Official Journal L 006 , 10/01/1998 P. 0001 - 0017



NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 66/98, 18. detsember 1997, millega sätestatakse teatavad kaitse- ja kontrollimeetmed kalandustegevuse suhtes Antarktikas ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2113/96 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ning eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust2 ning arvestades, et: nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3760/92, (millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuuri süsteem)3 artikli 4 alusel võib nõukogu määrata ühenduse kalalaevadele teatavad tingimused juurdepääsuks vetele ja ressurssidele; nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem)4 kohaldatakse igasuguse kalandustegevuse ja sellega seonduvate tegevuste suhtes, millega tegeldakse liikmesriikide suveräänsuse või jurisdiktsiooni alla kuuluvates merevetes, ning kolmandate riikide vetes või avamerel tegutsevate ühenduse kalalaevade kõikide toimingute suhtes, ilma et see piiraks erisätete kohaldamist, mis sisalduvad ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kalanduskokkulepetes või rahvusvahelistes konventsioonides, mille üheks pooleks on ühendus; Antarktika vete elusressursside kaitsekonventsioon, edaspidi "konventsioon," kiideti heaks otsusega 81/691/EMÜ5 ja jõustus ühenduse suhtes 21. mail 1982; tuleb arvestada ka Antarktika vete elusressursside kaitsekonverentsi eesistuja 19. mai 1980. aasta avaldust, mis on lisatud nimetatud konverentsi lõppaktile, ning eriti selle paragrahvi 5; konventsiooniga asutatud Antarktika vete elusressursside kaitsekomisjon (Commission of the Conservation of Antarctic Marine Living Resources), edaspidi "CCAMLR", võttis oma teaduskomitee soovituse põhjal vastu teatavad kaitsemeetmed, mida kohaldatakse eelkõige Lõuna-Georgia vetes esinevate kalavarude suhtes; CCAMLR liikmed on teatanud, et nad kavatsevad esialgu ajutiselt kohaldada uusimaid, 1. novembril 1996 vastu võetud kaitsemeetmeid, ootamata nende siduvaks muutumist, pidades silmas asjaolu, et mõned nendest kaitsemeetmetest on seotud kalastushooajaga, mis algab 1. juulil 1997 või pärast seda; konventsiooni osapoolena on ühendus kohustatud tagama, et CCAMLR poolt vastu võetud meetmeid kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes alates vastavatest kuupäevadest; on vaja ette näha mehhanism, mis võimaldab nõukogul komisjoni ettepaneku põhjal lihtsustatud korras rakendada edasisi CCAMLR poolt vastu võetud kaitsemeetmeid; nõukogu 25. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2113/96, millega sätestatakse teatavad kaitse- ja kontrollimeetmed kalandustegevuse suhtes Antarktikas,6 sätestas teatavad tol ajal kehtinud tehnilised meetmed kalavarude kaitseks Antarktikas; muudatusi, mida tuleb teha nimetatud määruses, et rakendada CCAMLR 1996. aasta nõupidamisel vastu võetud kaitsemeetmed, on palju; teksti selguse pärast on seetõttu kohane määrus (EÜ) nr 2113/96 kehtetuks tunnistada ja asendada see uue määrusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Reguleerimisala ja ruumiline kehtivus 1. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mis võtavad ja jätavad pardale mere elusressursse alalt, mis asub lõuna pool 60° lõunalaiuskraadi ning alalt, mis asub nimetatud laiuskraadi ja antarktilise konvergentsivööndi vahel ning moodustab osa Antarktika mereökosüsteemist, välja arvatud rahvusvahelise õiguse kohaselt rannikuäärsete riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed. 2. Käesolev määrus ei piira konventsiooni sätete kohaldamist ja toimib selle eesmärkide ja põhimõtete ning selle vastu võtnud konverentsi lõppakti sätete edendamiseks. 3. Lõikes 1 nimetatud antarktiliseks konvergentsivööndiks loetakse joont, mis ühendab mööda paralleele ja meridiaane järgmisi punkte: 50° S, 0° - 50° S, 30° E - 45° S, 30° E - 45° S, 80° E - 55° S, 80° E - 55° S, 150° E - 60° S, 150° E - 60° S, 50° W - 50° S, 50° W - 50° S, 0°. Artikkel 2 Kalastamisõigus 1. Artiklis 1 määratletud alal on õigus kalastustoiminguid teha üksnes neil laevadel, mis esinevad lõikes 2 mainitud nimekirjas. 2. Liikmesriigid annavad komisjonile iga aasta 15. aprilliks ning pärast seda vähemalt 30 päeva enne vastavate kalastustoimingute algust nimekirja oma lipu all sõitvatest ning ühenduses registreeritud laevadest, mis kavatsevad teha kalastustoiminguid artiklis 1 määratletud alal. 3. Selles komisjonile edastatud nimekirjas on nimetatud laevastikuregistri sisenumber vastavalt komisjoni 19. jaanuari 1994. aasta määruse (EÜ) nr 109/94 (ühenduse kalalaevade registri kohta)7 artiklile 1 koos laeva kodusadama nime ja laeva omaniku või prahtija nimega ning märkega selle kohta, et laeva kapten on teadlik meetmetest, mis kehtivad alal või aladel, kus laev hakkab konventsiooniala piires kalastama. 4. Komisjon edastab nõutud andmed CCAMLR-le iga aasta 1. maiks. Artikkel 3 1. Liikmesriik teatab komisjonile oma kalalaeva kavatsusest tegelda krabipüügiga FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3. Selline teadaanne esitatakse neli kuud enne kalapüügi alguskuupäeva ning see sisaldab laevastikuregistri sisenumbrit ning asjaomase laeva teadustööde ja püügioperatsioonide plaani. 2. Komisjon vaatab teadaande läbi, kontrollib, kas see on kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, ning teatab liikmesriigile oma järeldustest. Komisjoni järelduste kättesaamisel või kümme tööpäeva pärast teadaande esitamist võib liikmesriik välja anda kalapüügi eriloa. Komisjon teatab sellest CCAMLR-le hiljemalt kolm kuud enne kalapüügi alguskuupäeva. Artikkel 4 Kalapüügikeeld 1. FAO Antarktika allpiirkonnas 48.1 Antarktika poolsaare alal, FAO Antarktika allpiirkonnas 48.2 Lõuna-Orkney saarestiku ümbruses ning FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 Lõuna-Georgia ümbruses on Notothenia rossii spetsialiseeritud püük keelatud. 2. Kalade spetsialiseeritud püük FAO Antarktika allpiirkondades 48.1 ja 48.2 on keelatud, välja arvatud teadusliku uurimistöö otstarbel. 3. Gobionotothen gibberifrons'i, Chaenocephalus aceratus'e, Pseudochaenichthys georgianus'e, Lepidonotothen squamifrons'i ja Patagonotothen guntheri spetsialiseeritud püük FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 on keelatud kuni 7. novembrini 1997. Artikkel 5 Püügilimiidid 1. Euphausia superba lubatud väljapüügimaht on kõikidel kalastushooaegadel järgmine: a) 1,5 miljonit tonni FAO Antarktika piirkonnas 48; b) 450 000 tonni FAO Antarktika rajoonis 58.4.2; c) 775 000 tonni FAO Antarktika rajoonis 58.4.1. Kalapüügihooaeg algab 1. juulil ja lõppeb järgmise aasta 30. juunil. 2. Dissostichus eleginoides'elubatud väljapüügimaht on järgmine: a) 5 000 tonni FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ajavahemikus 1. märtsist kuni 31. augustini 1997; b) 28 tonni FAO Antarktika allpiirkonnas 48.4 ajavahemikus 1. märtsist kuni 31. augustini 1997 või kuni punktis a näidatud lubatud väljapüügimaht on saavutatud; c) 3 800 tonni FAO Antarktika rajoonis 58.5.2 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. augustini 1997. Dissostichus eleginoides'e puhul tuleb teatada nende koguarv ja kaal, kaasa arvatud sültjaks muutunud isendite oma. Need arvestatakse lubatud väljapüügimahu sisse. 3. Champsocephalus gunnari lubatud väljapüügimaht on järgmine: a) 311 tonni FAO Antarktika rajoonis 58.5.2 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. augustini 1997; b) 1 300 tonni FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. märtsini 1997. Kui Champsocephalus gunnari spetsialiseeritud püügi käigus FAO Antarktika rajoonis 58.5.2 on üle 10 % Champsocephalus gunnari isendeid ühes loomuses kogupikkusega alla 28 cm, siirdub kalalaev vähemalt viieks päevaks teise püügikohta, mis on vähemalt viie meremiili kaugusel. Champsocephalus gunnari spetsialiseeritud püük FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ja Shag Rocksi piirkonnas katkestatakse, kui mis tahes lõike 5 punktis i esineva liigi kaaspüük ületab kindlaksmääratud piiri. Kui Champsocephalus gunnari spetsialiseeritud püügi käigus ületab mis tahes lõike 5 punktis i esineva liigi kaaspüük ühes loomuses 5 % loomuse kogukaalust, siirdub kalalaev teise püügikohta, mis asub vähemalt viie meremiili kaugusel. Kalalaev hoidub viie päeva jooksul kalastamast viie meremiili ulatuses kohast, kus kaaspüük oli rohkem kui 5 %. 4. Perekonda Paralomis (selts: kümnejalalised, Decapoda; alamselts: rohivähilised, Reptantia) kuuluvate krabiliste lubatud väljapüügimaht FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 7. novembrini 1997 on 1 600 tonni. Electrona carlsbergi lubatud väljapüügimaht FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 7. novembrini 1997 on 109 000 tonni, kusjuures Shag Rocksi piirkonnas, mis asub punktide 52° 30' S, 40° W; 52° 30' S, 44° W; 54° 30' S, 40° W ning 54° 30' S, 44° W vahel, on see maksimaalselt 14 500 tonni. Electrona carlsbergi spetsialiseeritud püük FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ja Shag Rocksi piirkonnas katkestatakse, kui mis tahes lõike 5 punktis i esineva liigi kaaspüük ületab kindlaksmääratud piiri. Kui Electrona carlsbergi spetsialiseeritud püügi käigus ületab mõne lõike 5 punktis i nimetatud liigi, välja arvatud sihtliigi, hulk ühes loomuses 5 % loomuse kogukaalust, siirduvad kalalaevad teise püügikohta, mis asub vähemalt viie meremiili kaugusel. Kalalaev hoidub vähemalt viie päeva jooksul kalastamast viie meremiili ulatuses kohast, kus kaaspüük oli rohkem kui 5 %. 5. i) FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 kalastades on Gobionotothen gibberifrons'i kaaspüügi limiit 1470 tonni; Chaenocephalus aceratus'e kaaspüügi limiit on 2200 tonni ning Pseudochaenichthys georgianus'e, Notothenia rossii ja Lepidonotothen squamifrons'i kaaspüügi limiit on 300 tonni iga nimetatud liigi kohta. ii) Kui Dissostichus eleginoides'e või Champsocephalus gunnari spetsialiseeritud püügi käigus FAO Antarktika rajoonis 58.5.2 ületab kas Lepidonotothen squamifrons'i, Notothenia rossii, Channichthys rhinoceratus'e või Bathyrajja spp. kaaspüük ühes loomuses 5 % loomuse kogukaalust, siirdub kalalaev teise püügikohta, mis asub vähemalt viie meremiili kaugusel. Vähemalt viie päeva jooksul ei pöördu kalalaev tagasi püügikohta, kus kaaspüük ületas 5 %. Muude eespool nimetamata liikide saak ei tohi ületada 50 tonni. 6. Lepidonotothen squamifrons'ilubatud väljapüügimaht ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 7. novembrini 1997 FAO Antarktika rajoonis 58.4.4 (Obi ja Leena kaldad) on 715 tonni Leena kaldal ja 435 tonni Obi kaldal. 7. Mis tahes eespool nimetatud liigi saak, mille ühenduse laev on püüdnud kalandusalaste teadusuuringute otstarbel, loetakse vastava püütud liigi suhtes kehtiva püügilimiidi hulka, nagu kirjeldatud lõigetes 1-6. Artikkel 6 Püügivahendid 1. Dissostichus eleginoides'e püük Antarktika rajoonis 58.5.2 on keelatud muul viisil kui traaliga. 2. Krabipüük vastavalt artikli 5 lõike 4 määratlusele on lubatud üksnes vähimõrdadega (lõkspüünistega). Püüda on lubatud üksnes suguküpseid isaskrabisid; kõik emaskrabid ja alamõõdulised isaskrabid tuleb kahjustamatult lahti lasta. Paralomis spinosissima ja P. formosa puhul võib pardale jätta isased seljakilbi miinimumlaiusega vastavalt 102 mm ja 90 mm. Merel töödeldud krabi külmutatakse krabilõikudena (krabide miinimumsuurust on võimalik lõikude järgi kindlaks teha). 3. Dissostichus eleginoides'e püük FAO Antarktika allpiirkondades 48.3 ja 48.4 on keelatud muul viisil kui õngejadaga. 4. Champsocephalus gunnari püük põhjatraalnoodaga FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 on keelatud. Artikkel 7 Kontrollimeetmed Ühenduse laevade suhtes kehtib kolm erinevat saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi: 1. Kuuajalise saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi puhul on aruandeperioodiks kalendrikuu. 2. Kümnepäevase saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi puhul jagatakse iga kalendrikuu kolmeks aruandeperioodiks, mida tähistatakse tähtedega A, B, C ning mis kestavad vastavalt kuu 1. päevast 10. päevani, 11. päevast 20. päevani ja 21. päevast kuu viimase päevani. 3. Viiepäevase saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi puhul jagatakse iga kalendrikuu kuueks aruandeperioodiks, mida tähistatakse tähtedega A, B, C, D, E ja F ning mis kestavad vastavalt kuu 1. päevast 5. päevani, 6. päevast 10. päevani, 11. päevast 15. päevani, 16. päevast 20. päevani, 21. päevast 25. päevani ja 26. päevast kuu viimase päevani. Artikkel 8 1. Viiepäevast saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi kasutatakse: i) Dissostichus eleginoides'e püügil FAO Antarktika allpiirkondades 48.3 ja 48.4 alates 1. märtsist 1997; ii) Champsocephalus gunnari püügil FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3; iii) Lepidonotothen squamifrons'i püügil FAO Antarktika rajoonis 58.4.4 alates 2. novembrist 1996. 2. Kümnepäevast saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi kasutatakse: i) krabiliste Paralomis spp. (selts: kümnejalalised, alamselts: ronivähilised) püügil FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3. Püügiandmed ajavahemiku kohta 31. juulist 25. augustini 1997 esitatakse komisjonile 25. septembriks 1997; ii) Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides'e ning muude süvaveeliikide püügil FAO Antarktika rajoonis 58.5.2. 3. Kuuajalist saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi kasutatakse: i) Electrona carlsbergi püügil FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3; ii) Euphausia superba püügil FAO Antarktika piirkonnas 48 ning FAO Antarktika rajoonides 58.4.2 ja 58.4.1. 4. Saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi kohaldatakse kõigi liikide suhtes, mida püütakse teadusuuringute otstarbel, kui kindlaksmääratud ajavahemikus püütud saak on üle viie tonni. Artikkel 9 1. Ühenduse kalalaevade kaptenid esitavad saagi ja püügikoormuse aruande lipuliikmesriigi pädevatele asutustele hiljemalt üks päev pärast vastava aruandeperioodi lõppu. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile kõigi oma lipu all sõitvate ning ühenduses registreeritud laevade esitatud saagi ja püügikoormuse aruanded elektroonilise andmeedastuse teel hiljemalt kolme päeva jooksul pärast aruandeperioodi lõppu. Igas saagi ja püügikoormuse aruandes on näidatud asjaomase püügi aruandeperiood. 3. Komisjon edastab lõike 2 alusel saadud saagi ja püügikoormuse aruanded CCAMLR-le hiljemalt viie päeva jooksul pärast aruandeperioodi lõppu. Artikkel 10 Saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteem sisaldab eelneva aruandeperioodi kohta järgmist teavet: - laeva nimi, - kõnealuse laeva pardatähis, - asjaomase liigi kogusaak, - püügipäevade ja -tundide koguarv, - kõigi liikide pardalejäetud saak ja kaaspüük kõnealuse aruandeperioodi jooksul, - jadaõngepüügi puhul õngekonksude arv. Artikkel 11 1. Liikmesriigid teatavad komisjonile nende lipu all sõitvate ühenduses registreeritud laevade poolt ajavahemikus 1. juulist 1997 kuni käesoleva määruse jõustumise kuule järgneva esimese kuu lõpuni püütud kogusaagi laevade kaupa. Selline teatamine toimub kümne päeva jooksul selle perioodi lõpust arvates. 2. Kõik FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 krabi püüdvad laevad esitavad komisjonile 25. augustiks 1997 enne 31. juulit 1997 püütud krabi kohta järgmised andmed: - kaubandusliku suurusega krabide püügikoht, kuupäev, sügavus, mõrdade arv ja vahekaugus, veesoleku aeg ning saak (arv ja kaal) (näidatud nii täpses mõõteskaalas kui võimalik, ent mitte väiksema täpsusega kui 0,5° laiuskraadi ja 1,0° pikkuskraadi) iga 10-päevase perioodi kohta; - I lisas sätestatud korra kohaselt võetud krabi representatiivse proovi liik, suurus ja sugu (iga päev võetakse prooviks vahetult enne keskpäeva haalatud õngejadast 35-50 krabi) ning mõrdadesse jäänud kaaspüük; - võimaluse korral muud asjakohased andmed vastavalt I lisas sätestatud nõuetele. Artikkel 12 Igakuine üksikasjalik püügikoormuse ja bioloogiliste andmete aruandlussüsteem traal- ja õngepüügi kohta 1. Hiljemalt iga püügikuule järgneva kuu 15. päevaks teatavad ühenduse kalalaevad selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle lipu all nad sõidavad, loomuste kaupa kõik andmed, mis on vajalikud CCAMLR üksikasjaliku püügi- ja püügikoormusandmete vormi (vorm C1 traalipüügi puhul ja vorm C2 õngepüügi puhul) täitmiseks, kui nad püüavad: a) Dissostichus eleginoides'tFAO Antarktika rajoonis 58.5.2 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. augustini 1997 ning FAO Antarktika allpiirkondades 48.3 ja 48.4 alates 1. märtsist 1997; b) Champsocephalus gunnari't FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. märtsini 1997; c) Champsocephalus gunnari'tFAO Antarktika rajoonis 58.5.2 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. augustini 1997; d) Lepidonotothen squamifrons'iFAO Antarktika rajoonis 58.4.4 ning Dissostichus eleginoides'tkaaspüügina1996/1997. hooajal, mis algab 2. novembril 1996; e) Electrona carlsbergi'tsihtliigina FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ning kaaspüügina liike, mida määratletakse kui muid peajalgse-, kooriklooma- või kalaliike peale Electrona carlsbergi. Sellisel juhul on representatiivne proov vähemalt 500 isendit. 2. Kogu siht- ja kaaspüügiliikide saak tuleb näidata liikide kaupa. Andmed sisaldavad ka püütud ning vabaks lastud või hukkunud lindude ja veeimetajate arvu liikide kaupa. 3. Ühenduse kalalaevad teatavad ka sihtliikide ning püügil saadud kaaspüügiliikide pikkuselise koosseisu mõõtmiste representatiivsed proovid (vorm B2, uusim versioon). Kala pikkust mõõdetakse täispikkusena lähima sentimeetrini allapoole ümardatuna ning pikkuselise koosseisu representatiivsed proovid tuleb võtta ühe koordinaadistikuruudu (0,5° laiuskraadi x 1° pikkuskraad) piirest. Juhul, kui laev liigub ühe kuu jooksul ühest koordinaadistikuruudust teise, tuleb pikkuseline koosseis näidata iga koordinaadistikuruudu kohta eraldi. 4. Sellise teadaande alusel edastavad liikmesriigid selle teabe iga kuu lõpus komisjonile. Komisjon edastab need andmed viivitamatult CCAMLR-le. 5. Ühenduse kalalaevad koguvad andmeid Lepidonotothen squamifrons'i, Dissostichus eleginoides'e ning kõigi muude FAO Antarktika rajoonis 58.4.4 (Obi ja Leena kaldad) püütud Lepidonotothen squamifrons'isaagist olulise osa moodustavate liikide vanuselise ja pikkuselise koosseisu ning vanuse/pikkuse määramistabeli kohta ja esitavad need oma lipuriigile vormidel B2 ja B3 iga kalda kohta eraldi. Liikmesriigid edastavad selle teabe komisjonile, kes edastab need andmed kalavarude hindamise töörühma aastakoosoleku ajaks CCAMLR-le. Artikkel 13 Kalastustoimingute katkestamine Pärast seda, kui CCAMLR on teatanud komisjonile artiklis 5 nimetatud varude või varuderühma lubatud väljapüügimahu ammendumisest, või pärast artiklis 5 sätestatud kalastushooaja lõppu on kõigil ühenduse kalalaevadel keelatud seda varu või varuderühma püüda või pärast nimetatud kuupäeva püütud kala pardal hoida, ümber laadida või sadamasse tuua. Artikkel 14 Võrgusilmasuurused 1. Notothenia rossii, Dissostichus eleginoides'e, Gobionotothen gibberifrons'i, Notothenia kempi, Lepidonotothen squamifrons'i ja Champsocephalus gunnari spetsialiseeritud püügiga tegeldes ei tohi kasutada traalnoota, põhjanoota ega samalaadset võrku, mille mõni osa koosneb väiksema suurusega silmadest kui III lisas sätestatud. Keelatud on kasutada vahendeid või seadmeid, mis sulgevad võrgusilmi või vähendavad nende suurust. 2. Lõikes 1 nimetatud võrkude puhul määratakse III lisas sätestatud võrgusilmade miinimumsuurus kindlaks järgmiste eeskirjade kohaselt: A. Mõõturite kirjeldus a) Võrgusilmasuuruse kindlakstegemiseks kasutatavad mõõturid on 2 mm paksused, lamedad, kulumiskindlast ja deformeerumatust materjalist. Neil on kas mitu paralleelset serva, mida ühendavad nendevahelised diagonaalsed servad, mis kitsenevad mõlemast küljest suhtes 1:8, või üksnes diagonaalsed servad, mis kitsenevad samas suhtes. Kitsamas otsas on neil ava. b) Igal mõõturil on esiküljele märgitud nii selle paralleelsete servadega osa, kui see olemas on, kui ka diagonaalservadega osa laius millimeetrites. Viimasel puhul on laius märgitud ühemillimeetriste vahedega ning näidatud regulaarsete vahemike järel. B. Mõõturi kasutamine a) Võrk tõmmatakse võrgusilmade pikidiagonaali suunas pingule. b) Punktis A kirjeldatud mõõtur asetatakse võrgusilma sisse kitsamat otsa pidi võrgutasapinnaga risti. c) Mõõtur asetatakse võrgusilma kas käsitsi või raskuse või dünamomeetri abiga, kuni võrgusilma takistus selle diagonaalserval peatab. C. Mõõdetavate silmade valimine a) Mõõdetakse võrgu pikitelje suunas 20 järjestikusest võrgusilmast koosnevat rida. b) Võrgusilmi, mis asuvad vähem kui 50 cm kaugusel ühenduskohtadest, trossidest või gaitanist, ei mõõdeta. Seda kaugust mõõdetakse risti ühenduskoha, trossi või gaitaniga, kusjuures võrku pingutatakse mõõtmissuunas. Samuti ei mõõdeta parandatud või katkisi võrgusilmi ega neid silmi, mille külge on kinnitatud võrgumanused. c) Alapunktist a kõrvale kaldudes ei pruugi alapunktis b sätestatud tingimuste kohaldamisel mõõdetavad silmad olla järjestikused. d) Võrke mõõdetakse üksnes märjana külmumata olekus. D. Võrgusilmade suurus Võrgusilmade suurus võrdub mõõturi laiusega punktis, kus mõõtur punkti B kohase kasutamise korral peatub. E. Püünise silmasuuruse kindlaksmääramine Püünise silmasuurus võrdub kõigi punktides C ja D sätestatud korra kohaselt valitud ja mõõdetud silmade mõõdete aritmeetilise keskmisega millimeetrites, ümardatuna lähima millimeetrini. Mõõdetavate silmade koguarv on näidatud punktis F. F. Inspekteerimisprotseduuri kulg a) Inspektor mõõdab ühe 20 võrgusilmast koosneva rea, mis on valitud vastavalt punktile C, asetades mõõturi võrgusilma käsitsi ilma raskuse ega dünamomeetrita. Seejärel määratakse silmasuurus vastavalt punktile E. Kui silmasuuruse arvutus näitab, et võrgusilmade suurus ei ole ilmselt kooskõlas kehtivate eeskirjadega, mõõdetakse veel kaks 20 silmast koosnevat rida, mis valitakse vastavalt punktile C. Seejärel arvutatakse võrgusilmade suurus punkti E kohaselt uuesti, võttes aluseks 60 juba mõõdetud võrgusilma. See loetakse püünise silmasuuruseks, ilma et see piiraks alapunkti b kohaldamist. b) Kui laeva kapten vaidlustab alapunkti a kohaselt kindlaksmääratud võrgusilmasuuruse, siis ei arvestata seda mõõtmist võrgusilmasuuruse kindlaksmääramisel ning võrk mõõdetakse uuesti. Teistkordsel mõõtmisel kasutatakse mõõturi külge kinnitatud raskust või dünamomeetrit. Raskuse või dünamomeetri valik jäetakse inspektori otsustada. Raskus kinnitatakse (konksu abil) mõõturi kitsamas otsas asuvasse avasse. Dünamomeetri võib kinnitada kas mõõturi kitsamas otsas asuvasse avasse või laiemasse otsa. Raskuse või dünamomeetri õigsust kinnitab kohane siseriiklik asutus. Võrkude puhul, mille silmasuurus alapunkti a kohaselt kindlaksmääratuna on 35 mm või vähem, kasutatakse 19,61 njuutoni suurust jõudu (millele vastav mass on kaks kilogrammi), muude võrkude puhul 49,03 njuutoni suurust jõudu (millele vastav mass on viis kilogrammi). Võrgusilmasuuruse kindlaksmääramiseks vastavalt punktile E (raskuse või dünamomeetri kasutamisega) mõõdetakse raskuse või dünamomeetri kasutamisel ainult üks 20 võrgusilmast koosnev rida. 3. Meetmed merelindude juhusliku hukkumise vähendamiseks õngepüügil on sätestatud IV lisas. Artikkel 15 Uuskalastusest teatamine 1. Käesolevas artiklis mõistetakse uuskalastuse all sellise liigi püüki mõnes FAO Antarktika allpiirkonnas mingit kindlat püügimeetodit kasutades, mille kohta CCAMLR-le ei ole kunagi esitatud: a) ulatuslike uuringute/vaatluste käigus või uurimuslikul kalapüügil saadud teavet kalavarude leviku, arvukuse, demograafia, potentsiaalse saagikuse ega iseloomulike tunnuste kohta; või b) andmeid saagi ja püügikoormuse kohta; või c) andmeid saagi ja püügikoormuse kohta kahel viimasel hooajal, mil püük toimus. 2. Uuskalastusega tegelemine on CCAMLR konventsioonialal keelatud, välja arvatud juhul, kui see on lõike 6 kohaselt lubatud. 3. Kõik ühenduse laevaettevõtjad, kes kavatsevad CCAMLR konventsioonialal kasutusele võtta uuskalastuse, teatavad sellest kavatsusest laeva lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ning esitavad nimetatud asutustele lõikes 4 määratletud teabe võimalikult täielikult. 4. Liikmesriik, kellele on teatatud kavatsusest arendada CCAMLR konventsioonialal välja uuskalastus, teatab sellest komisjonile viivitamata ning hiljemalt neli kuud enne CCAMLR aastakoosolekut. Teatele lisatakse nii palju järgmist teavet, kui liikmesriigil on võimalik anda: a) kavandatava püügi iseloom, sealhulgas sihtliik (-liigid), püügimeetodid, kavandatav püügipiirkond ning võimaluse korral tasuva kalastuse väljaarendamiseks vajalik minimaalne saagitase; b) ulatuslike uurimis/vaatlusreiside käigus saadud bioloogiline informatsioon, nagu näiteks levik, arvukus, demograafilised andmed ja teave varude iseloomulike tunnuste kohta; c) üksikasjalikud andmed sõltuvate ja seotud liikide kohta ning kavandatava püügi tõenäoline mõju neile; d) teave muu püügi kohta samas piirkonnas või samasuguse püügi kohta mujal, mis võib olla abiks potentsiaalse saagikuse hindamisel. 5. Komisjon edastab lõike 4 alusel esitatud informatsiooni koos muu tema valduses oleva asjassepuutuva teabega CCAMLR-le kaalumiseks. 6. Niipea kui CCAMLR on teinud otsuse, annab uuskalastusele heakskiidu - komisjon, juhul kui CCAMLR ei ole uuskalastuse suhtes kehtestanud kaitsemeedet, või - kõikidel muudel juhtudel nõukogu, kes teeb otsuse komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. Artikkel 16 Uurimuslik kalapüük Uurimuslikku kalapüüki määratletakse kui püüki, mis varem liigitati uuskalastuse alla vastavalt artiklis 15 toodud definitsioonile. Püük liigitatakse uurimuslikuks niikaua, kuni on saadud piisavalt teavet, selleks et: a) hinnata sihtliigi levikut, arvukust ja demograafiat, mille põhjal hinnatakse püügikoha potentsiaalset saagikust; b) vaadata üle kalapüügi võimalik mõju sõltuvatele ja seotud liikidele; ning c) võimaldada CCAMLR teaduskomiteel vormistada kohased saagitasemed ja anda soovitusi nende ning vajaduse korral ka püügikoormuse taseme ja püügivarustuse kohta. Uurimusliku kalapüügi kohta esitatav informatsioon on sätestatud V lisas. Artikkel 17 Kaitsemeetmete kohaldamine teaduslike kalandusalaste uurimistoimingute suhtes 1. Liikmesriik, kelle laevad kavatsevad tegeleda kalandusalaste teadusuuringutega, kui prognoositav saak on eeldatavasti alla 50 tonni, esitavad otse CCAMLR-le järgmised andmed, saates neist koopia komisjonile: - laeva nimi, - laeva pardatähis, - rajoon ja allpiirkond, kus kavatsetakse uurimistööd teha, - eeldatav CCAMLR konventsioonialale sisenemise ja sealt lahkumise kuupäev, - uurimistöö eesmärk, - tõenäoliselt kasutatav püügivarustus. 2. Lõikes 1 nimetatud ühenduse laevad vabastatakse võrgusilmasuuruse nõudeid, püügivahendite keeldu, suletud piirkondi, kalastushooaegu ja alammõõte käsitlevatest kaitsemeetmetest ning aruandlussüsteemi nõudest, välja arvatud artikli 5 lõikes 8 ja artikli 8 lõikes 4 nimetatud nõuded. 3. Liikmesriigid, kelle laevad kavatsevad tegelda kalandusalaste teadusuuringutega, kui prognoositav kogusaak on eeldatavasti üle 50 tonni, esitavad vähemalt kuus kuud enne kavandatavat uurimistööde alguskuupäeva uurimistööde plaani CCAMLR-le läbivaatamiseks, kasutades CCAMLR-i poolt selleks ette nähtud vormi ning saates sellest koopia komisjonile. Kavandatavat teadusotstarbelist püüki ei alustata enne, kui CCAMLR viib läbivaatamise lõpule ja teeb teatavaks oma otsuse. 4. Liikmesriigid peaksid esitama lõigete 1, 2 ja 3 alusel tehtud kalandusalastest teadusuuringutest saadud saagi ja püügikoormuse andmed CCAMLR-le uurimislaevadele mõeldud loomuste kaupa esitatava aruande vormingus (vorm C4), saates neist koopia komisjonile. 180 päeva jooksul uurimistööde lõpuleviimisest arvates esitab liikmesriik CCAMLR-le tulemuste kokkuvõtte, saates sellest koopia komisjonile. Täielik uurimistöö tulemuste aruanne esitatakse CCAMLR-le kaheteistkümne kuu jooksul ning selle koopia saadetakse komisjonile. Artikkel 18 Eksperimentaalse krabipüügirežiimi eeskirjad 1996/97. hooajaks FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 ning lubatud püügipiirkonnad on kinnitatud II lisas. Artikkel 19 Ühenduse kalalaevadel on pardal vähemalt üks CCAMLR poolt ametisse nimetatud teaduslik vaatleja, kui need laevad püüavad: a) Lepidonotothen squamifrons'i FAO Antarktika allpiirkonnas 58.4.4 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 7. novembrini 1997; b) Dissostichus eleginoides'tFAO allpiirkondades 48.3 ja 48.4 ajavahemikus 1. märtsist kuni 31. augustini 1997; c) Champsocephalus gunnari't FAO allpiirkonnas 48.3 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. märtsini 1997. Kõik laevad, kes kavatsevad sel püügil osaleda, peavad läbi viima teaduslikud uuringud vastavalt CCAMLR põhjatraalpüügivaatluste juhendi kavandis esitatud uuringukavale. Vähemalt üks kuu enne vaatluste algust edastab asjaomane liikmesriik CCAMLR-le kavandatavate traalpüügi uurimisjaamade nimekirja, saates sellest koopia komisjonile; d) Dissostichus eleginoides't FAO Antarktika rajoonis 58.5.2 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. augustini 1997; e) Champsocephalus gunnari't FAO Antarktika rajoonis 58.5.2 ajavahemikus 2. novembrist 1996 kuni 31. augustini 1997. Artikkel 20 Sätted plastist pakkenööride kasutamise piiramise kohta kalalaevadel Kalalaevadel on keelatud kasutada plastist pakkenööre söödakastide kinnitamiseks. Sellistel kalalaevadel, millel ei ole pardal tuhastusahju (suletud süsteemi), on keelatud kasutada muid pakkenööre muul otstarbel. Kõik pakenditelt eemaldatud pakkenöörid tükeldatakse, nii et nad ei moodusta suletud silmust, ning põletatakse pardal olevas tuhastusahjus niipea kui võimalik. Kõik plastjäätmed hoiustatakse laeva pardal kuni sadamasse jõudmiseni ning neid ei tohi mingil juhul merre heita. Artikkel 21 Muutused, mis on vaja teha käesolevasse määrusse CCAMLR poolt vastuvõetud soovituste rakendamiseks, otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. Artikkel 22 Käesolevaga tunnistatakse määrus (EÜ) nr 2113/96 kehtetuks ja asendatakse käesoleva määruse sätetega. Artikkel 23 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. detsember 1997 Nõukogu nimel eesistuja F. BODEN I LISA NÕUTAVAD ANDMED UURIMUSLIKU KRABIPÜÜGI KOHTA FAO ANTARKTIKA ALLPIIRKONNAS 48.3 Saagi ja püügikoormuse andmed Püügireisi kirjeldus reisi kood, laeva kood, loa number, aasta. Mõrdade kirjeldus diagrammid ja muu teave, sh mõrra kuju, mõõtmed, võrgusilma suurus, pujuse positsioon, ava ja suund, kambrite arv, pääsuava olemasolu. Püügikoormuse kirjeldus kuupäev, kellaaeg, laius- ja pikkuskraad mõrdade vettelaskmise alguses, mõrdade kompassipeiling, vette lastud mõrdade koguarv, mõrdade vahekaugus jadas, kaotatud mõrdade arv, sügavus, veesoleku aeg, söödatüüp. Saagi kirjeldus pardalejäetud saak arvuliselt ja kaaluliselt, kõik kaaspüügiliigid (vt tabel 1), registrinumber andmete seostamiseks prooviandmetega. Tabel 1 Nõutavad andmed kaaspüügiliikide kohta krabipüügil FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3 Liik Nõutavad andmed Dissotichus eleginoides Arv ja hinnanguline kogukaal Notothenia rossii Arv ja hinnanguline kogukaal Muud liigid Hinnanguline kogukaal Bioloogilised andmed Nende andmete saamiseks tuleb krabidest võtta proove vahetult enne keskpäeva haalatud jadast, kogudes mitmest teatavate vahemaadega paiknevast mõrrast kogu nende sisu, nõnda et igas osaproovis on 35-50 isendit. Püügireisi kirjeldus reisi kood, laeva kood, loanumber. Proovi kirjeldus kuupäev, asukoht püüniste vettelaskmisel, mõrdade kompassipeiling, õngejada number. Andmed liik, sugu, vähemalt 35 isendi pikkus, juurpealiste parasiitide esinemine/puudumine, märge krabi edasise saatuse kohta (jäeti pardale, lasti tagasi vette, hävitati), märge selle mõrra numbri kohta, kust krabi saadi. II LISA EKSPERIMENTAALNE KRABIPÜÜGIREŽIIM 1996/97. HOOAJAL FAO ANTARKTIKA ALLPIIRKONNAS 48.3 Järgmised meetmed kehtivad igasugusel krabipüügil 1996/97. kalastushooajal FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3. Kõik allpiirkonnas 48.3 krabipüügis osalevad laevad teevad püügitoiminguid vastavalt allpool kirjeldatud eksperimentaalsele püügirežiimile: 1. Eksperimentaalne režiim koosneb vähemalt kahest faasist. Iga püügis osalev laev teostab kõik faasid. 1. faas sooritatakse esimesel hooajal, mil laev osaleb eksperimentaalses püügirežiimis. 2. ja kõik järgnevad faasid teostatakse järgmisel püügihooajal. 2. Laevad läbivad eksperimentaalse püügirežiimi 1. faasi esimese krabipüügis osalemise hooaja alguses. 1. faasis kehtivad järgmised tingimused: i) 1. faasi määratletakse kui laeva püügikoormust 200 000 esimese mõrratunni ulatuses tema esimese püügihooaja alguses; ii) kõik 1. faasi läbivad laevad kulutavad oma esimesed 200 000 mõrratundi püügikoormust alal, mille ulatuseks on kaksteist välja suurusega 0,5° laiuskraadi korda 1° pikkuskraad. Need väljad tähistatakse tähtedega A-L. Need väljad on näidatud II lisa liites (joonis 1) ning nende geograafiline asukoht on näidatud välja kirdenurga koordinaatidega. Iga püünisejada puhul arvutatakse mõrratunnid, korrutades jadas olevate püüniste arvu kõnealuse jada veesolemise ajaga (tundides). Veesolemise aega määratletakse iga jada puhul kui aega vettelaskmise alguse ja pardalehiivamise alguse vahel; iii) enne 1. faasi lõpetamist ei kalasta laevad väljaspool ala, mis koosneb kaheteistkümnest väljast suurusega 0,5° laiuskraadi korda 1° pikkuskraad; iv) 1. faasi kestel ei kuluta laevad ühe välja piires, mille suuruseks on 0,5° laiuskraadi korda 1° pikkuskraad, rohkem kui 30 000 mõrratundi; v) kui laev pöördub tagasi sadamasse enne, kui ta on 1. faasi jooksul kulutanud 200 000 mõrratundi, peab ta kulutama ka puudujäävad tunnid, enne kui 1. faas lõpetatuks loetakse; vi) pärast 200 000 mõrratunni täitumist eksperimentaalpüügil loevad laevad 1. faasi lõpetatuks ja alustavad tavapärast püüki. 3. Tavapäraseid püügioperatsioone teostatakse vastavalt artiklis 3, artikli 5 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2 ja artikli 8 lõikes 2 sätestatud eeskirjadele. 4. Tavapäraste püügioperatsioonide rakendamiseks pärast eksperimentaalse püügirežiimi 1. faasi kohaldatakse artikli 7 lõikes 2 sätestatud kümnepäevast saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi. 5. Laevad läbivad 2. ja kõik järgnevad faasid oma teise krabipüügis osalemise hooaja alguses. Kui laev alustab eksperimentaalse püügirežiimi 1. faasi 1996/97. või 1997/98. kalastushooajal, soovitavad CCAMLR teaduskomitee ja selle kalavarude hindamise töörühm CCAMLR-le järgmisel püügihooajal toimuvaks 2. faasiks kohase eksperimentaalpüügistrateegia. See soovitus sisaldab sätteid järgmise kohta: i) nõue, et kõik laevad veedaksid oma teisel eksperimentaalpüügirežiimis osalemise hooajal umbes ühe kuu eksperimentaalpüügikoormusel; ning ii) andmete kogumise ja esitamise kord, mis on kooskõlas soovitatava eksperimentaalpüügistrateegiaga. 6. Andmed, mis on kogutud eksperimentaalpüügirežiimi käigus nii 1. kui 2. faasis enne ühe 12-kuulise ajavahemiku 30. juunit, esitatakse CCAMLR-le järgmise 12-kuulise ajavahemiku 31. augustiks. 7. Laevadelt, mis lõpetavad kõik eksperimentaalse püügirežiimi faasid, ei nõuta tulevastel hooaegadel eksperimentaalpüügiga tegelemist. Need laevad peavad siiski kinni artiklis 3, artikli 5 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2 ja artikli 8 lõikes 2 esitatud juhistest. 8. Kalalaevad osalevad eksperimentaalses püügirežiimis iseseisvalt (nt laevad ei tohi eksperimendi erinevate faaside läbimiseks koostööd teha). 9. Eksperimentaalrežiimi käigus püütud krabid loetakse antud püügihooajal kehtiva lubatud väljapüügimahu hulka (nt 1996/97. hooaja puhul loetakse eksperimentaalpüügil saadud saak osaks artikli 5 lõikes 4 nimetatud 1 600-tonnisest lubatud väljapüügimahust). 10. Kõigi eksperimentaalses püügirežiimis osalevate laevade pardal on kõigi püügitoimingute vältel vähemalt üks teaduslik vaatleja. 11. Eksperimentaalne püügirežiim kehtestatakse kaheks 12-kuuliseks ajavahemikuks (1996/97 ja 1997/98) ning selle aja jooksul võib komisjon režiimi üksikasjad üle vaadata. Kalalaevad, mis alustavad eksperimentaalpüüki 1997/98. hooajal, peavad režiimi lõpetama 1998/99. hooajal. LISA juurde kuulub liide. II lisa liide UURIMUSLIKU KRABIPÜÜGI EKSPERIMENTAALSE REŽIIMI PÜÜGIPIIRKONDADE ASUKOHT -53 AA BB CC DD EE FRF GG -53,5 M A B C D E HH -54 N O P Q F G II -54,5 R S T U V H I -55 W X Y Z J K L -55,5 -41 -40 -39 -38 -37 -36 -35 -34 Joonis 1: Operatsioonid krabipüügi eksperimentaalse režiimi 1. faasis FAO Antarktika allpiirkonnas 48.3. III LISA ARTIKLIS 14 SÄTESTATUD MINIMAALNE VÕRGUSILMASUURUS Liik Võrgu tüüp Minimaalne võrgusilmasuurus Notothenia rossii Traalnoodad, põhjanoodad ja samalaadsed võrgud 120 mm Dissotichus eleginoides Traalnoodad, põhjanoodad ja samalaadsed võrgud 120 mm Gobionotothen gibberifrons Traalnoodad, põhjanoodad ja samalaadsed võrgud 80 mm Notothenia kempi Traalnoodad, põhjanoodad ja samalaadsed võrgud 80 mm Lepidonotothen squamifrons Traalnoodad, põhjanoodad ja samalaadsed võrgud 80 mm Champsocephalus gunnari Traalnoodad, põhjanoodad ja samalaadsed võrgud 90 mm IV LISA MEETMED MERELINDUDE JUHUSLIKU HUKKUMISE VÄHENDAMISEKS ÕNGEPÜÜGIL CCAMLR KONVENTSIOONIALAL NING TRAALIMONITORI KAABLITE KASUTAMIST KÄSITLEVAD MEETMED 1. Püügioperatsioone teostatakse nii, et söödastatud konksud vajuksid pärast vettelaskmist niipea kui võimalik vette. Laevadel, mis kasutavad hispaania õngepüügimeetodit, tuleks raskused vabastada enne trosside pinguldumist; võimaluse korral tuleks kasutada raskusi massiga vähemalt 6 kg, mis asetatakse 20-meetriste vahedega. Kasutada tohib üksnes sulanud sööta. 2. Õngejadad lastakse vette üksnes öösel (s.o kahe nautilise hämariku vahelisel pimedal ajal). Võimaluse korral tuleks õngede vettelaskmine lõpetada vähemalt kolm tundi enne päikesetõusu, et vähendada suur-tormilindude põhjustatud söödakadu ja/või nende võrkujäämist. Öisel õngepüügil kasutatakse üksnes nii vähe laevatulesid, kui on vajalik ohutuse tagamiseks. 3. Jäätmete merreheitmist tuleks õngejadade vettelaskmise või pardalehiivamise ajal vältida; kui jäätmete väljaheitmine on vältimatu, toimub see laeva vastasküljel võimalikult kaugel õngejadade vettelaskmise või hiivamise kohast. 4. Tuleb kõigiti püüda tagada, et jadaõngepüügil elusalt kinnijäänud linnud vabastataks elusalt ja et võimaluse korral eemaldataks konksud ilma asjaomase linnu elu ohtu seadmata. 5. Laeva järele on kinnitatud selgnöör, mille otstarve on peletada linde õngejadade vettelaskmise ajal söödale laskumast. Selgnööri näitajad ja paigutusviis on esitatud käesoleva lisa liites. Konstruktsioon võib pöörlite arvu või asukoha osas varieeruda, eeldusel et lipsude toimepindala ei ole väiksem kui siinkirjeldatud mudelil. Nööri pingutamiseks vees veetava seadme üksikasjad võivad samuti varieeruda. 6. Muid variatsioone selgnööri ehituses võib katsetada laevadel, mille pardal on kaks vaatlejat, kellest vähemalt üks on ametisse määratud vastavalt CCAMLR rahvusvaheliste teaduslike vaatluste programmile, tingimusel et järgitakse kõiki muid käesoleva kaitsemeetme elemente. 7. CCAMLR konventsioonialal on traalimonitori kaablite kasutamine püügilaevadel keelatud. 8. Samuti esitatakse andmed Lepidonotothen squamifrons'ispetsialiseeritud püügil 1996/97. hooajal FAO Antarktika allpiirkonnas 58.4.4 traalimonitori kaablitega seotud vahejuhtumite käigus hukkunud või vigastatud merelindude arvu kohta liikide kaupa. LISA juurde kuulub liide. IV lisa liide 1. Selgnöör tuleb kinnitada ahtrisse punktis, mis asub umbes 4,5 m kõrgusel veepinnast ja nõnda, et see asub otse selle punkti kohal, kus söödad vette lastakse. 2. Selgnöör peab olema läbimõõduga umbes 3 mm, vähemalt 150 m pikkune ning selle otsas peab olema pingutusseade, nõnda et peatross püsiks ka külgtuules otse laeva taga. 3. Alates laeva külge kinnitumise punktist tuleb trossile kinnitada 5-meetriste vahedega viis lipsu, mis koosnevad kahest köiest läbimõõduga umbes 3 mm. Lipsu pikkus peaks olema vahemikus umbes 3,5 m laevale lähima puhul kuni umbes 1,25 m viienda lipsu puhul. Selgnööri kasutamisel peavad lipsud ulatuma merepinnani ja laeva õõtsudes perioodiliselt vette kastuma. Pukseerimispunkti, iga lipsu kinnituspunkti ette ja järele ning vahetult selgnööri lõpus asuva raskuse ette tuleb selgnöörile asetada pöörlid. Samuti on pöörlid igal lipsul selgnöörile kinnitumise kohas. [insert image] Towing point - Pukseerimispunkt Swivel - Pöörel Streamers - Lipsud Streamer line - Selgnöör Weight or other device for creating tension - Raskus või muu pingutusseade V LISA UURIMUSLIKUKS KALAPÜÜGIKS ESITATAV INFORMATSIOON 1. Tagamaks, et CCAMLR teaduslikule komiteele tehakse hinnangu andmiseks kättesaadavaks piisav informatsioon, kehtib ajavahemikus, mil kalapüük liigitatakse uurimuslikuks, järgmine: i) teaduslik komitee töötab välja (ja vajaduse korral ajakohastab igal aastal) andmekogumisplaani, milles määratakse kindlaks vajalikud andmed ja kirjeldatakse vastavate andmete saamiseks vajalikke samme uurimuslikul kalapüügil; ii) kõik kalapüügis osalevad liikmesriigid esitavad igal aastal (kindlaksmääratud kuupäevaks) CCAMLR-le teadusliku komitee poolt väljatöötatud andmekogumisplaanis nimetatud andmed; iii) kõik liikmesriigid, kes osalevad kalapüügis või kavatsevad anda mõnele laevale selleks loa, valmistavad igal aastal ette ja esitavad CCAMLR-le kindlaksmääratud kuupäevaks uurimistööde ja püügioperatsioonide plaani teaduslikule komiteele ning komisjonile läbivaatamiseks; iv) enne kui liikmesriik annab oma laevadele loa asuda juba käivitatud uurimuslikule kalapüügile, teatab kõnealune liikmesriik sellest komisjonile vähemalt kolm kuud enne komisjoni järgmist korralist nõupidamist ning liikmesriigi laevad ei asu uurimuslikule kalapüügile enne, kui nimetatud nõupidamine lõppeb; v) kui CCAMLR-le ei ole esitatud andmekogumisplaanis nõutud andmeid viimase püügihooaja kohta, mil püük toimus, keelatakse andmed esitamata jätnud liikmesriigil uurimuslikku kalapüüki jätkata, kuni vastavad andmed on CCAMLR-le esitatud ja teaduslikule komiteele on antud võimalus need läbi vaadata; vi) püügivõimsust ja püügikoormust piiratakse preventiivse püügilimiidi abil tasemel, mis ei ületa oluliselt käesoleva määruse artiklis 16 kirjeldatud hinnangute tegemiseks nõutava ja andmekogumisplaanis nimetatud teabe saamiseks vajalikku taset; vii) kõigi uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade nimi, tüüp, suurus, registreerimisnumber ja raadiokutsung registreeritakse CCAMLR-i sekretariaadis vähemalt kolm kuud enne iga püügihooaja algust; ning viii) kõigil uurimuslikus kalapüügis osalevatel laevadel on pardal teaduslik vaatleja, kes tagab, et andmeid kogutakse kokkulepitud andmekogumisplaani kohaselt ning abistab bioloogiliste ja muude asjakohaste andmete kogumisel. 2. Teadusliku komitee poolt koostatav ja ajakohastatav andmekogumisplaan sisaldab vajaduse korral järgmisi andmeid: i) püügikoormuse ja sellega seonduvate bioloogiliste, ökoloogiliste ja keskkonnaalaste andmete kirjeldus, mis on vajalik määruse artiklis 16 kirjeldatud hinnangute tegemiseks, ning kuupäev, milleks kokkulepitud andmed peavad olema CCAMLR-le igal aastal esitatud; ii) plaan püügikoormuse suunamiseks uurimisfaasi ajal, võimaldamaks saada asjakohaseid andmeid püügipotentsiaali ning püütavate, neist sõltuvate ja nendega seotud populatsioonide ökoloogiliste suhete ja võimaliku kahjuliku mõju hindamiseks; ning iii) hinnang püütavate, neist sõltuvate ja nendega seotud populatsioonide püügitoimingutele reageerimise kindlaksmääramise ajakava kohta. 3. Uurimis- ja püügioperatsioonide plaan, mille uurimuslikus kalapüügis osalevad või osaleda kavatsevad liikmesriigid peavad koostama, sisaldab nii palju järgmist teavet, kui liikmesriigil on võimalik anda: i) kirjeldus selle kohta, kuidas liikmesriigi tegevus on kooskõlas teadusliku komitee poolt väljatöötatud andmekogumisplaaniga; ii) uurimusliku kalapüügi iseloom, sh sihtliik, püügiviis, kavandatav püügipiirkond ja tulevaks hooajaks kavandatav maksimaalne saagitase; iii) ulatuslike uurimis/vaatlusreiside käigus saadud bioloogiline informatsioon, nagu näiteks levik, arvukus, demograafilised andmed ja teave varude iseloomulike tunnuste kohta; iv) andmed sõltuvate ja seotud liikide kohta ning kavandatava püügi tõenäoline mõju neile; ja v) teave muu püügi kohta samas piirkonnas või samasuguse püügi kohta mujal, mis võib olla abiks potentsiaalse saagikuse hindamisel. 1 EÜT C 189, 20.6.1997, lk 10. 2 EÜT C 371, 8.12.1997. 3 EÜT L 389, 31.12.1992, lk 1. 4 EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2870/95 (EÜT L 301, 14.12.1995, lk 1). 5 EÜT L 252, 5.9.1981, lk 26. 6 EÜT L 283, 5.11.1996, lk 1. 7 EÜT L 19, 22.1.1994, lk 5.