(18)

Komisjon märkis oma otsuses algatada kõnealuses juhtumis ametlik uurimismenetlus, et tal on kahtlus, kas abi on kokkusobiv ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 3 ja regionaalabi suunistele (9) (edaspidi „RAG 1998”) järgmistel põhjustel: — Esiteks selgus, et kõnealused kaks investeerimisetappi kuuluvad samasse investeerimisprojekti, sest nad moodustavad osa üldisest kavast, mille raames viiakse Taanis ja Ühendkuningriigis asuvad tootmisliinid järkjärguliselt üle. Esitatud teatises viitasid ka Slovakkia ametiasutused ise ühe investeerimisprojekti kahele etapile. „Ettevõtja Glunz&Jenseni esitatud investeerimisprojekti rakendatakse aastatel 2004–2009 kahes etapis: 2004–2006 ja 2007–2009”. Lisaks on Glunz&Jensen s.r.o. märkinud oma Slovakkia ametiasutustele esitatud maksuvabastuse vormis riigiabi taotluse 6. leheküljel, mis oli lisatud ka komisjonile saadetud teatisele, et investeerimisperiood kestab aastast 2004 kuni aastani 2008 (10) ning täiendavad investeeringukulud moodustavad üle 200 miljoni Slovakkia krooni, mis on Glunz&Jensen s.r.o. Slovakkias tehtavate investeeringute kogusumma. Eespool toodut arvestades paistis, et teatises nimetatud projekti näol oli tegu üheainsa, juba 2004. aastal alanud kõikehõlmava investeeringuprojekti teise etapiga. Võttes arvesse, et abisaaja taotluses ei eristata investeeringute kahte etappi, ei saanud komisjon välistada võimalust, et investeerimisperiood jagati kunstlikult kaheks etapiks, et abisaaja saaks abi taotleda 2006. aastal. — Teiseks esitati Slovakkia ametiasutuste andmetel 29. juunil 2006. allakirjutatud abitaotlus alles 2006. aasta novembris, s.o pärast seda, kui investeeringu esimene etapp oli alanud 2004. aastal. Seetõttu kahtles komisjon, kas abil puhul oli täidetud RAG 1998 punktis 4.2 sätestatud ergutava mõju nõue. Komisjon toonitas, et konkurentsi moonutavat või moonutada ähvardavat ning liikmesriikide vahelist kaubandust mõjutavat riigiabi saab heaks kiita vaid juhul, kui abi positiivne panus ühenduse eesmärgi saavutamisse (siin: regionaalarengusse) negatiivse mõju üles kaalub. Komisjon arvas, et 2006. aasta lõpul taotletud abi ei saanud tagasiulatuvalt põhjustada investeerimisotsust, mille tagajärjel alustati 2004. aastal töid ja 2005. aasta aprillist tootmist. — Kolmandaks tundub abisaaja oma avaldus abitaotluses kinnitavat asjaolu, et riigiabi ei olnud otsustav tegur abisaaja otsuses alustada tootmise ümberkolimist: „(Glunz&Jenseni) nõukogu otsustas 2003. aastal uurida võimalust asutada tootmisüksus madalate kuludega riigis. Eesmärk oli vähendada tootmiskulusid, luua allhankijate võrk Kesk- ja Ida-Euroopas … Glunz&Jensen võrdles oma analüüsis tütarettevõtte asukoha otsustamiseks 11 Kesk- ja Ida-Euroopa riiki … Nimetatud 11 riigi hulgast uuriti lähemalt Tšehhi Vabariiki, Slovaki Vabariiki ja Bulgaariat. Järelduses hinnati Slovaki Vabariik kõige sobivamaks, arvestades Glunz&Jenseni tegevusala ja tegurite kombinatsiooni hinnatud turgudel. (11)” — Neljandaks selgitasid Slovakkia ametiasutused, miks et abisaaja ei taotlenud abi investeeringuprojekti esimeseks etapiks. Vastavalt nende selgitustele arvas ettevõtja, et enne Slovaki Vabariigi ühinemist ELiga ei olnud maksuvabastuse vormis riigiabi jaoks vaja luba taotleda. Ettevõtja arvates tuli abitaotlus esitada alles ettevõtja esimese maksukulu aasta maksudeklaratsiooniga. Slovakkia ametiasutuste väitel tähendab see, et Glunz&Jensen s.r.o. kavatses taotleda riigiabi investeeringuprojekti rakendamise algusest peale 2004. aastal. Komisjoni arvates ei saa arvesse võtta asjaolu, et abisaaja ei tundnud nõuetekohast korda. Tuleb rõhutada, et Slovakkia tulumaksuseaduse nr 366/1999 (muudetud), artikli 35a kohast abi ei antud enne Slovakkia ühinemist automaatselt, ega tehta seda ka praegu, sest nimetatud osa ei sisalda viidet asjaomasele abikavale. Järelikult tuli ja tuleb seda laadi abist kui sihtotstarbelisest teavitada komisjoni, mida näitab umbes 40 sihtotstarbelise abi teatist, mille Slovakkia on nimetatud õiguslikul alusel nn vaheprotseduuri käigus esitanud. — Isegi kui abil oleks olnud ergutav mõju, tekiksid olulised kahtlused: RAG 1998 (2. punkt) suunistes suhtutakse negatiivselt sihtotstarbelisse abisse, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et meetme mõju piirkonnale kaalub üles konkurentsi moonutamise ja meetme mõju kaubandusele. Eelöeldut arvestades märkis komisjon järgmist: — Ehkki meede annab olulise panuse regionaalarengusse (155 otseselt ja umbes 30 kaudselt tekkivat töökohta), tundub ka selle negatiivne mõju oluline. — Abisaaja tooteturg on graafika trükieelse töötlemise seadmed, eelkõige CtP (computer-to-plate – arvutist trükiplaadile) süsteemi protsessorid. Komisjon märkis, et abi tuleb anda ettevõtjale, kelle Euroopa turuosa on umbes […] %. Glunz&Jensen lähimad Euroopa konkurendid ja nende turuosad on: Height Design […] %, Agfa (Lastra) Belgia […] %, E-graf, Itaalia […] %, Haase, Saksamaa […] % and Ovit, Itaalia […] %. Võttes arvesse abisaaja turuosa, jõudis komisjon seisukohale, et kavandataval meetmel võib olla suur mõju konkurentsile asjaomasel väga spetsiifilisel turul, kus abisaaja tegutseb. — Peale selle on projekt seotud tootmistegevuse ja seadmete ümberpaigutamisega Taanist ja Ühendkuningriigist. Seetõttu et Thetfordi tehas Ühendkuningriigis oli vaid tootmiskoht, suleti see 2006. aasta lõpus pärast tootmise ümberpaigutamist Slovakkiasse. Ettevõtja veebisaidil leiduva teabe kohaselt koondati Thetfordis 77 töötajat. Taanis asuv ettevõte hakkab tulevikus tegelema peamiselt müügi, klienditeeninduse, uurimis- ja arendustegevuse ning katsetehase käitamisega. Seega mõjutab ümberpaigutamine olulisel määral liikmesriikide vahelist kaubandust.