(8)

Hinnates uuesti Portugali võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele: — 2015. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi kohta esitatud teatise põhjal, mille komisjon (Eurostat) on kinnitanud, on selgunud, et 2015. aasta puudujääk oli 4,4 % SKPst, mis ületab aluslepingu kohast kontrollväärtust 3,0 % SKPst. Selline erinevus kontrollväärtusest oli suuresti tingitud finantssektori toetusmeetmest, mida võeti Banifi (Banco Internacional do Funchal, S.A.) kriisilahenduse kontekstis 2015. aasta lõpus ja mille negatiivne mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägile oli 1,4 % SKPst. Võttes arvesse seda asjaolu koos ühekordse tuluartikliga, oleks puudujääk ilma ühekordsete meetmeteta ikkagi veidi suurem kui aluslepingu kohane kontrollväärtus. — Ajavahemikus 2013–2015 on struktuurse eelarvepositsiooni kumulatiivne paranemine hinnanguliselt 1,1 % SKPst, mis on märkimisväärselt väiksem kui nõukogu soovitatud 2,5 % SKPst. Kui seda kohandatakse läbivaadatud potentsiaalse majanduskasvu mõju ning soovituse aluseks oleva lähtestsenaariumiga võrreldes tulude üle- või alalaekumisega, väheneb eelarvepositsiooni kumulatiivne paranemine oluliselt, st – 0,1 %-ni SKPst. — Juunini 2014 rakendatud meetmed olid makromajandusliku kohandamiskava eesmärkidega kooskõlas. Pärast seda vähendati 2014. aasta eelarvet toetavaid eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid oluliselt – 2014. aasta eelarve ajal kavandatud 2,3 %-lt SKPst ligikaudu 1,5 %-ni SKPst 2015. aasta eelarve aluseks olevas prognoosis. Seega jääb võetud meetmete maht selgelt allapoole soovitusest võtta 2014. aastal täiendavaid meetmeid vähemalt 2,0 % ulatuses SKPst. 2015. aasta eelarves vähendati 2015. aasta eelarvet toetavaid eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid veelgi ligikaudu 0,6 %-ni SKPst ja valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgiks võeti 2,7 % SKPst. Seega ei olnud struktuursed konsolideerimismeetmed piisavad, et saavutada 2015. aasta soovitatud eelarvepuudujäägi eesmärk 2,5 % SKPst. 2015. aasta puudujääk kinnitas, et kavandatud meetmed ei olnud piisavad. — Üldiselt on alates 2014. aasta juunist toetanud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähenemist majanduse taastumine ja vähenenud intressikulud madalate intressimäärade kontekstis. Juhuslikke tulusid ei kasutatud puudujäägi vähendamiseks ning struktuursete konsolideerimismeetmete hulk ei olnud eesmärkide saavutamiseks piisav. — Alates nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituse esitamisest on valitsemissektori koguvõlg üldiselt stabiliseerunud ja see oli komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi alusel 129,2 % SKPst 2013. aasta lõpus, 130,2 % SKPst 2014. aastal ja 129,0 % SKPst 2015. aastal. — Eelarve- ja struktuurireformid on edenenud enamikus valdkondades, aga erineva kiirusega. Eelarveraamistiku seadust on muudetud ja tugevdatud ning täielikult jõustub see 2018. aasta septembris. On tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, millega võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning reformitakse maksuhaldust. Pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus on viimastel aastatel paranenud, kuigi lühiajalised ja keskmise pikkusega probleemid on jäänud. Piisava kiirusega on edenenud tervishoiusüsteemi reform, mille eesmärk on tagada riikliku tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkus. Viimaste aastate jooksul on rakendatud avaliku halduse reforme, et parandada riigi rahanduse juhtimist piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning avaliku ja erasektori partnerluste ja riigi osalusega ettevõtete reforme, eriti majanduse kohandamise programmi kestuse jooksul.