv esialgne otsus, mille kohaselt hinna allalöömise vahemik on 28,2–50,5 %.

4.4. ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORD

(96) India valitsus väitis üldiselt, et kaebuse esitajate mittekonfidentsiaalsete vastuste põhjal ei ole ühenduse tootmisharu kandnud mingit kahju. Ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 115–125 toodu kohaselt on uurimine näidanud, et ühenduse tootmisharu üldised suundumused on eelkõige turuosa, hindade ja tasuvuse osas negatiivsed, mis selgelt osutab märkimisväärsele kahjule. Seda suundumust kinnitavad piisavalt ühenduse tootmisharu mittekonfidentsiaalsed vastused.

(97) India eksportivad tootjad on väitnud, et 1995. aasta valimine uuringutega seotud andmete kogumise algusaastaks on analüüsi moonutanud ühenduse tootmisharu kahju kinnitamise suunas. Nende väitel oli 1995 väga kõrge nõudluse tõttu erandlikult hea aasta ja seepärast on täiesti loomulik, et pärast seda on kahjunäitajate suundumus negatiivne. India eksportivad tootjad väidavad, et 1993. aasta valimine algusaastaks oleks andnud kahjutegurite arengust õigema pildi. Uuringu eesmärk on siiski hinnata tasakaalustatava impordi mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale uurimisperioodi jooksul. Sellise analüüsi jaoks määratakse mitmete näitajate suundumused, võttes aluseks uurimisperioodile eelnevate aastatega (enamasti kolme aastaga) seotud teabe. Seepärast ei ole käesoleva analüüsi eesmärk võrrelda algusaastat uurimisperioodiga, vaid hinnata iga-aastast arengut kogu uuritava perioodi jooksul. Igal juhul tuleks märkida, et ajal, kui tehti otsus uurimisperioodi kohta, ei olnud mingit teavet võimaluse kohta, et varasema algusaasta valimise korral oleksid kahjunäitajad osutunud teistsugusteks. Lõpuks tuleks märkida, et varasema algusaasta valimine ei oleks olnud India eksportivatele äriühingutele soodus, sest uurimisperioodile eelnenud aja jooksul kasvas nende turuosa märkimisväärselt.

(98) Seepärast kinnitatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 115–125 esitatud otsused.

4.5. JÄRELDUS KAHJU KOHTA

(99) Eespool toodud kaalutlustel kinnitatakse, et ühenduse tootmisharu on kandnud märkimisväärset kahju algmääruse artikli 8 lõike 1 tähenduses.

5. PÕHJUSLIK SEOS

5.1. SUBSIDEERITUD IMPORDI MÕJU

(100) India eksportivad tootjad ja India valitsus väitsid, et India subsideeritud ekspordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel ei olnud selget seost. Nende väitel on PET-kile hinnasuundumus olnud üldiselt negatiivne toote ülemaailmse ületoodangu ja oluliste toorainete hindade langemise tõttu. Samuti väitsid India eksportivad tootjad, et PET-kile hinnad ühenduses on järginud üldist negatiivset hinnasuundumust, ning asjaolu, et ühenduse tootjate keskmine hind 1996. aastal langes, kui India eksportivate tootjate turuosa vähenes, peaks seda väidet tõestama. Tuleks siiski meenutada, et India on üks PET-kile ületoodangu peamistest põhjustajatest ning et Eurostati andmete kohaselt langetas India oma hindu Euroopa turul juba 1996. aastal, sel ajal kui teised olulisemad ekspordiriigid USA, Jaapan ja Lõuna-Korea oma hindu tõstsid. Asjaolu, et nad 1996. aastal oma turuosa kaotasid, ei tähenda, et nad ei tekitanud ühenduse tootmisharule kahju, tugevdades hinnasurvet, mille tagajärjel ühenduse tootmisharu keskmine hind langes 3 %. Lõpuks tuleks meenutada, et kahjuanalüüs tehakse uurimisperioodi alusel ja varasemaid aastaid kasutatakse peamiselt suundumuste määramiseks.

Seepärast tuleb India eksportivate tootjate ja India valitsuse esitatud väited tagasi lükata.

5.2. MUUDE TEGURITE MÕJU

(101) Ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 134–144 toodud otsused kinnitatakse ja neid täiendatakse järgmiselt.

5.2.1. Import muudest kolmandatest riikidest

(102) India eksportivad tootjad ja India valitsus ei taganenud oma väitest, et ainult Indiast pärit importi käsitlev uuring on diskrimineeriv, sest vaatlusaluse perioodi jooksul on Lõuna-Koreast pärit impordi maht kasvanud ja Korea keskmised hinnad langenud. India eksportivad tootjad väitsid, et Lõuna-Koreast pärit impordi mahtude kasv on tõenäoliselt isegi suurem, kui näitavad Eurostati ametlikud andmed, sest on võimalik, et Korea PET-kile importijad teevad mõnikord tollivormistuse CN-koodi 39206900 (muud polüestrid) alusel, nagu nad seda on teinud Indiast pärit PET-kile puhul.

(103) Komisjon jääb ajutist tollimaksu käsitlevas määruses esitatud väidete juurde, nimelt et Lõuna-Korea turuosa absoluutne ja suhteline kasv on olnud väiksem kui India turuosa oma ja Lõuna-Korea PET-kile hinnad on püsivalt ületanud India hindu. Lisaks langetasid Korea eksportivad tootjad oma hindu ainult üks aasta hiljem kui India tootjad. Komisjon ei ole saanud mingeid tõendeid selle kohta, et Korea PET-kile suhtes oleks tollivormistust tehtud polüestreid käsitleva CN-koodi alusel.

(104) Lõpuks tuleks kõige tähtsamana märkida, et komisjonil ei ole mingit põhjust algatada uurimist Lõuna-Korea vastu, sest talle ei ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et Korea eksportivad tootjad oleksid tegelnud ebaausa kaubandusega, kasutades dumpingut või subsideerides eksporti.

(105) Eespool toodu põhjal on Indiast ja Lõuna-Koreast pärit impordi olukord erinev, mistõttu diskrimineerimist ei ole saanud esineda.

5.2.2. Toorainehindade kõikumine

(106) India eksportivad tootjad on väitnud, et ühenduse tootmisharu mittekonfidentsiaalsete küsimustikuvastuste põhjal saab järeldada, et vaatlusaluse perioodi jooksul on toorainehinnad langenud keskmiselt pigem kolmandiku kui 17 %, nagu väidetakse ajutist tollimaksu käsitlevas määruses. Nende väitel kinnitab seda toorainete hinnasuundumuste kohta avalikult kättesaadav teave. Nad kordasid oma varasemat väidet, et kui toorainehinnad langevad ühe kolmandiku, võimaldab see ühenduse tootmisharul vähendada oma hindu, ilma et tasuvus vastavalt väheneks, ja et seepärast ei saanud Indiast pärit import ühenduse tootmisharu hindade langust põhjustada.

(107) Tuleks märkida, et komisjon uuris konfidentsiaalsete küsimustikuvastuste põhjal kõikide PET-kile toorainete hinnasuundumusi vastavalt ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendusele 140 ja sai tulemuseks 17 % hinnalanguse. Lisaks on tõsi, et ühenduse tootmisharu keskendus oma mittekonfidentsiaalsetes vastustes dimetüültereftalaadi (DMT) või tereftaalhappe (ESP) hinnasuundumustele. Et nende toorainete hind langes rohkem kui muude toorainete hinnad, on toorainete üldmaksumuse 17 % langus vastavuses DMT ja ESP hindade suurema langusega. Seepärast on ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 140 toodud järeldused vastavuses ühenduse tootmisharult saadud küsimustikuvastustega ja need kinnitatakse.

5.2.3. Üldised raskused polüestrisektoris

(108) India eksportivad tootjad väitsid, et BOPP-kile langevatel hindadel oleks otsene mõju PET-kile hindadele pakendamissektoris, sest need tooted on PET-kile kasutaja seisukohast vastastikku asendatavad. Nende väitel oleksid hinnad igal juhul langenud, hoolimata sellest, kas PET-kile import ühendusse oleks suurenenud või mitte.

(109) Komisjonil tuli see väide tagasi lükata, sest selle tõestuseks ei ole esitatud mingeid tõendeid.

5.3. JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA

(110) Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 145 toodud järeldus.

6. ÜHENDUSE HUVI

6.1. SISSEJUHATAV MÄRKUS

(111) Ükski osapool ei esitanud uusi fakte ega väiteid seoses ühenduse tootmisharu, teiste ühenduse tootjate või PET-kile importijate huviga.

Seepärast kinnitati ajutist tollimaksu käsitleva määruse otsused, eelkõige järeldused, et meetmete mõju kõnealustele rühmadele oleks kas soodus (ühenduse tootmisharu ja vabale turule tootvad teised ühenduse tootjad), neutraalne (enda tarbeks tootjad) või maksimaalselt pisut negatiivne (importijad).

6.2. VAATLUSALUSE TOOTE KASUTAJATE HUVI

(112) Nagu põhjenduses 2 mainitud, esitasid kaks vaatlusaluse toote kasutajat komisjonile oma märkused pärast esialgsete meetmete võtmiseni viinud otsuste teatavakstegemist. Kasutajad väitsid, et vastupidiselt esialgsetele otsustele on PET-kile nende jaoks oluline tooraine kulutegur ja PET-kilel põhinevate järeltöötlusega toodete valmistamine moodustab olulise osa nende kogutoodangust. Lisaks väitsid nad, et ühenduse tootmisharu hinnatõusud teeksid neile raskeks võistlemise järeltöötlusega toodete turul Lõuna-Koreast, Hiina Rahvavabariigist ja USAst pärit impordiga. Samuti väitsid nad, et on esinenud juhtumeid, kui ühenduse tootmisharu on keeldunud teatavate PET-kile koguste tarnimisest, põhjendades seda tootmisvõimsuse puudumisega. Väidetavalt keeldus ühenduse tootmisharu ka mittestandardse kile väljatöötamisest, mis vastaks ühe kasutaja erivajadustele, samal ajal kui üks India tootja sellega nõustus. Seepärast on nende väitel kasutajate huvides, et India jääks PET-kile alternatiivseks päritoluallikaks.

(113) Komisjon jääb ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 153 esitatud väidete ja otsuste juurde selles osas, mis käsitleb PET-kile üldist osa kõikide kasutajate tootmise kogukuludes ja PET-kilel põhinevate järeltöötlusega toodete üldist osatähtsust kasutajate kogutoodangus. Et asjaomane analüüs kajastab üldanalüüsi, võib esineda üksikjuhtumeid, mille puhul PET-kile on kasutaja jaoks äärmiselt oluline tooraine. See ei muuda siiski uuringu keskmisi üldtulemusi. Lisaks on uurimine näidanud, et isegi teatavate kasutajate puhul, kelle jaoks PET-kile on oluline hinnategur, oli Indiast pärit PET-kile impordi osa nende PET-kile ostudes kokku väike. Lisaks on kasutajate mure alternatiivse impordiallika kadumise pärast tootmisvõimsuse puudumise või vajaduse puhul töötada välja uus kileliik põhjendamatud, sest tasakaalustavad tollimaksud ei tõrju India eksportivaid tootjaid ühenduse turult kõrvale. Tollimaksud heastavad ainult illegaalse ja kahjustava subsideerimise tagajärgi.

6.3. JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVI KOHTA

(114) Pärast asjassepuutuvate mitmesuguste huvide ja kõikide eespool nimetatud asjaolude uurimist võib komisjon kinnitada, et vaatlusaluse impordi vastaste meetmete võtmata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused.

7. LÕPLIK TOLLIMAKS

(115) Subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvi kohta tehtud järelduste alusel peab komisjon vajalikuks võtta lõplikke tasakaalustusmeetmeid.

7.1. KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

(116) Ühenduse tootmisharu tegi ettepaneku, et kõrgeim minimaalne kasumimarginaal peaks olema suurem kui 6 % (nagu komisjon on kehtestatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 156). Sellisel juhul ei ole siiski oluline määratleda lõplikku protsendimäära, sest isegi komisjoni poolt kasutatavast protsendist väiksema arvu puhul on kahjumarginaal suurem kui subsiidiumimarginaal. India eksportivad tootjad taotlesid kaubandustaseme korrigeerimist ja tegid ettepaneku korrigeerida kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramiseks nõutavate odavama müügi marginaalide arvutamismeetodit. Lisaks taotles MTZ kvaliteedierinevuste korrigeerimist. Nagu põhjendustes 92 ja 93 on toodud, tuli need taotlused tagasi lükata.

7.2. TOLLIMAKSU VORM JA TASE

(117) Esialgselt määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summasid on vajaduse korral muudetud. Kõikide koostööd tegevate India eksportivate tootjate jaoks on lõplik tasakaalustav tollimaks väiksem kui ajutine tollimaks.

(118) Kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 peaks tasakaalustav tollimaks vastama subsiidiumimarginaalile, välja arvatud juhul, kui kahjumarginaal on sellest madalam. Seepärast kohaldatakse koostööd tegevate tootjate suhtes järgmisi tollimakse:

Ester Industries Ltd | 12,0 % |

Flex Industries Ltd | 12,5 % |

Garware Polyester Ltd | 3,8 % |

India Polyfilms Ltd | 7,0 % |

Jindal Polyester Ltd | 7,0 % |

MTZ Polyesters Ltd | 8,7 % |

Polyplex Corporation Ltd | 19,1 %. |

(119) Võttes arvesse koostöö kõrget taset, mis hõlmas üle 80 % asjaomase toote Indiast pärit impordist ühendusse, peeti asjakohaseks kehtestada nende äriühingute jaoks, kes koostöös ei osale, koostööd tegevate äriühingute jaoks kehtestatud kõrgeim tollimaksu määr, st 19,1 %. See määr tagab, et koostöös mitteosalemist ei soodustata ja tollimaksude tasumisest hoidumine tehakse võimalikult raskeks.

(120) Ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendused 159 ja 160 kinnitatakse.

8. AJUTISE TOLLIMAKSU SISSENÕUDMINE

(121) Eksportivate tootjate suhtes kehtestatud tasakaalustatavate subsiidiumide hulka ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju olulisust arvesse võttes peetakse vajalikuks määrusega (EÜ) nr 1810/1999 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksude määrale.

9. PAKUTUD KOHUSTUSED

(122) Lõpuks tuleks märkida, et komisjoni talitused said viielt India eksportivalt äriühingult hinnakohustusi käsitlevad ettepanekud. Komisjoni talitused uurisid neid ettepanekuid ja otsustasid, et toote keerukuse tõttu ei ole neid võimalik piisavalt jälgida või hallata: kõikide India tooterühmade hõlmamiseks oleks vaja umbes 160 miinimumhinda ja puuduvad tagatised, et kohustuste täitmise jälgimiseks soovitatud organisatsioonil Export Inspection Agency of India on sellise üksikasjaliku kontrolli tegemiseks volitused või tehnilised vahendid. Seepärast tuli komisjoni talitustel saadud kohustustevõtmise ettepanekud tagasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Indiast pärit ja CN-koodide ex39206219 (TARICi koodid 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*81, 39206219*85, 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91) ja ex39206290 (TARICi koodid 39206290*30, 39206290*91) alla kuuluva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks.

2. Tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Tootja | Tollimaksumäär | TARICi lisakood |

Ester Industries Ltd 75–76, Amrit Nagar, Behind N.D.S.E. Part-1,New Delhi – 110 003, India | 12,0 % | A026 |

Flex Industries Ltd A-1, Sector-60,Noida – 201 301 (U.P.), India | 12,5 % | A027 |

Garware Polyester Ltd 50-A Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),Mumbai – 400 057, India | 3,8 % | A028 |

India Polyfilms Ltd 112, Indra Prakash Building21, Barakhamba Road,New Delhi – 110 001, India | 7,0 % | A029 |

Jindal Polyester Ltd 115-117, Indra Prakash Building21, Barakhamba Road,New Delhi – 110 001, India | 7,0 % | A030 |

MTZ Polyesters Ltd Sarnath Centre,Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E),Mumbai – 400 097, India | 8,7 % | A031 |

Polyplex Corporation Ltd 2 Ring Road, Kilokri,Opposite Maharani Bagh,New Delhi – 110 014, India | 19,1 % | A032 |

Kõik teised India äriühingud | 19,1 % | A999 |

3. Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimakse käsitlevaid sätteid.

Artikkel 2

Määrusega (EÜ) nr 1810/1999 kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksu määrale.

Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. detsember 1999

Nõukogu nimel

eesistuja

T. Halonen

[1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

[2] EÜT L 219, 19.8.1999, lk 14.

[3] EÜT C 394, 17.12.1998, lk 7.

--------------------------------------------------