ET Euroopa Liidu Teataja L 343/35

NÕUKOGU OTSUS 2011/871/ÜVJP,

19. detsember 2011,

millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (ATHENA)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 41 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. detsembri 1999. aasta Helsingi kohtumisel lepiti kokku, et liikmesriigid peavad ELi juhitavates operatsioonides vabatahtlikult koostööd tehes olema 2003. aastaks võimelised siirma 60 päeva jooksul 50 000 – 60 000 isikust koosneva kõikide Petersbergi ülesannete täitmiseks suutliku väeüksuse ning tagama selle ülalpidamise vähemalt ühe aasta jooksul.

(2) Nõukogu kiitis 17. juunil 2002 heaks ELi juhitavate sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega kriisiohjeoperatsioonide rahastamise korra.

(3) Nõukogu kinnitas oma 14. mai 2003. aasta järeldustes vajadust kiirreageerimisvõime järele, eelkõige humanitaarabi- ja päästeülesannete osas.

(4) Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2003. aasta Thessaloniki kohtumisel avaldati heameelt nõukogu 19. mai 2003. aasta järelduste üle, milles kinnitati eelkõige vajadust Euroopa Liidu sõjalise kiirreageerimisvõime järele.

(5) Nõukogu otsustas 22. septembril 2003, et Euroopa Liit peaks omandama võime hallata paindlikult mis tahes ulatuse, keerukuse ja kiireloomulisusega sõjaliste operatsioonide ühiste kulutuste rahastamist, eelkõige luues hiljemalt 1. märtsiks 2004 alalise rahastamismehhanismi ELi tulevaste sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamise tagamiseks.

(6) Nõukogu võttis 23. veebruaril 2004 vastu otsuse 2004/197/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (1). Kõnealust otsust on hiljem korduvalt muudetud ja asendatud, viimati otsusega 2008/975/ÜVJP (2).

(7) Euroopa Liit on suuteline läbi viima sõjalisi kiirreageerimisoperatsioone vastavalt ELi sõjalise komitee määratletud kontseptsioonile. Euroopa Liit on suuteline siirma lahingugruppe vastavalt ELi sõjalise komitee määratletud kontseptsioonile.

(8) Eelrahastamise süsteem on mõeldud eelkõige kiirreageerimisoperatsioonide jaoks.

(9) Poliitika- ja julgeolekukomitee heaks kiidetud õppused, mis käsitlevad juhtimisstruktuuride toimimist strateegilisel poliitilisel ja sõjalisel tasandil ning ELi peakorteri kaudu läbiviidavate ELi sõjaliste operatsioonide läbiviimise korda, aitavad parandada liidu üldist operatiivvalmisolekut.

(10) Nõukogu otsustab igal üksikjuhtumil eraldi, kas tegu on sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsiooniga Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 41 lõike 2 tähenduses.

(11) ELi lepingu artikli 41 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et liikmesriigid, mille esindajad nõukogus on teinud ametliku avalduse ELi lepingu artikli 31 lõike 1 teise lõigu alusel, ei ole kohustatud aitama kaasa sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalike tegevuskulude katmisele.

(12) Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Taani ei osale käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja ei võta seega osa mehhanismi rahastamisest.

(13) Nõukogu on otsuse 2008/975/ÜVJP artikli 44 kohaselt kõnealuse otsuse läbi vaadanud ja leppinud kokku selle muutmises.

(14) Selguse huvides tuleks otsus 2008/975/ÜVJP kehtetuks tunnistada ja asendada uue otsusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „osalevad liikmesriigid”– Euroopa Liidu liikmesriigid, välja arvatud Taani;

b) „toetavad riigid”– liikmesriigid, kes toetavad kõnealuse sõjalise operatsiooni rahastamist kooskõlas ELi lepingu artikli 41 lõikega 2, ning kolmandad riigid, kes toetavad kõnealuse operatsiooni ühiste kulude rahastamist vastavalt nende ja Euroopa Liidu vahelistele kokkulepetele;

c) „operatsioonid”– sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega ELi operatsioonid;

d) „sõjaline toetustegevus”– ELi operatsioonid või nende osad, mis on otsustatud nõukogus kolmanda riigi või kolmanda organisatsiooni toetuseks ja millel on sõjaline või kaitsepoliitiline tähendus, kuid mis ei ole Euroopa Liidu peakorteri alluvuses.

1. PEATÜKK

MEHHANISM

Artikkel 2

Mehhanismi loomine

1. Luuakse operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamise mehhanism.

2. Kõnealuse mehhanismi nimi on ATHENA.

3. ATHENA tegutseb osalevate liikmesriikide või, olenevalt konkreetsest operatsioonist, toetavate riikide nimel.

Artikkel 3

Õigusvõime

Pidades silmas ELi sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide rahastamise halduskorraldust, on ATHENAl vajalik õigusvõime eelkõige arvelduskontode omamiseks, vara soetamiseks, omamiseks ja võõrandamiseks, kokkulepete ja halduslepingute sõlmimiseks ning kohtumenetluses osalemiseks. ATHENA on mittetulunduslik.

Artikkel 4

Kooskõlastamine kolmandate osapooltega

ATHENA kooskõlastab oma tegevused liikmesriikide, liidu institutsioonide ja organitega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega oma ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja kooskõlas Euroopa Liidu eesmärkide ja poliitikaga.

2. PEATÜKK

ORGANISATSIOONILINE STRUKTUUR

Artikkel 5

Juhtorganid ja isikkoosseis

1. ATHENAt juhivad erikomitee alluvuses:

a) haldur;

b) iga operatsiooni ülem vastavalt operatsioonile, mida ta juhatab („operatsiooni ülem”);

c) peaarvepidaja.

2. ATHENA kasutab võimalikult suures ulatuses liidu olemasolevaid haldusstruktuure. ATHENA kasutab isikkoosseisu, kelle on vastavalt vajadusele tema käsutusse andnud liidu institutsioonid või lähetanud liikmesriigid.

3. Nõukogu peasekretär võib varustada halduri ja peaarvepidaja isikkoosseisuga, keda nad vajavad oma ülesannete täitmiseks, kusjuures varustamise aluseks võib olla ettepanek osalevalt liikmesriigilt.

4. ATHENA organid ja isikkoosseis alustavad tegevust, lähtudes operatsiooni vajadustest.

Artikkel 6

Erikomitee

1. Luuakse erikomitee, millesse kuulub üks esindaja igast osalevast liikmesriigist.

Euroopa välisteenistuse ja komisjoni esindajaid kutsutakse osa võtma erikomitee koosolekutest, kuid nad ei võta osa selle hääletustest.

2. ATHENA haldamine allub erikomiteele.

3. Operatsiooni ühiste kulude rahastamise arutamisel:

a) kuulub erikomitee koosseisu üks esindaja igast toetavast liikmesriigist;

b) osalevad erikomitee töös toetavate kolmandate riikide esindajad. Nad ei võta osa erikomitee hääletustest ega viibi hääletuste juures;

c) osaleb operatsiooni ülem või tema esindaja erikomitee töös, kuid ei võta osa erikomitee hääletustest.

4. Erikomitee koosolekud kutsub kokku ja neid juhatab nõukogu eesistujariik. Haldur tagab erikomitee sekretariaadi. Haldur koostab erikomitee arutelude tulemuste protokollid. Haldur ei võta osa erikomitee hääletustest.

5. Peaarvepidaja osaleb erikomitee töös vastavalt vajadusele, kuid ei võta osa erikomitee hääletustest.

6. Osaleva liikmesriigi, halduri või operatsiooni ülema taotluse korral kutsub eesistujariik erikomitee kokku hiljemalt 15 päeva jooksul.

7. Haldur annab erikomiteele piisavalt teavet mis tahes ATHENAga seotud kahjunõude või vaidluse kohta.

8. Erikomitee võtab otsused vastu oma liikmete ühehäälsusega, võttes arvesse lõigetes 1 ja 3 määratletud koosseisu. Erikomitee otsused on siduvad.

9. Erikomitee kiidab heaks kõik eelarved, võttes arvesse asjaomaseid lähtesummasid, ning rakendab üldiselt käesoleva otsuse kohaseid volitusi.

10. Haldur, operatsiooni ülem ja peaarvepidaja teavitavad erikomiteed vastavalt käesolevale otsusele.

11. Käesoleva otsuse alusel erikomitee poolt heaks kiidetud aktidele kirjutavad nende heakskiitmise hetkel alla erikomitee esimees ja haldur.

Artikkel 7

Haldur

1. Nõukogu peasekretär määrab pärast erikomitee teavitamist kolmeks aastaks halduri ja vähemalt ühe asehalduri.

2. Haldur täidab oma ülesandeid ATHENA nimel.

3. Haldur:

a) koostab ja esitab erikomiteele eelarveprojekti. Eelarveprojekti operatsioonikulude osa koostatakse operatsiooni ülema ettepaneku alusel;

b) võtab pärast erikomitee heakskiitu eelarve vastu;

c) tegutseb eelarvevahendite käsutajana sissetulekute, operatsioonide ettevalmistamise käigus või selle järel tekkinud ühiste kulude ning väljaspool operatsiooni aktiivset tegevust tekkinud ühiste tegevuskulude osas;

d) täidab sissetulekute osas rahalisi kokkuleppeid, mis on sõlmitud kolmandate osapooltega seoses ELi sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamisega;

e) avab ATHENA nimel ühe või mitu arvelduskontot.

4. Haldur tagab käesoleva otsusega kehtestatud eeskirjade täitmise ja erikomitee otsuste rakendamise.

5. Haldur on volitatud võtma meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada ATHENA kaudu rahastatavate kulude katmine. Haldur teavitab sellistest meetmetest erikomiteed.

6. Haldur kooskõlastab tööd, mida tehakse ELi sõjaliste operatsioonidega seotud rahalistes küsimustes. Haldur on kõnealustes küsimustes kontaktisik riiklikele ametiasutustele ja vajaduse korral rahvusvahelistele organisatsioonidele.

7. Haldur annab oma tegevusest aru erikomiteele.

Artikkel 8

Operatsiooni ülem

1. Operatsiooni ülem täidab oma ülesandeid ATHENA nimel seoses enda juhatatava operatsiooni ühiste kulude rahastamisega.

2. Enda juhatatavate operatsioonide korral teeb operatsiooni ülem järgmist:

a) saadab haldurile eelarveprojekti osa „väljaminekud – ühised tegevuskulud” kohta oma ettepanekud;

b) kasutab eelarvevahendite käsutajana ühiste tegevuskuludega ja artikli 28 kohaste kuludega seotud assigneeringuid; teostab oma võimu isikute üle, kes osalevad kõnealuste assigneeringute kasutamisel, sealhulgas eelrahastamisel; võib ATHENA nimel pakkuda ja sõlmida lepinguid; avab ATHENA nimel arvelduskonto enda juhatatava operatsiooni jaoks.

3. Operatsiooni ülem on enda juhatatavate operatsioonide korral volitatud võtma meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada ATHENA kaudu rahastatavate kulude katmine. Operatsiooni ülem teavitab sellest haldurit ja erikomiteed.

4. Operatsiooni ülem kasutab ATHENA pakutavat raamatupidamis- ja varahaldussüsteemi, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mille erikomitee on halduri ettepanekul heaks kiitnud. Kui haldur leiab, et sellised asjaolud eksisteerivad, teavitab ta sellest erikomiteed ette.

Artikkel 9

Peaarvepidaja

1. Nõukogu peasekretär määrab kolmeks aastaks peaarvepidaja ja vähemalt ühe asepeaarvepidaja.

2. Peaarvepidaja täidab oma ülesandeid ATHENA nimel.

3. Peaarvepidaja vastutab:

a) maksete nõuetekohase teostamise, tulude kogumise ja saadaolevatena tuvastatud summade sissenõudmise eest;

b) ATHENA raamatupidamisaruande koostamise eest igal aastal ning operatsiooni raamatupidamisaruande koostamise eest pärast iga sellise operatsiooni lõppemist;

c) halduri abistamise eest, kui viimane esitab erikomiteele heakskiitmiseks raamatupidamise aastaaruande või operatsiooni raamatupidamisaruande;

d) ATHENA raamatupidamise eest;

e) raamatupidamiseeskirjade ja -metoodika ning kontoplaani kehtestamise eest;

f) tuluarvestussüsteemi kehtestamise ja tõendamise ning vajaduse korral tõendussüsteemide eest, mille eelarvevahendite käsutaja on kehtestanud raamatupidamisalase teabe andmiseks ja põhjendamiseks;

g) tõendavate dokumentide säilitamise eest;

h) üheskoos halduriga sularahahalduse eest.

4. Haldur ja operatsiooni ülem edastavad peaarvepidajale kogu teabe, mis on vajalik ATHENA hallatavaid rahalisi varasid ja eelarve täitmist täpselt kirjeldavate raamatupidamisaruannete koostamiseks. Nad tagavad nimetatud teabe usaldusväärsuse.

5. Peaarvepidaja annab aru erikomiteele.

Artikkel 10

Haldurile, peaarvepidajale ja ATHENA isikkoosseisule kohaldatavad üldsätted

1. Halduri ja asehalduri ning peaarvepidaja ja asepeaarvepidaja ülesandeid ei või omavahel ühendada.

2. Asehaldur allub haldurile. Asepeaarvepidaja allub peaarvepidajale.

3. Asehaldur asendab haldurit, kui viimane ei ole kohal. Asepeaarvepidaja asendab peaarvepidajat, kui viimane ei ole kohal.

4. Euroopa Liidu ametnikud ja muud teenistujad alluvad ATHENA nimel ülesandeid täites jätkuvalt neile kohaldatavatele eeskirjadele.

5. Isikkoosseis, kelle liikmesriigid on andnud ATHENA käsutusse, allub samadele eeskirjadele, mis on nähtud ette nõukogu otsuses lähetuses viibivatele riiklikele ekspertidele kohaldatavate eeskirjade kohta, ning sätetele, mille osas nende riiklikud ametiasutused ja liidu institutsioon või ATHENA on kokku leppinud.

6. Enne ametisse nimetamist peab ATHENA isikkoosseis olema saanud loa juurdepääsuks nõukogu valduses olevale kuni „SECRET UE” tasemel salastatud teabele, või samaväärse juurdepääsuloa liikmesriigilt.

7. Haldur võib pidada liikmesriikide või liidu institutsioonidega läbirääkimisi ja sõlmida nendega kokkuleppeid, et määrata eelnevalt kindlaks isikkoosseis, keda oleks võimalik vajaduse korral kohe ATHENA käsutusse anda.

3. PEATÜKK

HALDUSKOKKULEPPED JA RAAMLEPINGUD

Artikkel 11

Halduskokkulepped ja raamlepingud

1. Halduskokkulepete sõlmimise üle võib pidada läbirääkimisi liikmesriikide, liidu institutsioonide ja organite, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, eesmärgiga hõlbustada operatsioonide raames hankelepingute ja vastastikuse toetuse finantsaspekte käsitlevate kokkulepete sõlmimist kõige parematel kulutasuvuse tingimustel.

2. Kõnealuste kokkulepete puhul:

a) tuleb konsulteerida erikomiteega, kui need sõlmitakse liikmesriikide, liidu institutsioonide või organitega;

b) on vajalik erikomitee heakskiit, kui need sõlmitakse kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega.

3. Sellistele kokkulepetele kirjutavad alla haldur või vajaduse korral vastav operatsiooni ülem, kes tegutseb ATHENA nimel, ja lõikes 1 osutatud muude osapoolte pädevad haldusasutused.

4. Hangete kõige parematel kulutasuvuse tingimustel läbiviimise soodustamiseks võib sõlmida raamlepinguid. Sellised lepingud esitatakse enne nende halduri poolt allkirjastamist erikomiteele heakskiitmiseks ning need tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele ja operatsiooni ülematele, kui nad soovivad neid lepinguid kasutada. Käesolev säte ei kehtesta ühelegi liikmesriigile kohustust kasutada raamlepinguid või hankida kaupu või teenuseid raamlepingu alusel.

Artikkel 12

Alalised ja ajutised halduskokkulepped seoses kolmandate riikide toetuse maksmise eeskirjadega

1. Kokkulepete raames Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel, kellele nõukogu on osutanud kui ELi operatsioonide võimalikele toetajaile või konkreetse ELi operatsiooni toetajaile, peab haldur kõnealuste kolmandate riikidega läbirääkimisi kas alaliste või ajutiste halduskokkulepete sõlmimiseks. Kõnealused kokkulepped toetuste kiire maksmise lihtsustamiseks vajalike eeskirjade kehtestamiseks sõlmitakse ATHENA ja asjaomase kolmanda riigi pädevate haldusteenistuste vahel kirjavahetuse teel.

2. Kuni lõikes 1 viidatud kokkulepete sõlmimiseni võib haldur võtta vajalikke meetmeid toetavate kolmandate riikide maksete teostamise lihtsustamiseks.

3. Haldur teatab lõikes 1 osutatud kavandatavatest kokkulepetest enne nende ATHENA nimel allkirjastamist erikomiteele.

4. Kui liit alustab sõjalist operatsiooni, rakendab haldur nõukogus otsustatud toetussummade ulatuses kokkuleppeid operatsiooni toetavate kolmandate riikidega.

4. PEATÜKK

ARVELDUSKONTOD

Artikkel 13

Avamine ja eesmärk

1. Arvelduskonto avatakse esmaklassilises rahaasutuses, mille peakontor asub liikmesriigis, ja see peab olema lühiajalise tähtajaga arvelduskonto, mille valuutaks on euro. Nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ja pärast halduri heakskiidu saamist võib arvelduskonto avada rahaasutuses, mille peakontor ei asu liikmesriigis.

2. Nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel võib avada arvelduskonto, mille valuutaks ei ole euro.

3. Toetavate riikide toetused makstakse kõnealustele arvelduskontodele. Kontosid kasutatakse ATHENA hallatavate kulude eest tasumiseks ja vajalike ettemaksete tegemiseks operatsiooni ülemale seoses sõjalise operatsiooni ühiste tegevuskulude katmisega.

Artikkel 14

Vahendite haldamine

1. Iga väljamakse ATHENA kontolt nõuab ühelt poolt halduri või asehalduri ning teiselt poolt peaarvepidaja või asepeaarvepidaja ühist allkirja.

2. Ühegi arvelduskonto saldo ei tohi muutuda negatiivseks.

5. PEATÜKK

ÜHISED KULUD

Artikkel 15

Ühiste kulude mõiste ja aktsepteerimisaeg

1. I lisas loetletud ühised kulud kaetakse iga kord nende tekkimisel ATHENA arvelt. Kui need kantakse eelarve artiklisse, mis osutab operatsioonile, millega need on kõige enam seotud, käsitatakse neid kõnealuse operatsiooni tegevuskuludena. Muudel juhtudel käsitatakse neid operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühisteks kuludena.

2. Lisaks kannab ATHENA II lisas loetletud ühised tegevuskulud ajavahemikus alates operatsiooni kriisiohjekontseptsiooni heakskiitmisest kuni operatsiooni ülema nimetamiseni. Eriolukordades, pärast konsulteerimist poliitika- ja julgeolekukomiteega, võib erikomitee muuta ajavahemikku, mille jooksul ATHENA neid kulusid kannab.

3. Operatsiooni aktiivse tegevuse jooksul, mis kestab operatsiooni ülema määramise kuupäevast kuni päevani, mil operatsiooni peakorter lõpetab oma tegevuse, kannab ATHENA ühiste tegevuskuludena:

a) III lisa A osas loetletud ühised kulud;

b) III lisa B osas loetletud ühised kulud, kui seda otsustab nõukogu;

c) III lisa C osas loetletud ühised kulud, kui operatsiooni ülem seda taotleb ning erikomitee selle heaks kiidab.

4. Sõjalise toetustegevuse aktiivsel, nõukogu poolt kindlaks määratud etapil kannab ATHENA operatsiooni ühiste kuludena need ühised kulud, mille nõukogu on määratlenud üksikjuhtumipõhiselt III lisa alusel.

5. Operatsiooni ühised kulud sisaldavad ka selle lõpetamiseks vajalikke kulusid, mis on loetletud IV lisas.

Operatsioon on lõpetatud, kui selle ühiselt rahastatud varustusele ja infrastruktuurile on leitud lõppotstarve ja operatsiooni raamatupidamisaruanne on heaks kiidetud.

6. Ühiste kuludena ei aktsepteerita kulusid, mille üks või enam toetavat riiki, mõni liidu institutsioon või rahvusvaheline organisatsioon oleks igal juhul kandnud, olenemata operatsiooni korraldamisest.

7. Erikomitee võib üksikjuhtumipõhiselt otsustada, et eriolukordi silmas pidades käsitatakse teatavaid täiendavaid kulusid, välja arvatud III lisa B osas loetletud kulud, ühe kindla operatsiooni ühiste kuludena selle operatsiooni aktiivse tegevuse jooksul.

8. Kui erikomitees ühehäälsust ei saavutata, võib erikomitee esitada eesistujariigi algatusel asjaomase küsimuse nõukogule.

Artikkel 16

Õppused

1. Euroopa Liidu õppuste ühiseid kulusid rahastatakse ATHENA kaudu vastavalt eeskirjadele, mis sarnanevad sellistele operatsioonidele kehtestatud eeskirjadega, mida toetavad kõik osalevad liikmesriigid.

2. Kõnealused ühised õppusekulud koosnevad esiteks mobiilse või paikse peakorteri tõttu tekkivatest täiendavatest kuludest ja teiseks täiendavatest kuludest, mis tekivad, kui EL kasutab õppuse jaoks kättesaadavaks tehtud Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ühiseid vahendeid.

3. Ühiste õppusekulude hulka ei kuulu kulud, mis on seotud järgmisega:

a) kapitali soetamine, sealhulgas hoonete, infrastruktuuri ja varustuse soetamine;

b) õppuste kavandamise ja ettevalmistamise etapp, välja arvatud erikomitee heakskiidu korral;

c) vägede transport, kasarmud ja majutus.

Artikkel 17

Lähtesumma

Kõigis nõukogu otsustes, millega nõukogu otsustab luua ELi sõjalise operatsiooni või selle tegevusaega pikendada, esitatakse kõnealuse operatsiooni ühiste kulude lähtesumma. Saades abi eelkõige liidu sõjaliselt isikkoosseisult ning operatsiooni ülemalt, juhul kui viimane on ametisse asunud, määrab haldur summa, mida ta peab vajalikuks operatsiooni ühiste kulude katmiseks kavandataval ajavahemikul. Haldur teatab kõnealuse summa eesistujariigi kaudu nõukogu organile, kes vastutab otsuse eelnõu läbivaatamise eest. Erikomitee liikmeid kutsutakse osalema kõnealuse organi aruteludel lähtesumma üle.

6. PEATÜKK

EELARVE

Artikkel 18

Eelarvepõhimõtted

1. Eelarve, mis on koostatud eurodes, kujutab endast akti, millega nähakse igaks eelarveaastaks ette ja kiidetakse heaks ATHENA hallatavate ühiste kuludega seotud tulud ja kulud.

2. Kõik kulud on seotud konkreetse operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui tegu on I lisas loetletud kuludega.

3. Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kiidetakse heaks eelarveaastaks, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

4. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

5. Kasutada võib ainult teatavasse eelarve rubriiki kuuluvaid ühiste kuludega seotud tulusid ja kulusid, mis ei ületa sinna kirjendatud assigneeringute ülemmäära, välja arvatud artikli 32 lõike 5 kohaldamisel.

Artikkel 19

Aastaeelarve

1. Haldur koostab igal aastal järgneva eelarveaasta jaoks eelarveprojekti, kusjuures teda abistab iga operatsiooni ülem seoses tema juhitava operatsiooniga.

2. Projekt sisaldab:

a) assigneeringuid, mida peetakse vajalikuks operatsioonide ettevalmistamisel ja nende järel tekkinud ühiste kulude katmiseks;

b) assigneeringuid, mida peetakse vajalikuks käimasolevate või kavandatavate operatsioonide ühiste tegevuskulude katmiseks, sisaldades vajaduse korral nende ühiste kulude tagastamist, mida on eelrahastanud mõni riik või kolmas osapool;

c) artiklis 26 osutatud määratlemata otstarbega assigneeringuid;

d) kulude katmiseks vajatavate tulude prognoosi.

3. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud liigitatakse jagudesse ja peatükkidesse, rühmitades kulutused liikide või eesmärkide kaupa, jagades need vajaduse korral omakorda artikliteks. Eelarve projekt sisaldab iga peatüki või artikli kohta üksikasjalikke märkusi. Igale operatsioonile eraldatakse üks jagu. Üks jagu moodustab eelarve üldosa ja sisaldab operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühiseid kulusid.

4. Iga jagu võib sisaldada peatükki pealkirjaga „määratlemata otstarbega assigneeringud”. Kõnealused assigneeringud kirjendatakse eelarvesse põhjendatud juhtudel, kui esineb määramatus vajatavate assigneeringute summa või eelarvesse kirjendatud assigneeringute kasutamise valdkonna osas.

5. Tulud koosnevad:

a) toetustest, mida maksavad osalevad ja toetavad liikmesriigid ning kui on asjakohane, siis toetavad kolmandad riigid;

b) mitmesugustest jagudesse jaotatud tuludest, mis hõlmavad laekunud intresse, müügitulu ja eelmise eelarveaasta eelarve täitumist pärast seda, kui erikomitee on selle kindlaks määranud.

6. Haldur esitab eelarveprojekti erikomiteele hiljemalt 31. oktoobriks. Erikomitee kiidab eelarveprojekti heaks 31. detsembriks. Haldur võtab heakskiidetud eelarve vastu ning teavitab sellest osalevaid liikmesriike ja toetavaid kolmandaid riike.

Artikkel 20

Paranduseelarved

1. Vältimatutes, erandlikes ja ettenägematutes olukordades, sealhulgas kui operatsioon käivitatakse eelarveaasta sees, esitab haldur paranduseelarve projekti. Paranduseelarve projekt koostatakse, esitatakse, kiidetakse heaks, võetakse vastu ja tehakse teatavaks kasutades sama menetlust nagu aastaeelarve korral. Erikomitee võtab paranduseelarve projekti arutamisel arvesse selle kiireloomulisust.

2. Kui kõnealune paranduseelarve projekt esitatakse tulenevalt uue operatsiooni käivitamisest või käimasoleva operatsiooni eelarve muutumisest, teavitab haldur erikomiteed kõnealuse operatsiooni kavandatavatest kogukuludest. Kui need kulud ületavad oluliselt asjaomast lähtesummat, võib erikomitee taotleda nõukogult nende heakskiitmist.

3. Uue operatsiooni käivitamisest tulenev paranduseelarve projekt esitatakse erikomiteele nelja kuu jooksul pärast lähtesumma heakskiitmist, välja arvatud juhul, kui erikomitee otsustab kehtestada pikema tähtaja.

Artikkel 21

Ümberpaigutused

1. Haldur võib assigneeringuid ümber paigutada, lähtudes vajaduse korral operatsiooni ülema ettepanekutest. Haldur teavitab erikomiteed oma kavatsusest vähemalt ühe nädala ette niivõrd, kui olukorra kiireloomulisus seda võimaldab. Erikomitee eelnev nõusolek on siiski nõutav, kui:

a) kavandatav ümberpaigutus muudab operatsiooni jaoks ette nähtud assigneeringute kogusummat või

b) kavandatavad peatükkide vahelised ümberpaigutused ületavad eelarveaasta jooksul 10 % assigneeringutest, mis on kirjendatud nimetatud eelarveaasta jaoks vastu võetud eelarve peatükis, kust assigneeringud võetakse, selle kuupäeva seisuga, mil tehakse ettepanek kõnealuseks ümberpaigutuseks.

2. Kui operatsiooni ülem peab seda operatsiooni nõutekohaseks läbiviimiseks vajalikuks, võib ta operatsiooni algusele järgneva kolme kuu jooksul eelarve osas „ühised tegevuskulud” operatsioonile eraldatud assigneeringuid artiklite ja peatükkide vahel ümber paigutada. Operatsiooni ülem teavitab sellistest ümberpaigutustest haldurit ja erikomiteed.

Artikkel 22

Assigneeringute ülekanded

1. Operatsioonide ettevalmistamise käigus ja nende järel tekkinud ühiste kulude katteks mõeldud kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse eelarveaasta lõpus, kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti.

2. ATHENA poolt hallatavate materjalide ja varustuse ladustamise kulu katteks mõeldud assigneeringuid võib kanda üle järgmisse eelarveaastasse üks kord, kui vastav assigneering tehti enne jooksva eelarveaasta 31. detsembrit. Ühiste tegevuskulude katteks mõeldud assigneeringuid võib kanda üle, kui neid vajatakse operatsiooni jaoks, mida ei ole täielikult lõpetatud.

3. Haldur esitab erikomiteele ettepaneku eelneva eelarveaasta sidumata assigneeringute jäägi ülekandmiseks 15. veebruariks. Kõnealust ettepanekut käsitatakse heakskiidetuna, kui erikomitee ei ole 15. märtsiks otsustanud teisiti.

4. Eelneva eelarveaasta seotud assigneeringud kantakse üle ja haldur teavitab 15. veebruariks sellest erikomiteed.

Artikkel 23

Ennetähtaegne rakendamine

Pärast aastaeelarve heakskiitmist võib assigneeringuid kasutada kohustuste eest tasumiseks ja maksete tegemiseks, kui see on operatsiooni tegutsemiseks vajalik.

7. PEATÜKK

TOETUSED JA NENDE TAGASTAMINE

Artikkel 24

Toetuste määramine

1. Operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühiste kulude katteks mõeldud mis tahes tuludega katmata makseassigneeringuid rahastatakse osalevate liikmesriikide toetustest.

2. Operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud makseassigneeringud kaetakse toetavate riikide toetustest.

3. Toetused, mida toetavad liikmesriigid peavad operatsiooni heaks maksma, võrduvad eelarvesse kirjendatud ja kõnealuse operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud makseassigneeringute summaga, millest on maha arvatud toetuste summad, mida kolmandad toetavad riigid peavad artikli 12 kohaldamise tulemusena maksma sama operatsiooni heaks.

4. Toetuste jaotumine liikmesriikide vahel, kellelt toetust nõutakse, määratakse vastavalt ELi lepingu artikli 41 lõikele 2 rahvamajanduse kogutoodangu alusel ja kooskõlas nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsusega 2007/436/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (3) või mis tahes muu nõukogu otsusega, mis seda asendab.

5. Toetuste arvutamiseks kasutatakse andmeid, mis on esitatud liidu viimasele vastuvõetud üldeelarvele lisatud tabeli „Üldeelarve rahastamise kokkuvõte omavahendite liigi ja liikmesriikide kaupa” veerus „Siseriikliku kogutulu omavahendid”. Iga toetust maksva liikmesriigi toetus on proportsionaalne kõnealuse liikmesriigi siseriikliku kogutulu osaga kõigi toetust maksvate liikmesriikide siseriikliku kogutulu summast.

Artikkel 25

Toetuste maksmise ajakava

1. Kui nõukogu on võtnud vastu ELi sõjalise operatsiooni lähtesumma, maksavad toetavad liikmesriigid toetusena 30 % lähtesummast juhul, kui nõukogu ei otsusta kehtestada teistsugust määra. Haldur taotleb toetusi vastavalt operatsiooni operatiivvajadustele kuni kokkulepitud tasemeni.

2. Erikomitee võib halduri ettepaneku põhjal otsustada taotleda enne operatsiooni paranduseelarve vastuvõtmist täiendavaid toetusi. Erikomitee võib otsustada suunata küsimuse nõukogu pädevatele ettevalmistavatele organitele.

3. Kui konkreetse operatsiooni jaoks on vastu võetud paranduseelarve, maksavad liikmesriigid toetuse osa, mille nad võlgnevad seoses selle operatsiooniga tulenevalt artikli 24 kohaldamisest. Kui operatsiooni kestuseks on aga kavandatud rohkem kui kuus kuud ühe eelarveaasta jooksul, makstakse toetus kahes osas. Sellisel juhul tehakse esimene osamakse 60 päeva jooksul operatsiooni alustamisest; teine osamakse tehakse tähtpäevaks, mille kehtestab erikomitee halduri ettepanekul operatiivvajadusi arvesse võttes. Erikomitee võib käesoleva lõike sätetest kõrvale kalduda.

4. Haldur saadab vastavad toetustaotlused kirja teel riiklikele ametiasutustele, kelle andmed on talle edastatud, kui:

a) erikomitee on eelarveaasta kohta heaks kiitnud eelarve projekti vastavalt artiklile 19. Esimene toetustaotlus tehakse kaheksa kuu operatiivvajaduste rahuldamiseks. Teine toetustaotlus tehakse toetuste ülejäänud osa tasumiseks, võttes arvesse eelmise aasta eelarve ülejääki, kui erikomitee on otsustanud kanda selle ülejäägi jooksva aasta eelarvesse pärast auditi arvamuse saamist;

b) vastavalt artikli 25 lõikele 1 on vastu võetud lähtesumma või

c) vastavalt artiklile 20 on heaks kiidetud paranduseelarve.

5. Ilma et see piiraks käesoleva otsuse muude sätete kohaldamist, makstakse toetused 30 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest, välja arvatud uue eelarveaasta eelarve jaoks esitatava esimese toetustaotluse puhul, kus makse tegemise tähtaeg on 40 päeva alates vastava toetustaotluse saatmisest.

6. Iga toetav riik tasub oma toetuse maksmisega seotud pangateenuste eest.

7. Haldur esitab toetuse kättesaamise kohta kinnituse.

Artikkel 26

Eelrahastamine

1. ELi sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni korral maksavad toetavad liikmesriigid toetust lähtesumma ulatuses. Ilma et see piiraks artikli 25 lõike 3 kohaldamist, tehakse maksed allpool kirjeldatud korras.

2. ELi sõjaliste kiirreageerimisoperatsioonide eelrahastamiseks toetavad liikmesriigid kas:

a) maksavad toetuse ATHENAle ette või

b) kui nõukogu otsustab läbi viia ELi sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni, mille rahastamist liikmesriigid toetavad, maksavad oma toetuse lähtesumma ulatuses kõnealuse operatsiooni ühistesse kuludesse viie päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

3. Eespool nimetatud eesmärgil loob erikomitee, kuhu kuulub üks esindaja igast toetust ette maksvast liikmesriigist, eelarve spetsiaalsesse jakku määratlemata otstarbega assigneeringud. Nimetatud määratlemata otstarbega assigneeringud kaetakse toetustest, mida maksavad toetust ette maksvad liikmesriigid 90 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest.

4. Lõikes 3 osutatud, operatsiooni tarbeks kasutatavaid määratlemata otstarbega assigneeringuid täiendatakse 90 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest.

5. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib iga toetust ette maksev liikmesriik eriolukordades volitada haldurit kasutama tema poolt ette makstud toetust, et katta tema toetust operatsioonile, milles ta osaleb, kuid mis ei ole kiirreageerimisoperatsioon. Ettemakstavat toetust täiendatakse asjaomase liikmesriigi poolt 90 päeva jooksul pärast toetustaotluse saatmist.

6. Kui muu operatsiooni kui kiirreageerimisoperatsiooni läbiviimiseks on vaja rahalisi vahendeid ning kui kõnealuse operatsiooni jaoks ei ole veel saadud piisavaid toetusi:

a) võib operatsiooni kulude katteks kasutada operatsiooni rahastamises osalevate liikmesriikide poolt ettemakstud toetusi, saades sellele enne toetust ette maksvate liikmesriikide heakskiidu; selliselt võib kasutada kuni 75 % ettemakstud toetustest. Ettemakstud toetusi täiendatakse asjaomase toetust ette maksva liikmesriigi poolt 90 päeva jooksul pärast toetustaotluse saatmist;

b) käesoleva lõike punktis a osutatud juhul maksavad liikmesriigid, kes ei ole toetust ette maksnud, artikli 25 lõike 1 kohaselt operatsiooni jaoks makstavad toetused pärast asjaomaste liikmesriikide heakskiidu saamist viie päeva jooksul pärast halduri poolt toetustaotluse saatmist.

7. Olenemata artikli 32 lõikest 3 võib operatsiooni ülem võtta kohustusi ja teha kulutusi tema käsutuses olevate summade piires.

8. Liikmesriigid võivad oma valikut muuta, teatades sellest haldurile vähemalt kolm kuud ette.

9. Eelrahastamise tulemusel teenitud intress jaotatakse igal aastal toetust ette maksnud liikmesriikidele ning lisatakse nende määratlemata otstarbega assigneeringute hulka. Summad teatatakse kõnealustele liikmesriikidele iga-aastase eelarve heakskiitmise protsessi käigus.

Artikkel 27

Eelrahastamise summade tagastamine

1. Liikmesriik, kolmas riik või vajaduse korral rahvusvaheline organisatsioon, kellel nõukogu on lubanud eelrahastada osa operatsiooni ühistest kuludest, võib ATHENAlt asjaomased summad tagasi saada, esitades hiljemalt kaks kuud pärast asjaomase operatsiooni lõpuleviimist haldurile taotluse, millega on kaasas vajalikud tõendavad dokumendid.

2. Raha tagastamise taotlust ei saa rahuldada, kui operatsiooni ülem, kui ta on veel ametis, ja haldur ei ole seda heaks kiitnud.

3. Kui kiidetakse heaks raha tagastamise taotlus, mille on esitanud toetav riik, võib selle arvata maha järgmisest toetustaotlusest, mille haldur esitab kõnealusele riigile.

4. Kui taotluse heakskiitmise ajal ei ole ette näha ühtki toetustaotlust või kui heakskiidetud raha tagastamise taotlus ületaks oodatavat toetust, maksab haldur tagastatava summa välja 30 päeva jooksul, võttes arvesse ATHENA rahavoogusid ja asjaomase operatsiooni ühiste kulude rahastamise vajadusi.

5. Raha makstakse vastavalt käesolevale otsusele tagasi isegi siis, kui operatsioon tühistatakse.

6. Summade tagastamisel makstakse tagasi ka eelrahastamisel kättesaadavaks tehtud summalt teenitud intress.

Artikkel 28

Ühiste kulude hulka mitte kuuluvate kulude haldamine ATHENA poolt

1. Erikomitee võib halduri, keda abistab operatsiooni ülem, või liikmesriigi ettepaneku põhjal otsustada, et teatavate operatsiooniga seotud kulude („riigi poolt kantavad kulud”) halduskorraldus usaldatakse ATHENAle, ehkki vastutus nende eest jääb asjaomasele liikmesriigile.

2. Erikomitee võib oma otsusega anda operatsiooni ülemale loa sõlmida operatsioonis osalevate liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate osapoolte nimel lepinguid, et osta teenuseid ja varustust, mida käsitatakse riigi poolt kantavate kuludena.

3. Erikomitee võib oma otsusega kehtestada korra riigi poolt kantavate kulude eelrahastamiseks.

4. ATHENA peab arvestust talle usaldatud riigi poolt kantavate kulude üle, mis tekivad igal liikmesriigil ja vajaduse korral kolmandal osapoolel. Ta saadab igal kuul igale liikmesriigile ja vajaduse korral kõnealusele kolmandale osapoolele väljavõtte kulutustest, mis nad on teinud ja nad või nende isikkoosseis on tekitanud eelneva kuu jooksul, ning taotleb kõnealuste kulude tasumiseks vajalikke vahendeid. Liikmesriigid ja vajaduse korral kõnealused kolmandad osapooled maksavad taotletud vahendid ATHENAle välja 30 päeva jooksul pärast vahendite taotluse saatmist.

Artikkel 29

Viivis

1. Kui riik ei täida oma rahalisi kohustusi, kohaldatakse analoogia põhjal liidu eeskirju viivise suhtes, mis on kehtestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (4) artikliga 71 seoses toetuste maksmisega ELi eelarvesse.

2. Kui makse hilineb mitte rohkem kui kümme päeva, viivist ei nõuta. Kui makse hilineb rohkem kui kümme päeva, nõutakse viivist kogu viivitatud aja eest.

8. PEATÜKK

KULUDE TEOSTAMINE

Artikkel 30

Põhimõtted

1. ATHENA assigneeringuid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete, st säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõtetega.

2. Eelarvevahendite käsutajad vastutavad selle eest, et ATHENA tulusid ja kulusid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, ning seaduslikkuse ja korrapärasuse nõuete täitmise tagamise eest. Kulude haldamisel võtab eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab kulusid ja kinnitab makseid ning valmistab ette assigneeringute kasutamist. Eelarvevahendite käsutaja võib oma ülesandeid delegeerida otsusega, milles on määratletud:

a) isikkoosseisu liige, kes on selliseks delegeerimiseks asjakohasel tasemel;

b) üleantud volituste ulatus;

c) mil määral võivad volituste saajad volitusi edasi delegeerida.

3. Assigneeringute kasutamisel järgitakse põhimõtet, mille kohaselt eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud. Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesandeid ei või omavahel ühendada. Iga ATHENA poolt hallatavatest vahenditest tehtud makse nõuab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ühist allkirja.

4. Kui ühiste kulude teostamine on usaldatud liikmesriigile, liidu institutsioonile või vajaduse korral rahvusvahelisele organisatsioonile, kohaldab kõnealune riik, institutsioon või organisatsioon eeskirju, mis kehtivad tema enda kulude teostamisele, ilma et sellega piirataks käesoleva otsuse kohaldamist. Kui haldur teostab kulusid otse, täidab ta eeskirju, mida kohaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve osa „nõukogu” täitmisele.

5. Haldur võib siiski edastada eesistujariigile materjalid nõukogule või erikomiteele ettepaneku tegemiseks ühiste kulude teostamise eeskirjade kohta.

6. Erikomitee võib heaks kiita lõikest 4 kõrvale kalduvad ühiste kulude teostamise eeskirjad.

Artikkel 31

Operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud või otseselt ühegi konkreetse operatsiooniga mitte seotud ühised kulud

Haldur täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid kulude puhul, mis hõlmavad operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud kulusid,samuti otseselt ühegi konkreetse operatsiooniga mitte seotud ühiseid kulusid.

Artikkel 32

Ühised tegevuskulud

1. Operatsiooni ülem täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid kulude puhul, mis hõlmavad tema juhitava operatsiooni ühiseid tegevuskulusid. Siiski täidab haldur eelarvevahendite käsutaja ülesandeid kulude puhul, mis hõlmavad ühiseid tegevuskulusid, mis tekivad konkreetse operatsiooni ettevalmistava etapi käigus, mida hallatakse otse ATHENA kaudu või mis on seotud operatsiooniga pärast selle aktiivse tegevuse lõppu.

2. Haldur kannab operatsiooni kulude teostamiseks nõutavad summad ATHENA pangakontolt operatsiooni ülema taotlusel viimasele üle ATHENA nimel avatud pangakontole, mille andmed operatsiooni ülem on esitanud.

3. Erandina artikli 18 lõikest 5 annab lähtesumma vastuvõtmine haldurile ja operatsiooni ülemale nende pädevusalas asjaomase operatsiooni puhul õiguse võtta ja täita kulukohustusi artikli 25 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud protsendi ulatuses lähtesummast, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab kehtestada kõrgema kohustuste määra.

Erikomitee võib halduri või operatsiooni ülema ettepaneku alusel ning operatiivvajadusi ja olukorra kiireloomulisust arvesse võttes otsustada, et tohib võtta ja vajaduse korral täita täiendavaid kulukohustusi. Erikomitee võib otsustada suunata küsimuse eesistujariigi kaudu nõukogu pädevatele ettevalmistavatele organitele, välja arvatud juhul, kui operatiivsed asjaolud nõuavad teisiti. Kõnealune erand kaotab kehtivuse kuupäevast, mil võetakse vastu asjaomase operatsiooni eelarve.

4. Operatsiooni eelarve vastuvõtmisele eelneva ajavahemiku jooksul annavad haldur ja operatsiooni ülem või tema esindaja kumbki erikomiteele iga kuu aru seoses kuludega, mida võib tasuda kõnealuse operatsiooni ühistest kuludest. Erikomitee võib halduri, operatsiooni ülema või liikmesriigi ettepaneku põhjal anda välja juhtnööre kulude teostamise kohta kõnealusel ajavahemikul.

5. Vahetu ohu korral isikkoosseisule, kes on kaasatud ELi sõjalisse operatsiooni, võib kõnealuse operatsiooni ülem erandina artikli 18 lõikest 5 teostada kõnealuse isikkoosseisu elu päästmiseks kulusid, mis ületavad eelarvesse kirjendatud assigneeringuid. Operatsiooni ülem teavitab sellest võimalikult kiiresti haldurit ja erikomiteed. Sellisel juhul teeb haldur operatsiooni ülemaga sidet pidades ettepaneku ümberpaigutusteks, mis on vajalikud kõnealuse ootamatu kulu rahastamiseks. Kui sellise kulu jaoks ei ole võimalik tagada piisavat rahastamist ümberpaigutuse teel, esitab haldur paranduseelarve ettepaneku.

9. PEATÜKK

ÜHISELT RAHASTATUD VARUSTUSE JA INFRASTRUKTUURI LÕPPOTSTARVE

Artikkel 33

Varustus ja infrastruktuur

1. Pidades silmas operatsiooni lõpetamist, mida ta on juhatanud, teeb operatsiooni ülem ettepaneku kõnealuse operatsiooni jaoks ühise rahastamisega soetatud varustuse ja infrastruktuuri lõppotstarbe kohta. Vajaduse korral esitab ta erikomiteele ettepaneku asjakohase kulumi kohta.

2. Haldur haldab pärast operatsiooni aktiivse tegevuse lõppu järele jäänud varustust ja infrastruktuuri, pidades vajaduse korral silmas sellele lõppotstarve leidmist. Vajaduse korral esitab ta erikomiteele ettepaneku asjakohase kulumi kohta.

3. Erikomitee kiidab varustuse, infrastruktuuri ja muu vara kulumi heaks nii kiiresti kui võimalik.

4. Erikomitee kiidab heaks ühiselt rahastatud varustuse ja infrastruktuuri lõppotstarbe, pidades silmas operatsiooni vajadusi ja finantskriteeriume. Lõppotstarve võib olla järgmine:

a) infrastruktuuri puhul müümine või üleandmine ATHENA kaudu vastuvõtjariigile, liikmesriigile või kolmandale osapoolele;

b) varustuse puhul müümine ATHENA kaudu liikmesriigile, vastuvõtjariigile või kolmandale osapoolele või ladustamine ja säilitamine ATHENA, liikmesriigi või kolmanda osapoole poolt kasutamiseks edaspidi läbiviidavas operatsioonis.

5. Müümise korral müüakse varustus ja infrastruktuur nende turuhinnaga või, kui turuhinda ei ole võimalik kindlaks määrata, siis õiglase ja mõistliku hinnaga, võttes arvesse kohalikke eritingimusi.

6. Müümine või üleandmine vastuvõtjariigile või kolmandale osapoolele peab olema kooskõlas asjaomaste kehtivate julgeolekueeskirjadega.

7. Kui otsustatakse, et operatsiooni jaoks ühise rahastamisega soetatud varustus jääb ATHENAle, võivad toetavad liikmesriigid taotleda teistelt osalevatelt liikmesriikidelt rahalist hüvitust. Kõigi osalevate liikmesriikide esindajatest koosnev erikomitee võtab halduri ettepaneku põhjal vastu asjakohased otsused.

10. PEATÜKK

RAAMATUPIDAMINE JA INVENTAR

Artikkel 34

Ühiste tegevuskuludega seotud raamatupidamine

Operatsiooni ülem peab raamatupidamisarvestust ATHENAlt saadud ülekannete, enda poolt võetud kulukohustuste, tehtud väljamaksete ning saadud tulu üle, samuti ATHENA eelarvest rahastatud ja tema juhitava operatsiooni jaoks kasutatava vallasvara kontrollimise üle.

Artikkel 35

Konsolideeritud aruanded

1. Peaarvepidaja peab arvet taotletud toetuste ja tehtud ülekannete üle. Ta koostab samuti raamatupidamisaruande operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud kulude, tegevuskulude ning saadud tulu kohta, mida on hallatud halduri otsesel vastutusel.

2. Peaarvepidaja koostab ATHENA tulude ja kulude kohta konsolideeritud aruande. Iga operatsiooni ülem saadab talle raamatupidamisaruanded tema poolt võetud kulukohustuste, tema tehtud maksete ning saadud tulu kohta.

11. PEATÜKK

RAAMATUPIDAMISARUANNETE AUDIT JA ESITAMINE

Artikkel 36

Erikomiteele tehtavad korrapärased ettekanded

Haldur esitab erikomiteele iga kolme kuu järel aruande tulude ja kulude haldamise kohta alates eelarveaasta algusest. Selleks esitab iga operatsiooni ülem haldurile aruande kulude kohta, mis on seotud tema juhitava operatsiooni ühiste tegevuskuludega.

Artikkel 37

Kontrollide läbiviimise tingimused

1. Enne oma ülesannete täitmist peavad ATHENA tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavad isikud olema saanud loa juurdepääsuks nõukogu valduses olevale vähemalt „SECRET UE” tasemel salastatud teabele või vajaduse korral samaväärse juurdepääsuloa liikmesriigilt või NATOlt. Kõnealused isikud tagavad, et nad peavad kinni sellise teabe salastatusest ja kaitsevad andmeid, mis neile nende auditeerimisülesande käigus teatavaks saavad, kooskõlas kõnealuse teabe ja andmete suhtes kohaldatavate eeskirjadega.

2. Halduril ja ATHENA tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavatel isikutel on viivitamatult ja ilma sellest eelnevalt teatamata juurdepääs kõnealuste tulude ja kuludega seotud dokumentidele ja kõigi andmekandjate sisule ning ruumidele, kus nimetatud dokumente ja andmekandjaid hoitakse. Nad võivad teha koopiaid. ATHENA tulude ja kulude teostamisega tegelevad isikud pakuvad haldurile ning kõnealuste tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavatele isikutele nende ülesanne täitmiseks vajalikku abi.

Artikkel 38

Raamatupidamisaruannete välisaudit

1. Kui ATHENA kulude teostamine on usaldatud liikmesriigile, liidu institutsioonile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kohaldab kõnealune riik, institutsioon või organisatsioon eeskirju, mida kohaldatakse tema enda kulude auditeerimisele.

2. Siiski võib haldur või tema poolt määratud isik viia millal tahes läbi operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ATHENA ühiste kulude või operatsiooni ühiste tegevuskulude auditi. Lisaks võib erikomitee halduri või liikmesriigi ettepanekul millal tahes määrata välisaudiitorid, määrates kindlaks nende ülesanded ja töölevõtmise tingimused.

3. Välisauditite jaoks luuakse kuueliikmeline audiitorite kolleegium. Erikomitee määrab liikmesriikide esitatud kandidaatide hulgast liikmed kolme aasta pikkuseks ametiajaks, mida võib ühe korra pikendada. Erikomitee võib liikme volitusi pikendada kuni kuue kuu võrra.

Kandidaadid peavad olema liikmesriigi kõrgeima riikliku auditeerimisasutuse liikmed või selle asutuse poolt soovitatud isikud ning pakkuma oma turvalisuse ja sõltumatuse kohta piisavaid tagatisi. Nad peavad olema vajaduse korral kättesaadavad ülesannete täitmiseks ATHENA nimel. Kõnealuste ülesannete täitmisel:

a) maksab kolleegiumi liikmetele jätkuvalt palka nende päritoluriigi auditeerimisasutus; ATHENA kannab ainult nende lähetuskulud vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse sama astme Euroopa Liidu ametnikele;

b) küsivad ja saavad kolleegiumi liikmed juhiseid ainult erikomiteelt; audiitorite kolleegium ja selle liikmed on oma auditeerimisvolituste piires täiesti sõltumatud ja vastutavad üksnes välisauditi läbiviimise eest;

c) annavad kolleegiumi liikmed oma ülesannetest aru ainult erikomiteele;

d) kolleegiumi liikmed kontrollivad eelarveaasta jooksul ning tagantjärele kohapealsete kontrollimiste ja tõendavate dokumentide kontrollimise kaudu, kas ATHENA rahastatud või eelrahastatud kulusid on teostatud kooskõlas kehtivate õigusaktide ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete, st säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõtetega ning kas sisekontroll on olnud piisav.

Igal aastal valib audiitorite kolleegium oma liikmete seast eesistuja või pikendab tema ametiaega. Kolleegium võtab vastu oma liikmete läbi viidavatele audititele kohaldatavad eeskirjad, mis on kooskõlas kõige kõrgemate rahvusvaheliste nõuetega. Audiitorite kolleegium kiidab oma liikmete koostatud auditiaruanded heaks enne, kui need edastatakse haldurile ja erikomiteele.

4. Lähtudes igast üksikjuhtumist ja konkreetsetest põhjustest, võib erikomitee otsustada kasutada muid välisasutusi.

5. Auditite kulusid, mille viivad läbi ATHENA nimel tegutsevad audiitorid, käsitatakse ATHENA poolt kantavate ühiste kuludena.

Artikkel 39

Raamatupidamisaruannete siseaudit

1. Nõukogu peasekretär määrab halduri ettepaneku põhjal ja pärast erikomitee teavitamist kolmeaastaseks ametiajaks, mida saab ühe korra uuendada, ATHENA mehhanismi siseaudiitori ja vähemalt ühe asesiseaudiitori; siseaudiitoritel peavad olema vajalik kutsekvalifikatsioon ja nad peavad pakkuma oma turvalisuse ja sõltumatuse kohta piisavaid tagatisi. Siseaudiitor ei või olla ei eelarvevahendite käsutaja ega peaarvepidaja; ta ei või osaleda raamatupidamisaruannete ettevalmistamisel.

2. Siseaudiitor annab haldurile riskidega tegelemise kohta aru, esitades sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta ning soovitusi operatsioonidega seotud sisekontrolli parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks. Tema vastutuses on eelkõige selle hindamine, kui sobivad ja tulemuslikud on sisemised juhtimissüsteemid ning kuidas teenistused rakendavad poliitikaid ja saavutavad eesmärke, pidades silmas nendega seotud riske.

3. Siseaudiitor täidab oma ülesandeid seoses kõikide teenistustega, mis on kaasatud ATHENA tulude kogumisse ning ATHENA kaudu rahastatavate kulude teostamisse.

4. Siseaudiitor viib eelarveaasta jooksul vastavalt vajadusele läbi ühe või mitu auditit. Ta annab haldurile aru ja teavitab operatsiooni ülemat oma auditite tulemustest ja soovitustest. Operatsiooni ülem ja haldur tagavad, et auditite põhjal tehtud soovituste põhjal võetakse meetmeid.

5. Haldur esitab igal aastal erikomiteele siseauditiga seotud töö kohta aruande, milles on märgitud läbiviidud siseauditite arv ja liik, tehtud märkused, esitatud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed.

6. Lisaks sellele tagab iga operatsiooni ülem siseaudiitorile täieliku juurdepääsu tema juhatatavale operatsioonile. Siseaudiitor kontrollib finants- ja eelarvesüsteemide ja -menetluste nõuetekohast toimimist ning tagab tugevate ja tõhusate sisekontrolli süsteemide toimimise.

7. Siseaudiitori töö ja aruanded tehakse koos kõigi asjakohaste lisadokumentidega kättesaadavaks audiitorite kolleegiumile.

Artikkel 40

Raamatupidamise aastaaruannete esitamine ja raamatupidamiskontode sulgemine

1. Iga operatsiooni ülem esitab ATHENA peaarvepidajale eelarveaasta lõpule järgneva aasta 31. märtsiks või nelja kuu möödumisel tema juhitud operatsiooni lõppemisest (olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem) teabe, mis on vajalik ühiste tegevuskulude ning eelrahastatud ja artikli 28 kohaselt hüvitatud kulude raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks ning samuti iga-aastase tegevusaruande koostamiseks.

2. Haldur koostab peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema abiga raamatupidamisaruanded ja iga-aastase tegevusaruande ning esitab need erikomiteele ja audiitorite kolleegiumile eelarveaasta lõpule järgneva aasta 15. maiks.

3. Kaheksa nädala jooksul pärast raamatupidamisaruannete edastamist esitab audiitorite kolleegium erikomiteele auditi arvamuse ning haldur, keda abistavad peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülem, esitab erikomiteele ATHENA auditeeritud raamatupidamisaruanded.

4. Eelarveaasta lõpule järgneva aasta 30. septembriks esitab audiitorite kolleegium erikomiteele auditiaruande ning erikomitee vaatab auditiaruande, auditi arvamuse ning raamatupidamisaruande läbi, eesmärgiga anda halduri, peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema tegevusele heakskiit.

5. Peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülem säilitavad oma tasemel kõik raamatupidamisaruanded ja inventarinimestikud viie aasta jooksul alates kuupäevast, mil asjaomase eelarve täitmine kinnitati. Kui operatsioon lõpetatakse, tagab operatsiooni ülem kõigi raamatupidamisaruannete ja inventarinimestike edastamise peaarvepidajale.

6. Erikomitee teeb otsuse eelarve ülejäägi kandmise kohta eelarveaastast, mille raamatupidamisaruanne on heaks kiidetud, järgmise eelarveaasta eelarvesse, olenevalt olukorrast kas tulude või kuludena, paranduseelarvega. Erikomitee võib siiski teha otsuse eespool nimetatud eelarve ülejäägi kandmise kohta pärast auditi arvamuse saamist audiitorite kolleegiumilt.

7. Eelarveaasta eelarve ülejäägi osa, mis tuleneb operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud kulude katteks mõeldud assigneeringute kasutamisest, kavandatakse osalevate liikmesriikide järgmistest toetustest maha arvamiseks.

8. Eelarve ülejäägi osa, mis tuleneb teatava operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud assigneeringute kasutamisest, kavandatakse nende liikmesriikide järgmistest toetustest maha arvamiseks, kes on kõnealust operatsiooni toetanud.

9. Kui tagastamine ei ole võimalik ATHENAle makstavatest toetustest mahaarvamise teel, makstakse eelarve ülejääk asjaomastele liikmesriikidele tagasi vastavalt tagasimakse tegemise aastal kehtivale kogurahvatulu baasmäärale.

10. Iga operatsioonis osalev liikmesriik võib iga aasta 31. märtsiks esitada haldurile, vajaduse korral operatsiooni ülema kaudu, andmed tema poolt eelneval eelarveaastal operatsiooniga seoses tekkinud täiendavate kulude kohta. Need andmed liigitatakse põhiliste kuluartiklite kaupa. Haldur koondab nimetatud andmed ja annab erikomiteele ülevaate operatsiooni täiendavate kulude kohta.

Artikkel 41

Operatsiooni raamatupidamiskontode sulgemine

1. Kui operatsioon on lõpule viidud, võib erikomitee halduri või liikmesriigi ettepaneku põhjal teha otsuse, et haldur esitab peaarvepidaja ja operatsiooni ülema abiga erikomiteele kõnealuse operatsiooni kohta raamatupidamisaruanded kuni kuupäevani, mil operatsioon lõpule viidi, ja võimaluse korral kuni kuupäevani, mil see lõpetati. Halduri kehtestatud tähtaeg ei või olla lühem kui neli kuud alates kuupäevast, mil operatsioon lõpule viidi.

2. Kui raamatupidamisaruandesse ei saa kehtestatud tähtajaks kanda andmeid tulude ja kulude kohta, mis on seotud vastava operatsiooni lõpuleviimisega, siis kajastatakse need tulud ja kulud ATHENA raamatupidamisaruandes ning need vaatab läbi erikomitee artiklis 40 ette nähtud menetluse käigus.

3. Erikomitee kiidab audiitorite kolleegiumi arvamuse põhjal talle esitatud operatsiooni raamatupidamisaruande heaks. Ta kinnitab kõnealuse eelarve täitmise halduri, peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema poolt.

4. Kui tagastamine ei ole võimalik ATHENAle makstavatest toetustest mahaarvamise teel, makstakse eelarve ülejääk asjaomastele liikmesriikidele tagasi vastavalt tagasimakse tegemise aastal kehtivale kogurahvatulu baasmäärale.

12. PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 42

Vastutus

1. Tingimusi, millega väära asjaajamise või hooletuse korral reguleeritakse operatsiooni ülema, halduri ja eelkõige liidu institutsioonide või liikmesriikide poolt kasutusse antud muu isikkoosseisu liikme distsiplinaar- või kriminaalvastutusele võtmist, reguleerib isikkoosseisule kohaldatav määrustik või kord. Lisaks võib ATHENA omal algatusel või toetava riigi palvel algatada ülalmainitud isikkoosseisu liikme suhtes tsiviilhagi.

2. Toetav riik ei või ühelgi juhul pidada liitu või nõukogu peasekretäri vastutavaks selle eest, kuidas haldur, peaarvepidaja või nende juurde määratud isikkoosseis on täitnud oma ülesandeid.

3. Toetavad riigid täidavad ATHENA kaudu lepingulised kohustused, mis võivad tekkida eelarve täitmise raames sõlmitud lepingute tulemusena. Seda reguleeritakse asjaomasele lepingule kohaldatava õigusega.

4. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitavad toetavad riigid kahju, mille operatsiooni peakorter, vägede peakorter ja kriisistruktuuri väeliigi peakorter, mille koosseisu on heaks kiitnud operatsiooni ülem, või nende isikkoosseis on tekitanud oma ülesannete täitmise käigus, ATHENA kaudu vastavalt üldistele põhimõtetele, mis on ühised liikmesriikide õigusele ja vägede isikkoosseisu määrustikule, mida kohaldatakse operatsiooni toimumiskohas.

5. Toetav riik ei või ühelgi juhul pidada liitu või liikmesriike vastutavaks eelarve täitmise raames sõlmitud lepingute eest või kahju eest, mille kriisistruktuuri üksused ja teenistused, mille koosseisu on heaks kiitnud operatsiooni ülem, või nende isikkoosseis on põhjustanud oma ülesannete täitmise käigus.

Artikkel 43

Läbivaatamine ja muutmine

Käesolev otsus, sealhulgas selle lisad, vaadatakse vajaduse korral tervikuna või osaliselt läbi liikmesriigi taotlusel või pärast iga operatsiooni. Käesolevat otsust muudetakse vähemalt iga kolme aasta tagant. Läbivaatamise või muutmise käigus võib kasutada töö seisukohast kasulikke eksperte, sealhulgas ATHENA juhtorganeid.

Artikkel 44

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2008/975/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 45

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 19. detsember 2011 Nõukogu nimel eesistuja M. KOROLEC

(1) ELT L 63, 28.2.2004, lk 68.

(2) ELT L 345, 23.12.2008, lk 96.

(3) ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(4) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

I LISA ÜHISED KULUD, MIS NENDE TEKKIMISEL KATAB ATHENA Juhul kui järgmisi ühiseid kulusid ei saa otseselt seostada ühegi operatsiooniga, võib erikomitee otsustada paigutada vastavad assigneeringud aastaeelarve üldossa. Kõnealused assigneeringud tuleks võimalusel kirjendada artiklitesse, mis osutavad operatsioonile, millega nad on kõige enam seotud. 1. Operatsiooni ülema ja tema isikkoosseisu lähetuskulud, mis tekivad operatsiooni raamatupidamisaruande esitamise tulemusena erikomiteele. 2. Kahjunõuetest ja õiguslikest meetmetest tulenevad kahjuhüvitised ja kulud, mis kuuluvad maksmisele ATHENA kaudu. 3. Kulud, mis tulenevad otsusest ladustada operatsiooni jaoks ühiselt soetatud materjali (kui kõnealused kulud omistatakse aastaeelarve üldosale, osutatakse seosele konkreetse operatsiooniga). Lisaks sisaldab aastaeelarve üldosa vajaduse korral assigneeringuid, mis on vajalikud järgmiste ühiste tegevuskulude katmiseks, mida operatsioonis osalevad liikmesriigid rahastavad: 1. panga teenustasud; 2. auditikulud; 3. operatsiooni ettevalmistava etapiga seonduvad ühised kulud, nagu need on määratletud II lisas; 4. ATHENA raamatupidamis- ja varahaldussüsteemi väljatöötamise ja haldamisega seotud kulud.

II LISA OPERATSIOONI ETTEVALMISTAVA ETAPIGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA Täiendavad kulud, mis on vajalikud sõjaväelaste ja tsiviilpersonali tutvumismissioonideks ja ettevalmistusteks (eelkõige teabekogumis- ja tutvumismissioonid) konkreetset ELi sõjalist operatsiooni silmas pidades: transport, majutus, operatsiooni sidevahendite kasutamine ja missiooni läbiviimiseks vajaliku kohaliku tsiviilpersonali, nagu tõlkide ja autojuhtide töölevõtmine. Meditsiiniteenused: nende isikute hädaotstarbeline meditsiiniline evakueerimine (Medevac), kes võtavad osa sõjaväelaste ja tsiviilpersonali tutvumismissioonidest ja ettevalmistustest konkreetset ELi sõjalist operatsiooni silmas pidades, kui ravi ei ole operatsiooni toimumiskohas võimalik.

III LISA A OSA OPERATSIOONI AKTIIVSE TEGEVUSEGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ALATI ATHENA ATHENA kannab ELi sõjalise operatsiooni puhul ühiste tegevuskulude all järgnevalt määratletud täiendavad kulud, mis on operatsiooni jaoks vajalikud. 1. Täiendavad kulud seoses ELi juhitavate operatsioonide (mobiilsete või paiksete) peakorteritega. 1.1. Peakorterid, mille täiendavaid kulusid rahastatakse ühiselt: a) peakorter (HQ): peakorter (HQ); operatsiooni plaanis (OPLAN) heakskiidetud juhtimis- ja toetuselemendid; b) operatsiooni peakorter (OHQ): operatsiooni juhataja paikne, väljaspool operatsiooni toimumiskohta asuv peakorter, mis vastutab ELi vägede koostamise, väljasaatmise, ülalpidamise ja tagasitoomise eest. Operatsiooni puhul operatsiooni peakorterile kohaldatavat ühiste kulude mõistet kohaldatakse ka nõukogu peasekretariaadile, Euroopa välisteenistusele ja ATHENAle niivõrd, kuivõrd viimased tegutsevad otseselt kõnealuse operatsiooni heaks; c) vägede peakorter (FHQ): operatsiooni toimumiskohta siirdud ELi vägede peakorter; d) väeliigi peakorter (CCHQ): operatsiooni jaoks siirdud ELi väeliigi juhataja (st õhujõudude, maavägede, laevastiku või eriüksuste juhatajad, kelle määramist võidakse operatsiooni iseloomust sõltuvalt vajalikuks pidada) peakorter. 1.2. Ühiselt rahastatavad täiendavad kulud: a) transpordikulud: transport operatsiooni toimumiskohta ja sealt tagasi vägede peakorteri ja väeliikide peakorterite siirmiseks, ülalpidamiseks ja tagasitoomiseks; b) reisimine ja majutus: operatsiooni peakorteri reisi- ja majutuskulud seoses operatsiooni jaoks vajalike ametireisidega; Brüsselisse ja/või operatsiooniga seotud koosolekutele ametireisil reisiva siirdud peakorteri isikkoosseisu reisi- ja majutuskulud; c) peakorterite vedu/reisimine (välja arvatud päevarahade kulud) operatsioonide toimumiskohas: maanteetranspordi ja muul teel reisimise ja veokuludega seotud kulud, sealhulgas riiklike toetusvägede ja külaliste reisimine; kütusega seotud täiendavad kulud, mis ületavad tavaoperatsioonide taseme; täiendavate sõidukite rent; kulud seoses kolmanda osapoole riskikindlustusega, mida mõned riigid nõuavad nende territooriumil operatsioone läbi viivatelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt; d) haldus: täiendav kontori- ja majutusvarustus, lepingulised ja kommunaalteenused, peakorterite hoonete hoolduskulud; e) ühiselt rahastatavatesse peakorteritesse operatsiooni jaoks eraldi töölevõetud tsiviilpersonal: liidus töötav tsiviilpersonal, rahvusvaheline personal ja operatsiooni toimumiskohas palgatud kohalik personal, keda vajatakse operatsiooni läbiviimiseks lisaks operatsiooni tavanõuetele (sealhulgas hüvitised ületundide eest); f) side ühiselt rahastatavate peakorterite vahel ning ühiselt rahastatavate peakorterite ja nende otsealluvuses olevate vägede vahel: kapitalikulud seoses täiendavate sidevahendite ja infotehnoloogiaseadmete ostmise ja kasutamisega ning kulud seoses osutatud teenustega (modemite, telefoniliinide, satelliittelefonide, krüptofaksi, turvaliinide, internetiteenuste, andmeliinide ja kohtvõrkude rent ning hooldus); g) kasarmud ja majutus/infrastruktuur: vajaduse korral peakorteri rajatiste soetamise, üürimise või renoveerimise kulud operatsiooni toimumiskohas (hoonete, varjualuste ja telkide üürimine); h) avalik teave: kulud, mis on seotud teabekampaaniatega ja mõeldud meedia teavitamiseks operatsiooni peakorteris ja vägede peakorteris vastavalt operatsiooni peakorteris välja töötatud teabestrateegiale; i) esindamine ja vastuvõtukulud: esinduskulud; operatsiooni läbiviimiseks vajalikud kulud peakorteri tasemel. 2. Täiendavad kulud, mis tekivad vägede toetamisel tervikuna. Alljärgnevalt on kindlaks määratud kulud, mis tekivad seoses vägede siirmisega: a) siirmise/infrastruktuuriga seotud tööd: kulud, mis on tingimata vajalikud selleks, et väed tervikuna saaksid täita oma missiooni (ühiselt kasutatav(ad) lennujaam, raudtee, sadamad, peamised logistilistilised maanteed, sh mahalaadimiskohad ning alad vägede koondamiseks edasiliikumise eesmärgil); veeuuringud, pumpamine, vee puhastamine ja jaotamine ning heitvee äravool, energia- ja veevarustus, mullatööd ja statsionaarsete vägede kaitse, ladustamisrajatised (eelkõige kütuse ja lahingumoona jaoks), logistilised kogunemiskohad; ühiselt rahastavale infrastruktuurile pakutav insener-tehniline tugi); b) identifitseerimistunnused: spetsiifilised identifitseerimistunnused, isikutunnistused kirjaga „European Union”, märgid, medalid, Euroopa Liidu värvides lipud või muud vägede või peakorteri tunnusmärgid (välja arvatud riided, mütsid ja vorm); c) meditsiiniteenused ja -rajatised: hädaotstarbeline meditsiiniline evakueerimine (Medevac). Ülesannete 2 ja 3 teenused ja rajatised operatsiooni toimumiskoha operatiivelementide tasandil, nagu operatsiooni plaanis heakskiidetud lennujaamad ja mahalaadimissadamad; d) teabe hankimine: operatsiooni plaanis heakskiidetud luureotstarbelised satelliidikujutised, kui nende rahastamist ei ole võimalik tagada Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (EUSC) eelarves olemasolevate vahenditega. 3. Täiendavad kulud, mis tekivad ELi juhitava operatsiooni jaoks ELi käsutusse antud NATO ühiste vahendite ja võimete kasutamisel. Kulu, mis tekib ELile, kui ta kasutab ühe oma sõjalise operatsiooni jaoks ELi ja NATO vahelist kokkulepet, mis käsitleb ELi juhitavaks operatsiooniks kasutada antud NATO ühiste vahendite ja võimete väljastamist, jälgimist, tagastamist või tagasinõudmist. NATO poolt ELile tehtavad tagasimaksed. 4. Täiendavad kulud, mis tekivad liidule seoses ühiste kulude loeteluga hõlmatud kaupade, teenuste ja töödega, mille teevad ELi juhitava operatsiooni jaoks kättesaadavaks liikmesriigid, liidu institutsioonid, kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt artiklis 11 osutatud kokkulepetele. Sellise kokkuleppe alusel riigi, liidu institutsiooni või rahvusvahelise organisatsiooni poolt tehtavad tagasimaksed. B OSA KONKREETSE OPERATSIOONI AKTIIVSE TEGEVUSEGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA, KUI NÕUKOGU TEEB SELLISE OTSUSE Transpordikulud: transport operatsiooni toimumiskohta ja sealt tagasi operatsiooni jaoks vajatavate vägede siirmiseks, toetamiseks ja tagasitoomiseks. Rahvusvahelised sihtjõudude peakorterid: operatsiooni toimumiskohta siirdud ELi sihtjõudude rahvusvahelised peakorterid. C OSA ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA, KUI OPERATSIOONI ÜLEM SEDA TAOTLEB NING ERIKOMITEE NEED HEAKS KIIDAB a) Kasarmud ja majutus/infrastruktuur: hoonete soetamise, üürimise ja renoveerimise kulud operatsiooni toimumiskohas (hooned, varjualused ja telgid) vastavalt operatsiooni jaoks siirdud vägede vajadustele. b) Olulise tähtsusega täiendav varustus: operatsiooni läbiviimiseks olulise tähtsusega erivarustuse ettekavandamata üürimine või ostmine operatsiooni käigus, tingimusel et ostetud varustust ei tooda missiooni lõpus endaga tagasi. c) Meditsiiniteenused ja -rajatised: muud kui A osas nimetatud ülesande 2 teenused ja rajatised operatsiooni toimumiskohas. d) Teabe hankimine: teabe hankimine (satelliidikujutised; luureandmete hankimine operatsiooni toimumiskohal, kohaluure ja seire (ISR), sealhulgas maa-õhk tüüpi seiretegevus (AGSR); luureandmete hankimine inimallikatelt). e) Muud kriitilise tähtsusega võimed operatsiooni toimumiskohal: demineerimine, kui see on operatsiooni jaoks vajalik; kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute (CBRN) korral; operatsiooni toimumiskohal kokkukogutud relvade ja lahingumoona ladustamine ja hävitamine.