(2)

lisatakse järgmine B3 osa: „B3 NÕUDED KOKKUKÄIVA ÜMBERMINEKU KAITSEKONSTRUKTSIOONI KAITSEVÕIME KOHTA 5.1. Kohaldamisala Käesolevas osas sätestatakse minimaalsed kaitse- ja katsenõuded tagaossa paigaldatud kokkukäiva kaitsekonstruktsiooni kohta, mille juht tõstab seistes käsitsi üles ja/või laseb alla (kas koos osalise abisüsteemiga või ilma) ning mis lukustatakse käsi- või automaatjuhtimisega. 5.2. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: 5.2.1. „käsitsijuhtimisega kokkukäiv kaitsekonstruktsioon (ROPS)“– tagaossa paigaldatud kahepostiline kaitsekonstruktsioon, mille juht ise käsitsi üles tõstab või alla laseb (kas koos osalise abisüsteemiga või ilma); 5.2.2. „automaatselt kokkukäiv kaitsekonstruktsioon“– tagaossa paigaldatud kahepostiline kaitsekonstruktsioon, mille tõste-/langetamissüsteem on täisautomaatne; 5.2.3. „lukustussüsteem“– seade, millega lukustatakse käsi- või automaatjuhtimisega kaitsekonstruktsioon kas ülestõstetud või allalastud asendisse; 5.2.4. „käsitsemisala“– tootja määratletud ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ala ja/või kaitsekonstruktsioonile paigaldatud lisakäepide, millega juht võib teostada tõstmis-/langetamistoiminguid; 5.2.5. „käsitsemisala juurdepääsetav osa“– ala, millest juht kaitsekonstruktsiooni üles tõstmisel ja alla laskmisel kinni võtab; see ala määratakse kindlaks käsitsemisala ristlõigete geomeetrilise keskpunktina; 5.2.6. „juurdepääsetav ala“– ruum, milles seisev juht saab rakendada jõudu kaitsekonstruktsiooni ülestõstmiseks ja allalaskmiseks; 5.2.7. „muljumiskoht“– koht, kus traktori osad liiguvad üksteise või liikumatute osade suhtes nii, et see võib põhjustada inimese või tema kehaosade muljumist; 5.2.8. „rebenemiskoht“– koht, kus traktori osad liiguvad üksteise või muude osade suhtes nii, et see võib põhjustada inimese või tema kehaosade muljumise või rebenemise; 5.2.9. „seismiskoht“– koht traktori platvormil, kuhu pääseb juhtimiskoha peamise juurdepääsu kohalt ja kus on piisavalt ruumi seisvale juhile. 5.3. Käsitsijuhtimisega kokkukäiv kaitsekonstruktsioon 5.3.1. Katse eeltingimused 5.3.1.1. Käsitsemisala Käsitsijuhtimine toimub seistes ning kasutatakse ühte või mitut turvakaare käsitsemisalas asuvat käepidet. Turvakaart saab käsitseda maapinnalt või platvormil olevalt seismiskohalt (joonised 7.8a ja 7.8b). Juht saab käsitseda turvakaart paralleelselt selle trajektooriga või trajektoori ees. Lubatud on mitmejärguline protsess, mis hõlmab juhi mitut asendit ja mitut käsitsemisala. Käsitsemisala peab olema selgelt ja püsivalt tähistatud (joonis 7.9). Ala peab olema projekteeritud selliselt, et puuduksid teravad servad, nurgad ja karedad pinnad, mis võivad juhti vigastada. Ala võib asuda traktori ühel või mõlemal küljel ning moodustada turvakaare või lisakäepidemete konstruktsioonielemendi. Käsitsemisalal ei tohi turvakaare käsitsi üles tõstmine ja alla laskmine tekitada juhile rebestusi, muljumisvigastusi ega ohtu kontrollimatute liigutuste tõttu. 5.3.1.2. Juurdepääsetavad alad Kolm juurdepääsetavat ala, millel rakendatakse erinevat lubatud jõudu ja mis on määratletud horisontaaltasapinna ja traktori välisdetailidega kokku puutuvate vertikaaltasapindade suhtes, mis piiravad juhi asendit või asendimuutust (joonis 7.10). I ala: mugavalt juurdepääsetav ala II ala: ilma keha ette kallutamata juurdepääsetav ala III ala: keha ette kallutades juurdepääsetav ala Turvakaare käsitsemine selle trajektooriga paralleelselt Juhi asendit ja liikumist piiravad takistused. Need traktori osad on kindlaks määratud takistuse välisservadega külgnevate vertikaaltasapindadega. Kui juhil on vaja turvakaare käsitsijuhtimise ajal jalgu liigutada, võib ta muuta oma asendit kas turvakaare liikumissuunaga vertikaalset tasapinda mööda või üksnes eelnevaga paralleelset ühte paralleeltasapinda mööda, et takistust vältida. Üldine asendimuutus on kombinatsioon sirglõikudest, mis on paralleelsed ja risti turvakaare trajektooriga. Ristisuunaline asendimuutus on lubatud eeldusel, et juht tuleb turvakaarele lähemale. Juurdepääsetavat ala mõistetakse eri juurdepääsetavate alade kogualana (joonis 7.11). Turvakaare käsitsemine selle trajektoori ees: II ja III ala laiendusi peetakse juurdepääsetavateks aladeks vaid turvakaare käsitsemisel selle trajektoori ees (joonis 7.12). Nendes laiendustes on käsitsemiseks vastuvõetav jõud sama kui vastavalt II ja III alal. Kui juhil on vaja turvakaare käsitsijuhtimise ajal liikuda, peab saama asendit muuta ilma, et turvakaare trajektooriga paralleelsel tasapinnal oleks takistusi. Sel juhul mõistetakse juurdepääsetavat ala eri juurdepääsetavate alade kogualana. 5.3.1.3. Seismiskoht Kõik tootja deklareeritud seismiskohad platvormil peavad olema juurdepääsetavad juhtimiskoha peamise juurdepääsu kohalt ja vastama järgmistele nõuetele: — seismiseks ettenähtud kohas peab olema piisavalt ruumi juhi mõlema jala jaoks ning, pind peab olema tasane ja libisemiskindel; sõltuvalt sõiduki ehitusest võib see koosneda kahest eraldi pinnast ja selleks võivad olla ka sõiduki osad. See peab olema paigutatud nii, et juht saab nõutavat toimingut tehes säilitada tasakaalu ja see peab olema samal kõrgustasandil ± 50 mm hälbega. — Sõiduk tuleb varustada selliste käepideme(te)ga ja/või piiretega, et oleks võimalik kolme punkti kontakt. Selle nõude täitmiseks saab kasutada ka sõiduki osi. Seismiskohta peetakse piisavalt suureks, kui selle pind on ristlõikes vähemalt 400 mm küljepikkusega ruut (joonis 7.13). Alternatiivse võimalusena võib seismiskoha nõude täitmiseks ette näha piisava ruumi ühe jala jaoks tasasel pinnal ja ühe põlve jaoks istmel. 5.3.1.4. Katsetingimused Traktoril tuleb kasutada tootja soovitatud suurima läbimõõdu ja selle läbimõõdu juures väikseima ristlõikega rehve. Rehvide rõhk peab vastama tootja poolt põllutöödeks ette nähtule. Tagarattad peavad olema reguleeritud kitsaimale rööpmelaiusele; esirattad peavad olema reguleeritud samale rööpmelaiusele nii lähedale kui võimalik. Kui esirataste puhul on võimalik valida kahe erineva rööpme vahel, mis võrdselt erinevad kitsaimast tagumisest rööpmest, tuleb valida neist kahest laiem. 5.3.2. Katsemenetlus Katse eesmärk on mõõta turvakaare tõstmiseks ja langetamiseks vajaminevat jõudu. Katse viiakse läbi staatilistes tingimustes: esmast turvakaare liigutamist ei toimu. Turvakaare tõstmiseks ja langetamiseks vajamineva jõu iga mõõtmine tehakse turvakaare trajektoori puutuja suunas ja nii, et see läbib käsitsemisala ristlõikelist geomeetrilist keskpunkti. Käsitsemisala peetakse juurdepääsetavaks juhul, kui see asub juurdepääsetavates alades või juurdepääsetavate alade kogualas (joonis 7.14). Turvakaare tõstmiseks ja langetamiseks vajaminevat jõudu mõõdetakse mitmes käsitsemisala juurdepääsetava osa punktis (joonis 7.15). Esimene mõõtmine teostatakse käsitsemisala juurdepääsetava osa äärmises punktis, kus turvakaar on täiesti alla lastud asendis (punkt 1 joonisel 7.15). Teine mõõtmine tehakse punktis, kus asub punkt 1 pärast turvakaare pööramist üles, kohta, kus turvakaare trajektoori ristsirge on vertikaalne (punkt 2 joonisel 7.15). Kolmas mõõtmine teostatakse pärast seda, kui turvakaar on tõstetud käsitsemisala juurdepääsetava osa ülemisse otsa (punkt 3 joonisel 7.15). Kui kolmanda mõõtmise ajal ei ole turvakaar täiesti üleval, siis tehakse mõõtmine punktist, mis asub käsitsemisala juurdepääsetava osa kõige äärmises punktis, kui turvakaar on täielikult ülemises asendis (punkt 4 joonisel 7.15). Kui trajektoor ületab punkti 1 ja punkti 3 vahel käsitsemisala juurdepääsetava osa kõige äärmises punktis I ja II ala piiri, teostatakse selles punktis täiendav mõõtmine (joonis 7.16). Nendes punktides ei tohi suurim jõud ületada alas (I, II või III ala) vastuvõetavat jõudu. Selleks et mõõta nõutavates punktides rakendatavat jõudu, saab mõõta väärtuse kas vahetult või turvakaare tõstmiseks või langetamiseks vajaliku pöördemomendi mõõtmise kaudu. 5.3.3. Vastuvõetavuse kriteerium 5.3.3.1. Jõu suhtes kehtiv nõue Ümbermineku kaitsekonstruktsiooni käsitsemiseks vastuvõetav jõud sõltub juurdepääsetavast alast tabelis 7.2 näidatud viisil. Tabel 7.2. Lubatavad jõutasemed Ala I II III Vastuvõetav jõud (N) 100 75 50 Kui turvakaar on täielikult ülestõstetud või allalastud asendis, on lubatud suurendada vastuvõetavaid jõutasemeid kuni 25 %. Kui turvakaart käsitsetakse selle trajektoorist eespool, on vastuvõetavaid jõutasemeid lubatud suurendada kuni 25 %. Allalaskmise toimingu ajal on lubatud suurendada vastuvõetavaid jõutasemeid kuni 50 %. 5.3.3.2. Täiendavad nõuded Turvakaare käsitsi ülestõstmine ja allalaskmine ei tohi tekitada juhile rebestusi, muljumisvigastusi ega ohtu kontrollimatute liigutuste tõttu. Muljumispunkti ei peeta juhi kätele ohtlikuks, kui käsitsemisalas on turvakaare ja traktori liikumatute osade vahelised kaugused vähemalt 100 mm käte, randmete ja rusika puhul ning 25 mm sõrmede puhul (ISO 13854:1996). Ohutuid kauguseid kontrollitakse vastavalt käsitsemisviisile, mille tootja on kasutusjuhendis ette näinud. 5.4. Käsilukustussüsteem Ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülestõstetud/allalastud asendisse lukustamiseks paigaldatud seade peab olema projekteeritud järgmiselt: — seda peab saama seistes käsitseda üks juht ning see peab asuma ühel juurdepääsetavatest aladest; — olema kaitsekonstruktsioonist raskesti eemaldatav (nt lukustuspoltidena või fikseerivate poltidena küljespüsivad poldid); — peab vältima segadust seoses lukustustoiminguga (ära tuleb näidata poltide täpne asukoht); — peab vältima detailide soovimatut eemaldamist või kadumist. Kui turvakaare ülestõstetud/allalastud asendisse lukustamise seadmed on tihvtid, peab neid olema võimalik kergesti sisse-välja lükata. Kui selleks on vaja rakendada turvakaare suhtes jõudu, peab see vastama punktide 1 ja 3 või 4 nõuetele (vt punkt 5.3). Kõik muud lukustusseadmed tuleb projekteerida ergonoomiliselt, mille kohaselt ei või eriti nende kuju ega jõud põhjustada muljumis- ega rebenemisohtu. 5.5. Automaatlukustussüsteemi eelkatse Käsitsijuhtimisega kokkukäivale kaitsekonstruktsioonile paigaldatud automaatlukustussüsteemi suhtes tuleb teostada enne kaitsekonstruktsiooni tugevuse katset eelkatse. Turvakaar reguleeritakse allalastud asendist ülemisse lukustusasendisse ja tagasi. Need toimingud moodustavad ühe tsükli. Täita tuleb 500 tsüklit. Seda võib teha käsitsi või välise energiaallika abil (hüdrauliline, pneumaatiline või elektriline täiturseade). Mõlemal juhul rakendatakse jõudu tasapinna suunas, mis on paralleelne turvakaare trajektooriga ja läbib käsitsemisala. Turvakaare pöörlemissagedus on pidev ja väiksem kui 20 p/s. Pärast 500 tsüklit ei tohi ülemises asendis turvakaare suhtes rakendatud jõud olla rohkem kui 50 % lubatavast jõust (tabel 7.2). Turvakaare lahtilukustamine toimub vastavalt tootja kasutusjuhendile. Pärast 500 tsükli täitmist ei tohi lukustussüsteemi hooldada ega parandada. Märkus 1. Eelkatset võib nõuda ka automaatselt kokkukäiva ümbermineku kaitsekonstruktsiooni suhtes. Katse tuleb viia läbi enne kaitsekonstruktsiooni tugevuse katset. Märkus 2. Eelkatse võib viia läbi tootja. Sel juhul esitab tootja kontrolliasutusele sertifikaadi, milles on kinnitatud katse nõuetekohast läbiviimist ning seda, et pärast 500 tsükli läbimist ei ole lukustussüsteemi hooldatud ega reguleeritud. Kontrolliasutus kontrollib seadme töökindlust ühe tsükli jooksul, mis seisneb turvakaare tõstmises ülemisse lukustusasendisse ja tagasi alla laskmises. Joonis 7.8 a Maapinnalt Joonis 7.8 b Platvormilt Joonis 7.9 Käsitsemisala Käsitsemisala Tekst pildi Joonis 7.10 Juurdepääsetavad alad (mõõtmed millimeetrites) Juurdepääsetavad alad ülaltvaates Juurdepääsetavad alad külgvaates Maapind Tekst pildi Joonis 7.11 Juurdepääsetavate alade koguala (mõõtmed millimeetrites) Asendimuutus ühe suunamuutusega Asendimuutus suunamuutuseta Takistus Takistus Tekst pildi Joonis 7.12 Turvakaare käsitsemine selle trajektoori ees Juurdepääsetavad alad (mõõtmed millimeetrites) Tekst pildi Joonis 7.13 Seismiskoht platvormil. Joonis 7.14 Käsitsemispiirkonna juurdepääsetava osa näide Juurdepääsetavad alad Käsitsemisala trajektoor Käsitsemisala juurdepääsetav osa Joonis 7.15 Punktid, milles tuleb kontrollida jõu suhtes kehtivaid nõudeid Punkt 1 Punkt 2 Punkt 3 Punkt 4 Joonis 7.16 Täiendav punkt, milles tuleb kontrollida jõu suhtes kehtivaid nõudeid Täiendav punkt Punkt 1 Punkt 2 Punkt 3 Punkt 4 “;