ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

22. juunil 2018 andis eurorühm poliitilise nõusoleku rakendada täiendavaid meetmeid võla jätkusuutlikkuse tagamiseks. Kreeka valitsemissektori võlg on väga suur: 2017. aastal võrdus see 178,6 %ga SKPst. Kreeka on juba saanud oma Euroopa partneritelt soodsatel tingimustel heldekäelist rahalist abi ning 2012. aastal ja uuesti 2017. aastal Euroopa stabiilsusmehhanismiga võeti vastu erimeetmed selleks, et viia võlg jätkusuutlikumale alusele. Võla jätkusuutlikkuse analüüs, mille komisjon koostas 2018. aasta juunis koostöös Euroopa Keskpanga ja Euroopa stabiilsusmehhanismiga, näitas, et täiendavate meetmete puudumisel esineb märkimisväärne risk võla jätkusuutlikkusele, kuna prognoositi, et Kreeka brutorahastamisvajadus tõuseb pikemas perspektiivis üle 20 % sisemajanduse koguproduktist, see tähendab üle eurorühma kehtestatud künnise, millest alates hinnatakse võla jätkusuutlikkust ohustavaid riske. Selle alusel leppis eurorühm 22. juunil 2018 kokku meetmetes, mille hulka kuulub kaalutud keskmise tähtaja pikendamine täiendava 10 aasta võrra ning intressi- ja amortisatsioonimaksete edasilükkamine täiendava 10 aasta võtta, samuti muude võlameetmete rakendamine. Need meetmed koos 15 000 miljoni euro suuruse väljamaksega, mille kaudu sularahapuhver katab prognooside kohaselt riigi vajadused laenuvahendite järele umbes 22 kuu kestel pärast programmi lõppu, on komisjoni lähtestsenaariumi prognoosi kohaselt küllaldased selleks, et tagada võla jätkusuutlikkus ja see, et brutorahastamisvajadus jääb kuni 2060. aastani alla 20 % sisemajanduse koguproduktist. Ebasoodsa stsenaariumi kohaselt avaldaksid eurorühmas kokku lepitud keskpika tähtajaga meetmed teatava aja jooksul positiivset mõju võla jätkusuutlikkusele ning tagaksid, et brutorahastamisvajaduse suhtarv jääb kuni 2036. aastani allapoole kokkulepitud künnist. Tingimusel et kinni peetakse Euroopa Liidu finantsraamistikust, soostus Eurorühm vaagima pärast Euroopa finantsstabiilsusvahendi tähtajapikenduse lõppu 2032. aastal uuesti, kas kokkulepitud brutorahastamisvajaduse sihttasemetest kinnipidamiseks on vaja täiendavaid võlameetmeid, ja võtma vajadusel asjakohaseid meetmeid.
(4)

Erandina eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetest sätestab suunise EKP/2014/31 artikkel 8 lõige 2, et eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve ei kohaldata turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerivad või täielikult tagavad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kes on Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all, v.a juhul, kui EKP nõukogu otsustab, et asjaomane liikmesriik ei täida finantstoe ja/või makromajandusliku programmi tingimusi.
(8)

Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikega 1 peavad liikmesriigid esitama heite ja muude saastevormide representatiivsed andmed. Tarbetu halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid teatama, kus on tehtud heiteseireandmed kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 24 lõike 3 punktile b, ning samuti teatama seose Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006 (3) alusel teatatud heiteandmetega. Kõnealuse määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama iga-aastased andmed, milles käsitletakse muu hulgas jäätmete ülekannet väljapoole tegevuskohta ning selliste saasteainete heidet õhku, vette ja pinnasesse, mis on kantud kõnealuse määruse II lisasse, mis hõlmab kõiki direktiivi 2010/75/EL II lisas loetletud saasteaineid. Samal ajal on kõik direktiivi 2010/75/EL kohaldamisalasse kuuluvad „käitised“ seotud kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvate „objektidega“ või on nendega samad. Seepärast on määruse (EÜ) nr 166/2006 alusel esitatud andmed „heidete ja muude saastevormide representatiivsed andmed“ direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõike 1 tähenduses.
(2)

Oma lõpparuandes, (2) mis võeti vastu 18. mail 2018, esitas komisjoni kõrgetasemeline radikaliseerumise vastu võitlemise töörühm mitu konkreetset soovitust, et aidata töötada välja ja rakendada sihtotstarbelisemaid ja tulemuslikumaid meetmeid radikaliseerumise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks liidu ja liikmesriikide tasandil. Soovitused hõlmavad näiteks liidu koostöömehhanismi loomist, et tagada suurem koordineerimine poliitikakujundajate, praktikute ja teadlaste vahel, tihedam koostöö mitmesuguste liidu algatuste vahel ja liikmesriikide suurem kaasamine nõustamisse selliste liidu tasandi meetmete strateegiliste prioriteetide asjus, mille eesmärk on toetada liikmesriikide jõupingutusi terrorismi ja vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks.
2)

Meetodi on valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlabor ja see on avaldatud veebisaidil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/StatusOfDossiers.aspx
(103)

Komisjon märgib, et lisakokkulepe nr 1 ning FLG ja AMSi vaheline 2010. aasta turundusteenuste kokkulepe allkirjastati samal kuupäeval ja nende kokkulepete kestus on sama. AMS on 100 % ulatuses Ryanairi tütarettevõtja ja selle eesotsas on Ryanairi juhtivtöötajad. Seepärast leiab komisjon, et Ryanairi ja AMSi näol on tegemist ühe ja sama majandusüksusega selles tähenduses, et AMS tegutseb Ryanairi huvides ja tema kontrolli all ning et AMSi toodetud kasum on suunatud Ryanairile dividendide või äriühingu väärtuse suurenemise teel. Komisjon leiab seega, et lisakokkulepe nr 1 ja 2010. aasta turundusteenuste kokkulepe on sõlmitud samade poolte vahel. Pealegi on 2010. aasta turundusteenuste kokkuleppes sätestatud, et see põhineb Ryanairi võetud kohustusel käitada lennuliine Lübeckist/Lübeckisse. Seetõttu on komisjon seisukohal, et lisakokkulepe nr 1 ja 2010. aasta turundusteenuste kokkulepe on sama äritehingu osad. Pelk asjaolu, et FLG sõlmis turundusteenuste kokkuleppe AMSi ja mitte Ryanairiga, ei takista kohaldada lähenemisviisi, mille kohaselt turundusteenuste kokkulepet ja sellega samaaegselt sõlmitud lennujaamateenuste kokkulepet käsitatakse ühe ja sama tehinguna.
(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (3) on sätestatud, et mere bioloogiliste ressursside ja merekeskkonna säästva kasutamise, majandamise ning kaitse tagamiseks arendab liit kalandusalaseid välissuhteid kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustuste ja poliitikaeesmärkidega ning kõnealuse määruse artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega. Kokkulepe on nende eesmärkidega kooskõlas.
a)

Praegune konflikt Jeemenis on põhjustanud ulatusliku humanitaarkriisi ning selle tagajärjel vajab abi ligikaudu 75 % elanikkonnast (22,2 miljonit inimest). Jeemenisse suunduva kaubandusliku impordi takistused on tekitanud tõsise põhikaupade puuduse ning kättesaadavate kaupade hinna järsu tõusu, samuti on suurenenud musta turu ja smugeldajate võrgustike osakaal. Jeemenis valitseva kohutava humanitaarolukorraga tegelemiseks on oluline jätkata regulaarseid kaubavooge riiki. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2216 (2015) antakse ÜRO liikmesriikidele volitused võtta vajalikke meetmeid, et hoida ära relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja ülal nimetatuile mõeldud varuosade otsene või kaudne tarnimine, müümine või üleandmine kõnealuse resolutsiooni kohaselt asutatud komitee poolt kindlaks määratud isikutele või üksustele liikmesriikide territooriumilt või nende territooriumide kaudu või liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades. Selleks et hõlbustada kaupade takistamatut jõudmist Jeemenisse, palus Jeemeni valitsus ÜRO-l osutada järelevalve- ja inspekteerimisteenust, millega tagatakse, et Jeemeni territoriaalvetesse sisenevad kaubalastid on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2216 (2015). 2015. aasta detsembris paluti ÜRO projektiteenuste bürool (UNOPS) rakendada ja hallata mehhanismi, mille abil tehakse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (UN OCHA), Jeemeni valitsuse ja asjaomaste ÜRO liikmesriikide nimel järelevalve- ja inspekteerimisteenuste ülevaatust, et hõlbustada takistamatut kaubavoogu Jeemeni nendele aladele, mis ei ole Jeemeni valitsuse kontrolli all. ÜRO kontrolli- ja inspekteerimismehhanism (UNVIM) hakkas toimima 5. mail 2016. Pärast koalitsiooni poolt 2017. aasta novembris kehtestatud piiranguid Põhja-Jeemenisse suunduvatele laevadele pidas UNVIM arutelusid doonorite ja välispartneritega, samuti koalitsiooniga. Ettepanekus pikendada UNVIMi volitusi 2018. aasta aprillist kuni 2019. aasta märtsini võeti arvesse nimetatud arutelusid seoses mehhanismi suutlikkuse tugevdamisega, kaubalaevade pardal toimuva relvade salakaubaveoga seonduvate murede leevendamisega ning kaubalaevade puhul esinevate hilinemiste vähendamisega. UNVIM tegutseb praegu Djiboutis, kus töötab 4 järelevalveametnikku, 4 inspekteerijat, 4 pommikoera rühma, 13 juhtivat/tehnilist töötajat ja kuni 7 Ühendkuningriigi lähetatud töötajat, ning Jiddahis (Saudi Araabia Kuningriik), kus töötab 2 järelevalveametnikku. Käimas on arutelud UNVIMi järelevalvetegevuse laiendamise üle sadamas King Abdullah Port (Saudi Araabia Kuningriik), samuti Salalahi ja Sohari (Omaan) ning Dubai (Araabia Ühendemiraadid) sadamates.
(2)

Kavandatava kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „Puuris hoidmine põhjustab igal aastal kannatusi lugematutele põllumajandusloomadele. See on julm ja ebavajalik, kuna kasutada saab ka puurivabu süsteeme, mille puhul loomade elutingimused on paremad. Seepärast kutsume komisjoni üles esitama õigusloomeettepanekut järgmiste loomapidamisviiside keelustamiseks: munakanade, küülikute, noorkanade, aretusbroilerite, aretusmunakanade, vuttide, partide ja hanede puurid; emiste poegimislatrid; emiste individuaalsulud (riikides, kus need ei ole veel keelatud); vasikate üksikaedikud (riikides, kus need ei ole veel keelatud).“
(3)

Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 143 on sätestatud toimkonna koosseis, selle esimehe ametisse nimetamise kord ja see, kuidas käsitletakse huvide konflikte. Sellega on ette nähtud, et toimkonna töökorra võtab vastu komisjon ja et toimkonda abistab komisjoni juures asuv alaline sekretariaat.
(6)

See, et liit taastub majanduskriisist, on toeks positiivsetele tööturutrendidele, kuid liikmesriikide vahel ja liikmesriikides on endiselt suuri probleeme ja erinevusi majandus- ja sotsiaalvaldkonna tulemustes. Kriis tõi selgelt esile liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Praegu on peamine ülesanne soodustada liidus tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning töökohtade loomist. Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tõhusaid poliitilisi meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega ja liidu sätetega majandusjuhtimise kohta. Sellised pakkumist ja nõudlust ühendavad poliitilised meetmed peaksid muu hulgas elavdama investeeringuid, kinnitama õiges järjekorras struktuurireformide (millega suurendatakse tootlikkust, elavdatakse majanduskasvu, sotsiaalset ühtekuuluvust ja majanduslikku vastupanuvõimet kriisidele) elluviimise kohustust ning täitma eelarvepoliitilisi kohustusi, võttes samal ajal arvesse tööhõivealast ja sotsiaalset mõju.
Kliima. Monzingeni ümbrus on Nahe jõe viinamarjakasvatuspiirkonna üks jahedamaid alasid. Olulisem on aga see, et Monzinger Niederbergi piirkonna asetus päikese suhtes on optimaalne, ning seetõttu tõuseb temperatuur päeval väga kiiresti. Piirkonda mõjutavad tugevasti ka soojad õhuvoolud, mis päikeselistel päevadel orust tõusevad ja mulla temperatuuri veelgi tõstavad. Mõni kilomeeter kaugemal põhjas asub Soonwaldi mets. Öösel on see looduslik jaheduse allikas. Kuna piirkonna parimad viinamarjakasvatusalad ei puutu öiste külmade õhuvooludega otseselt kokku, siis toimub jahtumine aeglaselt. Piirkond saab umbes 1 900 tundi päikesepaistet aastas. Keskmine päevane temperatuur on 10 °C. Erinevus päevaste ja öiste temperatuuride vahel on oluliselt suurem kui Nahe viinamarjakasvatuspiirkonna idaosas. Tänu suhteliselt jahedale kliimale on Niederberg Monzingeri piirkonna veinid tavaliselt õrnemad kui Nahe allavoolu asuvate soojemate veinivalmistamispiirkondade veinid.

Aasta keskmine sademete hulk on 570 mm ning 60 % sellest sajab maha kasvuperioodil.

Suhteliselt väike aastane sademete hulk ja kivine pinnas, mille veekogumisvõime on väga piiratud, tagavad, et tavaliselt on Niederberg Monzingeri piirkonna viinamarjad väikeseviljalised. Viinamarjad on seepärast rikkalikuma aroomiga, mis kajastub ka veinis.
b)

taimed on vähemalt kaks ekspordile vahetult eelnenud aastat või alla kahe aasta vanuste taimede puhul kogu oma eluaja jooksul kasvanud tootmiskohas, mis on vastavalt rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele tunnistatud määratletud organismist vabaks ning mille puhul on täidetud järgmised tingimused: i) selle on registreerinud ja selle üle teostab järelevalvet päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon; ii) seal on igal aastal selleks sobival ajal toimunud vähemalt kaks põhjalikku ametlikku kontrolli määratletud organismi esinemise kindlakstegemiseks ning määratletud organismi esinemise tunnuseid ei ole leitud; iii) see on füüsiliselt täielikult kaitstud nimetatud organismi sissetoomise eest või seal tehakse asjakohast ennetavat tõrjet ning seda ümbritseb vähemalt 4 km raadiusega puhvervöönd, kus tehakse igal aastal sobival ajal ametlikku seiret määratletud organismi või selle esinemistunnuste tuvastamiseks; iv) määratletud organismi või selle esinemistunnuste tuvastamise korral on viivitamata võetud tõrjemeetmed, et taastada puhvervööndi kahjurivaba staatus; v) taimesaadetisi on vahetult enne eksporti põhjalikult ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks määratletud organismi esinemine, eelkõige taimede tüvedel ja okstel. Sellise kontrollimisega on kaasnenud plaaniline purustav proovivõtmine. Saadetiste puhul, mis sisaldavad taimi, mis on pärit tootmiskohast, mis asus taimede tootmise ajal sellises puhvervööndis, kus leiti määratletud organismi või selle esinemise tunnuseid, on tehtud plaaniline purustav proovivõtmine järgmises tabelis märgitud mahus: Taimede arv partiis Võetava proovi suurus (tükeldatavate taimede arv) 1 – 4 500 10 % partiist > 4 500 450
(157)

Eelkirjeldatud olukorras on võimalik väiksem tõenäosus, et riigil tuleb avalik-õiguslikele üksustele võlad tagasi maksta pärast seda, kui uus võlg on määratletud eelnevalt mahaarvatavana, mis on kõnealusest regulatiivmeetmest tulenev kõrvalmõju. Kõnealuse õigusakti muutmise peamine eesmärk ja mõju ei olnud loobuda võlast, mis Ilva võlgnes riigile, ning seeläbi eelistada Ilvat. Lisaks, nagu märkisid Itaalia ametiasutused, saab eelneva mahaarvatavuse määrata laenudele ka üldise maksejõuetusseaduse alusel (põhjendus 92) ning on olemas empiirilised tõendid selliste laenude ulatuslikuma kasutamise kohta Itaalias, mis on antud maksejõuetutele ettevõtjatele ja lõpetatakse kohtuliku järelevalve all tehtud võlakokkulepetega, pärast 2010. aasta reforme, mis suurendas eelnevalt mahaarvatavate laenude ulatust (67). Nagu kohus kinnitas, regulatiivmeetmetest tulenev kaudne negatiivne mõju riigi tuludele ei kujuta endast riigi ressursside ülekandmist, kui see on meetme lahutamatu omadus (68). Seega, kuna riigilaenude võimalik negatiivne mõju Ilvale on maksejõuetusmenetluse eelnevalt mahaarvatava laenurežiimi lahutamatu omadus Itaalias, ei saa see olla vahend teatud eelise andmiseks riigi ressurssidest Ilvale.
(5)

Ungari väidab, et seda süsteemi on raske kohaldada. Muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamist on raske täpselt määratleda ja isegi kui see on võimalik, on selline mehhanism tihti koormav.
(5)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse sätte alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et julgustada sadamaoperaatoreid tegema vajalikke investeeringuid, tuleks luba anda kuueks aastaks, tingimusel et sellele kohaldatakse üldsätteid, mis võidakse vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 113 kohaselt ning mida hakatakse kohaldama enne loa eeldatava kehtivusaja möödumist.
(5)

Muudatusettepanekud võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (1). Kõnealuses direktiivis on sätestatud liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel toimuva ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedu nõuded, viidates ADRile, rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) C liites esitatud ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjadele (RID) ja ADNile. Direktiivi 2008/68/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või ADNi tingimustele, kui nimetatud direktiivi lisades ei ole sätestatud teisiti. Komisjonil on direktiivi 2008/68/EÜ artikli 8 kohaselt õigus kohandada nimetatud direktiivi lisasid teaduse ja tehnika arenguga, et võtta eelkõige arvesse ADRi, RIDi ja ADNi muudatusi.
(6)

Liikmesriigid võivad süsteemi riikliku arhitektuuri üksikasjad ise kindlaks määrata ja otsustada, kas ebMS AS4 protokolli alusel EESSI kaudu vahetatavate sõnumite lõpp-punktiks on juhtumeid menetleva asutuse riiklik rakendusprogramm (National Application) või paigutatakse protokolli lõpp-punkt riiklikku digiväravasse (National Gateway) või riikliku rakendusprogrammi nimel tegutseb intelligentse marsruutimise teenus (Intelligent Routing Services); teisel juhul peavad sõnumid ebMS AS4 lõpp-punktist kaugemale minema, et jõuda juhtumit menetleva asutuseni. Riikide ülesanne on tagada, et sõnumid jõuavad õigeaegselt ebMS AS4 lõpp-punktist juhtumite menetlejateni.
(3)

Rootsi hindav pädev asutus teavitas komisjoni talitusi 14. veebruaril 2018 oma määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikele 2 vastavast otsusest, et tuleb teostada täielik hindamine. Kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt on täieliku hindamise jaoks ette nähtud 365-päevane ajavahemik. Kõnealuse määruse artikli 8 lõike 2 kohaselt võib taotlust hindav pädev asutus nõuda hindamise käigus vajaduse korral, et taotleja esitaks piisavad andmed hindamise teostamiseks. Sel juhul pikendatakse nimetatud 365-päevast tähtaega ajavahemiku võrra, mis ei või olla pikem kui kokku 180 päeva, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud nõutavate andmete iseloomu või erakorraliste asjaolude tõttu.
(2)

Kavandatava kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „Selleks, et ära hoida ELi vahendite kasutamisega seotud pettusi ja nende kuritarvitamist ning sellise tegevuse eest karistuste määramiseks, peaks Euroopa institutsioonidel olema õigus rakendada tõhusamat kontrolli liikmesriikides, mis ei osale Euroopa Prokuratuuri koostöös. See hõlmaks rahastamise ja hankeotsuste eelkontrolli riskantsetes valdkondades. Teeme ettepaneku, et selline süvendatud kontroll peaks hõlmama kõigi asjaolude täielikku uurimist ning samuti ELi finantshuve kahjustavate pettuste ning muu ebaseadusliku tegevuse avalikustamist.
(3)

Tsüklopropüülfentanüül on olnud liidus kättesaadav alates vähemalt 2017. aasta juunist. Seda on avastatud kuues liikmesriigis, kus seda on ajavahemikus 2017. aasta juunist 2018. aasta jaanuarini konfiskeeritud kokku 140 korral. Kuna tsüklopropüülfentanüüli esinemist regulaarselt ei kontrollita, võib arvata, et tegelikkuses esineb seda aruandluses kajastatust rohkem. Enamasti konfiskeeriti tsüklopropüülfentanüül pulbrilisel kujul, vähemal määral ka vedelal kujul ja tablettidena. Avastatud kogused on suhteliselt väikesed. Samas tuleb aga arvestada sellega, et fentanüülile omaselt on aine toime väga tugev.
(3)

Saksamaa leiab, et referentliikmesriigi poolt määratud ning biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandis määruse (EL) nr 528/2012 artikli 22 lõike 2 punkti e kohaselt esitatud toimeaine kogus vaidlusaluses tooteperes ei ole õige. Saksamaa väidab, et toimeaine lisandite väljajätmine selle aine peamise komponendi kvantitatiivse sisalduse väljendamisel on vastuolus toimeaine määratlusega, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punktis c; kõnealune määrus osutab omakorda aine määratlusele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) artikli 3 lõikes 1. Kuna määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõikes 1 esitatud määratluse kohaselt on aine looduslik või tootmismenetluse teel saadud keemiline element või selle ühendid koos püsivuse säilitamiseks vajalike ja tootmismenetlusest johtuvate lisanditega, ei tohiks Saksamaa esitatud vastuväite järgi kvantitatiivne sisaldus osutada üksnes toimeaine sisaldusele ilma lisanditeta.
(6)

Mitmeid III ja XVI lisas loetletud liidu õigusakte on pärast lepingu üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist muudetud või need on kehtetuks tunnistatud. Kõnealuseid lisasid tuleb ajakohastada, lisades neisse õigusakte, millega asjaomastes lisades loetletud meetmeid rakendatakse, muudetakse, täiendatakse või millega need asendatakse.
(2)

Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „1. Muuta kohustuslikuks päritoluriigi märkimine kõigile ELis ringlevatele töödeldud või töötlemata toitudele, kohaldamata seejuures registreeritud kaubamärkide ja geograafiliste tähiste suhtes erandeid. 2. Kui see erineb lõpptoote päritolust, on töödeldud toidu puhul kohustuslik märkida põhilise koostisosa päritolu. 3. Selleks et tagada kogu toidutarneahela läbipaistvus, tuleb parandada märgistuste sidusust, sealhulgas ühtlustada teavet tootmis- ja töötlemismeetodite kohta.
(22)

Esimese väitena Üldkohtu ees väitis äriühing Viraj, et tootmiskulude arvutamisel on tehtud ilmseid vigu ja põhjendamiskohustus on jäänud täitmata. Kohtuotsuses lükati tagasi nii teine kui ka kolmas väide, milles väideti vastavalt, et põhjusliku seose hindamisel on tehtud vigu ja et kaebus ei sisalda nõutud tõendeid.
(3)

Prantsusmaa leidis, et tema territooriumil ülekandeliinide postide töötlemisega seoses ei ole ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest täidetud ning et selliseks kasutamiseks loa andmisest keeldumine on õigustatud, et kaitsta keskkonda ning inimeste elu ja tervist, nagu on vastavalt osutatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktides a ja c. Seega teatas Prantsusmaa kõnealuse määruse artikli 37 lõike 2 kohaselt taotlejatele oma kavatsusest piirata Prantsusmaal antavate lubade tingimusi, mitte lubades toodete kasutamist ülekandeliinide postide töötlemiseks (edaspidi „piiratud kasutus“).
—

kindlaks tehtud tehnilise probleemi laad, et institutsiooni talitused saaksid kontrollida, kas see on tingitud e-Curia kättesaamatusest.
(66)

Mis puudutab tasuta pääsmete andmise tava, siis leidis Üldkohus 2014. aasta kohtuotsuses, et „tasuta pääsmete puhul on soodsamas olukorras kasiinod, kellele on ette nähtud 6-eurone sissepääsutasu, kuna nad maksavad sama suurelt sissepääsutasult (mis võrdub nulliga) riigile väiksemat maksu kui kasiinod, kellele on sissepääsutasuna ette nähtud 15 eurot.“ (48) Samas leidis ta seejärel, et kuna kasiinode sissepääsutasude süsteem Kreekas ei anna eelist kasiinodele, mis võtavad kuue euro suurust sissepääsutasu, ei saa tasuta pääsmete süsteemi käsitleda sellisena, et see suurendab selle süsteemi antud eelist (49). Ta leidis seejärel, et „kuna kasiino sissepääsutasude süsteemist ei tulene ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses eelist osas, mis puudutab müüdud pääsmeid ja milles asjaomane liikmesriik võib lubada konkreetsetel ja põhjendatud juhtudel, nagu reklaami eesmärgil või sotsiaalse kohustuse täitmiseks, tasuta pääsmete väljastamist, siis on mõistlik see, kui nimetatud liikmesriik võib kehtestada lisatingimusena nõude, et maks, mis muul juhul tuleb riigile tasuda, kuulub tasumisele ka juhul, kui pääsmed väljastatakse tasuta.“ (50) Seega Üldkohus välistas tasuta pääsmete andmise tavast tuleneva eraldi ja konkreetse eelise olemasolu (51).
(7)

Kuna ÜRO eeskirju nr 9, 63 ja 92 on hiljuti muudetud ja viidud need kooskõlla määruste (EL) nr 168/2013 ja (EL) nr 134/2014 asjakohaste tehniliste sätetega, on liidul nüüd asjakohane kohaldada ÜRO eeskirju nr 9, 63 ja 92, et pakkuda rahvusvahelisel tasandil ühiseid ühtlustatud nõudeid. Seeläbi saaksid liidu äriühingud järgida ühtainsat nõuete kogumit, mis on tunnustatud üleilmselt, eelkõige 1958. aasta muudetud kokkuleppe osaliste poolt,