Nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2001,

24. aprill 2001,

millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktiliste menetluste rakendamisvolitused jäetakse nõukogule

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 punkte 2 ja 3,

võttes arvesse Soome Vabariigi algatust, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]

ning arvestades järgmist:

(1) Diplomaatilistele ja konsulaaresindustele mõeldud ühised konsulaarjuhised viisade kohta, mis nõukogu 20. mai 1999. aasta otsuse 1999/435/EÜ (Schengeni acquis' määratlemisest, et vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjakohastele sätetele kindlaks määrata kõigi acquis'd moodustavate sätete ja otsuste õiguslik alus) [3] A lisa artiklis 1 on nimetatud viite SCH/Com-ex (99) 13 all, kehtestati eesmärgiga rakendada 14. juunil 1985 Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta sõlmitud Schengeni lepingu rakendamiseks 19. juunil 1990 Schengenis allakirjutatud konventsiooni, edaspidi "konventsioon".

(2) Teatavad ühistes konsulaarjuhistes ja nende lisades sisalduvad üksikasjalikud eeskirjad ja praktilised menetlused viisataotluste läbivaatamiseks nende liikmesriikide diplomaatilistes ja konsulaaresindustes, kes osalevad Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimise protokolli, edaspidi "protokoll", artiklis 1 osutatud tihedamas koostöös, tuleb vastu võtta ja neid tuleb korrapäraselt muuta ja ajakohastada, et need vastaksid asjaomaste konsulaarasutuste tegevusest tulenevatele nõuetele.

(3) Lisaks sellele on ühiste konsulaarjuhiste artikli 11 alusel kehtestatud käsiraamat dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa ja mis on loetletud otsuse 1999/435/EÜ A lisas viidete SCH/Com-ex (98) 56 ja SCH/Com-ex (99) 14 all. Kõnealuse käsiraamatu sätted tuleb vastu võtta ja neid tuleb korrapäraselt muuta ja ajakohastada, et nad vastaksid asjaomaste konsulaarasutuste tegevusest tulenevatele nõuetele.

(4) Lisaks sellele on dokumendi SCH/II (95) 16 näol, mis on otsuse 1999/435/EÜ A lisas loetletud viite SCH/Com-ex (99) 13 all, kehtestatud käsiraamat Schengeni viisade väljaandmise kohta kolmandates riikides, kus kõigil Schengeni riikidel ei ole oma esindust. Ka selle käsiraamatu sätted tuleb vastu võtta ja neid tuleb korrapäraselt muuta ja ajakohastada.

(5) Nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsuse 2000/645/EÜ kohaselt, millega parandati Schengeni täitevkomitee otsuses SCH/Com-ex (94) 15 rev. [4] esitatud Schengeni acquis'd, lisatakse dokument SCH/II-Vision (99) 5 (edaspidi "Schengeni konsultatsioonivõrk (tehnilised näitajad)"), mis muu hulgas sätestab põhimõtteid, mille kohaselt rakendatakse konventsiooni artikli 17 lõikes 2 osutatud keskasutuste vahel viisade väljaandmise küsimustes elektroonilist konsultatsioonimenetlust, Schengeni täitevkomitee otsusele SCH/Com-ex (94) 15 rev. Samuti on vaja vastu võtta Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehniliste näitajate) sätted ja neid tuleb korrapäraselt muuta ja ajakohastada.

(6) Mitmesugused konventsiooni II jaotise 3. peatüki sätted, eelkõige selle artikkel 17, ning ühiste konsulaarjuhiste sätted näevad ette, et rakendusotsused võtab vastu enne 1. maid 1999 vastu võetud Schengeni kokkulepetega moodustatud täitevkomitee, mille asemele on protokolli artikli 2 alusel asunud nõukogu. Vastavalt protokolli artiklile 1 peab koostöö Schengeni acquis' kontekstis toimuma Euroopa Liidu institutsioonilises ja õiguslikus raamistikus ning Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu asjakohaseid sätteid arvesse võttes.

(7) Seetõttu on kohane sätestada ühenduse õigusaktiga kord, mille kohaselt selliseid rakendusotsuseid tuleks teha.

(8) Kuna liikmesriikidel on viisapoliitika väljatöötamisel suurenenud osa, mis peegeldab selle valdkonna tundlikkust ja seda eelkõige poliitiliste suhete alal kolmandate riikidega, jätab nõukogu endale õiguse asutamislepingu artikli 67 lõikes 1 osutatud viieaastase üleminekuperioodi jooksul ühehäälselt vastu võtta, muuta ja ajakohastada eespool osutatud üksikasjalikke eeskirju ja praktilisi menetlusi, kuni nõukogu on üle vaadanud tingimused, mille alusel sellised rakendusvolitused antakse pärast nimetatud üleminekuperioodi lõppu komisjonile.

(9) Mõned kõnealustest eeskirjadest ja menetlustest nõuavad konfidentsiaalsusrežiimi, et hoida ära kuritarvituste ohtu.

(10) Samuti on vaja ette näha kord, mille kohaselt nõukogu ja komisjoni liikmetele teatatakse viivitamata kõikidest muudatustest käsiraamatus dokumentide kohta, kuhu võib kinnitada viisa, käsiraamatus Schengeni viisade väljaandmise kohta kolmandates riikides, kus kõikidel Schengeni riikidel ei ole oma esindust, Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehniliste näitajate) 6. ja 9. lisas ning ühiste konsulaarjuhiste neis lisades, mis koosnevad täielikult või osaliselt faktiloenditest, mille iga liikmesriik peab esitama vastavalt eeskirjadele, mida ta antud hetkel kohaldab, ning mida seetõttu ei saa nõukogu õigusaktiga vastu võtta, muuta ega ajakohastada.

(11) Neid ühiste konsulaarjuhiste ja selle lisade elemente, mis ei kuulu muutmisele kummagi käesolevas määruses ette nähtud menetlusega, tuleks muuta vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätetele ning eelkõige vastavalt selle artikli 62 punktidele 2 ja 3 ning artiklile 67.

(12) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva õigusakti vastuvõtmisel ning seetõttu seda tema suhtes ei kohaldata. Arvestades tõsiasja, et käesolev määrus on õigusakt, mis peab Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätete alusel põhinema Schengeni acquis'l, kohaldatakse eespool nimetatud protokolli artiklit 5,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Nõukogu muudab vajaduse korral ühe liikme algatusel või komisjoni ettepanekul ühehäälselt ühiste konsulaarjuhiste II, III, V, VI, VII ja VIII osa ning selle 2. lisa (välja arvatud B loendit ning viisanõuet nende A loendis nimetatud riikide suhtes, kelle puhul eelnevad konsultatsioonid ei ole vajalikud) ning 3. lisa I ja III osa, samuti 6., 10., 11., 12., 13., 14. ja 15. lisa.

2. Nõukogu muudab vajaduse korral ühe liikme algatusel või komisjoni ettepanekul ühehäälselt Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehniliste näitajate) sissejuhatust ning I, II ja III osa, samuti selle 2., 2 A., 3., 4., 5., 7 ja 8. lisa.

3. Niivõrd kui need muudatused käsitlevad konfidentsiaalseid sätteid ja menetlusi, avaldatakse neis sisalduv teave üksnes liikmesriikide poolt määratud asutustele ja iga liikmesriigi poolt või Euroopa ühenduste institutsioonide poolt nõuetekohaselt volitatud isikutele või muudele isikutele, kel on sellisele teabele juurdepääsu õigus.

Artikkel 2

1. Kõik liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretärile muudatused, mida nad soovivad teha ühiste konsulaarjuhiste 1. lisa III osas, 2. lisa A loendis (välja arvatud viisanõuded nende kõnealuses loendis nimetatud riikide suhtes, kelle puhul on vajalikud eelkonsultatsioonid), 2. lisa B loendis, 3. lisa II osas ning 4., 5., 7. ja 9. lisas, käsiraamatus dokumentide kohta, kuhu võib kinnitada viisa, käsiraamatus Schengeni viisade väljaandmise kohta kolmandates riikides, kus kõigil Schengeni riikidel ei ole oma esindust, ning Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehniliste näitajate) 6. ja 9. lisas.

2. Kõik liikmesriigid, kes soovivad teha muudatusi ühiste konsulaarjuhiste 4., 5B., 5C., 7. või 9. lisas, esitavad kõigepealt muudatusettepaneku teistele liikmesriikidele ja annavad neile võimaluse ettepaneku kohta oma märkusi teha.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaselt tehtud muudatused loetakse jõustuvaks kuupäevast, mil peasekretär edastab need muudatused nõukogu liikmetele ja komisjonile.

Artikkel 3

Nõukogu peasekretariaat vastutab ühiste konsulaarjuhiste ja selle lisade, selliste dokumentide käsiraamatu, kuhu võib kinnitada viisa, käsiraamatu Schengeni viisade väljaandmise kohta kolmandates riikides, kus kõigil Schengeni riikidel ei ole oma esindust, ning Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehniliste näitajate) muudetud redaktsioonide ettevalmistamise eest, et inkorporeerida sinna artiklite 1 ja 2 alusel tehtud muudatused. Ta edastab need redaktsioonid liikmesriikidele vastavalt vajadusele.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ning liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Luxembourg, 24. aprill 2001

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Winberg

[1] EÜT C 164, 14.6.2000, lk 7.

[2] Arvamus esitatud 13. märtsil 2001 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[3] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 1.

[4] EÜT L 272, 25.10.2000, lk 24.

--------------------------------------------------