LISA

KOONDDOKUMENT

„СТРАНДЖАНСКИ МАНОВ МЕД“ (STRANDZHANSKI MANOV MED) / „MAНОВ МЕД ОТ СТРАНДЖА“ (MANOV MED OT STRANDZHA)

ELi nr: PDO-BG-02306 – 12.4.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha)

2. Liikmesriik või kolmas riik

Bulgaaria

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.4. Muud loomsed saadused (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Strandzhanski manov med“ on mesi, mida mesilased valmistavad elusate taimeosade eritistest ja taimedest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, ühendavad teatavate endast pärit olevate ainetega, ladustavad, veetustavad ja sadestavad meekärgedesse valmima punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas. Toodet „Strandzhanski manov med“ valmistatakse teatavate putukate eritatavast mesikastest ja tammemahlast, mida mesilased koguvad.

Organoleptilised omadused

Välimus: läbipaistmatu, kergelt küütlev, haudme või muu mehaanilise massi jälgedeta ja käärimise märkideta.

Värvus: pruunist või tumepruunist mustani, roheka varjundiga. Pärast kristalliseerumist võib värvus muutuda helepruuniks või halliks.

Konsistents: tihke, voolav, poolkristalliseerunud või kristalliseerunud mass.

Maitse: kergelt hapuka või mõrkja nüansiga magus.

Lõhn: röstitud puuviljad ja karamell.

Nõuded mee koostisele

Füüsikalised ja keemilised omadused

fruktoosi- ja glükoosisisaldus vähemalt 45 g/100 g sahharoosisisaldus kuni 5 g/100 g niiskusesisaldus kuni 19 % vees lahustumatute ainete sisaldus kuni 0,1 g/100 g elektrijuhtivus üle 0,95 mS/cm vabad happed kuni 50 milliekvivalenti hapet 1 000 g kohta diastaasarv üle 12 Schade’i skaalal pärast meevõtmist hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus kuni 10 mg/kg pärast meevõtmist

Mett „Strandzhanski manov med“ eristab õiemeest peamiselt selle suur elektrijuhtivus, mis on tingitud mees sisalduvate mikrotoitainete – (kaalium (1 568–1 676 mg/kg), magneesium (149–169 mg/kg), liitium (0,11–0,33 mg/kg), mangaan (34–51 mg/kg)) – suurest sisaldusest, ning antioksüdandi fenooli (56–165 mg/kg) sisaldusest. Meele on iseloomulik kõrge meletsitoosi- (4–11 %) ja erloositase. Veel üks eripära on kvertsitooli ja kestoosi sisaldus. „Strandzhanski manov med“ sisaldab ka mesikaste elemente, nimelt seeneeoseid, koniide, seeneniidistikku jne, mis on spetsiifilise valmistamis- ja kogumisprotsessi tulemus.

Õietolmu omadused

„Strandzhanski manov med“ on mitmekesise botaanilise päritoluga õietolmu sisaldav lehemesi. Strandža arvukate taimeliikide hulka kuuluvad Trifolium (valge ristik), Vicia (suvivikk), Lotus (Lotus corniculatus), Tilia (pärn), Echium (sugukond Boraginaceae), Rubus, Matricaria (sugukond Asteraceae), Daucus (Umbelliferae), Potentilla (Rosaceae), Paliurus, Dorycnium (sugukond Fabaceae), Brassicaceae, Clematis (Clematitis vitalba), Cistus (salveilehine kiviroosik, karvane kiviroosik), Plantago ja Chenopodiaceae.

Mee „Strandzhanski manov med“ õietolmuomadusi mõjutavad Strandža piirkonnale eriomased taimed, mida mujal Bulgaarias ei leidu. Need on: Ophrys reinholdii, Verbascum bugulifolium, Teucrium lamiifolium, küprose kiviroosik, Hypericum androsaemum, Stachys thracica ja Epimedium pubigerum. Mõju avaldavad ka tertsiaari reliktid – liigid, mis olid Strandža piirkonnas levinud tertsiaari ajastul –, nagu Cicer montbretii, Erica arborea, astelpihlakas, kanarbik, salveilehine kiviroosik, Hypericum calycinum jt.

Neist seitsme levila piirdub Euroopas Strandža piirkonna ja Kaukaasiaga: Ilex colchica, Daphne pontica, kaukaasia mustikas, Rhododendron ponticum, Hartwissi tamm, Veronica turrilliana ja Quercus polycarpa.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Mee kogumise perioodil ei ole lubatud mesilasi sööta. Mesilasi võib sööta kevadel ja pärast mee kogumist enne talve, koguses, mis on vajalik varude tekkeks ja selle tagamiseks, et mesilaspere talve üle elab. Mesilasperedele võib sööta suhkrut, suhkrukooki ja suhkrusiirupit. Mesilastele võib sööta ka nende enda valmistatud mett. Tootjad peavad tagama, et talvevarud ei satuks mee („Strandzhanski manov med“) ülejäägi sisse.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Mett „Strandzhanski manov med“ saadakse Strandža mäemassiivi tammemetsade mesilatest (peamiselt paiksetest), mis peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas. Mett „Strandzhanski manov med“ kogutakse juunis, juulis ja augustis. Mesilaspered peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas kogu aasta jooksul.

Mett „Strandzhanski manov med“ toodetakse järgmiselt.

1) kaanetatud kärjekannudega raamid toimetatakse käitlemiskohta;

2) vahast kannukaaned eemaldatakse ja kärjeraame vurritatakse tsentrifuugis;

3) mesi filtreeritakse ja kallatakse ladustamiseks mahutitesse;

4) küpse meega mahutid toimetatakse ladustamispaika.

Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, et tagada toote kvaliteet ja selle täielik jälgitavus.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote kvaliteedi ja täieliku jälgitavuse tagamiseks pakendatakse mesi punktis 4 osutatud geograafilises piirkonnas. Pakendi kaal ei tohi ületada 1 500 g.

Selleks et tagada lehemee „Strandzhanski manov med“ kvaliteet ja eelkõige säilitada selle organoleptilised ning füüsikalised ja keemilised omadused, peaks toote pakendamine ja märgistamine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, sest sellest väljaspool asuvasse uude kohta transportimise käigus võib toote kvaliteet temperatuuri tõustes muutuda. Kogu töötlemine peaks toimuma geograafilises piirkonnas, et vältida segamist käesoleva kaitstud päritolunimetusega hõlmamata, muud liiki meega ning kaitsta toodet võõrlõhnade imendumise eest. Toodet „Strandzhanski manov med“ ei pea pakendamise eesmärgil transportima määratletud geograafilisest piirkonnast väljapoole, kuna äärmiselt oluline on kaitsta seda hügroskoopset toodet niiskuse eest, mis halvendab lehemee organoleptilisi ning füüsikalisi ja keemilisi omadusi.

Mett „Strandzhanski manov med“ ei ole lubatud müüa lahtiselt.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Mett „Strandzhanski manov med“ toodetakse järgmistes kohalikes omavalitsusüksustes: Sozopol, Primorsko, Tsarevo, Malko Tarnovo ja Sredets.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Geograafiline piirkond hõlmab Strandža mäemassiivi ja on niiske kontinentaalse või merelise kliimaga. Piirkonnale on iseloomulikud ka mõõdukad temperatuurid, kevadel ja suvel sageli esinev udu, mis püsib mõnikord hilise hommikuni, mõõdukad temperatuurid ja suur õhuniiskus. Need tingimused soodustavad putukate poolt lehtede pinnalt kogutavate eritatud ainete lahustumist. Kerge udu aitab tagada, et mahlapiisad ei lähe raisku, sest tugevama udu korral muutuvad need piisad suuremaks ja kukuvad lehelt maha. Klimaatiliste tegurite kombinatsioon – mereline niiskus mägede lähedal ilma tugevate vihmahoogudeta ja suhteliselt soe kliima äärmuslike temperatuurideta ning mere ja tammemetsade lähedus – loob mesikaste valmistajatele, st lehetäidele (Lachnus roboris, L. pallipes, Monelliopsis caryae, Tuberculatus (Tuberculloides) querceus ja T. annulatus), Curculio Glandium’ile ja Cydia Splendana’le suurepärased tingimused.

Konkreetsed geograafilised olud, mis tulenevad mäemassiivi lähedusest kolmele suurele veekogule – Mustale, Egeuse ja Marmara merele –, ja kujunenud kliimategurid – suhteliselt suur õhuniiskus ja mõõdukad temperatuurid – ning paleontoloogiline ajalugu (jää puudumine kvaternaaris) loovad tingimused kontinendil ainulaadseteks taimeelementide kombinatsioonideks. Niiskete õhuvoogude liikumist merelt Strandža piirkonda hõlbustavad ümarad mäeharjad, sügavad jäärakud ja jõeorud. Taimestik, mis oli Euroopas laialt levinud mitu miljonit aastat tagasi tertsiaaris, on siin tänaseni säilinud.

Strandža piirkonna taimestik erineb Euroopa taimekooslustest ja sarnaneb märgatavalt Kaukaasia ja Väike-Aasia pontilise taimestikuga, kuna seal on palju tertsiaari relikte ja endeemseid liike, mida saab tuvastada õietolmuspektri analüüsiga. Strandža piirkonnas on palju kaitsealasid, looduskaitsealasid ja looduslikke elupaiku, mis tagavad mesilastele ja mesindusele soodsa keskkonna. Strandžat peetakse üheks ELi viiest prioriteetsest keskkonnakaitsealast ja see kuulub üleeuroopalisse ökoloogilisse võrgustikku Natura 2000. Piirkonnas on ülekaalus tamme- ja pöögimetsad ning suurem osa tammemetsi koosneb sellistest liikidest nagu Quercus petraea (kivitamm – 47,8 %) ja Q. frainetto (ungari tamm – 41,8 %), mis pakuvad toitu mesikastet eritavatele lehetäidele ja kärsaklastele.

Väheviljakad mullad – punakaspruunid metsamullad ja kollased leetmullad – ja tööstustegevuse puudumine piiravad põllumajanduskultuuride kasvatamist (nende õitsemine võiks mee kvaliteeti negatiivselt mõjutada).

5.2. Inimtegurid

Mesindus on Strandža piirkonnas alati olnud levinud tegevus. See on iidne elatusviis, mida tõendavad seniajani kasutatavad vitstest punutud ja puupakust mesipuud, mis on valmistatud 19. sajandi lõpus. Üksnes lehemee tootmise tagamiseks teostavad mesinikud järgmisi tootmisetappe:

I etapp

Mesilased koguvad mesikastet, peamiselt heitlehistest tammemetsadest, ja töötlevad seda, et valmistada küpset mett „Strandzhanski manov med“. Peakorje ajal paigaldatakse haudmekasti peale meekorpused, et võimaldada mee ülejäägi eraldamist.

II etapp

Kui kärjes olev mesi on piisavalt küps, võetakse kärg tarust välja ja viiakse vurritamiskohta.

Pärast vurritamist mesi filtreeritakse, homogeniseeritakse ja selitatakse selitusnõudes vähemalt 24 tundi.

III etapp

Mett hoitakse toiduainete hoidmiseks ettenähtud anumates. Dekanteerimine, pakendamine ja märgistamine toimuvad puhastes ja sobivates ruumides. Kristalliseerunud mett vedeldatakse soojendamisega kuni 42 °C-ni, mille mesi saavutab tarus meevõtmise ajal. Sellel temperatuuril säilib diastaatiline aktiivsus.

5.3. Toote eripära

Mee „Strandzhanski manov med“ ainulaadsus tuleneb peamiselt selle füüsikalistest ja keemilistest, õietolmu- ja organoleptilistest omadustest.

Üks mee „Strandzhanski manov med“ eriomadus on selle eriti suur elektrijuhtivus (see peab olema üle 0,95 mS/cm) võrreldes muu lehemeega.

Meele on iseloomulik suur diastaasarv (lehetäide ja kärsaklaste teostatud teisese töötlemise tulemusel on mees rohkem ensüüme) ja väike hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus.

Need omadused tekivad tänu ulatuslikele tammemetsadele (mis katavad piirkonnast üle 70 %), mis koos mõõdukate temperatuuride ja suure õhuniiskusega loovad tingimused suure lehestikupinna tekkeks, mis tagab lehetäidele ja kärsaklastele soodsa keskkonna. Mesilased koguvad nende eritisi ja elusate taimeosade eritisi ning muudavad need meeks.

Mee „Strandzhanski manov med“ õietolmuspekter, sealhulgas ainult Strandža piirkonnas leiduvate taimede õietolm (vt punkt 3.2) eristab seda mujal toodetud meest, mis on iseenesest otsene tõend toote „Strandzhanski manov med“ ja Strandža mäemassiivi seose kohta. Õietolmuspektri uurimine on võimaldanud kindlaks teha geograafilised markerid – endeemsed liigid ja tertsiaari reliktid –, mille esinemine või esinemissagedus õietolmuspektris määrab kindlaks selle geograafilised piirid Strandža piirkonnas.

On eriti oluline, et mesilad asuksid kogu aasta jooksul määratletud geograafilises piirkonnas, st oleksid paiksed.

„Strandzhanski manov med“ on õiemeest märgatavalt tumedam, erilise lõhna ning veidi happelise ja mõrkja maitsega.

5.4. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Strandzhanski manov med“ on mesikastet eritavate lehetäide ja kärsaklaste populatsioonide omavahelise bioökoloogilise seotuse ja tasakaalu, ulatuslike tamme- ja pöögimetsade olemasolu ning tüüpiliselt pehme kliima tulemusel tihedalt seotud oma päritolupiirkonnaga. Kohalik metsataimestik pakub mesikaste eritajatele toitu ja Strandža piirkonna eriline pehme kliima (piisav õhuniiskus, mõõdukad temperatuurid, kevadised ja suvised udud) soodustavad mesikaste eritamist ja selle kogumist mesilaste poolt. Strandža piirkonnas korjavad mesilased juunis, juulis ja augustis peamiselt tamme mesikastet. Mesikaste korjeperioodil Strandžas ei ole muid rohkelt nektarit eritavaid taimi, näiteks akaatsiaid või pärni, mis õitseksid ja põhjustaksid õiemee segunemist lehemeega. Mesilaste toiduks oleva mesikaste koostisest tuleneb selle mee suurem mikrotoitainete ja antioksüdantide sisaldus võrreldes õiemeega. Intensiivne värvus ning kergelt happeline ja mõrkjas maitse on tingitud mesikastes leiduvast mikrofloorast ja selle korjeajast.

Strandža loodusliku ala kaitsestaatus välistab intensiivse põllumajanduse ja tagab toote puhtuse. Strandža piirkonna fütogeograafia on Euroopas ainulaadne. Mee „Strandzhanski manov med“ õietolmuspektrit eristab Strandža piirkonnale tüüpiliste või ainult seal leiduvate taimede õietolm. Endeemsed pontilised liigid, mida leidub ainult Musta mere lõunakaldal Strandža, Pontose ja Kaukaasia vahel, on Rhododendron ponticum, Daphne pontica ja Ilex colchica, mis annavad mee „Strandzhanski manov med“ õietolmu omadustesse oma panuse. See ainulaadne taimestik mõjutab ka mee organoleptilisi omadusi ja lõhna, kinnitades keskkonna ja toote looduslikku seost.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/zayavlenie-za-znp-strandzhanski-manov-medmanov-med-ot-strandzha/