ET Euroopa Liidu Teataja L 115/49

NÕUKOGU OTSUS,

10. aprill 2006,

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Euroopa Liidu vahelise koostöö ja abistamise lepingu sõlmimise kohta

(2006/313/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

(1) Oma 25. aprilli 2005. aasta istungil otsustas nõukogu volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja ning vajaduse korral komisjon, alustama kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24 Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi koostöö ja abistamise lepingu üle Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga.

(2) Pärast volituste saamist pidas eesistujariik kõnealuse lepingu üle läbirääkimisi.

(3) Kõnealune leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Euroopa Liidu vaheline koostöö ja abistamise leping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isikut, kellel on õigus Euroopa Liidu suhtes siduvale lepingule alla kirjutada.

Artikkel 3

Nõukogu märgib, et komisjon kavatseb oma tegevusega toetada käesoleva lepingu eesmärkide ja prioriteetide saavutamist, kasutades selleks vajaduse korral asjakohaseid ühenduse meetmeid.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 10. aprill 2006 Nõukogu nimel eesistuja U. PLASSNIK

ET Euroopa Liidu Teataja L 115/50

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Euroopa Liidu vaheline koostöö ja abistamise

LEPING

RAHVUSVAHELINE KRIMINAALKOHUS,

edaspidi “kohus”,

ühelt poolt ja

EUROOPA LIIT,

edaspidi “EL”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja,

teiselt poolt,

edaspidi “lepinguosalised”,

ARVESTADES õigusriigi tugevdamise, inimõiguste ja humanitaarõiguse austamise, rahu säilitamise ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise äärmist olulisust ja esmatähtsust vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) põhikirjale ja Euroopa Liidu lepingu artiklile 11;

MÄRKIDES, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi põhimõtted ja kohtu tegutsemise põhimõtted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhimõtete ja eesmärkidega;

RÕHUTADES, et on äärmiselt oluline mõista õigust kooskõlas õigusriigi ja õiglase menetluse põhimõtetega, pöörates erilist tähelepanu Rooma statuudis sätestatud süüdistatava õigustele;

MÄRKIDES ohvrite ja tunnistajate erilist rolli kohtumenetluses ning vajadust nende turvalisust ja tõhusat osalemist tagavate erimeetmete järele kooskõlas Rooma statuudiga;

MEENUTADES, et 12. detsembril 2003 Euroopa Ülemkogu vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegia toetab tõhusal mitmepoolsusel põhinevat rahvusvahelist korda;

PIDADES MEELES nõukogu 16. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/444/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta ning nõukogu tegevuskava kõnealuse ühise seisukoha rakendamiseks ning eelkõige Rahvusvahelise Kriminaalkohtu olulist rolli tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate raskete kuritegude toimepanemise ennetamiseks ja ohjeldamiseks;

ARVESTADES, et Euroopa Liit on võtnud kohustuse toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tõhusat toimimist ja edendada kohtule ülemaailmse toetuse andmist, soodustades võimalikult laiaulatuslikku ühinemist Rooma statuudiga;

MEENUTADES, et käesolevat lepingut tuleb lugeda koostoimes Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga ning menetlus- ja tõendite esitamise normidega;

MEENUTADES, et Rooma statuudi artikli 87 lõige 6 sätestab, et kohus võib paluda mis tahes valitsustevahelisel organisatsioonil edastada teavet või dokumente ning et kohus võib samuti paluda muus vormis koostööd ja abi, mille osas võib kõnealuse organisatsiooniga kokku leppida ning mis on kooskõlas selle pädevuse või volitustega;

ARVESTADES, et käesolev leping hõlmab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Euroopa Liidu, mitte Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise koostöö ja abistamise tingimusi;

ARVESTADES, et selleks peaksid Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja Euroopa Liit lisaks ühisele seisukohale 2003/444/ÜVJP ning nimetatud ühise seisukoha rakendamiseks koostatud ELi tegevuskavale kokku leppima koostöö ja abistamise tingimustes,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Lepingu eesmärk

Käesoleva lepinguga, mille on sõlminud Euroopa Liit (“EL”) ja Rahvusvaheline Kriminaalkohus (“kohus”) Euroopa Liidu lepingu (“ELi leping”) ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi (“statuut”) alusel, määratakse kindlaks ELi ja kohtu vahelise koostöö ja abistamise tingimused.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesolevas lepingus tähendab “EL” Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi “nõukogu”), peasekretäri/kõrget esindajat ja nõukogu peasekretariaati ning Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi “Euroopa Komisjon”). “EL” ei tähenda eraldiseisvaid liikmesriike.

2. Käesolevas lepingus tähendab mõiste “kohus”:

a) kohtu esimeest,

b) apellatsiooniosakonda, kohtumenetluse osakonda ja kohtueelse menetluse osakonda,

c) prokuratuuri,

d) sekretariaati,

e) lepinguosaliste assamblee sekretariaati.

Artikkel 3

Liikmesriikide lepingud

1. Käesolevat lepingut, kaasa arvatud artikli 11 alusel sõlmitud mis tahes lepinguid, ei kohaldata kohtu esitatud teabetaotluste suhtes, mis on seotud üksikust liikmesriigist pärineva teabega; nimetatud teabe hulka ei kuulu Euroopa Liidu salastatud teavet sisaldavad ELi dokumendid. Sellisel juhul esitatakse kõik teabetaotlused otse asjaomasele liikmesriigile.

2. Statuudi artiklit 73 kohaldatakse mutatis mutandis kohtu poolt käesoleva lepingu alusel ELile esitatud teabetaotluste suhtes.

Artikkel 4

Koostöö ja vastastikuse abistamise kohustus

EL ja kohus lepivad kokku, et oma vastutusalas olevate ülesannete edukaks täitmiseks teevad nad vajaduse korral tihedat koostööd ja konsulteerivad omavahel vastastikust huvi pakkuvates küsimustes vastavalt käesoleva lepingu sätetele, järgides sealjuures täielikult Euroopa Liidu lepingu ja statuudi asjakohaseid sätteid. Kõnealuse koostöö ja abistamise kohustuse täitmise hõlbustamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et luuakse vajalikud korrapärased sidemed kohtu ja ELi kohtuga sidepidamise keskuse vahel.

Artikkel 5

Koosolekutel osalemine

Kohtu abistamiseks tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates küsimustes võib EL kutsuda kohut enda egiidi all korraldatavatele koosolekutele ja konverentsidele, kus arutatakse kohtule huvi pakkuvaid küsimusi.

Artikkel 6

Statuudi alusväärtuste edendamine

EL ja kohus teevad vajaduse korral koostööd, tehes algatusi statuudis ja sellega seotud õigusaktides sisalduvate väärtuste, põhimõtete ja sätete levitamiseks.

Artikkel 7

Teabevahetus

1. EL ja kohus tagavad nii suures ulatuses kui võimalik korrapärase teabevahetuse ja vastastikust huvi pakkuvate dokumentide vahetuse kooskõlas statuudi ning menetlus- ja tõendite esitamise normidega.

2. Võttes kohaselt arvesse oma Euroopa Liidu lepingust tulenevaid ülesandeid ja pädevust, kohustub EL tegema kohtuga koostööd ning edastama kohtule enda valduses olevat teavet või dokumente, mida kohus võib temalt nõuda vastavalt statuudi artikli 87 lõikele 6.

3. EL võib omal algatusel ja kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga edastada kohtule tema töösse puutuvat teavet või dokumente.

4. Kohtusekretär edastab kooskõlas statuudi ning menetlus- ja tõendite esitamise normidega teavet ja dokumente, mis käsitlevad menetlusdokumente, suulist menetlust, kohtuotsuseid ja kohtumäärusi, mis võivad ELile huvi pakkuda.

Artikkel 8

Turvalisuse ja julgeoleku kaitse

Juhul kui käesolevas lepingus sätestatud koostöö või teabe või dokumentide avaldamine peaks ohustama ELi praeguste või endiste teenistujate turvalisust või julgeolekut või muul moel mõjutama ELi julgeolekut või mis tahes töö või tegevuse nõuetekohast teostamist, võib kohus, eelkõige ELi taotlusel, määrata asjakohased kaitsemeetmed.

Artikkel 9

Salastatud teave

ELi poolt kohtu organitele ELi salastatud teabe edastamist käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lepingu lahutamatuks osaks olevas lisas.

Artikkel 10

Euroopa Liidu teenistujate tunnistused

1. Kui kohus taotleb, et ELi ametnik või muu teenistuja annaks tunnistusi, siis kohustub EL tegema kohtuga täielikku koostööd ning, võttes kohaselt arvesse oma Euroopa Liidu lepingust ja sellel põhinevatest eeskirjadest tulenevat vastutust ja pädevust, võtma kõik vajalikud meetmed, eelkõige vabastama antud isiku konfidentsiaalsuskohustusest, et võimaldada kohtul tema tunnistus ära kuulata.

2. Seoses artikliga 8 tunnistavad lepinguosalised, et juhul kui ELi ametnikul või muul teenistujal tuleb kohtu ees tunnistusi anda, võib olla vaja rakendada kaitsemeetmeid.

3. ELil on, ilma et see piiraks menetlus- ja tõendite esitamise normide kehtivust, õigus määrata esindaja, kes abistab tunnistajana kohtusse kutsutud ELi ametnikku või muud teenistujat.

Artikkel 11

Euroopa Liidu ja prokuröri vaheline koostöö

1. Järgides täielikult Euroopa Liidu lepingut:

i) kohustub EL tegema prokuröriga koostööd kooskõlas statuudi ning menetlus- ja tõendite esitamise normidega, edastades ELi käsutuses olevat täiendavat teavet, mida prokurör võib taotleda;

ii) kohustub EL tegema prokuröriga koostööd kooskõlas statuudi artikli 54 lõike 3 punktiga c;

iii) sõlmib EL kooskõlas statuudi artikli 54 lõike 3 punktiga d kokkuleppeid või lepinguid, mis ei ole vastuolus statuudiga ja mis võivad olla vajalikud ELi ja prokuröri vahelise koostöö hõlbustamiseks.

2. Prokurör saadab teabetaotlused kirjalikult peasekretärile/kõrgele esindajale. Peasekretär/kõrge esindaja saadab kirjaliku vastuse hiljemalt ühe kuu jooksul.

3. EL ja prokurör võivad kokku leppida, et EL edastab prokurörile dokumente või teavet konfidentsiaalselt ja üksnes uute tõendite kogumiseks ning et kõnealuseid dokumente või teavet ei avaldata ilma ELi nõusolekuta menetluse mis tahes etapis ega ka hiljem kohtu teistele organitele või kolmandatele isikutele. Kohaldatakse salastatud teavet käsitlevaid eeskirju, mis on sätestatud artiklis 9.

Artikkel 12

Privileegid ja immuniteedid

Kui kohus soovib teostada oma jurisdiktsiooni isiku üle, keda kahtlustatakse kohtu kohtualluvusse kuuluva kuriteo toimepanemises, ning kui selline isik omab asjakohaste rahvusvaheliste õigusnormide kohaselt mis tahes privileege ja immuniteete, siis kohustub ELi asjakohane institutsioon tegema kohtuga täielikku koostööd ning, võttes kohaselt arvesse oma Euroopa Liidu lepingust ja sellel põhinevatest eeskirjadest tulenevat vastutust ja pädevust, võtma kõiki vajalikud meetmed kohtu jurisdiktsiooni teostamise võimaldamiseks, eelkõige võtma kooskõlas kõigi asjakohaste rahvusvaheliste õigusnormidega ära mis tahes sellised privileegid ja immuniteedid.

Artikkel 13

Personalikorraldus

Vastavalt statuudi artikli 44 lõikele 4 lepivad EL ja kohus kokku, et nad otsustavad iga juhtumi puhul eraldi, millistel erakorralistel asjaoludel võib kohus kasutada ELi pakutava tasuta personali teadmisi kohtu mis tahes organite abistamiseks.

Artikkel 14

Teenused ja vahendid

Kohtu taotlusel annab EL nende olemasolu korral kohtu käsutusse selliseid vahendeid või osutab võimaluse korral selliseid teenuseid, nagu võib osutuda vajalikuks, sealhulgas toetab asjakohastel juhtudel kohtu tegevust väliolukorras. Tingimused, mille kohaselt EL võib mis tahes selliseid vahendeid anda ning teenuseid või toetust osutada, määratakse vastavalt vajadusele kindlaks eelneva täiendava kokkuleppega.

Artikkel 15

Koolitus

EL püüab vastavalt vajadusele ja kohtuga kooskõlastatult toetada kohtunike, prokuröride ning ametnike koolitamist ja abistamist ning nõustada kohtu tööga seotud küsimustes.

Artikkel 16

Kirjavahetus

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel:

a) ELi puhul saadetakse kogu post nõukogule järgmisel aadressil: Council of the European Union Chief Registry Officer Rue de la Loi/Wetstraat, 175 B-1048 Bruxelles/Brussels Nõukogu registri juhataja (Chief Registry Officer) edastab kogu posti liikmesriikidele, Euroopa Komisjonile ja ELi kohtuga sidepidamise keskusele vastavalt lõikele 2.

b) kohtu puhul adresseeritakse kogu kirjavahetus vastavalt vajadusele kas kohtusekretärile või prokurörile.

2. Erandkorras võib ühe lepinguosalise saadetud posti, millele on juurdepääs üksnes kõnealuse lepinguosalise teatavatel pädevatel ametnikel, organitel või teenistustel, adresseerida funktsionaalsetel kaalutlustel teise lepinguosalise teatavatele pädevatele ametnikele, organitele või teenistustele, kes on nende pädevust ja teadmisvajadust arvesse võttes konkreetselt saajateks määratud ja kellel on sellisele postile juurdepääsu ainuõigus. ELi osas edastatakse selline post nõukogu registri juhataja (Chief Registry Officer) kaudu.

Artikkel 17

Rakendamine

1. Kohtu prokuratuur ja sekretariaat ning nõukogu ja Euroopa Komisjoni peasekretärid teostavad vastavalt oma pädevusele järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle.

2. Kohus ja EL võivad käesoleva lepingu rakendamiseks sõlmida selliseid kokkuleppeid, mida nad vajalikuks peavad.

Artikkel 18

Vaidluste lahendamine

Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad erimeelsused ELi ja kohtu vahel lahendatakse lepinguosaliste-vaheliste konsultatsioonide teel.

Artikkel 19

Jõustumine ja läbivaatamine

1. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast selle allkirjastamist lepinguosaliste poolt.

2. Käesolevat lepingut võib selle võimalikuks muutmiseks kummagi lepinguosalise taotlusel läbi vaadata. Leping vaadatakse läbi hiljemalt viie aasta möödumisel selle jõustumisest.

3. Käesolevat lepingut võib muuta üksnes kirjalikult ja mõlema lepinguosalise nõusolekul.

Artikkel 20

Denonsseerimine

Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks lepinguosaline teatab sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine lepinguosaline on denonsseerimiskirja kätte saanud, kuid see ei mõjuta käesoleva lepingu sätete kohaselt juba võetud kohustusi. Eelkõige jätkatakse kogu käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitsmist kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Hecho en Luxemburgo, el diez de abril de dos mil seis. V Lucemburku dne desátého dubna dva tisíce šest. Udfærdiget i Luxembourg den tiende april to tusind og seks. Geschehen zu Luxemburg am zehnten April zweitausendsechs. Kahe tuhande kuuenda aasta aprillikuu kümnendal päeval Luxembourgis. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις δέκα Απριλίου δύο χιλιάδες έξι. Done at Luxembourg on the tenth day of April in the year two thousand and six. Fait à Luxembourg, le dix avril deux mille six. Fatto a Lussemburgo, addì dieci aprile duemilase. Luksemburgā, divtūkstoš sestā gada desmitajā aprīlī. Priimta du tūkstančiai šeštų metų balandžio dešimtą dieną Liuksemburge. Kelt Luxembourgban, a kettőezer hatodik év április tizedik napján. Magħmul fil-Lussemburgu, fl-għaxra jum ta' April tas-sena elfejn u sitta. Gedaan te Luxemburg, de tiende april tweeduizend zes. Sporządzono w Luksemburgu dnia dziesiątego kwietnia roku dwutysięcznego szóstego. Feito no Luxemburgo, em dez de Abril de dois mil e seis. V Luxemburgu dňa desiateho apríla dvetisícšesť. V Luxembourgu, desetega aprila leta dva tisoč šest. Tehty Luxemburgissa kymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusi. Som skedde i Luxemburg den tionde april tjugohundrasex. Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωοη For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen Por la Corte Penal Internacional Za Mezinárodní trestní soud For Den Internationale Straffedomstol Für den Europäischen Strafgerichtshof Rahvusvahelise Kriminaalkohtu nimel Για to Διεθνές Ποινικό Δικαστήριο For the International Criminal Court Pour la Cour Pénale Internationale Per la Corte Penale Internazionale Starptautiskās Krimināltiesas vārdā Tarptautinio baudžiamojo teismo vardu A Nemzetközi Büntetőbíróság részéről Għall-Qorti Kriminali Internazzjonali Voor het Internationaal Strafhof W imieniu Międzynarodowego Trybunału Karnego Pelo Tribunal Penal Internacional Za Medzinárodný trestný súd Za Mednarodno Kazensko Sodišče Kansainvälisen rikostuomioistuimen puolesta För Internationella brottmålsdomstolen

LISA

1. Juhul kui kohtu organ statuudi artikli 34 tähenduses taotleb Euroopa Liidu salastatud teavet, võib sellist teavet avaldada ainult kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega. (1) Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab salastatud teave mis tahes teavet (s.t mis tahes vormis edasiantavaid teadmisi) või materjali, mida tuleb kaitsta loata avalikustamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria (edaspidi “salastatud teave”). Eelkõige: i) kohus tagab, et säilitab talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele sellele ELi poolt määratud salastatuse kategooria ning kaitseb kõnealust teavet vähemalt samal tasemel, kui on ette nähtud nõukogu julgeolekueeskirjades. Selles osas tagab kohus ELi poolt nõutava kaitse kooskõlas eeskirjade, meetmete ning korraga, mis kehtestatakse vastavalt punktile 4; ii) kohus ei kasuta talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel kui nendel, milleks kõnealune Euroopa Liidu salastatud teave ja kõnealused dokumendid on kohtule avaldatud; iii) kohus ei avalda sellist teavet ja dokumente kolmandatele isikutele ilma ELi eelneva kirjaliku nõusolekuta kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjades määratletud koostaja nõusoleku põhimõttega; iv) kohus tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on “teadmisvajadus”; v) kohus tagab, et kõik isikud, kellel on oma ametiülesannete täitmiseks vaja juurdepääsu või kelle ülesannetega võib kaasneda juurdepääs salastatuse kategooriasse “CONFIDENTIAL EU” kuuluvale ja sellest kõrgema tasemega salastatud teabele, läbivad enne, kui neile antakse luba sellisele teabele juurdepääsuks, asjakohase julgeolekukontrolli vastavalt punkti 4 kohaselt objektiivsete kriteeriumite alusel kehtestatavale korrale; vi) kohus tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse klassifikatsioonile vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning kohus tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad; vii) võttes arvesse teabe salastatuse kategooriaid, edastatakse ELi salastatud teave kohtule diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil. Kohus teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave tuleb edastada, ning tagab, et teabe saajad on läbinud asjakohase julgeolekukontrolli; viii) kohus tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega vastavalt punkti 4 kohaselt kehtestatavale korrale; ix) kohus tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Kohus tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentidest neid saavas organis teha võidavate koopiate arv ja saajad kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse. Kohus teatab ELile kõnealuste dokumentide ELile tagastamise kuupäeva või esitab tõendi nende hävitamise kohta; x) kohus teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Sellisel juhul algatab kohus uurimise vastavalt punkti 4 kohaselt kehtestatavale korrale ning võtab vajalikud meetmed, et vältida sellise olukorra kordumist.

2. Järgides ülaltoodud lõiget 1, ei ole avaldamine üldiselt võimalik enne, kui lepinguosalised on leppinud kokku ja kehtestanud teatavaid teabekategooriaid käsitleva korra.

3. Enne kohtule avaldamist võib kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ELi salastatud teabe salastatuse astet alandada või selle kaotada. Liikmesriigi salastatud teavet sisaldavat mis tahes ELi salastatud dokumenti võivad kasutada vaid asjakohase julgeolekukontrolli läbinud kohtuametnikud; selliste dokumentide salastatuse astet võib alandada või selle kaotada või need dokumendid kohtule avaldada vaid koostaja selgesõnalise kirjaliku nõusoleku olemasolul.

4. Käesoleva lepingu rakendamiseks kehtestatakse allpool nimetatud kolme asutuse vahelises koostöös julgeolekukord eesmärgiga sätestada salastatud teabe vastastikuse kaitse standardid vastavalt käesolevale lepingule: a) Rahvusvahelise Kriminaalkohtu julgeolekubüroo vastutab kohtule käesoleva lepingu alusel edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajaliku julgeolekukorra väljatöötamise eest; b) nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo, tegutsedes nõukogu peasekretäri juhtimisel ja nimel ning nõukogu nimel ja alluvuses, vastutab ELile käesoleva lepingu alusel edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajaliku julgeolekukorra väljatöötamise eest; c) Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraat, tegutsedes Euroopa Komisjoni nimel ja alluvuses, vastutab Euroopa Komisjonis ja selle ametiruumides käesoleva lepingu alusel edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajaliku julgeolekukorra väljatöötamise eest; d) ELi puhul peab need standardid heaks kiitma nõukogu julgeolekukomitee.

5. Lepinguosalised annavad vastastikust abi käesolevas lepingus sätestatud salastatud teabe julgeoleku osas ja ühist huvi pakkuvates küsimustes. Punktis 4 määratletud asutused viivad läbi vastastikuseid julgeolekualaseid konsultatsioone ja kontrolle, et hinnata julgeolekukorra tõhusust oma vastutusalas, mis kehtestatakse vastavalt punktile 4.

6. Lepinguosalistel peavad olema julgeolekuorganisatsioon ja julgeolekuprogrammid, mis põhinevad sellistel julgeolekupõhimõtetel ja miinimumstandarditel, mida rakendatakse punkti 4 kohaselt loodavates lepinguosaliste julgeolekusüsteemides, nii et käesolevale lepingule vastava salastatud teabe suhtes oleks tagatud võrdse tasemega kaitse kohaldamine.

7. Enne käesolevale lepingule vastava salastatud teabe edastamist peavad punktis 4 nimetatud julgeolekuküsimuste eest vastutavad asutused kokku leppima, et teavet saav lepinguosaline suudab käesolevale lepingule vastavat teavet kaitsta ja turvata kooskõlas punkti 4 kohaselt kehtestatava korraga.

8. Käesolev leping ei piira kuidagi ELi võimalusi edastada kohtule kõrgeimal salastatuse tasemel teavet, tingimusel et kohus tagab sellele nõukogu julgeolekueeskirjades ettenähtuga võrdväärse kaitse taseme.

(1) Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1).