ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Egiptuse palvel ja Egiptuselt saadud teabe põhjal on komisjon välja selgitanud, et otsuses 2004/4/EÜ nimetatud tingimuste täitmisel on Solanum tuberosum L. mugulate liitu toomisel Egiptuse kahjurivabadest piirkondadest haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku oht piisavalt leevenenud.
(8)

Otsuses 2005/734/EÜ on ka viidatud peibutuslindude kasutamisele selleks, et võtta neilt proove vastavalt liikmesriikides linnugripi avastamiseks teostatavate uuringute rakendamise programmidele, nagu on sätestatud otsuses 2005/732/EÜ. Otsusega 2005/732/EÜ ettenähtud uuringud on kõnealuses otsuses sätestatud ajavahemiku jooksul lõpule viidud. Sellega seoses tuleks muuta otsust 2005/734/EÜ nii, et selles viidatakse järelevalveprogrammidele, mille liikmesriigid peavad läbi viima vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ.
(1)

Erandina EKPSi põhikirja artiklist 47 ei maksa need liikmesriigid, mille suhtes on kehtestatud erand, sisse oma märgitud kapitali, välja arvatud juhul, kui üldnõukogu vähemalt kaht kolmandikku Euroopa Keskpanga (EKP) märgitud kapitalist ja vähemalt poolt osanikest esindava häälteenamusega otsustab, et minimaalne protsent tuleb sisse maksta osalusena EKP tegevuskuludes.
1.

EKP nõukogu otsustab enne majandusaasta lõppu, kas EKP tulu SMP väärtpaberitelt, ja vajaduse korral EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt, tuleks tervikuna või osaliselt jaotamata jätta ulatuses, mis on vajalik, et kindlustada, et jaotatud tulu summa ei ületaks selle aasta EKP puhastulu. EKP nõukogu teeb sellise otsuse, kui ta eeldab juhatuse koostatud põhjendatud prognoosi alusel, et EKP lõpetab aasta kahjumiga või et aasta puhaskasum on väiksem kui eeldatav tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ja eeldatav tulu SMP väärtpaberitelt.
„—

Komisjonile antakse tehnilist abi nõukogu 18. juuni 2003. aasta soovitust käsitleva eduaruande koostamiseks. Meede on ette nähtud ELi uimastivastase võitluse 2009–2012. aasta tegevuskavaga (meede 23). Eesmärk on hinnata 2007. aastal vastuvõetud esimese aruande põhjal kahju leevendamisega seotud teenuste ulatuse parandamist, kasutades tulemuslikuks osutunud sekkumismeetmeid eelkõige vanglates ja taasintegreerimisteenuste puhul ning isikute puhul, kes peavad pärast vanglast vabanemist saama järelravi. See annab ühendusele koostöös liikmesriikidega võimaluse kaaluda, kas on vaja anda edasisi soovitusi. (Hankemenetlus)”.
3.

Euroopa Liidu referentlabor koorikloomade haiguste tuvastamiseks on: Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Ühendkuningriik. Euroopa Liidu referentlabor kalahaiguste tuvastamiseks on: National Veterinary Institute, Technical University of Denmark, Hangøvej 2, 8200 Århus, Taani. Euroopa Liidu referentlabor molluskihaiguste tuvastamiseks on: Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Prantsusmaa. Šveits kannab labori poolt tema jaoks selles valdkonnas tehtavatest toimingutest tulenevad kulud. Labori funktsioonid ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2006/88/EÜ VI lisa I osas.
(8)

Vastavalt Ida-Aafrika Ühenduse ja ELi partnerluse vahelepingule lisatud päritoluprotokolli artikli 41 lõikele 8 on automaatne erand päritolureeglitest piiratud tuunikalafilee puhul 2 000 tonni suuruse aastase kvoodiga riikidele, kes on parafeerinud Ida-Aafrika Ühenduse ja ELi partnerluse vahelepingu (Kenya, Uganda, Tansaania, Ruanda, Burundi). Kenya on praegu ainus ELi tuunikalafileed eksportiv riik kõnealuses piirkonnas. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisa artikli 36 kohaselt kehtestada erand Kenya suhtes 2 000 tonni tuunikalafilee ulatuses, mis ei ületa Ida-Aafrika Ühenduse ja ELi partnerluse vahelepingus ette nähtud aastast kvooti.
(3)

Kreeka ja Itaalia on esitanud taotlused, et pikendada nende territooriumidel elunevate selliste liikide loetelu, kellele võib sööta 1. kategooria materjali. Mõlemad riigid on esitanud piisavalt teavet nende liikide esinemise kohta asjaomastes piirkondades.
Artikkel 11

Kolmandate riikide osalemine

1. Ilma et see piiraks liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel ja ühtset institutsioonilist raamistikku, võidakse kutsuda kolmandaid riike üles toetama EUPOL COPPSi tingimusel, et nad katavad oma lähetatud isikkoosseisu liikmete kulud, sealhulgas töötasu, toetused ning sõidukulud missiooni läbiviimise piirkonda ja sealt tagasi, ning osalevad vastavalt vajadusele EUPOL COPPSi tegevuskulude katmisel.
(4)

Brasiilia teavitas 1. novembril 2010 Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni, et kõnealune malleuse üksikjuhtum liiduringkonnas on lahendatud. Ametiasutused andsid teada, et vähemalt kuue kuu jooksul ei ole teatatud uutest haiguspuhangutest, et hobuslaste liikumisele nakatunud piirkondadest haigusvabadesse piirkondadesse on kehtestatud piirangud ning et ligikaudu 5 000 hobuslase jälgimise tulemusena ei ole tuvastatud uusi haigusjuhte.
(4)

Taani on pidevalt väljendanud muret seoses sellega, et tema lubatud heitetasemed põhinevad erakordselt väikesel võrdlusaasta heitel, mille kohta Taani esitas andmed komisjoni otsuse 2005/166/EÜ (3) artikli 23 kohases aruandes. Selleks et täielikult arvestada Taani erilist ja ainulaadset olukorda, mida nõukogu tunnistas 2002. aastal protsessi käigus, mis viis otsuse 2002/358/EÜ vastuvõtmiseni, peaks Euroopa Liit kandma, tulenevalt Taani võrdlusaasta erakordselt väikesest heitest ja sellest, et Taanil on kõnealuse otsuse II lisa kohaselt üks suuremaid heitkoguse kvantitatiivse vähendamise kohustusi, Taanile üle viis miljonit lubatud koguse ühikut ainult selleks, et täita oma kohustusi esimesel kohustusperioodil vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokollile. Komisjon on võtnud nõuetekohaselt arvesse Taani kohustust tühistada kõik saastekvoodid, mis jäävad sellest ülekantud kogusest esimese kohustuseperioodi lõpuks kasutamata.
(35)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses on öeldud, et kui abikava, millest teatati, oli olemasolev abikava ja 18. mai 2001. aasta seadusandliku dekreediga seda kava ei muudetud, nagu väitsid Itaalia ametiasutused, siis leiab komisjon, et see muutus uueks abikavaks 1. juulil 2001, sest pärast 1. jaanuari 2001 kohaldatavate uute kalandussuuniste vastuvõtmist ei saanud olemasolevate abikavade suhtes, mida nende suunistega ei kohandatud, varem antud luba enam kasutada ja need tuli muuta uuteks abikavadeks, mille suhtes kehtib komisjoni teavitamise kohustus. Vastavalt 2001. aasta kalandussuuniste punktile 3.2 tegi komisjon 21. detsembri 2000. aasta kirjas liikmesriikidele asjakohaste meetmete mehhanismi raames ettepaneku, et liikmesriigid muudaksid olemasolevaid kalandussektoris antavat abi käsitlevaid abikavasid hiljemalt 1. juuliks 2001, ning andis teata, et kui asjaomane liikmesriik ei vasta, eeldatakse, et kõnealune liikmesriik on ettepanekuga nõus. Itaalia ei vastanud komisjoni 21. detsembri 2000. aasta kirjale ega 7. mai 2001. aasta meeldetuletusele, milles teavitati Itaaliat, et kuna viimane ei väljendanud nimetatud kuupäevaks kirjalikult oma vastuseisu, tähendab see, et Itaalia on nõus ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Seega asus komisjon seisukohale, et Itaalia oli ettepanekuga nõus ning et olemasolevaid abikavasid muudetakse hiljemalt 1. juuliks 2001.
(20)

Itaalia ametiasutused rõhutasid ka, et kirjas, millega kiideti heaks seadus nr 52/94, oli komisjon sedastanud, et kõnealune abi vastab selle suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele ning võib seega kuuluda EÜ asutamislepingu artikli 92 (praegu artikkel 87) lõike 3 punktis c sätestatud erandi kohaldamisalasse, kuna see kujutas endast meedet, millega soodustatakse teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut, ilma et mõjutataks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, ega olnud seal viidanud ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta.
For the Board of Governors

esimees

C. STAVRAKIS

sekretär

A. QUEREJETA
(7)

Ideaaljuhul peaks iga liikmesriik kehtestama arvutipõhise vedurijuhilubade registri, et saavutada kõnealuste registrite täielik koostalitlusvõime ja võimaldada pädevatel asutustel ja teistel juurdepääsuõigusega isikutel saada teavet. Siiski ei saa niisugust liidest majanduslikel ja tehnilistel põhjustel ilma täiendavate uuringuteta kasutusele võtta. Esiteks on vaja kokku leppida meetodid, mis tagaksid juurdepääsu võimaldamise teatavate tingimuste kohaselt vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ nõuetele. Teiseks on vaja uurida tehingute arvu, et teha tasuvusanalüüs ja pakkuda välja teostatav lahendus, mille halduskulud oleksid proportsionaalsed tegelike vajadustega. Seepärast tegi Euroopa Raudteeagentuur ettepaneku rakendada ajutist, lihtsustatud teabevahetusega lahendust ja jätkata elektroonilise liidese väljatöötamist hilisemas etapis.
(8)

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletud tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ühenduse õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Kui direktiivi XI lisas ei ole loetletud ühtegi asjakohast ühenduse õigusakti (kõnealuseid teenuseid käsitlevaid õigusakte ei ole), on artikli 30 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud, et „on vaja tõendada, et juurdepääs kõnealusele turule on vaba nii de facto kui ka de jure”.
(85)

Kõnealuse meetme eesmärk on ärgitada maksusoodustuste abil eraisikuid investeerima teatavatesse ettevõtetesse (st sihtettevõtetesse) ja mitte teistesse ettevõtetesse, mis tuleksid riskikapitaliinvestorite puhul arvesse üksnes majanduslikel kaalutlustel. Seega saavad sihtettevõtted riskikapitali erinevas mahus ja teistsugustel tingimustel kui ilma nimetatud meetmeta. Seega võimaldab meede kaudselt tugevdada sihtettevõtete kapitalibaasi. See järeldus peab paika ka siis, kui investoritele antud maksueelis seotakse tulevaste kasumitega ja, nagu rõhutavad Saksamaa ja kolmandad isikud, kui summa on suhteliselt väike. Meetme olemuse tõttu on äärmiselt keeruline väljendada kõnealuse meetmega sihtettevõtetele antavat eelist ex ante arvuliselt (17). Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et abi korral on sihtettevõtete puhul alati tegemist vähese tähtsusega summadega. Lisaks kinnitas Euroopa Kohus, et teatavatesse ettevõtetesse investeerivatele eraisikutele antava maksusoodustuse puhul, olenemata eraisikule antava eelise ulatusest, võib olla tegemist riigiabiga selle ettevõtte kasuks (18).
(3)

Alla viieaastaste laste surmade ning püsivate aju- ja luustikukahjustuste peamine põhjus on kõrgelt kukkumine, näiteks aknast ja rõdult alla kukkumine. See on suur probleem linnades, kus on palju mitmekorruselisi korterelamuid ning eriti tõsine on olukord kevadel ja suvel, kui aknad jäetakse pikemaks ajaks avatuks. Île-de-France’i piirkonnas registreeriti 2005. aasta maist septembrini 67 laste kukkumisega seotud õnnetust, seega ligikaudu 14 õnnetust kuus. Taanis ja Rootsis registreeritakse igal aastal 20–60 sellist juhtumit. Ajavahemikul 1996–2003 oli laste kukkumisega seotud õnnetusjuhtumite arv Kreekas 79, Madalmaades 130 ja Ühendkuningriigis 25 õnnetust aastas.
11.3 Muud finantsvarad

— Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad — Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) — Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all
(1)

Direktiiviga 89/106/EMÜ on ette nähtud, et ehitiste erinevate kaitsetasemete arvestamiseks riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil võib olla vaja kehtestada tõlgendusdokumentides iga olulise nõude puhul toodete toimivusklassid. Kõnealused dokumendid on avaldatud pealkirja all „Komisjoni teatised nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ tõlgendusdokumentide kohta” (2).
(1)

Direktiiviga 89/106/EMÜ on ette nähtud, et ehitiste erinevate kaitsetasemete arvestamiseks riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil võib olla vaja kehtestada tõlgendusdokumentides iga olulise nõude puhul toodete toimivusklassid. Kõnealused dokumendid on avaldatud pealkirja „Komisjoni teatised nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ tõlgendusdokumentide kohta” (2) all.
(8)

Jaapani finantsteenuste agentuur (Financial Services Agency of Japan) ning sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu (Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board) kui eespool nimetatud agentuuri allasutus on pädevad teostama avalikku järelevalvet audiitorite ja audiitorettevõtete üle, väliselt tagama nende kvaliteedi ja neid uurima. Käesolev otsus peaks hõlmama finantsteenuste agentuuri pädevust üksnes niivõrd, kuivõrd see on seotud audiitorite ja audiitorettevõtete uurimisega. Jaapani finantsteenuste agentuur ja Jaapani sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu rakendavad piisavaid kaitsemeetmeid ning keelavad oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ja karistavad sellise avalikustamise eest ning kasutaksid üleantud auditeerimise töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes audiitorite ja audiitorettevõtete avalikuks järelevalveks, nende kvaliteedi väliseks tagamiseks ning nende uurimiseks. Vastavalt Jaapani õigusnormidele võivad nad anda Jaapani audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle mis tahes liikmesriigi pädevatele asutustele. Sellest lähtuvalt tuleks Jaapani finantsteenuste agentuur ja Jaapani sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu tunnistada adekvaatseteks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaldamisel.
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub siseriikliku kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja need kaetakse seega ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. Käesolev otsus ei piira tulevaste nõuetele vastavust käsitlevate otsuste kohaldamist vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(2)

Prantsuse ametiasutused on esitanud komisjonile 2010. aastal Prantsusmaa ülemeredepartemangudes rakendatavaid taimetervisemeetmeid käsitleva programmi. Kõnealuses programmis täpsustatakse eesmärke, oodatavaid tulemusi, võetavaid meetmeid, nende kestust ja maksumust liidu võimaliku rahalise toetuse korral. Kõnealuses programmis ette nähtud meetmed vastavad nõuetele, mis on sätestatud otsuses 2007/609/EÜ. Seepärast leiab komisjon, et määruse 247/2006 artikli 17 lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud.
(308)

Finantsprognoosides eeldatakse, et suur osa ümberkorraldamiskuludest on kaetav äriühingu tulevastest rahavoogudest. Komisjon peab seda ebarealistlikuks ettevõtte puhul, mis on varemalt tootnud tohutut kahjumit ning milles on vaja läbi viia olulisi ümberkorraldamisi. Septembrikuu kava kohaselt mõjutavad rahavoogusid varasemad kohustused, mis on kasvanud 592 miljonilt 712 miljoni zlotini. Lisaks tuleb suur osa avalik-õiguslikest kohustustest (rohkem kui 400 miljonit zlotti) maksta tagasi 2012. ja 2018. aasta vahel, st kaua aega pärast kavandatava ümberkorraldamisperioodi lõppu (69). Komisjon märgib, et investor on tunnistanud, et oodatavate tulemuste tase on tasuvuse piiril, kuid ta väidab ka, et ISDl on lisapõhjus, miks ta on kõnealusest projektist huvitatud. Investor väidab, et laevatehas loob märkimisväärse nõudluse kontserni teise ettevõtte, terasetehase Huta Częstochowa jaoks ning et seetõttu on Gdynia laevatehasesse tehtavad investeeringud kasulikud kogu ISD kontsernile.
(84)

Prantsuse ametiasutuste edastatud teabe kohaselt rahastatakse ümberkorraldamise kulusid, mille summa on 5 165 150 eurot, lisaks kõnealusele miljoni euro suurusele abile 3 265 150 euro ulatuses liisingu ja 900 000 euro ulatuses aktsionäride sissemaksega (vt põhjendus 38). Ettevõtja panuse osa ümberkorraldamise kogukuludes on seega umbes 81 %. Vähem kui 250 töötaja ja alla 50 miljoni euro suuruse käibega kuulub äriühing Les Volailles du Périgord keskmise suurusega ettevõtjate hulka, kellelt nõutakse suunistes vähemalt 40-protsendilist tegelikku panust. Ettevõtja tegelik panus on seega kooskõlas suuniste nõuetega ja isegi ületab suunistega ettenähtut. Prantsuse ametiasutuste sõnul ei ole äriühingul ülemääraseid rahalisi ressursse. Nad rõhutasid, et 30. juunil 2008 olid äriühingu rahavood veel negatiivsed, umbes – 1,5 miljonit eurot. Sellega seoses leiab komisjon, et kõnealuse abi lubamine ei too äriühingule kaasa ülemääraseid rahalisi ressursse, vaid kujutab endast pigem 2007. aasta augustis ja septembris juba antud päästmisabi ümberkujundamist. Prantsuse ametiasutused tõendasid, et ettenähtud investeeringud (vt põhjendused 32–34) on ettevõtja elujõulisuse taastamiseks hädavajalikud. Arvestades eespool esitatut, leiab komisjon, et nimetatud abi piirdub vajamineva miinimumiga, nagu on nähtud ette suuniste punktidega 43–45.
(7)

Selleks et vältida lünkasid ebaseadusliku sisserändega võitlemisel ja sisejulgeoleku kaitsmisel, peaksid Schengeni piiripunktid olema määratletud eraldi piirkonnana, et VISi töölerakendamise perioodil oleks võimalik sellesse kaasata välispiiridel esitatud viisataotlusi. Liikmesriigid peaksid niipea kui võimalik hakkama tegema jõupingutusi selleks, et alustada andmete kogumist ja VISi edastamist välispiiridel paiknevates piiripunktides, eesmärgiga vältida olukorda, kus VISi kasutama hakanud piirkondadest pärit kolmandate riikide kodanikud süsteemi väldivad, esitades oma viisataotlused välispiiridel.
(35)

Ka kohtuasi C-364/90 ei toeta Itaalia seisukohta. Kohtuasja selles osas, millele Itaalia viitab, leidis kohus pelgalt, et komisjon ei suutnud nõuetekohaselt õigustada negatiivset riigiabi otsust, ja märkis, et teatavad kohtueelses etapis esitatud dokumendid olid piisavalt selged selleks, et samad väited oleksid kohtus vastuvõetavad. Komisjon ei mõista, kuidas kõnealused puhtalt menetluslikud märkused toetavad Itaalia seisukohta, et abikava eelarve suurendamine tuleks materiaalõiguse küsimusena heaks kiita ajutise kaitsemehhanismi määruse alusel. Seoses Itaalia märkusega, mille kohaselt teatatud abi ei ole vastuolus WTO otsusega, milles on sätestatud, et ajutise kaitsemehhanismi määrus ei ole kokkusobiv WTO eeskirjadega, on komisjon juba eelmiste otsuste raames märkinud, et kooskõlas Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga tuleb ühenduse õigusakte võimalikult suures ulatuses tõlgendada rahvusvahelist õigust, sealhulgas EÜ poolt WTOs võetud kohustusi, arvestades (15). Seetõttu tuleks ajutise kaitsemehhanismi määruse tõlgendamisel arvesse võtta ühenduse rahvusvahelisi kohustusi (16).
(10)

Võttes aluseks Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud aruande, milles nimetatakse kanamütsiini ja neomütsiini kui äärmiselt olulisi antibakteriaalseid aineid inimmeditsiinis ja muu kui inimmeditsiini riskijuhtimise strateegiates, esitas Euroopa Ravimiamet 26. veebruaril 2007 teatise, milles rõhutatakse mõlema antibiootikumi tähtsust inim- ja veterinaarmeditsiinis. Võttes arvesse seda teatist, märkis Euroopa Toiduohutusamet 13. aprillil 2007, et nptII geeni olemasolu geneetiliselt muundatud taimedel ei kahjusta nende antibiootikumide ravitoimet, sest on äärmiselt ebatõenäoline, et geen kanduks taimedelt üle bakteritele ja avalduks seejärel, ning kuna kõnealune antibiootikumiresistentne geen on keskkonnas bakteritel juba levinud. Seega kinnitas EFSA oma varasemat hinnangut, et antibiootikumiresistentsuse markergeeni nptII kasutamine geneetiliselt muundatud organismides ning nendest saadud, toiduks ja söödaks ettenähtud toodetes on ohutu.
(3)

Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatamise põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Näib, et esitatud toimikud vastavad ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad on vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud seejärel asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.