ET Euroopa Liidu Teataja C 260/1

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. oktoober 2006,

Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versiooni kohta aastateks 2005-2009

(2006/C 260/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 24. jaanuari 2006. aasta arvamust Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

(1) Nõukogu vaatas 10. oktoobril 2006 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versiooni, mille Ungari edastas 1. septembril 2006 ning mis hõlmab aastaid 2005–2009. (2)

(2) Pärast põhjaliku majandusreformi kava vastuvõtmist 1990ndate keskel kasvas Ungari majandus stabiilselt ja küllaltki kiiresti ning tugev makromajanduslik poliitika ja asjakohased struktuurireformid aitasid kaasa inflatsiooni vähenemisele. Alates 2001. aastast ja eelkõige viimastel aastatel on aga märkimisväärselt suurenenud riiklikud kulud ühes maksude vähendamisega ja avaliku sektori palkade oluline tõstmine põhjustanud igal aastal eelarvepuudujäägi üle 5 % SKPst, mis on esialgselt kavandatud eelarvepuudujäägiga võrreldes kutsunud esile suure kõrvalekalde. Lisaks suurendati aasta lõpu andmeid märkimisväärselt tagantjärele peaaegu iga eelarveteatisega. Kuigi 2004. aasta mai lähenemisprogrammis kavandatud eelarvepuudujäägiks oli 4,6 % SKPst 2004. aastal, 4,1 % SKPst 2005. aastal ja 3,6 % SKPst 2006. aastal, oli eelarvepuudujääk tegelikult 2004. aastal 6,6 % SKPst, 2005. aastal 7,5 % ja valituse hinnangul on see 2006. aastal ligikaudu 10,1 %, mis on selgelt ELi kõrgeim tase (kõik arvud sisaldavad pensionireformi kulusid). Suur osa eelarvekõrvalekalletest tulenesid eelarve liiga optimistlikust planeerimisest, suurtest ülekuludest, maksude vähendamisest ja piisavate jõupingutuste puudumisest struktuursel kohandamisel. Suuresti ekspansiivse eelarvepoliitika tõttu on selle usaldusväärsus oluliselt kahjustada saanud ning see on avaldanud majandusele üha enam mõju. See on eelkõige põhjustanud maksebilansi tõsise defitsiidi, koguvälisvõla olulise suurenemise (vähem kui 20 %lt SKPst 2001. aastal ligi 30 %le SKPst 2005. aastal) ja võrreldes teiste hiljuti ühinenud liikmesriikidega palju kõrgema intressimäära.

(3) 5. juulil 2004 otsustas nõukogu, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning andis artikli 104 lõike 7 kohaselt välja esimese soovituse selle likvideerimiseks 2008. aastaks. Kõnealuse aasta olid Ungari ametiasutused eesmärgiks seadnud 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammis. Jaanuaris 2005 ning ka novembris 2005 otsustas nõukogu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole järginud ei esimest ega sellele järgnenud 8. märtsi 2005. aasta soovitust. Nõukogu võttis eelkõige arvesse olulist kõrvalekallet keskpikast kohandamiskavast, milleks täpsemalt oli kõrvalekalle eesmärgist vähendada eelarvepuudujääki 2005. ja 2006. aastal.

(4) Ungari ametiasutused esitasid 1. detsembril 2005 komisjonile ja nõukogule ajakohastatud lähenemisprogrammi, milles esitati uus kohandamiskava, jättes eesmärgiks ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimise 2008. aastaks. Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu arvamuse 2005. aasta ajakohastatud programmi kohta, milles leidis, et kulude väga suur vähendamine 7,5 %ni SKPst ei ole konkreetsete meetmetega tagatud. Nõukogu kutsus seetõttu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 3. jao artikli 9 teisele lõikele, koos muudatustega, Ungarit üles esitama võimalikult kiiresti ja hiljemalt 1. septembriks 2006 ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versiooni, milles on kindlaks määratud konkreetsed ja struktuurilised meetmed, mis on täielikult kooskõlas keskpika kohandamiskavaga.

(5) Pärast seda, kui selgus, et valitsemissektori eelarve puudujääk oli 2005. aastal 7,5 % SKPst (avaldatud 2006. aasta kevadel), teatasid Ungari ametiasutused 2006. aasta aprillis toimunud üldvalimiste järel, et eelarvepuudujääk võib parandusmeetmete puudumisel tõusta 2006. aastal 11,6 %ni SKPst (3). Eelarveseaduses ning 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis sätestatud kavandatud eelarvepuudujäägi (6,1 % SKPst) ületamine oli peaaegu täielikult tingitud ülekuludest (ligikaudu 5 % SKPst). Peamiselt ilmnesid need kesksete eelarveinstitutsioonide tegevuskulude, pensionimaksete ja tervishoiukulude valdkonnas ning kohalike omavalitsuste oodatust suuremate investeeringute tõttu seoses valimiskampaaniatega. Ligikaudu 1,5 % ulatuses SKPst oli ületamine selgitatav ühest küljest valitsussektori eelarvesse arvestatud maanteede investeeringutega (4) (1,1 % SKPst), mis algselt pidi tehtama eelarveväliselt avaliku ja erasektori vahelise partnerluse raames, ning teisest küljest kapitalirendi korras ostetud sõjalennukitega seotud kuludega (0,3 % SKPst). Kumbagi neist kuludest ei võetud algse ametliku eesmärgi juures arvesse.

(6) Järjest suureneva eelarvepuudujäägi tõttu katkestas valitsus (ametisse tagasi nimetatud 2006. aasta aprilli üldvalimistega) oma viieaastase maksude alandamise programmi, mis oleks 2010. aastaks tulusid vähendanud veel ligikaudu 3 % SKPst, ja võttis vastu eelarve parandusmeetmed. Parlament on juba vastu võtnud arvukalt parandusmeetmeid, sealhulgas kõik tulude poole parandusmeetmed. Maksude suurendamine koos tervishoiukulude, gaasi hinna subsiidiumite ja avaliku halduse kulude kohese vähendamisega ning eelarve üldreservi (0,3 % SKPst) täielik kõrvaldamine peaks valitsuse ootuste kohaselt vähendama ülemäärast eelarve puudujääki 2006. aastal 1,5 % SKPst, et saavutada uus kavandatud puudujääk 10,1 % SKPst. Kõnealused meetmed peaksid olulist mõju avaldama ka järgnevatel aastatel.

(7) Programmis esitatud makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse lähiaastatel SKP reaalkasvu langust 4,1 %lt 2006. aastal 2,2 %le 2007. aastal ja 2,6 %le 2008. aastal seoses programmis esitatud eelarve tasakaalustamise meetmetest, millest mõnda on juba rakendatud alates 2006. aasta juulist, tuleneva pärssiva mõjuga. Majanduskasv peaks kohandamiseelsele tasemele jõudma 2009. aastaks. Kõnealune areng peegeldub samuti kaudsetes tsüklilistes tingimustes, mis osutavad sellele, et 2007. ja 2008. aastal on SKP lõhe negatiivne ja et SKP saavutab oma potentsiaalse taseme uuesti 2009. aastaks. Selline makromajanduslik stsenaarium näib olemasoleva teabe põhjal ja komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosi piiramata üldjoontes usutav, kuigi 2009. aasta suhtes näib see mõnevõrra optimistlik. Programmis eeldatav väliskaubandusbilansi märkimisväärne paranemine näib eelarve tasakaalustamise meetmetest tuleneva nii otsese kui ka kaudse mõju seisukohast usutav. Eelkõige oodatakse jooksevkonto defitsiidi langust ligi 8 %lt SKPst 2006. aastal vähem kui 4 %le SKPst 2009. aastal. Inflatsioon tõuseb prognoosi kohaselt pärast 2006. aasta 3,5 % kõrgeimale ehk 6,2 % tasemele 2007. aastal ning langeb 2009. aastaks 3 %le. Prognoositavat suundumust võib seletada 2006. aasta suvel otsustatud käibemaksu tõstmisega ning hinnatoetuste vähendamisega. Siiski näib, et vaatamata majanduskasvu aeglustumisest tulenevale leevendavale mõjule, peetakse inflatsiooni taset kogu programmi jooksul liiga madalaks.

(8) Programmi eesmärk on ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimine 2009. aastaks. Seda on võimalik saavutada järsu ja programmi algaastatele suunatud eelarvepuudujäägi vähendamisega 6,9 protsendipunkti võrra SKPst kolme aasta jooksul, alustades 2006. aastal kõrgelt tasemelt — 10,1 % SKPst — ning jõudes 3,2 %le SKPst 2009. aastal. Esmase tasakaalu paranemine aja jooksul peaks toimuma samas rütmis. Programmis tunnistatakse, et kavandatud eelarvepuudujääk 3,2 % SKPst 2009. aastal ületaks endiselt asutamislepingus täpsustatud läve 3 % SKPst, kuid kinnitatakse, et nõukogu ja komisjon võiksid Ungari ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist kaaludes osaliselt arvesse võtta pensionireformi netokulu, kooskõlas läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu paktiga (5). Eelarvepuudujääk peaks juba 2007. aastal vähenema ligi poole võrra. Nominaalpuudujäägi plaanitud vähendamine kavatsetakse saavutada tulude ja SKP suhte suurendamisega 3 protsendipunkti võrra ning kulude ja SKP suhte vähendamisega 3,9 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul. (6) Tulude poole puhul on juba heaks kiidetud kõik tulude suurendamise meetmed, mille abil saavutada programmis kavandatud tulude ja SKP suhe. Lisaks juba vastu võetud kulukärbetele, millele on osutatud eespool, plaanivad Ungari ametiasutused saavutada seatud eesmärke, rakendades ranget mitmeaastast kulude ülemmäära suurema osa kuluartiklite puhul, ja tugevdada eelarvekulude kontrolle. Kõnealused kavad peaksid sisalduma ja olema selgelt välja toodud 2007. aasta eelarveseaduses, mis esitatakse parlamendile oktoobri lõpuks. Lisaks sellele teatatakse programmis laiaulatuslikest struktuurireformidest, mille eesmärk on tagada kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamine, seda eriti programmi lõpuaastatel (nagu kaasrahastamise kava kehtestamine tervishoiusektoris, hinnatoetuste ümberkujundamine ning riigi haldusjuhtimise moderniseerimine).

(9) Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud ja programmi näitajatel põhinev struktuurne tasakaal (tsükliliste kohanduste järel ning ühekordsete ja muude ajutiste meetmete toimet arvestamata) prognooside kohaselt paranema keskmiselt ligi 2,25 % SKPst aastas, vähenedes 9,75 %lt SKPst 2006. aastal 3,25 %le SKPst 2009. aastal. Programmi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on saavutada struktuuriline eelarvepuudujääk 0,5 % kuni 1,0 % SKPst, kuid seda ei plaanita saavutada programmiperioodi jooksul. Keskpika perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ettenähtud vahemikku ja kajastab asjakohaselt nii pikaajalist potentsiaalse STK kasvu kui ka võla suhet.

(10) Eelarve tulemustes on mitmeid positiivseid punkte. Suur osa 2006. ja 2007. aasta eelarvepuudujäägi vähendamise meetmetest on juba vastu võetud või kavandatud kaasata 2007. aasta eelarvesse. Lisaks on valitsus astunud viimastel kuudel esimesi samme kavandatud struktuurireformide teostamiseks. Lisaks sellele on Ungari ametiasutused otsustanud parandada eelarvemenetlust läbipaistvama raamatupidamisaruandluse kaudu, kehtestades eelarvepädevatele asutustele alates 2007. aastast kulukontrolli eeskirjad ja mitmeaastase kulude planeerimise kohustuse; samuti võtavad Ungari ametiasutused programmi raames kohustuse esitada komisjonile ja nõukogule kaks korda aastas aruandeid eelarvearengute kohta ning anda kõrvalekallete korral teada, millised parandusmeetmed võetakse. Samas on ka olulisi ohte. Ebakindlust tekitab asjaolu, kui tõhusalt suudetakse täita kavandatud 2007. ja 2008. aasta kulude külmutamise kava ning vältida kulude suurenemist muudes valdkondades, mida ei külmutata. Hoolimata kavandatud meetmetest võib eelarve eesmärkide saavutamine programmi lõpuaastatel olla ohustatud. Kuigi ohud, mis tulenevad tulude poolele makromajanduslikust stsenaariumist, näivad olevat üldjoontes tasakaalustatud, on programmi lõpuaastate ja eriti 2009. aasta oodatavad tulud liialt optimistlikud. Arvestades lisaks seniseid nõrku saavutusi kulukontrolli alal ja täpse teabe puudumist selle kohta, kuidas kulukontrolli kavatsetakse edaspidi tõhustada, tähendab nõrk institutsionaalne kontroll eelarve täitmise üle, et avaliku sektori rahade kasutamisel võib esineda olulisi kõrvalekaldeid. Seepärast sõltub kavandatud eelarvepuudujäägi vähendamine kavandatud struktuurireformide ja kulukontrolli rangest rakendamisest programmi algusaastatest alates.

Kokkuvõtteks ei saa välistada, et valitsus võtab üle ühistranspordi ettevõtete võla, mis on kogunenud alates 2002. aasta lõpust ja moodustab ligi 2 % SKPst (arvestades, et seda on minevikus korduvalt juhtunud), kui riikliku raudtee-ettevõtte restruktureerimise ja osalise erastamise plaanid ei anna oodatud tulemusi; sellel oleks ajutine mõju eelarvepuudujäägile. Üldiselt võivad eelarve tulemused osutuda programmis kavandatust halvemaks nii lühiajaliselt kui ka programmi lõpuaastatel.

(11) Eespool esitatud riskihinnangut silmas pidades on ülemäärase eelarvepuudujäägi 2009. aastaks püsival tasemel likvideerimiseks vajalik, et valitsus saavutaks täpselt eelarvega seotud eesmärgid. See sõltub 2006.–2009. aasta programmis esitatud kõigi meetmete tõhusast rakendamisest, samuti struktuurireformide ja kulukontrolli edasisest täpsustamisest ja rakendamisest.

(12) Vastavalt programmi prognoosidele suureneb võla ja SKP suhe 2006. aastal oluliselt — 68,5 %le SKPst (62,3 %lt SKPst 2005. aastal), mis on kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest (60 % SKPst). Programmis prognoositakse võla suhte edasist suurenemist 71,3 %le SKPst 2007. aastal ja 72,3 %le SKPst 2008. aastal. Võla ja SKP suhe peaks hakkama vähenema 2009. aastal — 70,4 %le SKPst. Ohud kavandatud võlakoormusele tulenevad peamiselt prognoositust suuremast esmase tasakaalu puudujäägist, mille üheks võimalikuks põhjuseks võib olla ühistranspordi ettevõtete laenude ülevõtmine. Seda riskihinnangut arvestades ei väheneks võla suhe programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt.

(13) Riigi rahanduse jätkusuutlikkus näib olevat Ungaris tugevasti ohustatud. Väga nõrk eelarveseisund koos suhteliselt kõrge ja kasvava võla suhtega ohustab tugevasti riigi rahanduse jätkusuutlikkust, isegi elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele arvestamata. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Ungaris ELi keskmisest märgatavalt suurem; seda põhjustab oluline pensionikulutuste osatähtsuse suurenemine SKPs pikas perspektiivis. Kõnealuste ohtude vähendamiseks on seega vajalik tasakaalustada riigi rahandus keskpika perioodi jooksul vastavalt kavandatule, seejärel eelarveseisundit jätkuvalt tugevdada ning käsitleda pensionikulutuste olulise suurenemise küsimust.

(14) Kuigi riigi rahanduse seisund on 2006. aastal tugevasti halvenenud, mis takistas ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimist vastavalt kavandatule, on programmis kavandatud meetmed, kui need on täielikult määratletud ja rakendatud, üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes (7) esitatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige kavatseb Ungari võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks ning viia ellu reformid eelarvedistsipliini tugevdamiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks. Kõnealused meetmed peaksid samuti aitama parandada suurt jooksevkonto puudujääki. Eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks peaks kõnealuseid meetmeid siiski toetama struktuurireformidega.

(15) Rakendusaruandega, mille Ungari esitab majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis 2006. aasta oktoobri keskel, kavandab Ungari valitsus 2005. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammiga ettenähtud reformikava põhjalikult läbi vaadata, et kajastada valitsuse uut strateegiat. Ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versioonis esitatakse haldusjuhtimise, tervishoiu, pensionisüsteemi ja riikliku haridussüsteemi restruktureerimise kavad ja meetmed. Täpsemalt kavandatakse 2007. aastaks meetmeid, et vähendada riigiteenistujate arvu ja parandada nende töö tõhusust mastaabisäästu kasutamise kaudu, kehtestada toetuste suhtes vahendite kontroll, restruktureerida ravimisubsiidiumid ja osaliselt liberaliseerida farmaatsiatoodetega kauplemine ning kehtestada tervishoiuteenustele kaasrahastamine. Lisaks esitatakse paralamendile 2007. aastaks seaduse muutmise eelnõud, mille eesmärk on tõsta pensioniiga ja vähendada ennetähtaegselt pensionile jäämist toetuskavade parandamise ja invaliidsuspensionide süsteemi ümberkujundamise abil, muuta tervishoiuteenused rangelt kindlustuspõhiseks ja tõhustada kõnealuste teenuste pakkumist ja kasutamist ning restruktureerida riiklik haridus. Kõnealused kavad vajavad veel kinnitamist. Programmis täiendatakse kõnealuseid kavasid riigi rahanduse institutsionaalse struktuuri parandamise kavaga.

Viimastel aastatel ja eelkõige 2006. aastal Ungaris esinev eelarve puudujääk on osutunud murettekitavaks ning sunnib võtma kiireid, sihikindlaid ja püsivaid meetmeid. Seepärast on tervitatav, et 2006. aasta septembri ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versioonis on Ungari ametiasutused seadnud prioriteediks ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamise, võttes kiireid ja tõhusaid meetmeid, ning kohustuvad esitama komisjonile ja nõukogule kaks korda aastas aruandeid edusammude ja parandusmeetmete kohta. Kuigi uue, 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks on võetud esimesi olulisi meetmeid, et saada lisatulusid ja piirata kulusid, ning on tehtud teatavaks kulukontrolli tõhustamise ja struktuurireformide läbiviimise kavad, mille eesmärk on toetada kohandamiskava, on siiski oht, et kohandamiskavast ei õnnestu kinni pidada ei lähiajal ega ka programmi lõpuaastatel. Kavandatud eelarvepuudujäägi vähendamine sõltub kavandatud struktuurireformide rangest rakendamisest, kulukontrolli kehtestamisest alates programmi algusaastatest ning riigi rahanduse institutsionaalse ülesehituse tugevdamisest Ungaris — kõigi nimetatud ülesannete täitmiseks innustab nõukogu Ungari valitsust tegema tugevaid jõupingutusi.

Samal ajal võtab nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel vastu Ungarile esitatud soovituse suure eelarvepuudujäägi parandamise kohta.

(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Nõukogu 2006. aasta jaanuari nõude täitmiseks esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versioonis (edaspidi “programm”) on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete esitamise nõudeid. Programmis on esitatud kõik uues tegevusjuhendis ette nähtud kohustuslikud andmed. Puudu on teatavad vabatahtlikud andmed. Need hõlmavad peamiselt andmeid valitsemissektori kulutuste kohta ülesannete lõikes, valitsemissektori võla muutumist ning andmeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.

(3) Ungari otsustas, et ei kasuta pensioniskeemide sektoriaalse liigitamise osas enam Eurostati 23. septembri 2004. aasta otsusega ette nähtud üleminekuperioodi, mis lõpeks igal juhul 1. aprillil 2007. Ilma pensionireformi kuludeta oleks eelarvepuudujääk 2005. aastal olnud 6,1 % SKPst ja 2006. aasta eesmärk 4,7 % SKPst.

(4) Nimetatud investeeringud pidi algselt tehtama eelarveväliselt avaliku ja erasektori vahelise partnerluse raames.

(5) Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1056/2005 artikli 1 lõikele 7, kui valitsemissektori eelarve puudujääk “…on oluliselt ja jätkuvalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtusele lähedasele tasemele,” peaksid nõukogu ja komisjon arvesse võtma pensionireformi järk-järgult vähenevat netokulu, mis hõlmab täielikult finantseeritud pensionisammast. Ungari puhul oleks see 2009. aastal 20 % pensionireformi netokulust või hinnanguliselt 0,3 % SKPst.

(6) Sellega seoses tuleks märkida, et kogutulude ja -kulude suhete kava sisaldab ka kavandatud ELi ülekandeid, mis tõstab nii kogukulude kui kogutulude suhet umbes 1,7 protsendipunkti võrra kogu programmiperioodi jooksul (1,1 protsendipunkti võrra 2009. aastal); seega kohandatuna nimetatud ülekannetele suureneb tulude ja SKP suhe 1,3 protsendipunkti võrra, samas kui kulude ja SKP suhe väheneb 5,6 protsendipunkti võrra.

(7) 2005. aasta juulis kaasati osana tugevdatud Lissaboni strateegiast majanduspoliitika alased üldsuunised integreeritud suunistesse (ELT L 205, 6.8.2005, lk 28).