ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Liidus on suur hulk kõrgelt kvalifitseeritud naisi ja nende arv suureneb pidevalt, millest annab tunnistust asjaolu, et 60 % ülikooli lõpetanutest on naised. Juhtorganites soolise tasakaalu saavutamine on äärmiselt oluline, et rakendada tõhusalt kõnealused olemasolevad inimesed, mis on võtmetähtsusega liidu ees seisvate demograafiliste ja majanduslike probleemidega tegelemiseks. Seega on naiste alaesindatus juhtorganites kasutamata jäetud võimalus nii liikmesriikide majandusele üldiselt ning nende arengule ja majanduskasvule. Olemasolevate naistalentide täielik rakendamine suurendaks samuti hariduse tasuvust nii üksikisikute kui ka avaliku sektori seisukohalt. On üldteada, et naiste esindatus juhtorganites aitab parandada äriühingu üldjuhtimist, sest see suurendab kollektiivi tulemuslikkust ja otsuste tegemise kvaliteeti, tagades mitmekülgse kollektiivse mõtteviisi, mis pakub rohkem vaatenurki. Paljud uuringud on näidanud, et mitmekesisus viib proaktiivsema ärimudelini, tasakaalustatumate otsusteni ja kõrgemate kutsestandarditeni juhtorganites, mis kajastavad paremini ühiskondlikku tegelikkust ja tarbijate vajadusi. Samuti soodustab see innovatsiooni. Paljud uuringud on samuti näidanud, et koos parema soolise tasakaaluga tippjuhtide hulgas paranevad ka äriühingu majandustulemused ja kasumlikkus, mille tulemuseks on märkimisväärne pikaajaline kestlik kasv. Juhtorganites soolise tasakaalu saavutamine on seetõttu äärmiselt oluline, et tagada liidu majanduslik konkurentsivõime globaliseerunud majanduses, ning see annaks suhtelise eelise kolmandate riikide ees.
Liikmesriikides, kus kollektiivläbirääkimistega hõlmatus on kõrge, on madalapalgaliste töötajate osakaal väike ja miinimumpalk kõrge. Liikmesriikides, kus madalapalgaliste osakaal on väike, on kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse määr üle 80 %. Samuti on enamikus liikmesriikides, kus miinimumpalk on keskmise palgaga võrreldes kõrge, kollektiivläbirääkimistega hõlmatus üle 80 %. Seetõttu peaks iga liikmesriik, kus kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse määr on alla 80 %, võtma meetmeid selliste kollektiivläbirääkimiste edendamiseks. Iga liikmesriik, kus kollektiivläbirääkimistega hõlmatus jääb alla 80 % künnise, peaks looma raamistiku kollektiivläbirääkimisi soodustavate tingimuste loomiseks ning koostama tegevuskava kollektiivläbirääkimiste edendamiseks, et suurendada järk-järgult kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse määra. Selleks et austada sotsiaalpartnerite autonoomiat, mis hõlmab nende õigust kollektiivläbirääkimistele ja mis välistab igasuguse kohustuse sõlmida kollektiivlepinguid, tuleks kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse 80 % künnist käsitada üksnes näitajana, mis toob kaasa kohustuse koostada tegevuskava.

Tegevuskava tuleks korrapäraselt vähemalt iga viie aasta järel läbi vaadata ja vajaduse korral muuta. Tegevuskavast ja selle kõigist ajakohastamistest tuleks teavitada komisjoni ja need tuleks avalikustada. Igal liikmesriigil peaks olema võimalus otsustada oma tegevuskava sobiva vormi üle. Tegevuskava, mille liikmesriik on vastu võtnud enne käesoleva direktiivi jõustumist, võib käsitada käesoleva direktiivi kohase tegevuskavana tingimusel, et see sisaldab meetmeid kollektiivläbirääkimiste tõhusaks edendamiseks ja käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks. Iga liikmesriik peaks koostama tegevuskava pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist või nendega kokkuleppel või sotsiaalpartnerite ühise taotluse alusel vastavalt nendevahelisele kokkuleppele. Liikmesriikide kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse määrad erinevad märkimisväärselt mitmete tegurite tõttu, sealhulgas riiklikud traditsioonid ja tavad ning ajalooline taust. Seda tuleks arvesse võtta, kui analüüsitakse edusamme suurema kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse saavutamisel, eelkõige seoses käesolevas direktiivis ette nähtud tegevuskavaga.
(11)

Selleks et kohandada käesolevat direktiivi teaduse ja tehnika arenguga, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi I, II ja III lisa muutmiseks eelkõige selleks, et võtta arvesse direktiivi 2008/68/EÜ muudatusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (8) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
2.2.

on läbinud praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja ta on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse meresõidupraktika, mis hõlmab STCW koodeksi jaotise A-III/1 nõuetele vastavat väljaõpet laeva pardal ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või on läbinud praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt 36 kuu pikkuse meresõidupraktika, millest vähemalt 30 kuud on meresõidupraktika masinaruumis;
37)

„tingimustele mittevastav tagastatav dividendimaks“ – mis tahes maks, välja arvatud tingimustele vastav dividendimaks, mis on kogunenud kontserni kuuluvale üksusele või mille ta on tasunud ja mis a) tagastatakse sellise kontserni kuuluva üksuse jaotatud dividendi tegelikule tulusaajale või mille tegelik tulusaaja krediteerib muu maksukohustuse kui sellise dividendiga seotud maksukohustuse eest või b) tagastatakse dividende maksvale ettevõtjale dividendi jaotamisel aktsionärile. Käesolevas määratluses tähendab „tingimustele vastav dividendimaks“ hõlmatud maksu, mis on kogunenud kontserni kuuluvale üksusele, sealhulgas püsivale tegevuskohale või mille ta on tasunud ja mis on tagastatav või krediteeritav kontserni kuuluva üksuse jaotatud dividendi tegelikule tulusaajale või kui hõlmatud maks on kogunenud püsivale tegevuskohale või mille ta on tasunud, siis põhiüksuse jaotatud dividendi saajale, tingimusel et tagasimakse tehakse või krediiti antakse a) jurisdiktsiooni poolt, kes ei ole hõlmatud maksusid kehtestanud jurisdiktsioon; b) dividendi tegelikule tulusaajale, kelle suhtes kohaldatakse nominaalset maksumäära, mis on võrdne või suurem kui saadud dividendi minimaalne maksumäär selle jurisdiktsiooni siseriikliku õiguse alusel, kes on kehtestanud hõlmatud maksud kontserni kuuluvale üksusele; c) isikule, kes on dividendi tegelik tulusaaja ja maksuresident jurisdiktsioonis, kes on kehtestanud hõlmatud maksud kontserni kuuluvale üksusele, ja kelle suhtes kohaldatakse nominaalset maksumäära, mis on võrdne või suurem kui tavapärasele tulule kohaldatav harilik maksumäär, või d) valitsusüksusele, rahvusvahelisele organisatsioonile, residendist mittetulundusühendusele, residendist pensionifondile, residendist investeerimisettevõttele, mis ei kuulu hargmaiste ettevõtete kontserni ega suurde riigisisesesse kontserni, või residendist elukindlustusseltsile niivõrd, kui dividend saadakse seoses residendist pensionifondi tegevusega ja seda maksustatakse samamoodi nagu pensionifondilt saadud dividendi; punkti d kohaldamisel lähtutakse järgmisest: i) mittetulundusühendus või pensionifond on jurisdiktsiooni resident, kui see on asutatud ja seda hallatakse selles jurisdiktsioonis; ii) investeerimisettevõte on jurisdiktsiooni resident, kui see on asutatud ja seda reguleeritakse selles jurisdiktsioonis; iii) elukindlustusselts on selle jurisdiktsiooni resident, kus ta asub;
(4)

Pangandusteenuste valdkonnas on direktiivis 2013/36/EL praegu sätestatud ainult üldised sisejuhtimise reeglid ja operatsiooniriski käsitlevad sätted, mis sisaldavad nõudeid situatsiooni- ja talitluspidevuse kavadele, mille alusel kaudselt käsitletakse IKT-riski. Selleks, et käsitleda IKT-riski ühemõtteliselt ja selgelt, tuleks situatsiooni- ja talitluspidevuse kavade nõudeid muuta, et need hõlmaksid ka IKT-riskiga seotud talitluspidevuse kavu ning reageerimis- ja taastekavu kooskõlas määruse (EL) 2022/2554 nõuetega. Ka käsitletakse IKT-riski, mis on operatsiooniriski osa, pädevate asutuste poolt tehtava järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi käigus üksnes kaudselt ning selle riski hindamise kriteeriumid on praegu kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (13) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA) suunistes info- ja kommunikatsioonitehnoloogia riskide hindamise kohta järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi raames. Selleks et tagada õigusselgus ning et pankade järelevalveasutused teeksid tulemuslikult kindlaks ja jälgiksid finantssektori ettevõtjate poolt IKT-riski juhtimist kooskõlas digitaalse tegevuskerksuse uue raamistikuga, tuleks samuti muuta järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi kohaldamisala, et lisada selge viide määruses (EL) 2022/2554. sätestatud nõuetele ning et katta eelkõige riske, mis on välja toodud tõsiseid IKT intsidente puudutavates teadetes ning on ilmnenud finantssektori ettevõtjate poolt kõnealuse määruse alusel läbi viidud digitaalse tegevuskerksuse testimise käigus.
(9)

Seepärast on vaja laadimisliides ja laadimise sideprotokollid teatavate juhtmega laetavate raadioseadmete kategooriate ja klasside puhul ühtlustada. Samuti on vaja luua alus kohandamiseks tulevaste teadusalaste ja tehnoloogiliste edusammudega või turu suundumustega, mida komisjon pidevalt jälgib. Eelkõige tuleks tulevikus kaaluda laadimisliideste ja laadimise sideprotokollide ühtlustamist ka raadioseadmete puhul, mida võib laadida muul viisil kui juhtmega, sealhulgas raadiolainete kaudu (juhtmeta laadimine). Lisaks tuleks ühtsete laadimislahenduste tulevase kohandamise kontekstis süstemaatiliselt kaaluda täiendavate juhtmega laetavate raadioseadmete kategooriate või klasside lisamist, tingimusel et ühtsete laadimislahenduste integreerimine selliste täiendavate raadioseadmete kategooriate või klasside puhul on tehniliselt teostatav. Ühtlustamise eesmärkideks peaks kasutusmugavuse tagamine tarbijate jaoks, keskkonnajäätmete vähendamine ning turu killustumise vältimine erinevate laadimisliideste ja laadimise sideprotokollide vahel ning liikmesriigi tasandi algatuste vahel, mis võib tekitada siseturul kaubandustõkkeid. Laadimisliideste ja laadimise sideprotokollide ühtlustamise tulevasel kohandamisel tuleks jätkuvalt püüda saavutada neid eesmärke, tagades, et see hõlmab laadimisliideste ja laadimise sideprotokollide puhul kõige sobivamaid tehnilisi lahendusi kõigi laadimisviiside jaoks. Ühtsete laadimislahenduste puhul tuleks leida kõige asjakohasem kombinatsioon turul tunnustamise ning tarbijate jaoks mugavuse tagamise, keskkonnajäätmete vähendamise ja turu killustumise vältimise eesmärkide vahel. Selliste laadimislahenduste valimisel tuleks eelkõige kasutada nimetatud eesmärkidele vastavaid asjakohaseid tehnilisi standardeid, mis on välja töötatud Euroopa või rahvusvahelisel tasandil. Erandjuhtudel, kui avalikult kättesaadavate, kõnealustele eesmärkidele vastavate Euroopa või rahvusvaheliste standardite puudumisel on vaja kehtestada või lisada tehniline kirjeldus või muuta olemasolevat, peaks komisjonil olema võimalik kehtestada muud tehnilised kirjeldused, tingimusel et kõnealused tehnilised kirjeldused on välja töötatud kooskõlas avatuse, konsensuse ja läbipaistvuse kriteeriumidega ning vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (5) II lisas osutatud neutraalsuse ja stabiilsuse nõuetele. Kõik asjaomased valdkondlikud sidusrühmad, kes on esindatud komisjoni raadioseadmete eksperdirühmas, tuleb kaasata kogu ühtsete laadimislahenduste protsessi.
1)

artikli 7 lõige 12 asendatakse järgmisega: „12. Muude tubakatoodete kui sigarettide, isevalmistatavate sigarettide tubaka ja kuumutatud tubakatoodete puhul nähakse ette erand lõigetes 1 ja 7 sätestatud keeldude kohaldamisest. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte, et lõpetada nimetatud erand konkreetse tootekategooria puhul, kui olukord on oluliselt muutunud, mida kinnitab komisjoni aruanne. Esimeses lõikes nimetatud „kuumutatud tubakatoode“ on uudne tubakatoode, mida kuumutatakse, et eritada nikotiini ja muid kemikaale sisaldavat aerosooli, mida kasutaja(d) sisse hingavad ning mis sõltuvalt toote omadustest on suitsuvaba või suitsetatav tubakatoode.“;
(1)

Komisjoni direktiivi 2003/91/EÜ (2) eesmärk on tagada, et köögiviljasordid, mille liikmesriigid lisavad oma riiklikesse kataloogidesse, vastaksid Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud protokollidele. Eelkõige on nende protokollide eesmärk tagada vastavus eeskirjadele, milles käsitletakse teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavaid tunnuseid ja kontrollimise miinimumtingimusi, et tagada eristatavus, ühtlikkus ja püsivus. CPVO protokollidega hõlmamata liikide puhul on kõnealuse direktiivi eesmärk tagada vastavus Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suunistele.
(1)

Komisjoni direktiivi 2003/90/EÜ (2) eesmärk on tagada, et põllumajandustaimesordid, mille liikmesriigid lisavad oma riiklikesse kataloogidesse, vastaksid Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud protokollidele. Eelkõige on nende protokollide eesmärk tagada vastavus eeskirjadele, milles käsitletakse teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavaid tunnuseid ja kontrollimise miinimumtingimusi, et tagada eristatavus, ühtlikkus ja püsivus. CPVO protokollidega hõlmamata liikide puhul on kõnealuse direktiivi eesmärk tagada vastavus Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suunistele.
(7)

Uuendamistaotluse hindamisel, mis hõlmas tehnilist ja teaduslikku uuringut, (3) jõuti järeldusele, et vana konstruktsiooniga MRT-seadmed sõltuvad pliid sisaldavatest MRT-komponentidest ning et nende ühilduvus uute pliivabade MRT-komponentidega on väga piiratud. Hindamisel jõuti ka järeldusele, et integreerimata MRT-poolide pliivabad mudelid on juba kättesaadavad. Kuid integreeritud poolidega MRT-seadmete puhul on pliivabade lahenduste väljatöötamiseks vajaliku tehnilise arengu ja heakskiitmismenetluse jaoks vaja lisaaega.
(2)

3-MMC ja 3-CMC on psühhostimuleeriva toimega sünteetilised katinoonid. Need on katinooni derivaadid, mis on väga sarnased vastavalt metkatinooni (efedroon) ja mefedrooniga (4-metüülmetkatinoon, 4-MMC) ning metkatinooni ja 4-klorometkatinooniga (4-CMC, klefedroon) ning neil on sarnane psühhostimuleeriv toime. Katinooni, metkatinooni ja 4-CMCd kontrollitakse ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel.
(1)

Komisjoni direktiivide 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) eesmärk on tagada, et põllumajandustaime- ja köögiviljasordid, mille liikmesriigid lisavad oma riiklikesse kataloogidesse, vastaksid Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud protokollidele. Eelkõige on nende direktiivide eesmärk tagada vastavus eeskirjadele, milles käsitletakse teatavate põllumajandustaime- ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavaid tunnuseid ja kontrollimise miinimumtingimusi. CPVO protokollidega hõlmamata liikide puhul on kõnealuste direktiivide eesmärk tagada vastavus Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suunistele.
(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas 2-metüüloksolaani toidu ekstrahendina kasutamise ohutust. Toiduohutusameti 26. jaanuaril 2022 vastu võetud arvamuses (2) kehtestati lubatavaks päevadoosiks 1 mg kehamassi kg kohta päevas. Toiduohutusamet märkis, et kokkupuute keskväärtus ja 95. protsentiil ei ületa kehtestatud lubatavat päevadoosi üheski elanikkonnarühmas, ning jõudis järeldusele, et ekstrahent 2-metüüloksolaan ei põhjusta ohtu, kui seda kasutatakse ettenähtud viisil ja kui järgitakse kavandatud jääkide piirnorme. Ameti hinnangul saadakse 2-metüüloksolaani puhtusega üle 99,9 %. Furaan ja 2-metüülfuraan, mis on potentsiaalselt kõige ohtlikumad lisandid, ei põhjusta ohutusprobleeme, kui nende sisalduse piirnormid on kooskõlas spetsifikatsioonidega ega ületa vastavalt 50 mg/kg ja 500 mg/kg.
(6)

Eranditaotluse hindamisel, mis hõlmas tehnilist ja teaduslikku hindamisuuringut, (2) jõuti järeldusele, et kuuevalentse kroomi asendamine külmaaine lahuses on praegu teaduslikult ja tehniliselt teostamatu ning muud küttetehnoloogiad, mille puhul kuuevalentset kroomi naatriumkromaadi kujul ei kasutata, ei saa pakkuda samaväärset funktsionaalsust ja toimivust. Gaasiga töötavad absorptsioon-soojuspumbad võivad tõepoolest võimaldada suuremat energiatõhusust kui kondensatsioonikatelde tehnikad, võivad aidata neid süsteeme asendada ja viia CO2 heite vähenemiseni. Seega jõuti kõnealuses hindamises järeldusele, et vähemalt üks direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud tingimustest on täidetud, nimelt et kuuevalentse kroomi asendamise negatiivne kogumõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele on eranditaotlusega hõlmatud kasutusviiside puhul tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev keskkonna-, tervise- ja tarbijaohutusealane kasu kokku. Hindamine hõlmas direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikega 7 nõutud konsulteerimist sidusrühmadega. Nende konsultatsioonide käigus laekunud märkused tehti spetsiaalsel veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.
Euroopa Liidu Teataja 017 , 06/10/1958 Lk 0390 - 0390



Otsus Euroopa Ühenduste Teataja asutamise kohta EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklit 191, võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ning ülemameti, Euroopa Majandusühenduse Komisjoni ja Euroopa Aatomienergiaühenduse Komisjoni presidentide ettepanekuid ning arvestades, et: Euroopa Majandusühendusel, Euroopa Söe- ja Teraseühendusel ning Euroopa Aatomienergiaühendusel peaks olema ühine ametlik teataja, ON OTSUSTANUD: asutada Euroopa Ühenduste Teataja, mis on ühenduse ametlikuks teatajaks Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 191 tähenduses. Brüssel, 15. september 1958 Nõukogu nimel eesistuja Erhard --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja 017 , 06/10/1958 Lk 0419 - 0419



Otsus Euroopa Ühenduste Teataja asutamise kohta EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 163, võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ning Ülemameti, Euroopa Majandusühenduse komisjoni ja Euroopa Aatomienergiaühenduse komisjoni presidentide ettepanekuid ning arvestades, et: on otstarbekas, kui Euroopa Majandusühendusel, Euroopa Söe- ja Teraseühendusel ja Euroopa Aatomienergiaühendusel oleks ühine ametlik teataja, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: asutada Euroopa Ühenduste Teataja kui Euroopa Majandusühenduse ametlik teataja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 163 tähenduses. Brüssel, 15. september 1958 Nõukogu nimel eesistuja Balke --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja 073 , 19/11/1960 Lk 1429 - 1430

Taanikeelne eriväljaanne: Seeria II Köide VII Lk 0008

Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria II Köide VII Lk 0008

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 1 Lk 0009

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 1 Lk 0009



Nõukogu otsus, millega moodustatakse tehnilise abi rühm EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU, arvestades, et: teatavates sektorites ei vasta kättesaadavad vahendid tehnilise abi vajadusele ja seepärast tuleb tehnilise abi osutamisel vältida topelttööd ja kasutada kättesaadavaid rahalisi vahendeid ja inimressursse tõhusalt; arengumaadele tuleb tehniline abi kättesaadavamaks teha ja otsida parimaid võimalusi selle saavutamiseks; kasulik on võrrelda asjaomaseid kogemusi, kasutatud meetodeid ja korralduslikke probleeme, võttes arvesse muude tehnilise abi eest vastutavate piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust; nii rahvusvahelisel kui ka siseriiklikul tasandil tuleks tehnilise abi valdkonnas tegutseda tulemuslikumalt, püüdmata seejuures asendada liikmesriikide siseriiklike asutuste tegevust; seepärast oleks väga kasulik liikmesriikide tegevust tehnilise abi valdkonnas kooskõlastada, võimaldades seeläbi tehnilise abi jaoks mõeldud materiaalsetest vahenditest ja inimressurssidest maksimaalset tulu saada, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Liikmesriikide ja komisjoni aktiivse koostöö edendamiseks ja arengumaadele antava tehnilise abiga seotud eriprobleemidele ühiste lahenduste leidmiseks moodustatakse tehnilise abi rühm. 2. Rühma peamised ülesanded on: a) vahetada teavet liikmesriikide ja komisjoni tegevuse kohta tehnilise abi valdkonnas; b) võrrelda doonorriikide käsutuses olevaid vahendeid ja arengumaade vajadusi; c) vaadata läbi arengumaade esitatud tehnilise abi taotlused, eelkõige selleks, et leida parimad võimalused nende rahuldamiseks; d) võrrelda ja teha vajaduse korral ettepanekuid, et ühtlustada meetodeid ja võtteid, mida siseriiklikud asutused tehnilise abi valdkonnas kasutavad; e) edaspidi kaaluda ühismeetmete algatamist tehnilise abi valdkonnas ja teha sellekohaseid ettepanekuid; f) käsitleda üldiselt kõiki rühma pädevusse kuuluvaid selle liikmete tõstatatud probleeme ja eelkõige edendada liikmesriikidevahelist koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides ja esitada sellega seoses vajalikke ettepanekuid. 3. Rühm koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest, kellel on tehnilise abi valdkonnas konkreetsed ülesanded. Iga esindaja võib lasta end asendada asendusliikmega, kes määratakse samadel tingimustel. Eriprobleemide arutamisel võivad esindajaid abistada eksperdid. Sekretariaaditeenuseid osutab rühmale nõukogu sekretariaat. 4. Rühma koosolekutel võivad esindatud olla ka ESTÜ Ülemamet ja Euratomi komisjon. 5. Rühm võib kutsuda oma seisukohti esitama eksperte, kellega konsulteerimist ta töö käigus vajalikuks peab. 6. Rühm annab regulaarselt aru pädevatele asutustele. Brüssel, 19. oktoober 1960 Nõukogu nimel eesistuja J. M. A. H. Luns --------------------------------------------------