Komisjoni otsus,

29. november 2001,

millega muudetakse komisjoni kodukorda

(teatavaks tehtud numbri K(2001) 3031 all)

(2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 131,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 1,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni turvasätted, mis on ära toodud käesoleva otsuse lisas, lisatakse komisjoni kodukorda.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2001.

Brüssel, 29. november 2001

Komisjoni nimel

president

Romano Prodi

--------------------------------------------------

LISA

KOMISJONI TURVASÄTTED

Arvestades järgmist:

1) Komisjoni tegevuse arendamiseks valdkondades, mis nõuavad teatavat konfidentsiaalsust, on asjakohane luua põhjalik turvasüsteem, edaspidi "EL salajane teave", mida kohaldatakse komisjoni, teiste institutsioonide, Euroopa Ühenduse asutamislepingu või Euroopa Liidu lepinguga või nende alusel loodud talituste, ametite ja asutuste ning liikmesriikide ja Euroopa Liidu salastatud teabe saajatele.

2) Tagamaks kõnealuse loodava turvasüsteemi tõhusust teeb komisjon Euroopa Liidu salastatud teabe kättesaadavaks ainult sellistele välisorganitele, mis tagavad kõikide vajalike meetmete kasutuselevõtu reeglite kohaldamiseks, mis vastavad rangelt käesolevatele sätetele.

3) Käesolevate sätete rakendamine ei piira 31. juuli 1958. aasta määruse nr 3, millega rakendatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 24, [1] nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1588/90 statistiliselt konfidentsiaalsete andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta [2] ja komisjoni 23. novembri 1995 lõpliku otsuse K(95) 1510 informaatikasüsteemide kaitsemise kohta kohaldamist.

4) Komisjoni turvasüsteemi aluseks on nõukogu 19. märtsi 2001 aasta otsusega 2001/264/EÜ vastu võetud nõukogu julgeolekueeskirjad, [3] mille eesmärk on tagada liidu otsustamismenetluse sujuv toimimine.

5) Komisjon rõhutab, et vajadusel tuleb Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide huvide kaitsmiseks vajalike konfidentsiaalsusreeglite ja -standardite kohaldamisse kaasata ka teisi institutsioone.

6) Komisjon tunnistab vajadust luua oma turvakontseptsioon, mis arvestab kõiki turvaelemente ja komisjoni kui institutsiooni eripära.

7) Käesolevate sätete rakendamine ei piira asutamislepingu artikli 255 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001 määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele [4] kohaldamist.

Artikkel 1

Komisjoni turvaeeskirjad on esitatud lisas.

Artikkel 2

1. Turvaküsimuste eest vastutav komisjoni liige võtab asjakohased meetmed, et tagada komisjoni ametnike, teiste teenistujate ning komisjonis lähetuses oleva personali poolt, samuti kõikjal komisjoni territooriumil, kaasa arvatud liidu ning komisjoni kolmandates riikides olevate delegatsioonide esindustes ja asutustes ning komisjoni välislepingupartnerite poolt Euroopa Liidu salastatud teabe käitlemisel komisjonis artiklis 1 nimetatud reeglitest kinnipidamine.

2. Liikmesriikidel, teistel asutamislepingutega või nende alusel loodud institutsioonidel, ametitel, talitustel ja asutustel võimaldatakse saada Euroopa Liidu salastatud teavet tingimusel, et nad kindlustavad oma teenistustes ja territooriumil selle, et Euroopa Liidu salastatud teabe käitlemisel peetakse kinni reeglitest, mis on ranges vastavuses artiklis 1 nimetatud reeglitega, see kehtib eriti järgnevate puhul:

a) Euroopa Liidu juures olevate liikmesriikide alaliste esinduste liikmed ja komisjon või selle organite koosolekutel või muus komisjoni tegevuses osalevate riiklike delegatsioonide liikmed;

b) liikmesriikide valitsuste muud liikmed, kes käitlevad Euroopa Liidu salastatud teavet, olenemata sellest, kas nad tegutsevad liikmesriikide territooriumil või välismaal;

c) välislepingupartnerid ja lähetuses olevad töötajad, kes käitlevad Euroopa Liidu salastatud teavet.

Artikkel 3

Kolmandatel riikidel, rahvusvahelistel organisatsioonidel ja muudel asutustel võimaldatakse saada Euroopa Liidu salastatud teavet tingimusel, et nad tagavad, et selle teabe käitlemisel peetakse kinni reeglitest, mis on ranges vastavuses artiklis 1 nimetatud reeglitega.

Artikkel 4

Turvaküsimuste eest vastutav komisjoni liige võib võtta lisa II osas esitatud meetmeid, mis on vastavuses lisa I osas esitatud turvalisuse algpõhimõtete ja miinimumstandarditega.

Artikkel 5

Käesolevate sätetega asendatakse alates kohaldamiskuupäevast järgmised õigusaktid:

a) Komisjoni 30. novembri 1994. aasta otsus K(94) 3282 Euroopa Liidu tegevusega seoses loodud või edastatud salastatud teabele kohaldatavate turvameetmete kohta;

b) Komisjoni 25. veebruari 1999. aasta otsus K(99) 423 komisjonis hoitava salastatud teabele juurdepääsu korra kohta Euroopa Komisjoni ametnike ja teiste töötajate poolt.

Artikkel 6

Alates käesolevate sätete rakendamise kuupäevast kogu antud kuupäevani komisjonis hoitav salajane teave, välja arvatud Euratomi salajane teave:

a) kui see on loodud komisjonis, liigitatakse vaikimisi ümber kui "EU RESTRICTED", kui selle autor ei soovi seda 31. jaanuariks 2002 ümber liigitada. Sellisel juhul teavitab autor kõiki asjaomase dokumendi adressaate;

b) kui selle autor on väljastpoolt komisjoni, säilitatakse selle algne liigitus ja kui autor ei ole nõus selle salastatust kaotama ega teabe salastatuse taset vähendama, käsitletakse seda vastava tasandi Euroopa Liidu salastatud teabena.

[1] EÜT 17/58, 6.10.1958, lk 406/58.

[2] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

[3] EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

[4] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

--------------------------------------------------

LISA

TURVAEESKIRJAD

Sisukord

IOSA: JULGEOLEKU ÜLDPÕHIMÕTTED JA MIINIMUMSTANDARDID

1. SISSEJUHATUS

2. ÜLDPÕHIMÕTTED

3. JULGEOLEKU ALUSED

4. TEABETURBE PÕHIMÕTTED

4.1. Eesmärgid

4.2. Määratlused

4.3. Saladuseks tunnistamine

4.4. Julgeolekumeetmete eesmärgid

5. JULGEOLEKUKORRALDUS

5.1. Ühised miinimumstandardid

5.2. Korraldus

6. TÖÖTAJATEGA SEOTUD JULGEOLEK

6.1. Töötajate julgeolekukontroll

6.2. Julgeolekukontrolli register

6.3. Töötajatele antavad julgeolekujuhendid

6.4. Juhtkonna vastutus

6.5. Töötajate julgeolekustaatus

7. FÜÜSILINE JULGEOLEK

7.1. Kaitsevajadus

7.2. Kontrollimine

7.3. Hoonete julgeolek

7.4. Situatsioonkavad

8. TEABETURVE

9. SABOTAAŽ JA KURITAHTLIKU KAHJUSTAMISE MUUDE VORMIDE KONTROLL

10. SALASTATUD TEABE AVALDAMINE KOLMANDATELE RIIKIDELE JA RAHVUSVAHELISTELE ORGANISATSIOONIDELE

IIOSA: KOMISJONI JULGEOLEKU KORRALDAMINE

11. TURVAKÜSIMUSTE EEST VASTUTAV KOMISJONI LIIGE

12. KOMISJONI JULGEOLEKUPOLIITIKA NÕUANDEKOMITEE

13. KOMISJONI JULGEOLEKUNÕUKOGU

14. KOMISJONI JULGEOLEKUBÜROO

15. JULGEOLEKUKONTROLL

16. SALASTATUSE KATEGOORIAD, JULGEOLEKUTÄHISED JA -TÄHISTUSED

16.1. Kategooriate tasandid

16.2. Julgeoleku tähised

16.3. Tähistused

16.4. Kategooriate kinnitamine

16.5. Julgeolekutähiste kinnitamine

17. SALASTATUSE KATEGOORIATE HALDAMINE

17.1. Üldine

17.2. Kategooriate rakendamine

17.3. Salastatuse taseme vähendamine ja kaotamine

18. FÜÜSILINE JULGEOLEK

18.1. Üldine

18.2. Turvanõuded

18.3. Füüsilised julgeolekumeetmed

18.3.1. Turvaalad

18.3.2. Haldustegevuse ala

18.3.3. Sisse- ja väljapääsu kontrollimine

18.3.4. Valvepatrullid

18.3.5. Turvakonteinerid ja turvakambrid

18.3.6. Lukud

18.3.7. Võtmete ja koodide järelevalve

18.3.8. Sissetungimise avastamise seadmed

18.3.9. Heakskiidetud seadmed

18.3.10. Koopiamasinate ja faksiseadmete füüsiline kaitse

18.4. Salajase jälgimise ja pealtkuulamise vastane kaitse

18.4.1. Salajane jälgimine

18.4.2. Pealtkuulamine

18.4.3. Elektrooniliste ja salvestusseadmete kasutamine

18.5. Tehniliselt kaitstud alad

19. TEADMISVAJADUSE PÕHIMÕTTE JA EUROOPA LIIDU PERSONALI JULGEOLEKUKONTROLLI KOHALDAMISE ÜLDEESKIRJAD

19.1. Üldine

19.2. EU TOP SECRET teabele juurdepääsu erieeskirjad

19.3. EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL teabele juurdepääsu erieeskirjad

19.4. EU RESTRICTED teabele juurdepääsu erieeskirjad

19.5. Personali üleviimine

19.6. Erijuhised

20. KOMISJONI AMETNIKE JA MUUDE TÖÖTAJATE JULGEOLEKUKONTROLLI KORD

21. EUROOPA LIIDU SALASTATUD DOKUMENTIDE KOOSTAMINE, LEVITAMINE, EDASTAMINE, KULLERI ISIKLIK JULGEOLEK JA TÄIENDAVAD KOOPIAD VÕI TÕLKED NING VÄLJAVÕTTED

21.1. Koostamine

21.2. Levitamine

21.3. Euroopa Liidu salastatud teabe edastamine

21.3.1. Pakendid, kättesaamistõendid

21.3.2. Majasisene või majade grupi sisene edastamine

21.3.3. Riigisisene edastamine

21.3.4. Edastamine ühest riigist teise

21.3.5. EU RESTRICTED dokumentide edastamine

21.4. Kulleri isiklik julgeolek

21.5. Elektroonilised ja muud tehnilised edastusvahendid

21.6. Euroopa Liidu salastatud teabe täiendavad koopiad ja tõlked ning väljavõtted sellistest dokumentidest

22. EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEABE REGISTRID, ÜLEVAATUSED, KONTROLLID, ARHIIVIS SÄILITAMINE JA HÄVITAMINE

22.1. Euroopa Liidu salastatud teabe kohalikud registrid

22.2. EU TOP SECRET register

22.2.1. Üldine

22.2.2. EU TOP SECRET keskregister

22.2.3. EU TOP SECRET allregistrid

22.3. Euroopa Liidu salastatud dokumentide inventuur, ülevaatus ja kontroll

22.4. Euroopa Liidu salastatud teabe arhiivis hoidmine

22.5. Euroopa Liidu salastatud dokumentide hävitamine

22.6. Hädaolukorras hävitamine

23. VÄLJASPOOL KOMISJONI TERRITOORIUMI PEETAVATE EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEAVET SISALDAVATE ERIKOHTUMISTE TURVAMEETMED

23.1. Üldine

23.2. Kohustused

23.2.1. Komisjoni julgeolekubüroo

23.2.2. Koosoleku julgeolekuametnik (MSO)

23.3. Julgeolekumeetmed

23.3.1. Turvaalad

23.3.2. Läbipääsuload

23.3.3. Foto- ja heliseadmete kontrollimine

23.3.4. Portfellide, kaasaskantavate arvutite ja pakkide kontrollimine

23.3.5. Tehniline julgeolek

23.3.6. Delegatsioonide dokumendid

23.3.7. Dokumentide turvaline hoidmine

23.3.8. Ametiruumide kontrollimine

23.3.9. Euroopa Liidu salastatud jäätmete kõrvaldamine

24. JULGEOLEKU RIKKUMINE JA EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEABE KAHJUSTAMINE

24.1. Määratlused

24.2. Julgeoleku rikkumisest teatamine

24.3. Õiguslikud meetmed

25. INFOTEHNOLOOGIA JA SIDESÜSTEEMIDE ABIL KÄIDELDAVA EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEABE KAITSMINE

25.1. Sissejuhatus

25.1.1. Üldine

25.1.2. Süsteeme ähvardavad ohud ja nende nõrgad kohad

25.1.3. Turvameetmete peamine eesmärk

25.1.4. Süsteemispetsiifiliste julgeolekunõuete loetelu (SSRS)

25.1.5. Turvalisuse tagamise toimimisviisid

25.2. Määratlused

25.3. Vastutus julgeolekuküsimustes

25.3.1. Üldine

25.3.2. Julgeoleku akrediteerimise ametiisik (SAA)

25.3.3. Teabeturbe ametiisik (IA)

25.3.4. Tehnilise süsteemi vastutav käitaja (TSO)

25.3.5. Teabeomanik (IO)

25.3.6. Kasutajad

25.3.7. Teabeturbe koolitus

25.4. Mittetehnilised julgeolekumeetmed

25.4.1. Personali julgeolek

25.4.2. Füüsiline julgeolek

25.4.3. Süsteemile juurdepääsu kontroll

25.5. Tehnilised julgeolekumeetmed

25.5.1.Teabeturve

25.5.2. Teabe kontroll ja aruandekohustus

25.5.3. Teisaldatavate elektrooniliste salvestusvahendite käitlemine ja kontroll

25.5.4. Elektrooniliste salvestusvahendite salastatuse kategooria kaotamine ja hävitamine

25.5.5. Teabeedastuse turve

25.5.6. Turvalisus installeerimisel ja radiatsiooniturvalisus

25.6. Julgeolek käitlemise ajal

25.6.1. Julgeolekuga seotud töökord (SecOPS)

25.6.2. Tarkvara kaitsmine / konfigureerimise juhtimine

25.6.3. Kahjuliku tarkvara / arvutiviiruste kontrollimine

25.6.4. Hooldus

25.7. Hanked

25.7.1. Üldine

25.7.2. Akrediteerimine

25.7.3. Hindamine ja sertifitseerimine

25.7.4. Julgeolekuomaduste jooksev kontroll pideva akrediteerimise jaoks

25.8. Ajutine või juhuslik kasutamine

25.8.1. Mikroarvutite/personaalarvutite turvalisus

25.8.2. Isiklike IT-seadmete kasutamine komisjoni ametlikuks tööks

25.8.3. Lepingupartnerite isiklike või liikmesriikide tarnitud IT-seadmete kasutamine komisjoni ametlikuks tööks

26. EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEABE AVALDAMINE KOLMANDATELE RIIKIDELE JA RAHVUSVAHELISTELE ORGANISATSIOONIDELE

26.1.1. Euroopa Liidu salastatud teabe avaldamist reguleerivad põhimõtted

26.1.2. Tasemed

26.1.3. Julgeolekulepped

LIIDE 1: Siseriiklike salastatuse tasemete võrdlus

LIIDE 2: Salastatuse kategooriate määramise praktiline juhend

LIIDE 3: Juhtnöörid Euroopa Liidu salastatud teabe avaldamiseks kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele: 1. taseme koostöö

LIIDE 4: Juhtnöörid Euroopa Liidu salastatud teabe avaldamiseks kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele: 2. taseme koostöö

LIIDE 5: Juhtnöörid Euroopa Liidu salastatud teabe avaldamiseks kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele: 3. taseme koostöö

LIIDE 6: Lühendite loetelu

I OSA: JULGEOLEKU ÜLDPÕHIMÕTTED JA MIINIMUMSTANDARDID

1. SISSEJUHATUS

Käesolevate sätetega kehtestatakse julgeoleku üldpõhimõtted ja miinimumstandardid, mida tuleb järgida komisjoni kõikides töökohtades asjakohasel viisil ja samuti kõigil Euroopa Liidu salastatud teabe saajatel, et tagada turvalisus ja et kõik võivad olla kindlad, et ühised kaitsestandardid on rakendatud.

2. ÜLDPÕHIMÕTTED

Komisjoni julgeolekupoliitika on komisjoni üldise sisemise halduspoliitika lahutamatu osa ja seega põhineb see komisjoni üldist poliitikat juhtivatel põhimõtetel.

Nende põhimõtete hulka kuuluvad seaduslikkus, läbipaistvus, vastutavus ja subsidiaarsus (proportsionaalsus).

Seaduslikkus tähistab vajadust püsida julgeolekufunktsioonide täitmisel rangelt õiguslikus raamistikus ning vajadust olla vastavuses õigusnormidega. Samuti tähendab see, et julgeolekualased kohustused peavad põhinema asjakohastel õigusnormidel. Personalieeskirjade sätted kehtivad täies mahus, eriti artikkel 17, mis käsitleb personali konfidentsiaalsuskohustust komisjoni teabe suhtes, ja VI jaotis distsiplinaarmeetmete kohta. Samuti tähendab see seda, et komisjoni vastutusalas toimuvate julgeoleku rikkumistega tuleb tegeleda vastavalt komisjoni distsiplinaarmeetmete poliitikale ning vastavalt komisjoni koostööpoliitikale liikmesriikidega kriminaalõiguse valdkonnas.

Läbipaistvus tähistab selguse vajadust kõikide julgeolekueeskirjade ja sätete suhtes, vajadust tasakaalu järele erinevate teenuste ja erinevate valdkondade vahel (füüsiline julgeolek versus teabekaitse jne) ning vajadust järjepideva ja struktureeritud teadliku julgeolekupoliitika järele. Samuti määratleb see vajaduse selgete, kirjalike juhtnööride järele julgeolekumeetmete rakendamiseks.

Vastutavus tähendab, et julgeolekualased kohustused on selgelt määratletud. Lisaks tähistab see vajadust regulaarselt kontrollida, kas neid kohustusi täidetakse korrektselt.

Subsidiaarsus või proportsionaalsus tähendab, et turvalisus organiseeritakse kõige madalamal võimalikul tasemel ning võimalikult lähedal peadirektoraatidele ja komisjoni talitustele. Samuti tähistab see seda, et julgeolekumeetmed piirduvad ainult nende elementidega, mis seda tõeliselt vajavad. Ja samuti tähendab see seda, et julgeolekumeetmed on vastavuses kaitstavate huvidega ning tegeliku või potentsiaalse ohuga nendele huvidele, võimaldades kaitset, mis põhjustab väikseima võimaliku katkestuse.

3. JULGEOLEKU ALUSED

Kindla julgeoleku aluseks on järgmised seigad:

a) igas liikmesriigis on siseriiklik julgeolekuorganisatsioon, kes vastutab järgmiste asjaolude eest:

1. spionaaži, sabotaaži, terrorismi ja muu õõnestava tegevuse kohta luureandmete kogumine ja talletamine, ning

2. valitsustele ja nende kaudu komisjonile teabe andmine julgeolekuohtude olemuse kohta ja nõuandmine, milliste vahenditega nende ohtude eest kaitsta;

b) igas liikmesriigis ja komisjonis on tehniline teabeturbeasutus või ametiisik (INFOSEC authority), kes vastutab koostöö eest asjaomase julgeolekuasutusega seoses teabega julgeolekuohtude tehniliste külgede kohta ja nõuannetega, milliste vahenditega nende ohtude eest kaitsta;

c) valitsusasutused ja Euroopa institutsioonide asjaomased ametid teevad regulaarselt koostööd, et vastavalt vajadusele määrata kindlaks ja soovitada:

1. milliseid isikuid, vahendeid ja millist teavet on vaja kaitsta, ning

2. ühised kaitsestandardid;

d) komisjoni julgeolekubüroo teeb tihedat koostööd teiste Euroopa institutsioonide julgeolekuametitega ja NATO Julgeolekubürooga (NOS).

4. TEABETURBE PÕHIMÕTTED

4.1. Eesmärgid

Teabeturbe peamised eesmärgid on järgmised:

a) kaitsta Euroopa Liidu salastatud teavet spionaaži, kahjustamise ja loata avaldamise eest;

b) kaitsta side- ja teabesüsteemides ning -võrkudes käideldavat Euroopa Liidu teavet konfidentsiaalsuse, terviklikkuse ja kättesaadavuse ohtuseadmise eest;

c) kaitsta Euroopa Liidu teavet sisaldavaid komisjoni rajatisi sabotaaži ja kuritahtliku kahjustamise eest;

d) kaitse ebaõnnestumise korral hinnata tekitatud kahju, piirata selle tagajärgi ja võtta vajalikke heastamismeetmeid.

4.2. Määratlused

Käesolevates eeskirjades kasutatakse järgmisi mõisteid.

a) Mõiste "Euroopa Liidu salastatud teave" tähendab igasugust teavet ja materjali, mille ilma loata avaldamine võib eri määral kahjustada Euroopa Liidu huve või ühte või mitut Euroopa Liidu liikmesriiki, kui selline teave on pärit Euroopa Liidust või saadud tema liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt.

b) Mõiste "dokument" tähendab igasugust kirja, märkust, protokolli, aruannet, memorandumit, signaali/sõnumit, visandit, fotot, slaidi, filmi, kaarti, skeemi, plaani, kausta, šablooni, koopiapaberit, kirjutusmasina- ja printerilinti, magnetlinti, kassetti, arvutiketast, CD-ROMi või muud füüsiliselt eksisteerivat andmekandjat.

c) Mõiste "materjal" tähendab eespool punktis b määratletud dokumente ja kõiki valmistatud või valmistamisel olevaid seadmeid.

d) Mõiste "teadmisvajadus" tähendab individuaalse töötaja vajadust pääseda ligi Euroopa Liidu salastatud teabele, et töötada või täita tööülesannet.

e) "Autoriseerimine" tähendab komisjoni presidendi otsust võimaldada isikule juurdepääs kuni teatava taseme Euroopa Liidu salastatud teabele, mis põhineb julgeolekukontrolli positiivsel tulemusel, milleni on jõudnud siseriiklik julgeolekuasutus vastavalt siseriiklikele õigusnormidele.

f) Mõiste "saladuseks tunnistamine" tähendab sobiva turvaastme määramist teabele, mille loata avaldamine võib teataval määral kahjustada komisjoni või liikmesriigi huve.

g) Mõiste "salastatuse kategooria alandamine" (déclassement) tähendab salastatuse taseme alandamist.

h) Mõiste "salastatuse kategooria kaotamine" (déclassification) tähendab igasuguse salastatuse kõrvaldamist.

i) Mõiste "koostaja" tähendab salastatud dokumendi nõuetekohaselt volitatud autorit. Komisjonis võivad osakondade juhid volitada oma personali koostama Euroopa Liidu salastatud dokumente.

j) Mõiste "komisjoni osakonnad" tähendab komisjoni osakondasid ja talitusi, muu hulgas komisjoni liikmete kabinetid, kõikides töökohtades, kaasa arvatud Teadusuuringute Ühiskeskuse esindustes ja asutustes liidus ning komisjoni delegatsioonides kolmandates riikides.

4.3. Saladuseks tunnistamine

a) Salastatuse puhul eeldab kaitstava teabe ja kaitstavate materjalide valik ning vajaliku kaitsetaseme hindamine hoolikust ja kogemusi. On äärmiselt oluline, et kaitse tase vastaks konkreetse kaitstava teabe või kaitstava materjali julgeoleku olulisusele. Teabe sujuva liikumise tagamiseks tuleb võtta meetmeid, mis välistaksid nii üle- kui alasalastamise.

b) Salastamissüsteem on see vahend, mille abil saab kõnealused põhimõtted ellu viia; samalaadset salastamissüsteemi tuleb järgida spionaaži, sabotaaži, terrorismi ja muude ohtude kohta vastulöökide kavandamise ja korraldamise puhul, nii et kõige rohkem kaitstaks kõige olulisemaid salastatud teavet sisaldavaid rajatisi ja kõige tundlikumaid kohti neis rajatistes.

c) Vastutus teabe salastamise eest lasub ainuisikuliselt vastava teabe koostajal.

d) Salastatuse tase võib põhineda ainult vastava teabe sisul.

e) Kui on rühmitatud mitu teabe osa, rakendatakse tervikule sellist salastatuse taset, mis on vähemalt sama kõrge kui kõige kõrgema salastatuse tasemega osa oma. Siiski võib teabe kogumikule omistada kõrgema salastatuse taseme kui selle osade oma.

f) Salastatus määratakse ainult siis, kui see on vajalik, ja nii kauaks, kui see on vajalik.

4.4. Julgeolekumeetmete eesmärgid

Julgeolekumeetmed:

a) laienevad kõigile isikutele, kellel on juurdepääs salastatud teabele, salastatud teabe kandjatele, kõigile sellist teavet sisaldavatele ruumidele ja olulistele rajatistele;

b) peavad olema kavandatud nii, et oleks võimalik avastada isikuid, kelle positsioon võib seada ohtu salastatud teabe ja sellist teavet sisaldavate oluliste rajatiste julgeoleku, ning tagada nende kõrvaldamine või viimine teisele tööle.

c) takistavad loata isikute juurdepääsu salastatud teabele ja rajatistele, mis sisaldavad sellist teavet;

d) tagavad salastatud teabe levitamise ainult teadmisvajaduse põhimõttest lähtudes, mis on esmatähtis julgeoleku kõigi aspektide seisukohast;

e) tagavad igasuguse teabe terviklikkuse (st välditakse rikkumist, loata muutmist ja kustutamist) ja kättesaadavuse (st ei takistata nende isikute juurdepääsu, kellel on seda vaja ja kellel on selleks luba, olenemata sellest, kas teave on salastatud või salastamata, ja eriti siis, kui selline teave on salvestatud või seda töödeldakse või edastatakse elektromagnetilisel kujul.

5. JULGEOLEKUKORRALDUS

5.1. Ühised miinimumstandardid

Komisjon tagab, et kõik Euroopa Liidu salastatud teabe saajad nii institutsioonisiseselt kui selle võimu piires, nt kõik osakonnad ja lepingupartnerid, järgivad ühtseid julgeoleku miinimumstandardeid, et Euroopa Liidu salastatud teavet oleks võimalik edastada kindla teadmisega, et seda käideldakse samasuguse hoolega. Sellised miinimumstandardid hõlmavad töötajate julgeolekukontrolli kriteeriume ja Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmise korda.

Komisjon võimaldab välisorganisatsioonidel juurdepääsu Euroopa Liidu salastatud teabele ainult tingimusel, et need kindlustavad Euroopa Liidu salastatud teabe käitlemisel vähemalt selliste meetmete kasutuselevõtu, mis vastab käesolevatele miinimumstandarditele.

5.2. Korraldus

Komisjonis on julgeolek korraldatud kahel tasandil:

a) komisjoni kui terviku tasandil on komisjoni julgeolekubüroo koos julgeoleku akrediteerimise asutuse või ametiisikuga (SAA), kes tegutseb ka salastatuse küsimuste eest vastutava ametnikuna (Crypto Authority, CrA) ning TEMPEST ametivõimuna, teabeturbe asutus või ametiisik (INFOSEC, IA) ja üks või enam Euroopa Liidu salastatud teabe keskregistrit, igaühes üks või mitu registri kontrollametnikku (RCO);

b) komisjoni osakondade tasandil vastutab/vastutavad julgeoleku eest üks või mitu kohalikku julgeolekuametnikku (LSO), üks või mitu keskset informaatikaturbe ametnikku (CISO), kohalikku informaatikaturbe ametnikku (LISO) ja kohalikud Euroopa Liidu salastatud teabe registrid ühe või enama registri kontrollametnikuga;

c) kesksed julgeolekuasutused annavad tegutsemisjuhised kohaliku tasandi julgeolekuasutustele.

6. TÖÖTAJATEGA SEOTUD JULGEOLEK

6.1. Töötajate julgeolekukontroll

Kui keegi taotleb juurdepääsu kategooriasse EU CONFIDENTIAL või rangemasse kategooriasse kuuluvale salastatud teabele, peab ta enne sellise juurdepääsu saamist läbima julgeolekukontrolli. Samasuguse julgeolekukontrolli peavad läbima ka need isikud, kelle tööülesannete hulka kuulub salastatud teavet sisaldavate side- ja teabesüsteemide tehniline käitamine või hooldamine. Kõnealuse julgeolekukontrolliga tuleb kindlaks teha, kas asjaomane isik:

a) on vaieldamatult lojaalne;

b) on sellise iseloomu ja otsustusvõimega, et see ei sea kahtluse alla tema ausust salastatud teabe käitlemisel; või

c) võib olla vastuvõtlik välissurvele või muude allikate survele.

Julgeolekukontrolli käigus pööratakse eriti üksikasjalikku tähelepanu isikutele:

d) kellele antakse juurdepääs EU TOP SECRET teabele;

e) kes töötavad ametikohal, kus on pidev juurdepääs märkimisväärsele hulgale teabele, mis kuulub kategooriasse EU SECRET;

f) kelle tööülesannetega kaasneb erijuurdepääs kaitstud side- või infosüsteemidele ja sellega ka võimalus pääseda ilma loata juurde suurele hulgale Euroopa Liidu salastatud teabele või tekitada tehnilise sabotaažiga tõsist kahju kõnealusele ülesandele.

Punktides d, e ja f kirjeldatud juhtudel kasutatakse võimalikult suures ulatuses taustauuringute tehnikat.

Kui tööle võetakse inimesed, kellel ei ole teadmisvajadust, kuid kellel võib asjaolude tõttu olla juurdepääs Euroopa Liidu salastatud teabele (nt käskjalad, turvatöötajad, hooldustöötajad ja koristajad jt), peavad nad enne läbima nõuetekohase julgeolekukontrolli.

6.2. Julgeolekukontrolli register

Kõik komisjoni osakonnad, mis käitlevad Euroopa Liidu salastatud teavet või mille ruumides on kaitstud side- või infosüsteemid, peavad nendega tegelevate isikute julgeolekusertifikaatide kohta registrit. Vajadusel kontrollitakse iga julgeolekusertifikaati tagamaks, et see on vastavuses asjaomase isiku käsilolevate ülesannetega; seda kontrollitakse eelisjärjekorras uuesti alati, kui saadakse uut teavet, mis näitab, et asjaomase isiku töö salastatud teabega ei ole enam kooskõlas julgeolekuhuvidega. Komisjoni osakonna kohalik julgeolekuametnik peab oma vastutuspiirkonnas väljastatud julgeolekusertifikaatide kohta registrit.

6.3. Töötajatele antavad julgeolekujuhendid

Kõikidele töötajatele, kellel on oma ametikoha tõttu juurdepääs salastatud teabele, antakse tööleasumisel ja regulaarsete vaheaegade järel põhjalikud juhtnöörid julgeoleku vajalikkuse ja selle saavutamise korra kohta. Nimetatud töötajad peavad kirjalikult kinnitama, et nad on käesolevad julgeolekusätted läbi lugenud ja mõistavad neid täielikult.

6.4. Juhtkonna vastutus

Juhtkond on kohustatud teadma, kes nende töötajatest tegelevad oma töö käigus salastatud teabega või kellel on juurdepääs kaitstud side- ja teabesüsteemidele, ning registreerima kõik vahejuhtumid ja tõenäolised nõrgad kohad, mis võivad mõjutada julgeolekut, ja neist teatama.

6.5. Töötajate julgeolekustaatus

Tuleb kehtestada kord tagamaks, et juhul, kui mõne isiku kohta saadakse teada teda kahjustavat teavet, tehakse kindlaks, kas see isik töötab salastatud teabega või kas tal on juurdepääs kaitstud side- või teabesüsteemidele, ja sellest teavitatakse komisjoni julgeolekubürood. Kui tehakse kindlaks, et sellise isiku näol on tegemist ohuga julgeolekule, tagandatakse või kõrvaldatakse ta nende tööülesannete täitmiselt, millega seoses ta võib julgeoleku ohtu seada.

7. FÜÜSILINE JULGEOLEK

7.1. Kaitsevajadus

Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmise tagamiseks rakendatavate füüsiliste julgeolekumeetmete tase on proportsionaalne teabe ja materjali salastatuse taseme, hulga ja neile suunatud ohuga. Kõik Euroopa Liidu salastatud teabe valdajad järgivad kõnealuse teabe salastatuse taseme määramisel ühtseid tavasid ja peavad kaitset vajava teabe ja materjali säilitamisel, edastamisel ja hävitamisel kinni ühistest kaitsestandarditest.

7.2. Kontrollimine

Enne kui Euroopa Liidu salastatud teavet sisaldav koht jäetakse järelevalveta, peab sellise teabe eest vastutav isik tagama, et teavet säilitatakse turvaliselt ja kõik turvaseadmed (lukud, häireseadmed jms) on aktiveeritud. Pärast tööpäeva lõppu toimub täiendav sõltumatu kontroll.

7.3. Hoonete julgeolek

Hooned, kus on Euroopa Liidu salastatud teavet või kaitstud side- ja teabesüsteeme, peavad olema kaitstud loata juurdepääsu eest. Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmise viis (nt trellitatud aknad, ukselukud, uksevalve, juurdepääsu kontrollimise automaatsüsteemid, turvakontrollid ja valvepatrullid, häiresüsteemid, sissetungimise avastamise süsteemid ja valvekoerad) sõltub järgmisest:

a) kaitstava teabe ja materjali salastatuse tase, maht ja asukoht hoones;

b) sellise teabe ja materjali turvakonteinerite kvaliteet; ja

c) hoone füüsilised omadused ja asukoht.

Side- ja teabesüsteemide kaitsmise viis sõltub samuti sellest, kui väärtuslikuks asjaomast teavet peetakse ja kui suurt kahju võib tekitada julgeoleku ohtu sattumine, sellest, millised on hoone füüsilised omadused ja hoone asukoht, ning sellest, milline on süsteemi asukoht hoones.

7.4. Situatsioonkavad

Tuleb ette valmistada üksikasjalikud kavad salastatud teabe kaitsmiseks kohaliku või riikliku hädaolukorra puhul.

8. TEABETURVE

Teabeturve (INFOSEC) on seotud selliste julgeolekumeetmete kindlaksmääramise ja rakendamisega, millega kaitstakse side-, teabe- või muudes elektroonilistes süsteemides töödeldavat, salvestatavat või edastatavat Euroopa Liidu salastatud teavet juhuslike või tahtlike toimingute eest, mis võiksid kahjustada teabe salastatust, terviklikkust või kättesaadavust. Võetakse piisavad vastumeetmed selleks, et välistada volitamata kasutajate juurdepääs Euroopa Liidu salastatud teabele, volitatud kasutajate juurdepääsu tõkestamine Euroopa Liidu salastatud teabele ja Euroopa Liidu salastatud teabe rikkumine, loata muutmine ja loata kustutamine.

9. SABOTAAŽ JA KURITAHTLIKU KAHJUSTAMISE MUUDE VORMIDE KONTROLL

Salastatud teavet sisaldavate oluliste rajatiste kaitseks võetud füüsilised ettevaatusabinõud on parim julgeolekutagatis sabotaaži ja kuritahtliku kahjustamise muude vormide vastu ning seda ei saa asendada ainult töötajate julgeolekukontrolli läbiviimisega. Pädeval siseriiklikul ametiasutusel palutakse hankida luureandmeid spionaaži, sabotaaži, terrorismi ja muu õõnestava tegevuse kohta.

10. SALASTATUD TEABE AVALDAMINE KOLMANDATELE RIIKIDELE JA RAHVUSVAHELISTELE ORGANISATSIOONIDELE

Komisjonist pärit Euroopa Liidu salastatud teabe avaldamise kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile otsustab komisjoni kolleegium. Kui teave, mida soovitakse avaldada, ei ole pärit komisjonist, küsib komisjon avaldamiseks kõigepealt teabe koostajate nõusolekut. Kui teabe koostajat ei ole võimalik kindlaks teha, võtab komisjon vastutuse teabe eest endale.

Kui komisjon saab kolmandatelt riikidelt, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt või muudelt kolmandatelt isikutelt salastatud teavet, kaitstakse kõnealust teavet selle salastatuse taseme kohaselt ja pidades kinni standarditest, mis on samaväärsed käesolevate sätetega Euroopa Liidu salastatud teabe jaoks kehtestatutega, või rangematest standarditest, kui seda eeldab teabe avaldanud kolmas isik. Võib korraldada vastastikuseid kontrollimisi.

Eeltoodud põhimõtteid kohaldatakse vastavalt II osa 26. jaos ja liidetes 3, 4 ning 5 esitatud detailsetele sätetele.

II OSA: KOMISJONI JULGEOLEKU KORRALDAMINE

11. TURVAKÜSIMUSTE EEST VASTUTAV KOMISJONI LIIGE

Turvaküsimuste eest vastutav komisjoni liige:

a) viib ellu komisjoni julgeolekupoliitikat;

b) uurib julgeolekuprobleeme, mille komisjon või selle pädevad organid talle on edastanud;

c) uurib tihedas koostöös liikmesriikide julgeolekuasutustega (või muude asjakohaste asutustega) küsimusi, mis toovad kaasa muutusi komisjoni julgeolekupoliitikas.

Konkreetselt lasub turvaküsimuste eest vastutaval komisjoni liikmel vastutus:

a) koordineerida kõiki komisjoni toimingutega seotud julgeolekuküsimusi;

b) adresseerida liikmesriikide määratud asutustele liikmesriikide julgeolekuasutustele esitatud taotlused komisjonis töötavate isikute julgeolekukontrolli läbimise kohta 20. jao kohaselt;

c) uurida või tellida uurimine iga Euroopa Liidu salastatud teabe lekke kohta, mis esimesest pilgust usutava süütõendi alusel on komisjonis aset leidnud;

d) nõuda, et asjaomased julgeolekuasutused algataksid uurimise, kui ilmneb, et Euroopa Liidu salastatud teabe leke on toimunud väljaspool komisjoni, ning koordineerida uurimist, kui uurimisega on seotud mitu julgeolekuasutust;

e) vaadata regulaarselt läbi Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmiseks võetud julgeolekukord;

f) säilitada tihedaid sidemeid kõigi asjaomaste julgeolekuasutustega, et tagada julgeoleku üldine koordineerimine;

g) jälgida pidevalt komisjoni julgeolekupõhimõtteid ja -korda ning teha vajadusel asjakohaseid ettepanekuid. Seoses sellega esitab turvaküsimuste eest vastutav komisjoni liige komisjonile aastase uurimisplaani, mis on koostatud komisjoni julgeolekutalituses.

12. KOMISJONI JULGEOLEKUPOLIITIKA NÕUANDEKOMITEE

Luuakse komisjoni julgeolekupoliitika nõuandekomitee. See koosneb turvaküsimuste eest vastutavast komisjoni liikmest või tema delegaadist, kes tegutseb esimehena, ning iga liikmesriigi julgeolekuasutuse esindajatest. Teiste Euroopa institutsioonide esindajaid võib samuti kutsuda. Kui arutatakse Euroopa ühenduste ja Euroopa Liidu detsentraliseeritud asutustega seotud küsimusi, võib komitee istungitele kutsuda ka nimetatud asutuste esindajad.

Komisjoni julgeolekupoliitika nõuandekomitee tuleb kokku komitee esimehe või mis tahes selle liikme kutsel. Komitee ülesandeks on uurida ja hinnata kõiki asjakohaseid julgeolekuküsimusi ning vajadusel teha komisjonile ettepanekuid.

13. KOMISJONI JULGEOLEKUNÕUKOGU

Luuakse komisjoni julgeolekunõukogu. See koosneb peasekretärist, kes tegutseb esimehena, ning õigustalituse, personali ja halduse peadirektoraadi, välissuhete peadirektoraadi, justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadi peadirektoritest ja teadusuuringute ühiskeskuse ning sisekontrolli talituse ja komisjoni julgeolekubüroo juhtidest. Kutsuda võib ka teisi komisjoni ametnikke. Selle töövaldkonda kuulub turvameetmete hindamine komisjonis ja selles valdkonnas ettepanekute tegemine turvaküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele.

14. KOMISJONI JULGEOLEKUBÜROO

11. jaos mainitud kohustuste täitmiseks on turvaküsimuste eest vastutava komisjoni liikme käsutuses julgeolekumeetmete koordineerimiseks, kontrollimiseks ja rakendamiseks komisjoni julgeolekubüroo.

Komisjoni julgeolekubüroo juht on turvaküsimuste eest vastutava komisjoni liikme peamiseks nõunikuks julgeolekuküsimustes ning tegutseb julgeolekupoliitika nõuandekomitee sekretärina. Seoses sellega juhib ta julgeolekueeskirjade ajakohastamist ning koordineerib julgeolekumeetmeid liikmesriikide pädevate asutustega ja vajadusel ka rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis on komisjoniga seotud julgeolekukokkulepete alusel. Sellisel juhul tegutseb ta kontaktametnikuna.

Komisjoni julgeolekubüroo juhataja vastutab infotehnoloogiasüsteemide ja -võrkude akrediteerimise eest komisjonis. Komisjoni julgeolekubüroo juhataja otsustab kooskõlas asjaomase liikmesriigi julgeolekuasutusega nende infotehnoloogiasüsteemide ja -võrkude akrediteerimise, mis hõlmavad ühest küljest komisjoni ja teisest küljest mis tahes muud Euroopa Liidu salastatud teabe saajat.

15. JULGEOLEKUKONTROLL

Komisjoni julgeolekubüroo vaatab regulaarselt läbi Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmiseks võetud julgeolekukorra.

Komisjoni julgeolekubürood võivad selle ülesande täitmisel abistada teiste Euroopa Liidu institutsioonide julgeolekuteenistused, kes hoiavad Euroopa Liidu salastatud teavet, või liikmesriikide julgeolekuasutused [1].

Liikmesriigi palvel võib Euroopa Liidu salastatud teavet komisjonis kontrollida vastava liikmesriigi julgeolekuasutus ühiselt koos komisjoni julgeolekutalitusega ja vastastikusel kokkuleppel.

16. SALASTATUSE KATEGOORIAD, JULGEOLEKUTÄHISED JA -TÄHISTUSED

16.1. Kategooriate tasandid [2]

Teave on salastatud järgnevatel tasanditel (vt ka 2. liide):

EU TOP SECRET: seda kategooriat kasutatakse ainult sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib väga tõsiselt kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi olulisi huve.

EU SECRET: seda kategooriat kasutatakse ainult sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib tõsiselt kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi olulisi huve.

EU CONFIDENTIAL: seda kategooriat kasutatakse sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi olulisi huve.

EU RESTRICTED: seda kategooriat kasutatakse sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib negatiivselt mõjutada Euroopa Liidu või ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi huve.

Muud kategooriad on keelatud.

16.2. Julgeoleku tähised

Salastatuse kategooria kehtivuse piiramiseks (salastatud teabe jaoks tähendab see automaatset salastatuse kategooria alandamist või kaotamist) võib kasutada kokkuleppelist julgeolekutähist. Selleks tähiseks võib olla kas "UNTIL… (aeg/kuupäev)" või "UNTIL… (sündmus)".

Täiendavaid julgeolekutähiseid, näiteks tähistust CRYPTO ja muid Euroopa Liidus tunnustatud julgeolekutähiseid kasutatakse siis, kui peale salastatuse kategooria on vaja veel tähistada piiratud levikut ja erikäitlemist.

Julgeolekutähiseid kasutatakse ainult koos salastatuse kategooriaga.

16.3. Tähistused

Tähistust võib kasutada dokumendi valdkonna või konkreetse teadmisvajaduse põhimõttel levitamise täpsustamiseks, või (mittesalastatud teabe korral) selleks, et tähistada embargo lõppu.

Tähistus ei ole salastatuse kategooria ja seda ei tohi selle asemel kasutada.

Tähistust ESDP kasutatakse dokumentidel ja nende koopiatel, kui neis käsitletakse Euroopa Liidu või ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi julgeolekut ja kaitset või sõjalise või mittesõjalise kriisi ohjamist.

16.4. Kategooriate kinnitamine

Salastatuse kategooriad kinnitatakse järgmiselt:

a) kategooriasse EU RESTRICTED kuuluvatele dokumentidele mehaaniliste või elektrooniliste vahenditega;

b) kategooriasse EU CONFIDENTIAL kuuluvatele dokumentidele mehaaniliste vahenditega või käsitsi või trükkides eelnevalt templiga varustatud ja registreeritud paberile;

c) kategooriatesse EU SECRET ja EU TOP SECRET kuuluvatele dokumentidele mehaaniliste vahenditega või käsitsi.

16.5. Julgeolekutähiste kinnitamine

Julgeolekutähised kinnitatakse otse salastatuse kategooria alla, kasutades samasid vahendeid, mida kasutati salastatuse kategooria kinnitamiseks.

17. SALASTATUSE KATEGOORIATE HALDAMINE

17.1. Üldine

Teave salastatakse ainult siis, kui see on vajalik. Salastatuse kategooria peab olema selgelt ja täpselt märgitud ning see säilib seni, kuni teavet on vaja kaitsta.

Teabe salastatuse kategooria ja selle hilisema alandamise või kaotamise eest vastutab ainult teabe looja.

Komisjoni ametnikud ja muud teenistujad määravad salastatuse kategooria, alandavad seda või kaotavad selle kas oma osakonnajuhataja juhtnööride kohaselt või kokkuleppel temaga.

Salastatud dokumentide käitlemise üksikasjalik kord on koostatud nii, et oleks tagatud selliste dokumentide kaitse neis sisalduva teabe kohaselt.

Isikute arv, kes on volitatud koostama EU TOP SECRET kategooriaga dokumente, tuleb hoida võimalikult väiksena ning nende nimed on kirjas komisjoni julgeolekubüroos koostatud nimekirjas.

17.2. Kategooriate rakendamine

Dokumendi salastatuse kategooria määratakse dokumendi sisu delikaatsuse põhjal, võttes arvesse 16. jaos esitatud määratlust. Salastatuse kategooriaid tuleb kasutada korrektselt ja mõõdukalt. See kehtib eriti EU TOP SECRET salastatuse kategooria kohta.

Salastatava dokumendi looja peab kinni eespool sätestatud eeskirjadest ega lase dokumendile anda liiga kõrget või liiga madalat salastatuse kategooriat.

Salastatuse kategooriate määramise praktiline juhend on esitatud liites 2.

Ühe dokumendi eri leheküljed, lõiked, jaotised, lisad, liited, manused ja täiendused võivad vajada eri salastatuse kategooriat ning need ka tähistatakse vastavalt. Kogu dokumendi salastatuse kategooria määratakse selle osa järgi, mille salastatuse kategooria on kõige kõrgem.

Kui dokumentidele on lisatud kiri või teade, määratakse selle salastatuse kategooria kindlaks selle dokumendi järgi, mille salastatuse kategooria on kõige rangem. Koostaja peab selgelt tähistama sellise kirja või teate salastatuse kategooria juhul, kui see lahutatakse lisatud dokumentidest.

Avalikkuse juurdepääsu reguleeritakse endiselt määrusega (EÜ) nr 1049/2001.

17.3. Salastatuse taseme vähendamine ja kaotamine

Euroopa Liidu salastatud dokumentide salastatuse kategooriat võib alandada või sellise kategooria kaotada ainult dokumendi koostaja loal ja vajadusel pärast arutelu muude huvitatud pooltega. Salastatuse kategooria alandamist või kaotamist tuleb kinnitada kirjalikult. Dokumendi koostaja vastutab selle eest, et dokumendi adressaate teavitatakse muudatustest, ning need adressaadid omakorda vastutavad selle eest, et muudatustest teavitatakse järgmisi adressaate, kellele nemad on saatnud kõnealuse dokumendi või selle koopia.

Võimaluse korral määravad dokumentide koostajad salastatud dokumentidele kuupäeva, ajavahemiku või sündmuse, millal võib salastatuse kategooriat alandada või selle kaotada. Kui see ei ole võimalik, vaatavad nad dokumendid hiljemalt iga viie aasta järel läbi, et teha kindlaks, kas esialgne salastatuse kategooria on endiselt vajalik.

18. FÜÜSILINE JULGEOLEK

18.1. Üldine

Füüsilise julgeoleku meetmete peamisteks eesmärkideks on takistada volitamata isikute juurdepääsu Euroopa Liidu salastatud teabele ja/või materjalile, takistada seadmete ja muu vara vargust ning kahjustamist ja hoida ära personali, muude töötajate ja külastajate ahistamist ning mis tahes agressiooni.

18.2. Turvanõuded

Kõiki kohti, piirkondi, hooneid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega.

Vajaliku füüsilise julgeoleku ulatuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomased tegurid, näiteks:

a) teabe ja/või materjali salastatuse kategooria;

b) olemasoleva teabe hulk ja vorm (nt trükitud või elektrooniliselt salvestatud);

c) kohapeal antud hinnang ohule, mida näiteks sabotaaži, terrorismi ja muude õõnestavate ja/või kriminaalsete toimingute tõttu kujutavad endast luureteenistused, kelle töö on suunatud Euroopa Liidule, liikmesriikidele ja/või muudele institutsioonidele või kolmandatele isikutele, kelle valduses on Euroopa Liidu salastatud teavet.

Kohaldatavate füüsiliste julgeolekumeetmete eesmärk on:

a) välistada salajane või jõuga sissetung;

b) hoida ära, takistada ja avastada ebalojaalsete töötajate toimingud;

c) takistada nende juurdepääs Euroopa Liidu salastatud teabele, kellel ei ole teadmisvajadust.

18.3. Füüsilised julgeolekumeetmed

18.3.1. Turvaalad

Alad, kus käideldakse ja hoitakse salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse kategooriasse kuuluvat teavet, tuleb korraldada ja üles ehitada nii, et need vastaksid ühele järgmistest.

a) I klassi turvaala: ala, kus käideldakse või hoitakse salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse kategooriasse kuuluvat teavet ja kus alale sisenemine tähendab põhimõtteliselt juurdepääsu salastatud teabele. Sellise ala puhul on nõutavad:

i) selgelt määratletud ja kaitstud piirid, millesse sisenemist ja millest väljumist alati kontrollitakse;

ii) sisenemise kontrollsüsteem, mis võimaldab alale siseneda ainult neil isikutel, kes on läbinud julgeolekukontrolli ja kellel on selleks eriluba;

iii) kõnealusel alal tavaliselt hoitava teabe salastatuse kategooria täpsustamine, st täpsustatakse teave, millele saadakse juurdepääs alale sisenemisega.

b) II klassi turvaala: ala, kus käideldakse või hoitakse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse kategooriasse kuuluvat teavet nii, et seda on volitamata isikute juurdepääsu eest võimalik kaitsta sisekontrollivahendite abil, näiteks hoone, kus asuvad talitused, kus pidevalt käideldakse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse kategooriasse kuuluvat teavet. Sellise ala puhul on nõutavad:

i) selgelt määratletud ja kaitstud piirid, millesse sisenemist ja millest väljumist alati kontrollitakse;

ii) sisenemise kontrollsüsteem, mis võimaldab alale ilma saatjata siseneda ainult neil isikutel, kes on läbinud julgeolekukontrolli ja kellel on selleks eriluba. Kõigi teiste isikute puhul nähakse ette saatja või samaväärse kontrolli läbimine, et välistada loata juurdepääs Euroopa Liidu salastatud teabele ja kontrollimatu sissepääs aladele, kus kasutatakse tehnilist julgeolekukontrolli.

Alasid, kus töötajad ei viibi ööpäev läbi, kontrollitakse kohe pärast tavalise tööaja lõppu, et tagada Euroopa Liidu salastatud teabe nõuetekohane kaitstus.

18.3.2. Haldustegevuse ala

I ja II klassi turvaalade ümber või ees võib luua madalama julgeolekuga haldustegevuse ala. Sellise ala piir peab olema visuaalselt selgelt tähistatud, et oleks võimalik töötajaid ja sõidukeid kontrollida. Sellistel aladel võib käidelda ja hoida ainult salastatuse kategooriasse EU RESTRICTED kuuluvat ja mittesalastatud teavet.

18.3.3. Sisse- ja väljapääsu kontrollimine

I ja II klassi turvaalade sisse- ja väljapääsu kontrollib läbipääsulubade või isikutuvastuse süsteem, mida rakendatakse kogu personalile, kes tavaliselt nendel aladel töötavad. Loata juurdepääsu välistamiseks Euroopa Liidu salastatud teabele tuleb luua ka külastajate kontrollimise süsteem. Läbipääsulubade süsteemi võib täiendada automaattuvastusega, mida käsitatakse valvureid täiendava, kuid mitte neid asendava vahendina. Kui ohtude hinnangus toimub muudatusi, võib sellega kaasneda sisse- ja väljapääsu kontrollimise meetmete karmistamine näiteks silmapaistvate isikute külaskäigu ajal.

18.3.4. Valvepatrullid

Väljaspool tavapärast tööaega patrullitakse I ja II klassi turvaaladel, et kaitsta Euroopa Liidu varasid rikkumise, kahjustamise ja hävimise eest. Patrullimissagedus määratakse kindlaks kohalike asjaolude põhjal, kuid see võiks olla vähemalt kord kahe tunni jooksul.

18.3.5. Turvakonteinerid ja turvakambrid

Euroopa Liidu salastatud teabe säilitamiseks kasutatakse kolme liiki konteinereid:

- A klass: konteinerid, mis on salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluva teabe säilitamiseks I või II klassi turvaalal siseriiklikult heaks kiidetud,

- B klass: konteinerid, mis on salastatuse kategooriatesse EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluva teabe säilitamiseks I või II klassi turvaalal siseriiklikult heaks kiidetud,

- C klass: kontorimööbel, mis sobib vaid salastatuse kategooriasse EU RESTRICTED kuuluva teabe säilitamiseks.

Julgeoleku Akrediteerimise Asutus peab sertifitseerima I või II klassi turvaalale ehitatud turvakambrite ja kõigi selliste I klassi turvaalade, kus salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse salastatuse kategooriasse kuuluvat teavet säilitatakse lahtistel riiulitel või kus see on skeemidel, kaartidel vms välja pandud, seinte, põrandate ja lagede ning lukkudega uste puhul tuleb kinnitada, et need pakuvad samaväärset kaitset kui samasse salastatuse kategooriasse kuuluva teabe säilitamiseks heakskiidetud klassi turvakonteinerid.

18.3.6. Lukud

Euroopa Liidu salastatud teabe säilitamiseks kasutatavate turvakonteinerite ja turvakambrite lukud peavad vastama järgmistele standarditele:

- A rühm: siseriiklikult heaks kiidetud A klassi konteinerite jaoks,

- B rühm: siseriiklikult heaks kiidetud B klassi konteinerite jaoks,

- C rühm: sobib ainult C klassi kuuluva talituse mööbli jaoks.

18.3.7. Võtmete ja koodide järelevalve

Turvakonteinerite võtmeid ei tohi komisjoni hoonetest välja viia. Isikud, kellel on vaja teada turvakonteinerite koode, peavad need pähe õppima. Hädaolukordadeks on asjaomase komisjoni osakonna kohaliku julgeolekuametniku vastutusel varuvõtmed ja kõigi koodide kirjalik register; koode hoitakse eraldi pitseeritud läbipaistmatutes ümbrikes. Võtmeid, varuvõtmeid ja koode hoitakse eraldi turvakonteinerites. Kõnealuste võtmete ja koodide kaitse peaks olema sama range kui materjali kaitse, millele nendega on võimalik juurde pääseda.

Turvakonteinerite koode teadvate inimeste arv peab olema võimalikult väike. Koode muudetakse:

a) uue konteineri saabumisel;

b) iga personalimuutuse korral;

c) iga kord, kui on toimunud julgeoleku rikkumine või kui seda kahtlustatakse;

d) soovitatavalt iga kuue kuu järel ja vähemalt iga 12 kuu järel.

18.3.8. Sissetungimise avastamise seadmed

Kui Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmiseks kasutatakse häiresüsteeme, valvekaameraid ja muid elektrilisi seadmeid, tuleb kasutada tagavaravooluallikat, mis tagaks süsteemi töötamise ka siis, kui voolu saamine peavooluallikast katkeb. Peale selle on oluline, et selliste süsteemide riketest või nende töö segamisest antaks valvetöötajatele teada häire või muu usaldusväärse hoiatusega.

18.3.9. Heakskiidetud seadmed

Komisjoni julgeolekubüroo haldab ajakohaseid nimekirju turvaseadmete tüüpide ja mudelite kaupa, mis on heaks kiidetud salastatud teabe kaitsmiseks erinevates kirjeldatud olukordades ja erinevatel tingimustel. Komisjoni julgeolekubüroo nimekirjad põhinevad muu hulgas liikmesriikide julgeolekuasutustelt saadud teabel.

18.3.10. Koopiamasinate ja faksiseadmete füüsiline kaitse

Koopiamasinaid ja faksiseadmeid kaitstakse füüsiliselt sellises ulatuses, nagu on vaja tagamaks, et neid võivad kasutada salastatud teabe töötlemiseks ainult selleks volitatud isikud ja et kõiki salastatud tooteid kontrollitakse nõuetekohaselt.

18.4. Salajase jälgimise ja pealtkuulamise vastane kaitse

18.4.1. Salajane jälgimine

Nii päeval kui ka öösel võetakse kõik vajalikud meetmed tagamaks, et selleks volitamata isikud ei näe Euroopa Liidu salastatud teavet ka mitte juhuslikult.

18.4.2. Pealtkuulamine

Kui esineb selline oht, tuleb talitusi ja alasid, kus regulaarselt arutletakse salastatuse kategooriasse EU SECRET või kõrgemasse kategooriasse kuuluva teabe üle, kaitsta nii tahtliku kui ka tahtmatu pealtkuulamise eest. Sellise pealtkuulamise ohu hindamise eest vastutab komisjoni julgeolekubüroo, kes võib vajadusel enne konsulteerida liikmesriikide julgeolekuasutustega.

18.4.3. Elektrooniliste ja salvestusseadmete kasutamine

Keelatud on mobiiltelefonide, isiklike arvutite, salvestusseadmete, kaamerate ja teiste elektrooniliste või salvestusseadmete sissetoomine turvaaladele või tehniliselt kaitstud aladele ilma eelneva komisjoni julgeolekubüroo juhataja loata.

Tahtmatu pealtkuulamise vastu võetavate kaitsemeetmete (näiteks seinte, uste, põrandate ja lagede heliisolatsioon, paljastava kiirguse mõõtmine) ja tahtliku pealtkuulamise vastu võetavate kaitsemeetmete (näiteks mikrofonide otsimine) kindlaksmääramiseks võib komisjoni julgeolekubüroo nõuda liikmesriikide julgeolekuasutuste abi.

Samuti võivad liikmesriigi julgeolekuasutuse tehnilise julgeoleku spetsialistid komisjoni julgeolekubüroo juhataja taotluse põhjal vajadusel kontrollida kõiki sideseadmeid ja elektrilisi või elektroonilisi bürooseadmeid, mida kasutatakse salastatuse kategooriasse EU SECRET või kõrgemasse salastatuse kategooriasse kuuluvatel koosolekutel.

18.5. Tehniliselt kaitstud alad

Teatavad alad võib määrata tehniliselt kaitstud aladeks. Neile aladele sisenemisel läbitakse erikontroll. Kui sellistel aladel ei ole inimesi, on need alad heakskiidetud viisil lukustatud ning kõiki võtmeid käsitatakse turvavõtmetena. Sellistel aladel toimub regulaarselt füüsiline kontroll, mis võetakse ette ka iga loata sisenemise või sellise sisenemise kahtluse järel.

Seadmete ja mööbli üle peetakse üksikasjalikku arvestust, et jälgida nende asukoha muutust. Sellisele alale ei tohi tuua ühtegi mööblieset ega seadet enne, kui erikoolitusega julgeolekutöötaja on selle hoolikalt üle kontrollinud, et tuvastada võimalike pealtkuulamisvahendite olemasolu. Üldiselt on sideliinide paigaldamine ilma eelneva asjaomase asutuse loata tehniliselt kaitstud aladele keelatud.

19. TEADMISVAJADUSE PÕHIMÕTTE JA EUROOPA LIIDU PERSONALI JULGEOLEKUKONTROLLI KOHALDAMISE ÜLDEESKIRJAD

19.1. Üldine

Luba pääseda juurde Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult neile isikutele, kellel on teadmisvajadus seoses oma ülesannete ja kohustuste täitmisega. Luba pääseda juurde salastatuse kategooriatesse EU TOP SECRET, EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluvale teabele antakse ainult isikutele, kes on läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli.

Vastutus "teadmisvajaduse" määratlemise eest lasub sellel osakonnal, milles kõnealune isik tööle hakkab.

Töötajate julgeolekukontrolli taotlemine on iga osakonna kohustus.

Pärast julgeolekukontrolli läbimist antakse välja Euroopa Liidu isiklik julgeolekusertifikaat, millel on kirjas, millisesse salastatuse kategooriasse kuuluvale teabele on asjaomasel isikul juurdepääs, ja sertifikaadi kehtivusaeg.

Kui Euroopa Liidu isiklik julgeolekusertifikaat annab loa juurdepääsuks teatavasse salastatuse kategooriasse kuuluvale teabele, on sertifikaadi valdajal õigus juurdepääsuks ka madalamasse salastatuse kategooriasse kuuluvale teabele.

Kui isikud, kellega tuleb Euroopa Liidu salastatud teabe üle aru pidada või kellele tuleb sellist teavet näidata, ei ole ametnikud ega muud töötajad, vaid näiteks välislepingupartnerid, eksperdid või konsultandid, peavad nad läbima Euroopa Liidu isikliku julgeolekukontrolli seoses Euroopa Liidu salastatud teabega ning neile tuleb tutvustada nende julgeolekuga seotud vastutust.

Avalikkuse juurdepääsu reguleeritakse endiselt määrusega (EÜ) nr 1049/2001.

19.2. EU TOP SECRET teabele juurdepääsu erieeskirjad

Kõik isikud, kes soovivad salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvale teabele juurdepääsu, peavad sellisele teabele juurdepääsu saamiseks kõigepealt läbima julgeolekukontrolli.

Turvaküsimuste eest vastutav komisjoni liige määrab kindlaks kõik isikud, kellelt nõutakse juurdepääsu EU TOP SECRET kategooriasse kuuluvale teabele ning peab nende inimeste kohta nõuetekohast EU TOP SECRET registrit. See register luuakse ja seda hoitakse komisjoni julgeolekubüroos.

Enne salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvale teabele juurdepääsu saamist kirjutavad kõik isikud alla tunnistusele selle kohta, et neile on tutvustatud komisjoni julgeolekukorda ning nad mõistavad täielikult oma kohustust kaitsta salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvat teavet ja tagajärgi, mis on Euroopa Liidu eeskirjade ja siseriiklike õigusaktidega ette nähtud juhuks, kui salastatud teave satub kas tahtlikult või hooletuse tõttu volitamata isikute kätte.

Kui isikutel on salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvale teabele juurdepääs koosolekutel või muudel sellistel üritustel, teavitab selle üksuse või organi pädev kontrolliametnik, kus kõnealused isikud töötavad, koosoleku korraldajat sellest, et asjaomastel isikutel on luba sellisele teabele juurdepääsuks.

Kui isiku töökohustused ei eelda enam salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvale teabele juurdepääsu, kustutatakse kõnealuse isiku nimi salastatuse kategooria EU TOP SECRET nimekirjast. Lisaks juhitakse selliste isikute tähelepanu veel kord nende erikohustustele seoses salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluva teabe kaitsmisega. Sellised isikud kirjutavad alla deklaratsioonile selle kohta, et nad ei kasuta ega edasta nende käsutuses olnud teavet, mis kuulub salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET.

19.3. EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL teabele juurdepääsu erieeskirjad

Kõik isikud, kes soovivad salastatuse kategooriasse EU SECRET või EU CONFIDENTIAL kuuluvale teabele juurdepääsu, peavad kõigepealt läbima vastava taseme julgeolekukontrolli.

Kõigile isikutele, kellele antakse salastatuse kategooriasse EU SECRET või EU CONFIDENTIAL kuuluvale teabele juurdepääs, tutvustatakse asjakohaseid julgeolekusätteid ja nad peavad olema kursis nende rikkumise tagajärgedega.

Kui isikutel on salastatuse kategooriasse EU SECRET või EU CONFIDENTIAL kuuluvale teabele juurdepääs koosolekutel või muudel sellistel üritustel, teavitab selle organi julgeolekuametnik, kus kõnealune isik töötab, koosoleku korraldajat sellest, et asjaomastel isikutel on luba juurdepääsuks sellisele teabele.

19.4. EU RESTRICTED teabele juurdepääsu erieeskirjad

Kõigile isikutele, kellel on salastatuse kategooriasse EU RESTRICTED kuuluvale teabele juurdepääs, tutvustatakse käesolevaid julgeolekueeskirju ja nende rikkumise tagajärgi.

19.5. Personali üleviimine

Kui töötaja lahkub töökohalt, kus tema tegevus hõlmas Euroopa Liidu salastatud teabe käitlemist, jälgib registripidaja kõnealuse materjali nõuetekohast üleandmist lahkuvalt ametnikult saabuvale ametnikule.

Kui personaliliige viiakse üle teisele töökohale, kus tema tegevus hõlmab Euroopa Liidu salastatud materjali käitlemist, instrueerib kohalik julgeolekuametnik teda vastavalt.

19.6. Erijuhised

Isikuid, kes peavad käitlema Euroopa Liidu salastatud teavet, tuleks kõigepealt tööülesannete täitmisele asumisel ja pärast seda regulaarselt teavitada järgmisest:

a) ebadiskreetsetest vestlustest tulenev oht julgeolekule;

b) ettevaatusabinõud, mida tuleb suhetes meediaga ja erihuvigruppide esindajatega tarvitusele võtta;

c) oht, mida kujutavad endast luureteenistuste Euroopa Liidule ja selle liikmesriikidele suunatud toimingud seoses Euroopa Liidu salastatud teabe ja toimingutega;

d) kohustus teatada viivitamata asjaomasele julgeolekuasutusele kõigist lähenemistest või teguviisidest, mis võivad anda alust kahtlustada spionaaži, ja muudest ebatavalistest julgeolekuga seotud asjaoludest.

Kui isikud puutuvad sageli kokku selliste riikide esindajatega, mille luureteenistuste tegevus võib olla suunatud Euroopa Liidu ja liikmesriikide vastu seoses Euroopa Liidu salastatud teabe ja toimingutega, tutvustatakse neile lühidalt eri luureteenistustes teadaolevalt kasutatavat tehnikat.

Komisjonil ei ole julgeolekueeskirju Euroopa Liidu salastatud teabele juurdepääsu omavate isikute erareiside kohta, olenemata sellise reisi sihtkohast. Komisjoni julgeolekubüroo tutvustab oma vastutusalasse kuuluvatele ametnikele ja muudele teenistujatele siiski neid eeskirju, mida nende suhtes võidakse reisimisel kohaldada.

20. KOMISJONI AMETNIKE JA MUUDE TÖÖTAJATE JULGEOLEKUKONTROLLI KORD

a) Juurdepääs komisjoni valduses olevale salastatud teabele antakse ainult sellistele komisjoni ametnikele ja muudele töötajatele või muudele komisjonis töötavatele isikutele, kes oma ülesannete või teenistusnõuete tõttu peavad sellist teavet teadma või kasutama.

b) Juurdepääsuks salastatuse kategooriatesse EU TOP SECRET, EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluvale teabele peavad eelpool punktis a osutatud isikud saama loa käesoleva jao punktides c ja d osutatud korra kohaselt.

c) Luba antakse ainult isikutele, kes on läbinud liikmesriigi pädeva julgeolekuasutuse julgeolekukontrolli punktides i kuni n osutatud korra kohaselt.

d) Komisjoni julgeolekubüroo juhataja vastutab punktides a, b ja c osutatud lubade andmise eest.

e) Tema annab loa pärast seda, kui on saanud punktides i kuni n osutatud korra kohaselt tehtud julgeolekukontrolli põhjal liikmesriigi pädeva julgeolekuasutuse koostatud seisukoha.

f) Komisjoni julgeolekubüroo haldab ajakohastatud loetelu kõikidest delikaatsetest ametikohtadest, mille on esitanud asjaomased komisjoni osakonnad, ja kõikidest isikutest, kellele on antud (ajutine) luba.

g) Luba, mille kehtivusaeg on viis aastat, ei tohi kehtida kauem kui tööülesanne, mille põhjal luba anti. Seda võib uuendada punktis e osutatud korras.

h) Komisjoni julgeolekubüroo juhataja tühistab loa, kui tema arvates on selleks õigustatud alus. Loa tühistamise otsusest teatatakse asjaomasele isikule, kes võib paluda, et tema seisukohad kuulaks ära komisjoni julgeolekubüroo juht ja pädev siseriiklik asutus.

i) Julgeolekukontroll toimub koostöös asjaomase isikuga ja komisjoni julgeolekubüroo juhataja taotlusel. Pädev siseriiklik julgeolekukontrolli asutus on selle liikmesriigi vastav asutus, mille kodanik kõnealune isik on. Kui kõnealune isik ei ole ühegi Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik, taotleb komisjoni julgeolekubüroo juhataja julgeolekukontrolli sellelt Euroopa Liidu liikmesriigilt, mis on kõnealuse isiku alaliseks või tavaliseks asukohaks.

j) Julgeolekukontrolli raames peab asjaomane isik täitma isikliku infolehe.

k) Komisjoni julgeolekubüroo juhataja täpsustab oma taotluses, millist liiki ja millise salastatuse tasemega teabe võib asjaomasele isikule kättesaadavaks teha, et pädev siseriiklik asutus saaks teostada julgeolekukontrolli ja esitada oma seisukoha seoses kõnealusele isikule antava loa tasemega.

l) Kogu julgeolekukontrolli protsessi suhtes, kaasa arvatud selle tulemused, kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis kehtivaid asjaomaseid õigusnorme, sealhulgas kaebusi käsitlevaid õigusnorme.

m) Kui liikmesriigi pädevate asutuste seisukoht on positiivne, võib komisjoni julgeolekubüroo juhataja anda kõnealusele isikule loa.

n) Pädeva siseriikliku asutuse negatiivsest seisukohast teatatakse asjaomasele isikule, kes võib paluda, et komisjoni julgeolekubüroo juhataja kuulaks ära tema selgitused. Kui komisjoni julgeolekubüroo juhataja peab seda vajalikuks, võib ta paluda, et pädevad siseriiklikud asutused annaksid oma võimete piires täiendavaid selgitusi. Kui kinnitatakse negatiivset seisukohta, siis luba ei anta.

o) Kõigile isikutele, kellele antakse punktides d ja e osutatud luba, antakse loa väljaandmisel ja pärast seda regulaarsete ajavahemike järel vajalikud juhtnöörid salastatud teabe kaitsmise ja sellise kaitse tagamise vahendite kohta. Sellised isikud kirjutavad alla deklaratsioonile, milles nad kinnitavad, et on saanud juhtnöörid ja kohustuvad neid järgima.

p) Komisjoni julgeolekubüroo juhataja võtab käesoleva jao rakendamiseks kõik vajalikud meetmed, eelkõige seoses eeskirjadega, mis reguleerivad juurdepääsu loa saanud isikute nimekirjale.

q) Erandkorras, kui teenistus seda eeldab, võib komisjoni julgeolekubüroo juhataja pärast pädevatele siseriiklikele asutustele teatamist ja tingimusel, et nimetatud asutused ei ole selle teatise kohta kuu aja jooksul märkusi teinud, anda enne punktis i osutatud julgeolekukontrolli tulemuste selgumist kuni kuueks kuuks ajutise loa.

r) Niiviisi antud ajutised load ei anna juurdepääsu salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvale teabele; juurdepääs nimetatud kategooriasse kuuluvale teabele antakse ainult ametnikele, kes on positiivsete tulemustega läbinud julgeolekukontrolli punkti i kohaselt. Kuni julgeolekukontrolli tulemuste selgumiseni võib ametnikele, kes peavad julgeolekukontrolli läbima salastatuse kategooria EU TOP SECRET jaoks, anda ajutise loa juurdepääsuks teabele, mis kuulub salastatuse kategooriasse EU SECRET või madalamatesse kategooriatesse.

21. EUROOPA LIIDU SALASTATUD DOKUMENTIDE KOOSTAMINE, LEVITAMINE, EDASTAMINE, KULLERI ISIKLIK JULGEOLEK JA TÄIENDAVAD KOOPIAD VÕI TÕLKED NING VÄLJAVÕTTED

21.1. Koostamine

1. Euroopa Liidu salastatuse kategooriaid kasutatakse 16. jao sätete kohaselt ja EU CONFIDENTIAL ja sellest rangemad salastatuse kategooriad peavad olema märgitud iga lehe keskel ülemises ja alumises servas ning kõik lehed peavad olema nummerdatud. Igale Euroopa Liidu salastatud dokumendile peab olema märgitud viitenumber ja kuupäev. Kui tegemist on salastatuse kategooriatesse EU TOP SECRET ja EU SECRET kuuluvate dokumentidega, peab kõnealune viitenumber olema märgitud igale lehele. Kui dokumente levitatakse mitme koopiana, peab iga koopia esilehel olema kirjas koopia number ja dokumendi lehekülgede arv. Kui tegemist on salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või rangemasse kategooriasse kuuluva dokumendiga, peab dokumendi esimesel lehel olema nimekiri kõigi lisade ja lisatud dokumentide kohta.

2. Salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse kategooriasse kuuluvaid dokumente võivad trükkida, tõlkida, säilitada, neist koopiaid teha, neid magnetkujul paljundada või neist mikrofilme teha ainult isikud, kes on läbinud julgeolekukontrolli seoses juurdepääsuga vähemalt sellesse salastatuse kategooriasse kuuluvatele dokumentidele, kuhu kuulub asjaomane dokument.

3. Sätted, mis reguleerivad salastatud dokumentide koostamist arvutiga, on ette nähtud 25. jaos.

21.2. Levitamine

1. Euroopa Liidu salastatud teavet levitatakse ainult isikutele, kellel on vastav teadmisvajadus ja kes on läbinud asjakohase julgeolekukontrolli. Dokumendi koostaja määrab kindlaks esialgse levitamise.

2. EU TOP SECRET kategooriasse kuuluvaid dokumente levitatakse EU TOP SECRET registrite kaudu (vt 22. jagu, lõige 2). Kui tegemist on salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate sõnumitega, võib pädev register volitada sidekeskuse juhatajat tegema adressaatide loetelus märgitud hulga koopiaid.

3. Esialgne adressaat võib salastatuse kategooriasse EU SECRET ja madalamatesse salastatuse kategooriatesse kuuluvaid dokumente edastada teistele adressaatidele teadmisvajaduse põhjal. Dokumendi koostanud asutus või ametiisik annab siiski selgelt teada kõigist piirangutest, mida ta soovib kohaldada. Selliste piirangute kehtestamise korral võivad adressaadid dokumente edasi levitada ainult dokumendi koostanud asutuse või ametiisiku loal.

4. Kõik dokumendid, mis kuuluvad salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse salastatuse kategooriasse, kantakse peadirektoraati või talitusse saabumisel ja sealt lahkumisel osakonna kohalikku Euroopa Liidu salastatud teabe registrisse. Registrisse kantavad andmed (viitenumber, kuupäev ja vajadusel koopia number) peavad võimaldama dokumente kindlaks teha ning need tuleb kanda logiraamatusse või spetsiaalsele kaitstud andmekandjale (vt 22. jagu lõige 1).

21.3. Euroopa Liidu salastatud teabe edastamine

21.3.1. Pakendid, kättesaamistõendid

1. Salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse salastatuse kategooriasse kuuluvaid dokumente edastatakse tugevates ja läbipaistmatutes kahekordsetes ümbrikes. Sisemisele ümbrikule märgitakse vajalik Euroopa Liidu salastatuse kategooria ning võimaluse korral saaja täielik ametinimetus ja aadress.

2. Kui ümbrik ei ole adresseeritud konkreetsele isikule, võib sisemise ümbriku avada ja selles olevate dokumentide vastuvõtmist kinnitada ainult registri kontrolliametnik (vt 22. jagu lõige 1). Sellisel juhul märgitakse asjaomases registris (vt 22. jagu lõige 1) ümbriku saabumine logiraamatusse ning sisemise ümbriku võib avada ja selles olevate dokumentide vastuvõtmist kinnitada vaid isik, kellele see on adresseeritud.

3. Sisemisse ümbrikusse tuleb panna kättesaamistõendi vorm. Kättesaamistõend ei ole salastatud ning sellele peaks olema märgitud dokumendi viitenumber, kuupäev ja koopia number, kuid sellele ei tohi kunagi kirjutada dokumendis käsitletavat teemat.

4. Sisemine ümbrik pannakse välimisse ümbrikusse, millel on kättesaamistõendi jaoks kirjas paki number. Mingil juhul ei tohi välimisele ümbrikule märkida salastatuse kategooriat.

5. Salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL ja kõrgematesse kategooriatesse kuuluvate dokumentide puhul antakse kullerile või virgatsile paki numbri vastu kättesaamistõend.

21.3.2. Majasisene või majade grupi sisene edastamine

Ühe hoone või hoonerühma piires võib salastatud dokumente transportida pitseeritud ümbrikus, millel on kirjas ainult adressaadi nimi, kui sellist ümbrikut transpordib isik, kes on läbinud julgeolekukontrolli seoses vastava kategooria salastatud dokumentidega.

21.3.3. Riigisisene edastamine

1. Ühe riigi piires tuleks salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvaid dokumente saata ainult ametliku kullerteenuse vahendusel või isikutega, kellel on luba juurdepääsuks salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvatele dokumentidele.

2. Kui salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide edastamiseks väljapoole ühe hoone või hoonerühma piire kasutatakse kullerteenust, tuleb täita käesolevas peatükis sisalduvaid sätteid pakendamise ja kättesaamistõendite kohta. Kättetoimetamisüksustel peab olema piisavalt töötajaid tagamaks, et salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvaid dokumente sisaldavad pakid on kogu aeg vastutava ametniku otsese järelevalve all.

3. Erandkorras võivad ametnikud, kes ei ole kullerid, viia salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvaid dokumente hoonest või hoonerühmast välja, et neid kasutada kohalikul koosolekul või arutelul, kui:

a) dokumentide kandjal on luba juurdepääsuks kõnealustele salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvatele dokumentidele;

b) transpordiliik vastab eeskirjadele, mis reguleerivad EU TOP SECRET kategooriasse kuuluvate dokumentide edastamist;

c) ametnik ei jäta salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvaid dokumente mingil juhul järelevalveta;

d) nähakse ette kord sel viisil edastatavate dokumentide loetelu andmiseks salastatuse kategooria EU TOP SECRET registrisse, kus nimetatud dokumente hoitakse, ja nende dokumentide kontrollimiseks nimetatud loetelu alusel pärast tagasitoomist.

4. Ühe riigi piires võib salastatuse kategooriatesse EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluvaid dokumente saata kas postiga, kui selline edastamisviis on siseriiklike õigusnormidega lubatud ja vastab nende õigusnormide sätetele, või selliste kullerteenistuste või isikute kaudu, kes on läbinud julgeolekukontrolli seoses juurdepääsuga Euroopa Liidu salastatud teabele.

5. Komisjoni julgeolekubüroo koostab juhised Euroopa Liidu salastatud dokumentide kaasaskandmise kohta põhinedes nendele eeskirjadele. Dokumentide transportijad peavad sellised juhtnöörid läbi lugema ja neile alla kirjutama. Eelkõige tuleb sellistes juhtnöörides sätestada, et mingil juhul ei või:

a) dokumendid lahkuda nende vedaja valdusest, kui nad ei ole turvaliselt hoiule antud 18. jao sätete kohaselt;

b) jätta dokumente järelevalveta ühissõidukis või eraautos või sellistes kohtades nagu restoranid ja hotellid. Selliseid dokumente ei tohi hoida hotelli seifis ega jätta järelevalveta hotellituppa;

c) lugeda avalikus kohas, näiteks õhusõidukis või rongis.

21.3.4. Edastamine ühest riigist teise

1. Salastatuse EU CONFIDENTIAL või kõrgemasse kategooriasse kuuluvat materjali toimetatakse edasi Euroopa Liidu diplomaatilisi või sõjaväe kullerteenuseid kasutades.

2. Salastatuse kategooriatesse EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluva materjali isiklikku transportimist võib lubada, kui transporditingimused tagavad, et selline materjal ei või sattuda volitamata isikute kätte.

3. Turvaküsimuste eest vastutav komisjoni liige võib lubada isikutel materjali transportida, kui diplomaatilise või sõjaväe kullerteenistuse abi ei ole võimalik kasutada või kui selliste kullerteenistuste kasutamine tooks kaasa viivituse, mis kahjustaks Euroopa Liidu toiminguid, ning kui kavandatud adressaadil on kõnealust materjali kiiresti vaja. Komisjoni julgeolekubüroo koostab juhtnöörid, mis käsitlevad salastatuse kategooriasse EU SECRET või madalamasse kategooriasse kuuluva materjali rahvusvahelist transportimist isikute poolt, kes ei tööta diplomaatilises ega sõjaväe kullerteenistuses. Sellistes juhtnöörides tuleb sätestada järgmised nõuded:

a) dokumentide transportija on läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli;

b) kõigi sel viisil transporditavate materjalide kohta peetakse arvet asjaomases osakonnas või registris;

c) Euroopa Liidu materjale sisaldavad pakid või kotid peavad olema varustatud ametliku pitseriga, et välistada või piirata nende läbivaatamist tollis, ning tunnussiltide ja juhtnööridega paki või koti leidjale;

d) materjali transportijal on kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides tunnustatud kulleritunnistus ja/või töökäsk, mis lubavad tal nõuetekohaselt tähistatud pakki transportida;

e) maismaal reisides ei tohi läbida kolmandaid riike ega ületada nende riikide piire, kui materjali saatev riik ei ole saanud asjaomaselt kolmandalt riigilt konkreetset garantiid;

f) materjali transportija reis peab sihtkoha, läbitava marsruudi ja kasutatavate transpordivahendite poolest vastama Euroopa Liidu eeskirjadele või kui siseriiklikud õigusnormid on sellises küsimuses rangemad, siis neile õigusnormidele;

g) materjal peab olema kogu aeg selle transportija valduses, kuni see antakse hoiule 18. jao turvalist säilitamist käsitlevate sätete kohaselt;

h) materjali ei tohi jätta järelevalveta ühissõidukis või eraautos või sellistes kohtades nagu restoranid ja hotellid. Sellist materjali ei tohi hoida hotelli seifis ega jätta järelevalveta hotellituppa;

i) kui transporditava materjali hulka kuuluvad ka dokumendid, ei tohi neid lugeda avalikus kohas (nt lennukis, rongis jms kohas).

4. Salastatud materjali transportiv isik peab läbi lugema ja allkirjastama julgeolekujuhendid, mis sisaldavad vähemalt eespool loetletud juhtnööre ja korda, mida tuleb järgida hädaolukorras või juhul, kui toll või lennujaama julgeolekuametnikud soovivad kontrollida salastatud materjali sisaldavat pakki.

21.3.5. EU RESTRICTED dokumentide edastamine

Salastatuse kategooriasse EU RESTRICTED kuuluvate dokumentide edasitoimetamiseks ei nähta ette erisätteid, kuid nende dokumentide edasitoimetamisel tuleks tagada, et nad ei satu volitamata isikute kätte.

21.4. Kulleri isiklik julgeolek

Kui virgatsit või kullerit kavatsetakse kasutada salastatuse kategooriatesse EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluvate dokumentide vedamiseks, peab ta läbima nõuetekohase julgeolekukontrolli.

21.5. Elektroonilised ja muud tehnilised edastusvahendid

1. Sideturbe julgeolekumeetmete eesmärk on tagada Euroopa Liidu salastatud teabe turvaline edastamine. Sellise Euroopa Liidu salastatud teabe edastamise üksikasjalikke eeskirju käsitletakse 25. jaos.

2. Salastatuse kategooriatesse EU CONFIDENTIAL ja EU SECRET kuuluvat teavet võib edastada ainult akrediteeritud sidekeskuste, -võrkude ja/või -terminalide ja -süsteemide kaudu.

21.6. Euroopa Liidu salastatud teabe täiendavad koopiad ja tõlked ning väljavõtted sellistest dokumentidest

1. Salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvatest dokumentidest võib teha koopiaid või selliseid dokumente tõlkida ainult dokumendi koostaja loal.

2. Kui isik, kes ei ole läbinud julgeolekukontrolli salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluva teabe jaoks, vajab teavet, mis sisaldub salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvas dokumendis, kuid ei kuulu nimetatud salastatuse kategooriasse, võib salastatuse kategooria EU TOP SECRET registri juhataja (vt 22. jagu lõige 2) anda loa teha kõnealusest dokumendist vajaliku hulga väljavõtteid. Samal ajal võtab asjaomase registri juhataja vajalikud meetmed tagamaks, et nimetatud väljavõtetele antakse asjakohane salastatuse tase.

3. Adressaat võib salastatuse kategooriasse EU SECRET või madalamasse kategooriasse kuuluvaid dokumente paljundada või tõlkida käesolevate julgeolekusätete kohaselt ja tingimusel, et selline tegevus on rangelt kooskõlas teadmisvajaduse põhimõttega. Esialgse dokumendi suhtes rakendatavaid julgeolekumeetmeid rakendatakse ka selle dokumendi paljunduste ja/või tõlgete suhtes.

22. EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEABE REGISTRID, ÜLEVAATUSED, KONTROLLID, ARHIIVIS SÄILITAMINE JA HÄVITAMINE

22.1. Euroopa Liidu salastatud teabe kohalikud registrid

1. Komisjonis, vajadusel igas osakonnas, vastutab üks või mitu kohalikku Euroopa Liidu salastatud teabe registrit salastatuse kategooriatesse EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluvate dokumentide registreerimise, kopeerimise, lähetamise, arhiveerimise ja hävitamise eest.

2. Kui osakonnal puudub oma kohalik Euroopa Liidu salastatud teabe register, toimib peasekretariaadi kohalik Euroopa Liidu salastatud teabe register osakonna Euroopa Liidu salastatud teabe registrina.

3. Kohalikud Euroopa Liidu salastatud teabe registrid alluvad osakonna juhile, kellelt nad saavad oma korraldused. Nende registrite juht on registri kontrollametnik (RCO).

4. Kohalik julgeolekuametnik teostab nende üle järelevalvet Euroopa Liidu salastatud dokumentide käitlemise kohta käivate sätete rakendamise ja vastavatest julgeolekumeetmetest kinnipidamise osas.

5. Kohalikele Euroopa Liidu salastatud teabe registritele määratud ametnikel on juurdepääs Euroopa Liidu salastatud teabele vastavalt 20. jaole.

6. Kohalikud Euroopa Liidu salastatud teabe registrid teostavad asjaomase osakonna juhataja juhtimisel järgmisi toiminguid:

a) juhivad toiminguid, mis on seotud sellise teabe registreerimise, kopeerimise, tõlkimise, edastamise, lähetamise ja hävitamisega;

b) ajakohastavad salastatud teabe andmete loetelu;

c) küsitlevad korrapäraselt teabe väljaandjaid seoses teabe salastatuse säilitamise vajalikkusega.

7. Kohalikud Euroopa Liidu salastatud teabe registrid peavad registrit järgmiste andmete kohta:

a) salastatud teabe koostamise kuupäev;

b) salastatuse tase;

c) salastatuse tähtaeg;

d) väljaandja nimi ja üksus;

e) vastuvõtja või vastuvõtjad, järjekorranumber;

f) teema;

g) number;

h) tehtud koopiate arv;

i) osakonnale esitatud salastatud teabe kohta koostatud inventuurid;

j) salastatud teabe salastatuse kaotamise ja alandamise register.

8. 21. jaos esitatud üldised eeskirjad kehtivad komisjoni kohalikele Euroopa Liidu salastatud teabe registritele, kui neid ei ole muudetud käesolevas jaos sätestatud erisätetega.

22.2. EU TOP SECRET register

22.2.1. Üldine

1. EU TOP SECRET dokumentide keskregister kindlustab EU TOP SECRET dokumentide salvestamine, käitlemine ja levitamise vastavalt käesolevatele turvasätetele. EU TOP SECRET dokumentide registri juhataja on EU TOP SECRET dokumentide registri kontrolliametnik.

2. EU TOP SECRET dokumentide keskregister toimib komisjonis peamise vastuvõtva ja lähetava ametivõimuna teiste Euroopa Liidu institutsioonide, liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide suhtes, kellega komisjon on sõlminud salastatud teabe vahetamise kohta julgeolekualased kokkulepped.

3. Vajadusel luuakse alamregistrid, mis vastutavad salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide sisemise haldamise eest; sellistes alamregistrites peetakse ajakohastatud andmeid iga alamregistri vastutusel oleva dokumendi liikumise kohta.

4. Salastatuse kategooria EU TOP SECRET alamregistrid luuakse 22. jao lõike 2 punkti 3 kohaselt, et rahuldada pikaajaline vajadus, ning sellised alamregistrid on seotud salastatuse kategooria EU TOP SECRET keskregistriga. Kui salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvaid dokumente on vaja kasutada üksnes ajutiselt ja juhuti, võib neid dokumente välja anda ilma, et selleks loodaks salastatuse kategooria EU TOP SECRET alamregister, kui ette on nähtud eeskirjad, millega tagatakse, et sellised dokumendid jäävad salastatuse kategooria EU TOP SECRET asjaomase registri kontrolli alla ning et järgitakse kõiki füüsilisi ja personaliga seotud julgeolekumeetmeid.

5. Alamregistrid ei tohi edastada salastatuse kategooria EU TOP SECRET dokumente otse teistele sama EU TOP SECRET keskregistri alamregistritele ilma nimetatud keskregistri selgesõnalise nõusolekuta.

6. Eri keskregistrite juurde kuuluvad alamregistrid vahetavad salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvaid dokumente salastatuse kategooria EU TOP SECRET keskregistrite vahendusel.

22.2.2. EU TOP SECRET keskregister

Kontrolliametnikuna vastutab salastatuse kategooria EU TOP SECRET keskregistri juhataja järgmise eest:

a) salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide edastamine kooskõlas 21. jao lõikes 3 määratletud sätetega;

b) kõigi keskregistriga seotud salastatuse kategooria EU TOP SECRET alamregistrite loetelu pidamine koos ametissenimetatud kontrolliametnike ja nende volitatud asetäitjate nimede ja allkirjadega;

c) registrite kättesaamistõendite säilitamine kõigi salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate ja keskregistri kaudu levitatud dokumentide kohta;

d) registri pidamine hallatavate ja levitatavate salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide kohta;

e) ajakohastatud loetelu pidamine kõigi salastatuse kategooria EU TOP SECRET keskregistrite kohta, millega ta tavapäraselt suhtleb, koos nende ametissenimetatud kontrolliametnike ja nende volitatud asetäitjate nimede ja allkirjadega;

f) kõigi registris olevate salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide füüsiline kaitsmine 18. jaos sätestatud eeskirjade kohaselt.

22.2.3. EU TOP SECRET allregistrid

Kontrolliametnikuna vastutab salastatuse kategooria EU TOP SECRET alamregistri juhataja järgmise eest:

a) salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide edastamine kooskõlas 21. jao lõikes 3 esitatud sätetega;

b) ajakohastatud loetelu pidamine kõigi isikute kohta, kellel on luba juurdepääsuks tema kontrolli all olevale salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvale teabele;

c) salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide levitamine kooskõlas nende koostaja juhtnööridega või teadmisvajaduse põhimõttel, olles kõigepealt kontrollinud, et adressaat on läbinud julgeolekukontrolli nõutaval tasemel;

d) ajakohastatud registri pidamine kõigi salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide kohta, mida hoitakse või mis ringlevad tema kontrolli all või mis on antud edasi teistele salastatuse kategooria EU TOP SECRET registritele, ja kõigi asjaomaste kättesaamistõendite säilitamine;

e) ajakohastatud loetelu pidamine salastatuse kategooria EU TOP SECRET registrite kohta, millega tal on lubatud vahetada salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvaid dokumente, koos nende kontrolliametnike ja nende volitatud asetäitjate nimede ja allkirjadega;

f) kõigi alamregistris olevate salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide füüsiline kaitsmine 18. jaos sätestatud eeskirjade kohaselt.

22.3. Euroopa Liidu salastatud dokumentide inventuur, ülevaatus ja kontroll

1. Iga käesolevas jaos osutatud EU TOP SECRET register teostab igal aastal detailse salastatuse kategooria EU TOP SECRET dokumentide inventuuri. Dokument loetakse arvelevõetuks, kui ta on registris füüsiliselt inventeeritud või kui registris on kättesaamistõend salastatuse kategooria EU TOP SECRET registrilt, kuhu dokument on edasi antud, dokumendi hävitamisakt või juhend asjaomase dokumendi salastatuse taseme vähendamiseks või kaotamiseks. Iga-aastaste inventuuride tulemused edastatakse turvaküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele igal aastal hiljemalt 1. aprilliks.

2. EU TOP SECRET alamregistrid edastavad oma iga-aastase inventuuri tulemused keskregistrisse, mille ees nad vastutavad, asjaomase keskregistri määratud kuupäevaks.

3. Euroopa Liidu salastatud dokumentide kohta, millel on madalam salastatuse kategooria kui EU TOP SECRET, teostatakse sisekontrolle vastavalt turvaküsimuste eest vastutava komisjoni liikmelt saadud juhtnööridele.

4. Selliste toimingute käigus võivad salastatud teabe valdajad võtta seisukoha:

a) teatavate dokumentide salastatuse kategooria alandamise või kaotamise kohta;

b) dokumentide hävitamise kohta.

22.4. Euroopa Liidu salastatud teabe arhiivis hoidmine

1. Euroopa Liidu salastatud teabe talletatakse tingimustel, mis vastavad kõikidele 18. jaos loetletud asjaomastele nõuetele.

2. Säilitamisega seotud probleemide minimeerimiseks on kõigi registrite kontrolliametnikel luba kanda salastatuse kategooriatesse EU TOP SECRET, EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluvad dokumendid mikrofilmile või säilitada neid arhiveerimiseks muul magnet- või optilisel andmekandjal, kui:

a) mikrofilmile kandmise/salvestamisega tegelevad töötajad, kes on läbinud julgeolekukontrolli, mis vastab asjaomasele salastatuse tasemele;

b) mikrofilmile/andmekandjale tagatakse samasugune julgeolek nagu esialgsetele dokumentidele;

c) salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluva dokumendi mikrofilmile kandmisest/salvestamisest teatatakse dokumendi koostajale;

d) filmirullid või muud salvestusvahendid sisaldavad ainult samasse salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET, UE SECRET või EU CONFIDENTIAL kuuluvaid dokumente;

e) salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET või EU SECRET kuuluva dokumendi kandmisest/salvestamisest mikrofilmile tehakse selge märkus iga-aastaseks inventuuriks kasutatavasse registrisse;

f) originaaldokumendid, mis on kantud mikrofilmile või muul viisil salvestatud, hävitatakse 22. jao punktis 5 sätestatud korra kohaselt.

3. Neid eeskirju kohaldatakse ka muude lubatud salvestusvahendite suhtes, näiteks elektromagnetiliste andmekandjate ja optiliste ketaste suhtes.

22.5. Euroopa Liidu salastatud dokumentide hävitamine

1. Euroopa Liidu salastatud dokumentide asjatu kuhjumise vältimiseks hävitatakse need dokumendid, mis dokumente valdava asutuse juhataja arvates on aegunud või üleliigsed, nii ruttu kui võimalik järgmisel viisil:

a) salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvaid dokumente võib hävitada ainult nende dokumentide eest vastutav keskregister. Iga hävitatud dokumendi kohta koostatakse hävitamisakt, millele kirjutavad alla salastatuse kategooria EU TOP SECRET kontrolliametnik ja hävitamist tunnistama kutsutud ametnik, kes peab olema läbinud julgeolekukontrolli salastatuse kategooria EU TOP SECRET jaoks. Logiraamatusse tehakse vastav märkus;

b) register säilitab hävitamisakte koos ringkäigulehtedega kümme aastat. Koopiad edastatakse esialgse dokumendi koostajale või asjaomasele keskregistrile ainult selgesõnalise taotluse korral;

c) salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvad dokumendid, kaasa arvatud salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluvate dokumentide koostamise käigus tekkinud salastatud jäätmed (näiteks vigased koopiad, mustandid, trükitud märkmed ja disketid) hävitatakse salastatuse kategooria EU TOP SECRET registri kontrolliametniku järelevalve all kas põletamise, paberimassiks muutmise või narmastamise teel või muutes need muul viisil loetamatuks nii, et neid ei ole võimalik enam kokku panna.

2. Salastatuse kategooriasse EU SECRET kuuluvad dokumendid hävitab nende dokumentide eest vastutav register, kasutades üht punkti 1 alapunktis c osutatud meetoditest sellise isiku järelevalve all, kes on läbinud julgeolekukontrolli. Salastatuse kategooriasse EU SECRET kuulunud hävitatud dokumendid loetletakse allakirjutatud hävitamisaktis, mida register säilitab koos ringkäigulehtedega vähemalt kolm aastat.

3. Salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL kuuluvad dokumendid hävitab nende dokumentide eest vastutav register, kasutades ühte punkti 1 alapunktis c osutatud meetoditest sellise isiku järelevalve all, kes on läbinud julgeolekukontrolli. Nende hävitamine registreeritakse vastavalt turvaküsimuste eest vastutavalt komisjoni liikmelt saadud juhistele.

4. Salastatuse kategooriasse EU RESTRICTED kuuluvad dokumendid hävitab nende dokumentide eest vastutav register, või kasutaja vastavalt turvaküsimuste eest vastutava komisjoni liikme käest saadud juhistele.

22.6. Hädaolukorras hävitamine

1. Komisjoni osakonnad koostavad kohalikel tingimustel põhinevaid plaane Euroopa Liidu salastatud materjali kaitsmiseks kriisiolukorras, hõlmates vajadusel hädaolukorras hävitamise ja evakueerimise plaanid. Nad teevad teatavaks juhtnöörid, mida peetakse vajalikuks, et välistada Euroopa Liidu salastatud teabe langemine volitamata isikute kätte.

2. Salastatuse kategooriatesse EU SECRET ja EU CONFIDENTIAL kuuluva materjali kaitsmiseks ja/või hävitamiseks kriisiolukorras võetavad meetmed ei tohi mingil juhul kahjustada salastatuse kategooriasse EU TOP SECRET kuuluva materjali, sealhulgas šifreerimisvahendite kaitsmist või hävitamist, mis on olulisemad kui kõik muud ülesanded.

3. Hädaolukorras šifreerimisvahendite kaitsmiseks või hävitamiseks võetavate meetmete puhul kohaldatakse erijuhtnööre.

4. Juhtnöörid peavad olema kohapeal pitseeritud ümbrikus kättesaadavad. Hävitamise vahendid/riistad peavad olema kättesaadavad.

23. VÄLJASPOOL KOMISJONI TERRITOORIUMI PEETAVATE EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEAVET SISALDAVATE ERIKOHTUMISTE TURVAMEETMED

23.1. Üldine

Kui komisjoni või muid olulisi koosolekuid peetakse väljaspool komisjoni ruume ja kui see on põhjendatud konkreetsete julgeolekueeskirjadega, mis on seotud käsitletavate teemade või teabe delikaatsusega, tuleb võtta allpool kirjeldatud julgeolekumeetmed. Kõnealused meetmed on seotud ainult Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsega; kavandada võib ka muid julgeolekumeetmeid.

23.2. Kohustused

23.2.1. Komisjoni julgeolekubüroo

Komisjoni julgeolekubüroo teeb koostööd selle liikmesriigi pädevate ametiasutustega, kelle territooriumil kohtumine aset leiab (vastuvõttev liikmesriik), et tagada komisjoni või muude oluliste kohtumiste julgeolek ning saadikute ning nende personali turvalisus. Seoses julgeoleku kaitsmisega peaks kõnealune liikmesriik eelkõige tagama, et:

a) koostatakse kavad selle kohta, kuidas reageerida julgeolekut ähvardavatele ohtudele ja julgeolekuga seotud vahejuhtumitele; kõnealused meetmed peavad eelkõige hõlmama Euroopa Liidu salastatud dokumentide turvalist säilitamist büroodes;

b) võetakse meetmeid, et võimaldada juurdepääs komisjoni sidesüsteemidele, et nende kaudu võtta vastu ja edastada Euroopa Liidu salastatud sõnumeid. Vajadusel palutakse vastuvõtval liikmesriigil võimaldada juurdepääsu ka turvalistele telefonisüsteemidele.

Komisjoni julgeolekubüroo tegutseb koosoleku ettevalmistamise julgeolekunõuandjana; kõnealune büroo peaks olema koosolekul esindatud ja vajadusel nõustama koosoleku julgeolekuametnikku (MSO) ja osalejaid.

Igal koosolekul osaleval delegatsioonil palutakse määrata julgeolekuametnik, kes vastutab julgeolekuküsimuste eest oma delegatsioonis ja peab sidet koosoleku julgeolekuametnikuga ning vajadusel ka komisjoni julgeolekubüroo esindajaga.

23.2.2. Koosoleku julgeolekuametnik (MSO)

Ametisse määratakse koosoleku julgeolekuametnik, kes vastutab üldise ettevalmistamise ja üldiste sisemiste julgeolekumeetmete kontrollimise eest ning kooskõlastamise eest muude asjaomaste julgeolekuasutustega. Koosoleku julgeolekuametniku võetavad meetmed on üldiselt seotud järgmisega:

a) kaitsemeetmed koosoleku toimumiskohas tagamaks, et koosolek toimub vahejuhtumiteta, mis võiksid kahjustada koosolekul kasutatava Euroopa Liidu salastatud teabe julgeolekut;

b) nende töötajate kontrollimine, kellele on lubatud juurdepääs koosoleku toimumiskohta, osalejate ruumidesse ja konverentsiruumidesse, ja seadmete kontrollimine;

c) pidev koordineerimine vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutustega ja komisjoni julgeolekubürooga;

d) julgeolekujuhendite lisamine koosoleku kausta, võttes nõuetekohaselt arvesse käesolevates julgeolekueeskirjades sätestatud nõudeid ja muid vajalikuks peetavaid julgeolekujuhendeid.

23.3. Julgeolekumeetmed

23.3.1. Turvaalad

Järgmised turvaalad määratakse kindlaks:

a) II klassi turvaala, mis hõlmab dokumentide ettevalmistamise ruumi, komisjoni ametiruume ja paljundusseadmeid ning vajadusel delegatsioonide ametiruume;

b) I klassi turvaala, mis hõlmab konverentsiruumi, tõlkekabiine ja helitehnikute kabiine;

c) haldustegevuse alad, mis hõlmavad pressiruume ja koosolekukoha neid osi, mida kasutatakse haldustegevuseks, toitlustamiseks ja majutamiseks, ning vahetult pressikeskuse ja koosoleku toimumiskoha ümbruses paiknev ala.

23.3.2. Läbipääsuload

Koosoleku julgeolekuametnik annab välja vajalikud nimesildid delegatsioonide teatatud vajaduste kohaselt. Vajadusel võib eristada juurdepääsu eri turvaaladele.

Koosoleku julgeolekujuhendid kohustavad kõiki asjaomaseid isikuid kandma oma nimesilti koosolekukohas viibides alati nähtaval kohal, et julgeolekutöötajad saaksid neid vajadusel kontrollida.

Peale nimesilti kandvate osalejate lubatakse koosoleku toimumiskohta võimalikult vähe inimesi. Koosoleku julgeolekuametnik lubab riikide delegatsioonidel vastu võtta külalisi koosoleku jooksul ainult nende palvel. Külalistele tuleb anda külalise nimesilt. Sellega seoses täidetakse külastaja läbipääsuloa vorm, millele märgitakse külastaja nimi ja külastatava isiku nimi. Külastajaid saadetakse kogu aeg turvatöötaja või külastatava isiku poolt. Külalise läbipääsuloa vorm on külalise saatja käes, kes tagastab selle koos külalise nimesildiga julgeolekutöötajale, kui külaline lahkub koosoleku toimumiskohast.

23.3.3. Foto- ja heliseadmete kontrollimine

I klassi turvaalale ei tohi tuua fotoaparaate ega salvestusseadmeid, kui tegemist ei ole seadmetega, mille toovad sinna fotograafid või helitehnikud, kellel on selleks koosoleku julgeolekuametniku nõuetekohane luba.

23.3.4. Portfellide, kaasaskantavate arvutite ja pakkide kontrollimine

Läbipääsuloa omanikud, kellel on lubatud pääs turvaaladele, võivad tavaliselt võtta kaasa oma portfellid ja kaasaskantavad arvutid (ainult autonoomse vooluallikaga), ilma et neid kontrollitaks. Delegatsioonidele mõeldud pakkide puhul võivad delegatsioonid võtta vastu neile toodud pakid, mida kontrollib kas delegatsiooni julgeolekuametnik, mis vaadatakse läbi spetsiaalsete seadmetega või mille julgeolekutöötajad avavad kontrollimiseks. Kui koosoleku julgeolekuametnik peab seda vajalikuks, võib portfellide ja pakkide kontrollimiseks kehtestada rangemad meetmed.

23.3.5. Tehniline julgeolek

Tehnilise julgeoleku meeskond võib tagada tehniliselt koosolekuruumi julgeoleku ja jälgida seda koosoleku ajal ka elektrooniliselt.

23.3.6. Delegatsioonide dokumendid

Delegatsioonid on vastutavad Euroopa Liidu salastatud dokumentide viimise eest koosolekule ja sealt ära. Nad vastutavad ka nende dokumentide kontrollimise ja julgeoleku eest dokumentide kasutamise ajal neile määratud ruumides. Vastuvõtvatelt liikmesriikidelt võib paluda, et nad aitaksid vedada salastatud dokumente koosolekukohta ja sealt tagasi.

23.3.7. Dokumentide turvaline hoidmine

Kui komisjon või delegatsioonid ei suuda oma salastatud dokumente säilitada kooskõlas vastuvõetud standarditega, võivad nad jätta sellised dokumendid pitseeritud ümbrikus kättesaamistõendi vastu koosoleku julgeolekuametniku kätte, kes säilitab dokumente kooskõlas vastuvõetud standarditega.

23.3.8. Ametiruumide kontrollimine

Koosoleku julgeolekuametnik korraldab komisjoni ja delegatsioonide ametiruumide kontrollimise iga tööpäeva lõpus, et tagada kõigi Euroopa Liidu salastatud dokumentide säilitamine turvalises kohas. Teistsuguste asjaolude korral võtab ta vajalikud meetmed.

23.3.9. Euroopa Liidu salastatud jäätmete kõrvaldamine

Kõiki jäätmeid peetakse Euroopa Liidu seisukohast salastatuks ning prügikorvid ja -kotid tuleks anda komisjonile või delegatsioonidele nende kõrvaldamiseks. Enne kui komisjon ja delegatsioonid lahkuvad neile määratud ruumidest, peavad nad viima oma jäätmed koosoleku julgeolekuametnikule, kes korraldab jäätmete hävitamise korra kohaselt.

Koosoleku lõpus käsitletakse jäätmetena kõiki komisjonis või delegatsioonides olevaid dokumente, mida enam vaja pole. Enne koosoleku jaoks võetud julgeolekumeetmete lõpetamist tuleb komisjoni ja delegatsioonide ruumides teha põhjalik läbiotsmine. Dokumendid, mille kohta on kättesaamistõendile alla kirjutatud, hävitatakse võimaluse korral nii, nagu on sätestatud 22. jao punktis 5.

24. JULGEOLEKU RIKKUMINE JA EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEABE KAHJUSTAMINE

24.1. Määratlused

Julgeoleku rikkumine toimub sellise tegevuse või tegematajätmise tagajärjel, mis on vastuolus komisjoni mingi julgeolekusättega ja mis võib seada ohtu Euroopa Liidu salastatud teabe või kahjustada seda.

Euroopa Liidu salastatud teabe kahjustamine toimub siis, kui kõnealune teave on tervikuna või osaliselt sattunud volitamata isikute kätte, st isikute kätte, kes ei ole läbinud julgeolekukontrolli vastaval tasemel või kellel puudub asjaomaste dokumentide kohta teadmisvajadus, või kui on tõenäoline, et teave on sattunud selliste isikute kätte.

Euroopa Liidu salastatud teavet võidakse kahjustada hooletuse, ettevaatamatuse või mõtlematuse tagajärjel või seda võivad teha Euroopa Liidu või tema liikmesriikide vastu suunatud teenistused, kes huvituvad Euroopa Liidu salastatud teabest ja tema tegevusest, või õõnestusorganisatsioonid.

24.2. Julgeoleku rikkumisest teatamine

Kõiki isikuid, kellelt nõutakse Euroopa Liidu salastatud teabe käitlemist, instrueeritakse põhjalikult nende kohustustest selles valdkonnas. Nad teatavad kohe mis tahes avastatud julgeoleku rikkumisest.

Kui kohalik julgeolekuametnik või koosoleku julgeolekuametnik avastab Euroopa Liidu salastatud teabega seotud julgeoleku rikkumise või Euroopa Liidu salastatud materjali kaotamise või kadumise või kui talle teatatakse sellest, võtab ta viivitamata meetmeid, et:

a) kaitsta tõendusmaterjali;

b) teha kindlaks asjaolud;

c) hinnata kahju ja minimeerida selle mõju;

d) välistada sellise juhtumi kordumine;

e) teavitada asjaomaseid asutusi julgeoleku rikkumise tagajärgedest.

Seoses sellega esitatakse järgmine teave:

i) asjaomase teabe kirjeldus, sealhulgas selle salastatuse tase, viitenumber, koopia number, kuupäev, koostaja, teema ja reguleerimisala;

ii) lühike ülevaade julgeoleku rikkumise asjaoludest, sealhulgas kuupäev ja ajavahemik, mille jooksul teavet kahjustati;

iii) teatis selle kohta, kas juhtunust on teatatud dokumendi koostajale.

Pärast seda, kui neile on teatatud sellise julgeoleku rikkumise võimalikkusest, on kõik julgeolekuasutused kohustatud sellest viivitamata teatama komisjoni julgeolekubüroole.

Salastatuse kategooriasse EU RESTRICTED kuuluva teabega seotud juhtumitest tuleb teatada ainult siis, kui tegemist on ebatavaliste asjaoludega.

Turvaküsimuste eest vastutav komisjoni liige, kui teda on teavitatud esinenud julgeoleku rikkumisest:

a) teatab sellest asutusele või ametiisikule, kes koostas kõnealuse salastatud teabe;

b) palub asjaomasel julgeolekuasutusel alustada uurimist;

c) koordineerib uurimist, kui juhtum puudutab mitut julgeolekuasutust;

d) palub esitada aruande rikkumise asjaolude, toimumise tõenäolise kuupäeva ja ajavahemiku ning avastamise kuupäeva ja aja kohta koos asjaomase materjali sisu ja salastatuse taseme üksikasjaliku kirjeldusega. Aruanne tuleb esitada ka Euroopa Liidu või ühe või mitme tema liikmesriigi huvidele tekitatud kahju ja sellise juhtumi kordumise välistamiseks võetud meetmete kohta.

Dokumendi koostaja teatab juhtunust dokumendi adressaatidele ja annab neile vajalikud juhtnöörid.

24.3. Õiguslikud meetmed

Kõik isikud, kes vastutavad Euroopa Liidu salastatud teabe kahjustamise eest, kannavad distsiplinaarvastutust asjakohaste reeglite ja eeskirjade kohaselt, eriti vastavalt personalieeskirjade VI jaotisele. Distsiplinaarvastutus ei piira edasiste õiguslike meetmete võtmist.

Asjakohastel juhtudel ja 24. jao lõikes 2 mainitud aruande alusel võtab turvaküsimuste eest vastutav komisjoni liige vajalikud meetmed, võimaldamaks pädevatel siseriiklikel ametivõimudel algatada kriminaalõiguslikke menetlusi.

25. INFOTEHNOLOOGIA JA SIDESÜSTEEMIDE ABIL KÄIDELDAVA EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEABE KAITSMINE

25.1. Sissejuhatus

25.1.1. Üldine

Julgeolekupoliitikat ja -eeskirju kohaldatakse kõigi side- ja infosüsteemide ja -võrkude (edaspidi süsteemid) suhtes, mille abil käideldakse salastatuse kategooriasse EU CONFIDENTIAL ja kõrgemasse salastatuse kategooriasse kuuluvat teavet. Neid kohaldatakse komisjoni 23. novembri 1995 lõpliku otsuse K(95) 1510 lisana informaatikasüsteemide kaitsmise kohta.

Ka süsteemide puhul, mille abil käideldakse salastatuse kategooriasse EU RESTRICTED kuuluvat teavet, tuleb võtta julgeolekumeetmeid sellise teabe kaitsmiseks. Kõigi süsteemide puhul tuleb võtta julgeolekumeetmed, et kaitsta nende süsteemide ja neis sisalduva teabe terviklikkust ja kättesaadavust.

Komisjoni poolt rakendatav infotehnoloogiaalane julgeolekupoliitika koosneb järgnevast:

- see on lahutamatu osa üldisest julgeolekust ja täiendab kõiki teabeturbe, töötajate julgeoleku ja füüsilise julgeoleku elemente,

- kohustuste jagunemine tehniliste süsteemide omanike, tehnilistes süsteemides salvestatud või käideldud Euroopa Liidu salastatud teabe omanike, infotehnoloogia turvaspetsialistide ja kasutajate vahel,

- iga infotehnoloogiasüsteemi turvapõhimõtete ja -nõuete kirjeldus,

- kõnealuste põhimõtete ja nõuete kooskõlastus määratud ametiasutusega,

- arvestamine infotehnoloogia valdkonna eriohtude ja -nõrkustega.

25.1.2. Süsteeme ähvardavad ohud ja nende nõrgad kohad

Ohtu võib määratleda kui võimalust, et juhuslikult või tahtlikult kahjustatakse julgeolekut. Süsteemide puhul kaasneb sellise kahjustamisega ühe või mitme salastatuse, terviklikkuse või kättesaadavuse atribuudi kaotus. Nõrka kohta võib määratleda kui nõrkust või kontrolli puudumist, mis soodustab konkreetse vahendi või sihtmärgi vastu suunatud ohu realiseerumist või võimaldab sellel realiseeruda.

Kiirotsinguteks, edastamiseks ja kasutamiseks mõeldud süsteemides kontsentreeritud kujul käideldavat Euroopa Liidu salastatud ja salastamata teavet võivad ohustada mitmed ohud. Selliste riskide hulka kuuluvad volitamata kasutajate juurdepääs teabele ja juurdepääsu keelamine volitatud kasutajatele. Samuti on olemas teabe volitamata avaldamise