ET Euroopa Liidu Teataja L 63/53

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 181/2014,

20. veebruar 2014,

milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks) rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2, artiklit 7, artikli 11 lõiget 3, artikli 12 lõiget 2, artiklit 13, artikli 14 lõike 1 teist lõiku ja artikli 15 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Määrusega (EL) nr 229/2013 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (2). Määrusega (EL) nr 229/2013 antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada korra sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks selliste õigusaktidega võtta vastu eeskirjad. Uued eeskirjad peaksid asendama komisjoni määruse (EÜ) nr 1914/2006 (3) rakenduseeskirjad. Kõnealune määrus tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 178/2014 (4).

(2) Tuleks sätestada eeskirjad erikorra alusel tarnitavate toodete toetuse suuruse kindlaksmääramiseks. Selliste eeskirjade puhul tuleks arvesse võtta Egeuse mere väikesaartele tarnimisega seotud lisakulu, mis tuleneb nende eraldatusest ja saarelisest asendist ning mis seab need oluliselt ebasoodsamasse olukorda.

(3) Erikorra alusel tarnitavate toodetega seotud abikava haldamisel tuleks impordilitsentsi vormi kasutades aluseks võtta sertifikaat (edaspidi „toetussertifikaat”).

(4) Tarnimise erikorra rakendamiseks on vaja toetussertifikaadi väljaandmist käsitlevaid eeskirju, millega kehtestatakse erand tavapärastest eeskirjadest, mida kohaldatakse impordilitsentside suhtes vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 376/2008 (5).

(5) Tarnimise erikorra rakendamisel peaks olema kaks eesmärki. Esiteks tuleks sellega tagada sertifikaatide kiire väljaandmine, kaotades eelkõige eelneva tagatise esitamise nõude kõikidel juhtudel, ja toodete tarnimiseks ettenähtud toetuse kiire maksmine. Teiseks tuleks sellega tagada tegevuse kontroll ja järelevalve ning varustada haldusasutusi kavandatud eesmärkide saavutamise kindlakstegemiseks vajalike vahenditega. Need eesmärgid on selleks, et tagada teatavate põllumajandustoodete korrapärane tarnimine ning leevendada Egeuse mere väikesaarte geograafilisest asukohast tingitud mõjusid, kindlustades kavast tulenevate soodustuste jõudmise etappi, mille käigus viiakse lõpptarbija jaoks ettenähtud tooted turule.

(6) Tarnimise erikorra haldamise eeskirjadega tuleks tagada, et registrisse kantud ettevõtjad saavad prognoositavas tarnebilansis sätestatud koguste raames sertifikaadi toodete ja koguste jaoks, mis on seotud kõnealuste ettevõtjate enda arvel ja nimel tehtavate äritehingutega, kui nad esitavad tehingu ehtsust ning sertifikaadi taotluse nõuetekohasust kinnitavad dokumendid.

(7) Tarnimise erikorra kohaselt tehtavate toimingute järelevalveks on muu hulgas vaja esitada tõendid sertifikaadi alusel toimuva tarne tegemise kohta lühikese aja jooksul ning keelata kõnealuse sertifikaadi omaniku õiguste ja kohustuste üleandmine.

(8) Liidu toetusena antavad soodustused tuleb edasi anda nii, et need kajastuvad tootmiskuludes ja lõpptarbija makstavates hindades. Soodustuste tegelikku edasiandmist on vaja kontrollida.

(9) Tuleks kehtestada kolmandatesse riikidesse tarnimise erikorraga hõlmatud toodete ekspordilubade ja järelevalve eeskirjad ning ülejäänud liitu lähetamise eeskirjad. Eelkõige tuleb kindaks määrata töödeldud toodete kogused, mida võib tavapäraselt eksportida või edasi saata.

(10) Tarbijate kaitsmise ja ettevõtjate ärihuvide kaitsmise eesmärgil tuleks hiljemalt esmase turuleviimise ajal tarnimise erikorra kohaldamisalast välja arvata tooted, mis ei ole veatu ja standardse turustuskvaliteediga komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 (6) artikli 28 tähenduses, ning võtta kõnealuse nõude mittetäitmise korral kohaseid meetmeid.

(11) Kreeka pädevad asutused peaksid sätestama tarnimise erikorra rakendamiseks ja järelevalveks vajalikud üksikasjalikud halduseeskirjad.

(12) Nimetatud korra rakendamise hindamiseks tuleks nõuda, et Kreeka pädevad asutused teavitavad korrapäraselt komisjoni.

(13) Iga toetuskava puhul tuleks määratleda toetusetaotluse sisu ja dokumendid, mis on vaja lisada selle põhjendatuse hindamiseks.

(14) Kui toetusetaotlustes on ilmseid vigu, peaks neid saama igal ajal parandada.

(15) Toetusetaotluste esitamise ja parandamise tähtaegadest tuleks kinni pidada, et Kreeka ametiasutused saaksid kavandada ja seejärel teha kohalike toodete toetusetaotluste nõuetekohasuse tõhusat kontrolli. Seepärast tuleks kehtestada tähtajad, pärast mida esitatud taotlusi vastu ei võeta. Lisaks tuleks kohaldada vähendamist, et ergutada toetusetaotlejaid tähtaegadest kinni pidama.

(16) Taotlejatel peaks olema õigus igal ajal oma kohalike toodete toetuse taotlused täielikult või osaliselt tagasi võtta, tingimusel et pädev asutus ei ole veel taotlejale teatanud toetusetaotluses sisalduvatest vigadest ega kohapealsest kontrollist, mille käigus avastatakse vead toetusetaotluse osal, mida tagasivõtmine mõjutab.

(17) Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel hallatavaid toetuskavasid käsitlevate eeskirjade järgimist tuleks tõhusalt jälgida. Selleks ning ühtlase järelevalve taseme saavutamiseks kõikides liikmesriikides tuleks sätestada üksikasjalikult haldus- ja kohapealse kontrolli läbiviimise kriteeriumid ja tehnilised menetlused. Vajaduse korral peaks Kreeka püüdma ühendada käesoleva määruse alusel teostatavat kontrolli muude ELi õigusaktidega ettenähtud kontrolliga.

(18) Tuleks kindlaks määrata eri toetuskavade alusel kohapeal kontrollitavate toetusetaotlejate miinimumarv.

(19) Kohapealse kontrolli miinimummäära valim tuleks koostada osaliselt riskianalüüsi põhjal ja osaliselt juhuslikult. Tuleks täpsustada peamised riskianalüüsi puhul arvesse võetavad tegurid.

(20) Kui avastatakse olulisi eeskirjade eiramisi, tuleks käesoleval ja järgmisel aastal suurendada kohapealse kontrollimise arvu, et saavutada asjaomaste toetusetaotluste nõuetekohasuse osas vastuvõetav kindlusaste.

(21) Kohapealse kontrolli tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et inspektoritele teatatakse põhjused, miks asjaomastele toetusetaotlejatele on kohapealne kontroll määratud. Kreeka peaks pidama sellise teabe kohta arvestust.

(22) Et võimaldada Kreeka ametiasutustel ja liidu pädevatel asutustel jälgida kohapeal tehtud kontrolli, tuleks koostada protokoll kontrollimise üksikasjade kohta. Toetusetaotlejale või tema esindajale tuleks anda võimalus protokollile alla kirjutada. Kaugseirekontrolli puhul peaks Kreekal olema lubatud näha selline õigus ette üksnes juhul, kui kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi. Olenemata tehtud kohapealse kontrolli liigist peaks toetusetaotleja eeskirjade eiramise avastamise korral saama protokolli koopia.

(23) Liidu finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu.

(24) Tuleks kehtestada vähendamised ja väljaarvamised, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ning vääramatu jõu esinemisega, erandlike asjaoludega ja loodusõnnetustega seotud eriprobleeme. Kõnealused vähendamised ja väljaarvamised tuleks liigitada vastavalt eeskirjade eiramise tõsidusele ning näha vajaduse korral teatavaks ajaks ette täielik väljaarvamine ühest või mitmest kohalike toodete toetuskavast.

(25) Üldjuhul ei tohiks vähendamisi ja väljaarvamisi kohaldada, kui toetusetaotleja on esitanud faktiliselt õiged andmed või kui ta muul viisil suudab tõestada, et viga ei tekkinud tema süül.

(26) Toetusetaotleja suhtes, kes mis tahes ajal teatab riigi pädevatele ametiasutustele vigu sisaldavatest toetusetaotlustest, ei tohiks andmete ebatäpsuse põhjusest olenemata kohaldada vähendamisi ega väljaarvamisi, juhul kui asjaomasele toetusetaotlejale ei ole teatatud pädeva asutuse kavatsusest teha kohapealne kontroll, ja tingimusel, et pädev asutus ei ole toetusetaotlejale veel teatanud tema taotluses avastatud mis tahes eeskirjade eiramisest. Samu reegleid tuleks kohaldada elektroonilises andmebaasis sisalduvate ebaõigete andmete puhul.

(27) Kui ühe toetusetaotleja suhtes tuleb kohaldada mitut vähendamist, tuleks neid vähendamisi kohaldada üksteisest sõltumatult. Käesoleva määrusega ette nähtud vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamine ei tohiks piirata muude liidu või siseriiklike sätetega kehtestatud täiendavate sanktsioonide kohaldamist.

(28) Toetusetaotlejad, kes ei suuda täita valdkondade eeskirjades sätestatud kohustusi vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu, ei tohiks kaotada oma õigust saada toetust. Tuleks täpsustada, milliseid asjaolusid võib pädev asutus tunnistada erandlikeks asjaoludeks.

(29) Hea usu põhimõtte ühetaolise kohaldamise tagamiseks kogu liidus tuleks alusetult makstud summade tagasinõudmise puhul sätestada tingimused, mille alusel võib tugineda kõnealusele põhimõttele, ilma et see piiraks asjaomaste kulude käsitlemist raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.

(30) Toetusprogrammi muutmise korda on vaja lihtsustada, et tagada programmi paindlikum ja sujuvam kohandamine tarnimiskorra ja kohaliku põllumajandusliku tootmise tegelike tingimustega. Seepärast on vaja kahe kuu võrra pikendada iga-aastaste muudatuste esitamise tähtaega, nii et see oleks vastavuses määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 2 sätestatud tähtajaga rakendamise aastaaruannete esitamiseks. Suured muudatused tuleb komisjonile siiski esitada õigel ajal, et neid saaks põhjalikult hinnata ja võtta vastu heakskiitmisotsus nende muudatuste kohaldamise kuupäevaks.

(31) Kreeka peaks esitama komisjonile kogu teabe, mis on seotud programmi rakendamisega ja vajalik nende muudatuste nõuetekohase järelevalve tagamiseks pikema aja jooksul. Seepärast on vaja kehtestada ühiste tulemusnäitajate miinimumpakett ning tarnimise erikorraga seotud korrapärase teabevahetuse sisu ja tähtajad ning meetmed kohaliku tootmise toetamiseks, samuti rakendamise aastaaruannete esitamiseks. Selleks et võimaldada edastada usaldusväärsemaid andmeid tarnimise erikorra kohta, tuleks kehtestada täiendav tähtaeg lõplike aastaandmete edastamiseks. Samal põhjusel tuleks ühe kuu võrra edasi lükata kohaliku tootmise toetamisega seotud toetusetaotlustest teatamise tähtaega.

(32) Kõik liikmesriikide teatised komisjonile, mis on vajalikud süsteemi heaks toimimiseks, tuleks koostada vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009 (7).

(33) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

TARNIMISE ERIKORD

1. JAGU

Prognoositavad tarnebilansid

Artikkel 1

Prognoositavate tarnebilansside ese ja muutmine

Prognoositavates tarnebilanssides, mille Kreeka kehtestab vastavalt määruse (EL) nr 229/2013 artikli 8 lõikele 2, esitatakse iga kalendriaasta kohta oluliste toodete kogused, mida on vaja Egeuse mere väikesaarte (edaspidi „väikesaared”) tarnevajaduse rahuldamiseks.

Kreeka võib oma prognoositavat tarnebilanssi muuta. Käesoleva määruse artiklit 32 kohaldatakse kõnealuste muudatuste suhtes mutatis mutandis.

2. JAGU

Tarnimiskorra toimimine

Artikkel 2

Toetuse kindlaksmääramine ja andmine

1. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõike 1 kohaldamisel määrab Kreeka kava raames kindlaks eraldatud, saarelise või äärepoolseima asukoha hüvitamiseks iga toote eest makstava toetuse suuruse, võttes arvesse:

(a) väikesaarte erivajadusi ja täpseid kvaliteedinõudeid;

(b) tavapäraseid kaubavoogusid Kreeka mandriosa sadamate ja Egeuse mere saarte sadamate vahel;

(c) kavandatava toetuse majanduslikku külge;

(d) vajadust mitte takistada kohalike toodete arendamist, kui see on asjakohane;

(e) veo ja vahepealse ümberlaadimise täiendavaid erikulusid, mis kaasnevad kauba tarnimisega väikesaartele;

(f) täiendavaid erikulusid, mis on tingitud kohalikust töötlemisest, väikesest turust ning vajadusest tagada kaupade turvaline tarne asjaomastele väikesaartele.

2. Toetust ei anta selliste toodete tarnimiseks väikesaarele, mille suhtes on juba kohaldatud tarnimise erikorra soodustusi mõnel muul väikesaarel.

Artikkel 3

Toetussertifikaat ja maksmine

1. Toetust makstakse täielikult kasutatud sertifikaadi (edaspidi „toetussertifikaat”) esitamisel.

Toetussertifikaadi esitamine makseid teostavale asutusele on samaväärne toetuse taotlemisega. Sertifikaadid esitatakse 30 päeva jooksul alates sellega seotud koguste kvoodi hulka arvamise kuupäevast, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral. Kõnealuse tähtaja ületamise korral vähendatakse toetust 5 % iga viivitatud päeva kohta.

Pädevad asutused maksavad toetuse välja hiljemalt 90. päeval pärast kasutatud sertifikaadi esitamise kuupäeva, välja arvatud järgmistel juhtudel:

(a) vääramatu jõud või erakorralised ilmastikuolud;

(b) kui toetuse saamise õiguse kohta on algatatud haldusjuurdlus; sel juhul makstakse toetus välja alles pärast toetuse saamise õiguse kinnitamist.

2. Toetussertifikaadid koostatakse määruse (EÜ) nr 376/2008 I lisas esitatud impordilitsentsi näidise järgi.

Määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 7 lõiget 5, artikleid 12, 14, 16, 17, 18, 20, 22, 25, 26, 28, 32 ja 35–40 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.

3. Sertifikaadi lahtrisse 20 („Eriandmed”) trükitakse või lüüakse templiga märge „toetussertifikaat”.

4. Sertifikaadi lahtrid 7 ja 8 kriipsutatakse läbi.

5. Toetussertifikaadi lahtrisse 12 märgitakse kehtivuse viimane kuupäev.

6. Makstav toetus on toetussertifikaadi taotluse esitamise päeval kehtinud toetus.

7. Toetussertifikaadi annab välja pädev asutus asjaomaste isikute taotluse alusel ning prognoositava tarnebilansi piires.

Artikkel 4

Soodustuste edasiandmine lõpptarbijale

Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 12 lõike 1 kohaldamisel võtavad pädevad asutused kõik kohased meetmed, et kontrollida soodustuste tegelikku edasiandmist lõpptarbijale. Seejuures võivad nad hinnata asjaomaste eri ettevõtjate kasutatavaid kasumimarginaale ja hindu.

Esimeses lõigus osutatud meetmed, eelkõige toetuste soodsa mõju edasiandmise kindlakstegemiseks kasutatavad kontrollipunktid, ja nende võimalikud muudatused teatatakse komisjonile määruse (EL) nr 229/2013 artikliga 20 lõikega 2 ettenähtud rakendamise aastaaruande raames.

Artikkel 5

Ettevõtjate register

1. Selleks et, ettevõtja kantaks määruse (EL) nr 229/2013 artikli 11 lõike 1 teises lõigus osutatud registrisse, kohustub ta:

(a) edastama nõude korral pädevale asutusele kogu asjakohase teabe oma äritegevuse, eelkõige hindade ja kasumimarginaalide kohta;

(b) tegutsema eranditult enda nimel ja omal kulul;

(c) esitama sertifikaaditaotlused vastavalt asjaomaste toodete tegelikule müügimahule, mille tõestamiseks tuleb viidata tegelikele asjaoludele;

(d) hoiduma igasugusest tegevusest, mis võiks tekitada toodete kunstlikku defitsiiti, ja hoiduma olemasolevate toodete turustamisest kunstlikult alandatud hindadega;

(e) tagama pädevaid asutusi rahuldaval viisil, et pärast põllumajandustoodete müüki väikesaartel on soodustus lõpptarbijale edasi antud.

2. Registreerimise taotlemisel või hiljem peavad ettevõtjad, kes kavatsevad töötlemata, töödeldud või pakendatud tooteid artiklis 11 osutatud tingimustel saata edasi mujale liitu või eksportida kolmandatesse riikidesse, teatama oma kavatsusest ja märkima vajaduse korral pakendamisettevõtte asukoha.

3. Registreerimise taotlemisel või hiljem peavad töötlejad, kes kavatsevad töödeldud tooteid artiklis 11 või 12 osutatud tingimustel eksportida kolmandatesse riikidesse või saata edasi mujale liidu piires, teatama oma kavatsusest sellist tegevust jätkata, märkima töötlemisettevõtte asukoha ning vajaduse korral esitama töödeldud toodete loetelu.

Artikkel 6

Ettevõtjate esitatavad dokumendid ning toetussertifikaatide kehtivusaeg

1. Pädevad asutused võtavad ettevõtjatelt iga partii kohta esitatud toetussertifikaadi taotlused vastu, kui nendega on kaasas ostuarve originaal või selle tõestatud koopia.

Ostuarve, konossement või lasti saateleht koostatakse taotleja nimel.

2. Sertifikaadi kehtivusaeg on 45 päeva. Pädev asutus võib kehtivusaega pikendada erijuhtudel, kui veoaega mõjutavad tõsised ja ettenägematud raskused, kuid see ei tohi olla pikem kui kaks kuud alates sertifikaadi väljaandmise kuupäevast.

Artikkel 7

Sertifikaadi ning kauba esitamine

1. Tarnimise erikorraga hõlmatud toodete puhul tuleb toetussertifikaadid esitada pädevatele asutustele 15 tööpäeva jooksul alates kauba mahalaadimise loa kuupäevast. Pädevad asutused võivad kõnealust maksimaalset tähtaega lühendada.

2. Kaup esitatakse lahtiselt või eraldi partiidena vastavalt esitatud sertifikaadile.

Artikkel 8

Toodete kvaliteet

Toodete vastavust määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud nõuetele kontrollitakse vastavalt liidus kehtivatele standarditele ja tavadele hiljemalt turustamise esimeses etapis.

Kui leitakse, et toode ei vasta määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud nõudele, võetakse ära tarnimise erikorra kohaldamise õigus ja asjaomane kogus arvestatakse uuesti prognoositavasse tarnebilanssi.

Käesoleva määruse artikli 3 kohaselt antud toetus tuleb tagasi maksta.

Artikkel 9

Toetussertifikaatide taotluste arvu oluline suurenemine

1. Kui prognoositava tarnebilansi täitmise käigus ilmneb, et teatava toote puhul on toetussertifikaadi taotluste arv oluliselt suurenenud, mis võiks ohtu seada tarnimise erikorra ühe või mitme eesmärgi saavutamise, võtab Kreeka pärast asjaomaste ametiasutustega konsulteerimist vajalikud meetmed väikesaarte varustamiseks esmavajalike toodetega, arvestades esmatähtsate sektorite olemasolevaid varusid ning vajadusi.

2. Kui Kreeka otsustab pärast asjaomaste ametiasutustega konsulteerimist piirata sertifikaatide väljaandmist, kohaldavad pädevad ametiasutused kõigi menetluses olevate taotluste suhtes ühtset vähendusprotsenti.

Artikkel 10

Maksimumkoguse kindlaksmääramine ühe sertifikaaditaotluse kohta

Pädevad asutused võivad kindlaks määrata maksimumkoguse ühe sertifikaaditaotluse kohta, arvestades määra, mis on hädavajalik, et vältida häireid väikesaarte turul või spekulatiivse tegevuse katseid, mis tõenäoliselt kahjustavad tarnimise erikorra tõrgeteta toimimist.

Pädevad asutused teatavad viivitamata komisjonile käesoleva artikli kohaldamise juhtudest.

Käesolevas artiklis osutatud teatis edastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009.

3. JAGU

Eksport ja edasisaatmine

Artikkel 11

Ekspordi ja edasisaatmise tingimused

1. Tarnimise erikorraga hõlmatud töötlemata toodete ning tarnimise erikorraga hõlmatud tooteid sisaldavate pakitud või töödeldud toodete ekspordi ja edasisaatmise suhtes kohaldatakse lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid.

2. Tootekogused, mille jaoks on antud toetust ja mis on eksporditud või edasi saadetud, arvatakse uuesti prognoositavasse tarnebilanssi ning eksportija või edasisaatja maksab antud toetuse tagasi hiljemalt eksportimisel või edasisaatmisel.

Asjaomaseid tooteid ei või eksportida või edasi saata seni, kuni esimeses lõigus osutatud hüvitamist ei ole toimunud.

Juhul kui ei ole võimalik kindlaks määrata makstud toetuse summat, arvestatakse, et toodetele on määratud suurim toetus, mida liit on kuue kuu jooksul enne eksportimise või edasisaatmise taotluse esitamist antud toodetele maksnud.

Selliste toodete puhul antakse eksporditoetust tingimusel, et toetuse saamise kriteeriumid on täidetud.

3. Pädevad asutused lubavad töödeldud toodete koguseid, välja arvatud lõikes 2 ning artiklis 12 osutatud töödeldud toodete koguseid, eksportida või saata edasi üksnes siis, kui töötleja või eksportija on tõendanud, et kõnealused tooted ei sisalda tarnimise erikorra alusel sissetoodud toorainet.

Pädevad asutused lubavad töödeldud toodete koguseid, välja arvatud lõikes 2 osutatud töödeldud toodete koguseid, reeksportida või edasi saata üksnes siis, kui saatja on tõendanud, et kõnealused tooted ei ole hõlmatud tarnimise erikorraga.

Pädevad asutused teostavad vajaliku kontrolli, et tagada esimeses ja teises lõigus osutatud tõendite täpsus, ja nõuavad vajaduse korral soodustuse tagasi.

Artikkel 12

Töödeldud toodete tavapärane eksport ja edasisaatmine

1. Töötlejad, kes on vastavalt artikli 5 lõikele 3 teatanud oma kavatsusest eksportida või määruse (EL) nr 229/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud tavapäraste kaubavoogude raames edasi saata töödeldud tooteid, mis sisaldavad tarnimise erikorraga hõlmatud tooraineid, võivad seda teha käesoleva määruse I lisas osutatud aastakoguste piires. Pädevad asutused väljastavad vajalikud load, et tagada kõnealuste tehingute jäämine asjaomaste aastaste koguste piiresse.

2. Lõikes 1 osutatud toodete ekspordi korral ei ole vaja esitada ekspordilitsentsi.

4. JAGU

Haldamine, kontroll ja järelevalve

Artikkel 13

Kontrollimine

1. Põllumajandustoodete sisseveo, ekspordi ja edasisaatmise halduskontroll on täielik ja sisaldab artikli 6 lõikes 1 osutatud dokumentide ristkontrolli.

2. Põllumajandustoodete sisseveo, ekspordi ja edasisaatmise füüsiline kontroll väikesaartel peab hõlmama representatiivset valimit, mis moodustab vähemalt 5 % artikli 7 kohaselt esitatud sertifikaatidest.

Komisjoni määrust (EÜ) nr 1276/2008 (8) kohaldatakse kõnealuse füüsilise kontrolli suhtes mutatis mutandis.

Erijuhtudel võib komisjon nõuda, et füüsilist kontrolli teostataks muu protsendimäära ulatuses.

Artikkel 14

Riiklikud haldamise ja järelevalve eeskirjad

Pädevad asutused võtavad vastu täiendavad eeskirjad tarnimise erikorra haldamiseks ja jälgimiseks reaalajas.

Komisjoni taotluse korral teatavad nad komisjonile kõikidest meetmetest, mida nad kavatsevad rakendada vastavalt esimesele lõigule.

II PEATÜKK

MEETMED KOHALIKU PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE TOETAMISEKS

1. JAGU

Toetussumma ja toetusetaotlused

Artikkel 15

Toetussumma

1. Määruse (EL) nr 229/2013 IV jaotise kohaselt kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmete raames antav toetus ei tohi ületada kõnealuse määruse artiklis 18 kindlaksmääratud ülempiiri.

2. Toetuse andmise tingimused, põllumajandustootmise valdkonnad ja asjakohased mahud täpsustatakse määruse (EL) nr 229/2013 artikli 6 lõike 1 kohaselt heakskiidetud kavas.

Artikkel 16

Taotluste esitamine

Ühe kalendriaasta toetusetaotlused esitatakse Kreeka pädevate asutuste nimetatud ametile vastavalt Kreeka kehtestatud näidistele ja sätestatud tähtaegadele. Kõnealused tähtajad määratakse kindlaks sellistena, et jääks aega vajalike kohapealsete kontrollide jaoks ega ületataks järgmise kalendriaasta 28. veebruari.

Artikkel 17

Ilmsete vigade parandamine

Toetusetaotlust võib pärast selle esitamist igal ajal parandada, kui pädev asutus avastab ilmse vea.

Artikkel 18

Taotluste esitamise hilinemine

Pärast artikli 16 kohaselt sätestatud tähtaja möödumist esitatud toetusetaotluse puhul vähendatakse summat, mida toetuse taotlejal oleks olnud õigus saada taotluse õigeaegse esitamise korral, iga tööpäeva kohta 1 % võrra, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral. Kui taotluse esitamine hilineb üle 25 kalendripäeva, ei võeta taotlust vastu.

Artikkel 19

Toetusetaotluste tagasivõtmine

1. Toetusetaotluse võib igal ajal täielikult või osaliselt tagasi võtta.

Kui pädev asutus on toetuse taotlejale juba teatanud toetusetaotluses avastatud eeskirjade eiramistest või oma kavatsusest teha kohapealne kontroll ning kui kõnealuse kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi, on eeskirjade eiramisest mõjutatud toetusetaotluse osade tagasivõtmine siiski keelatud.

2. Lõike 1 kohane tagasivõtmine tähendab, et taotleja on uuesti olukorras, mis eelnes asjaomase toetusetaotluse või selle osa esitamisele.

3. Hiljemalt iga aasta 31. märtsiks koostatakse eelmise kalendriaasta jooksul tagasi võetud toetusetaotluste analüüs, milles märgitakse ära tagasivõtmise peamised põhjused ja võimalikud suundumused kohalikul tasandil.

2. JAGU

Kontrollimine

Artikkel 20

Üldpõhimõtted

Kontrollimine koosneb halduskorras läbivaatamisest ja kohapealsest kontrollist.

Halduskontroll on täielik ja sisaldab ristkontrolli, milles muu hulgas kasutatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (9) V jaotise II peatükiga, VI jaotise II peatükiga ning artiklitega 47 ja 61 ning artikli 102 lõikega 3 ette nähtud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmeid.

Pädevad asutused teevad vastavalt käesoleva määruse artikli 22 lõikele 1 tehtud riskianalüüsi põhjal kohapealseid pistelisi kontrolle ligikaudu 5 % toetusetaotluste ulatuses. Valim peab esindama ka vähemalt 5 % toetuse aluseks olevatest kogustest.

Kreeka tugineb kõigil vajalikel juhtudel ühtsele haldus- ja kontrollisüsteemile.

Artikkel 21

Kohapealne kontroll

1. Kohapealne kontroll tehakse ette teatamata. Kontrollimisest võib siiski minimaalselt vajaliku aja jooksul ette teatada tingimusel, et see ei kahjusta kontrolli eesmärki. Selline etteteatamine ei ületa 48 tundi, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

2. Vajaduse korral tehakse käesolevas jaotises sätestatud kohapealne kontroll koos mõne muu kontrolliga, mis on ette nähtud liidu õigusaktiga.

3. Kui toetusetaotleja või tema esindaja takistab kohapealse kontrolli tegemist, lükatakse asjaomane toetusetaotlus või -taotlused tagasi.

Artikkel 22

Kohapealseks kontrolliks toetusetaotlejate valimine

1. Pädev asutus valib kohapeal kontrollitavad toetusetaotlejad riskianalüüsi ja esitatud toetusetaotluste representatiivsuse alusel. Riskianalüüsi puhul võetakse vastavalt vajadusele arvesse:

(a) toetussumma suurust;

(b) põldude arvu ja toetusetaotlusega hõlmatud pindala ja vajaduse korral taotlusega hõlmatud loomade arvu või toodetud, transporditud, töödeldud või turustatud kogust;

(c) muudatusi võrreldes eelmise aastaga,

(d) eelmistel aastatel sooritatud kontrollimiste tulemusi;

(e) muid Kreeka määratud näitajaid.

Representatiivsuse tagamiseks valib Kreeka kohapealseks kontrolliks minimaalse arvu toetusetaotlejate hulgast juhuvaliku põhimõttel 20–25 %.

2. Pädev asutus peab iga toetusetaotleja puhul arvestust kohapealseks kontrolliks valimise põhjuste kohta. Kohapealset kontrolli tegevale kontrollijale teatatakse kõnealused põhjused enne kontrollimise algust.

Artikkel 23

Kontrolliaruanne

1. Iga kohapealse kontrolli kohta koostatakse kontrolliaruanne, mis kajastab üksikasjalikult erinevaid kontrollimise aspekte. Aruanne peab sisaldama eelkõige järgmist:

(a) kontrollitud toetuskavad ja toetusetaotlused;

(b) kohal viibinud isikud;

(c) kontrollitud põllud, mõõdetud põllud, mõõtmistulemused iga mõõdetud põllu kohta ning kasutatud mõõtmismeetodid;

(d) iga tõugu loomade arv ja vajaduse korral kõrvamärkide numbrid, veiste registrikanded ja kanded elektroonilises andmebaasis, kontrollitud tõendavad dokumendid ning kontrollide tulemused ja vajaduse korral erimärkused loomade või nende tunnuskoodide kohta;

(e) kontrolliga hõlmatud toodetud, transporditud, töödeldud või turustatud kogused;

(f) kas toetuse taotlejale teatati kontrollist ette ning kui teatati, siis kui palju;

(g) muud kontrollitud asjaolud.

2. Toetuse taotlejatele või nende esindajatele antakse võimalus aruandele alla kirjutada, et tõendada oma kohalolekut kontrollimise ajal ja lisada märkusi. Eeskirjade eiramiste avastamise korral saab toetuse taotleja kontrolliaruande koopia.

Kui kohapealne kontroll tehakse kaugseire abil ning selle käigus ei avastata eeskirjade eiramisi, võib Kreeka otsustada mitte anda toetustaotlejale või tema esindajale võimalust kontrolliaruandele alla kirjutada.

3. JAGU

Vähendamised ja väljaarvamised ning alusetult tehtud maksed

Artikkel 24

Vähendamised ja väljaarvamised

Toetusetaotluses esitatud teabe ja 2. jaos osutatud kontrolli tulemuste vahelise lahknevuse korral kohaldab Kreeka toetuse vähendamisi ja väljaarvamisi. Need peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 25

Erandid vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamisel

1. Artiklis 24 sätestatud vähendamisi ja väljaarvamisi ei kohaldata, kui toetuse taotleja esitas faktiliselt õiged andmed või kui ta muul viisil suudab tõestada, et viga ei tekkinud tema süül.

2. Vähendamisi ja väljaarvamisi ei kohaldata toetusetaotluse nende osade suhtes, mille puhul taotleja teavitab pädevat asutust kirjalikult, et taotlus on ebaõige või on muutunud ebaõigeks pärast selle esitamist, tingimusel et asjaomast isikut ei ole teavitatud pädeva asutuse kavatsusest viia läbi kohapealne kontroll ja see asutus ei ole teda juba teavitanud taotluses esinevatest eeskirjade eiramistest.

Kui toetuse taotleja esitab teabe vastavalt esimesele lõigule, tuleb selle tulemusena taotlus tegeliku olukorraga kooskõlla viia.

Artikkel 26

Alusetult makstud summade tagasimaksmine ja trahv

1. Alusetult tehtud makse korral kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 (10) artiklit 80 mutatis mutandis.

2. Kui põhjendamatu makse tehti toetuse taotleja esitatud valeandmete, valedokumentide või tema raske hooletuse tõttu, kohaldatakse lisaks põhjendamatult makstud summaga võrdset trahvi, millele on lisatud määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 80 lõike 2 kohaselt arvutatud intress.

Artikkel 27

Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud

Vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 2 lõike 2 tähenduses kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklit 75 mutatis mutandis.

III PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 28

Toetuste maksmine

Pärast toetusetaotluste ja asjakohaste tõendavate dokumentide kontrollimist ja määruse (EL) nr 229/2013 II peatükis sätestatud toetusprogrammi raames antavate toetussummade kindlaksmääramist maksavad pädevad ametiasutused kalendriaasta toetused välja:

(a) tarnete erikorra ja delegeeritud määruse (EL) nr 178/2014 artiklis 3 osutatud meetmete puhul kogu aasta jooksul;

(b) otsetoetuste puhul vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 75;

(c) muude maksete puhul ajavahemikus jooksva aasta 16. oktoobrist järgmise aasta 30. juunini.

Artikkel 29

Tulemusnäitajad

Igal aastal teatab Kreeka komisjonile vähemalt II lisas sätestatud tulemusnäitajatega seotud andmed.

Need andmed esitatakse määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 2 osutatud rakendamise aastaaruandes.

Artikkel 30

Teatised

1. Tarnimise erikorra kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga kvartali lõpule järgneva kuu viimaseks päevaks toodete, CN-koodide ja vajaduse korral üksikute sihtkohtade kaupa võrdluskalendriaasta tarnebilansi eelmiste kuude toimingute kohta järgmised andmed:

(a) kogused jaotatuna Kreeka mandriosast ja muudelt saartelt saadetud kogusteks;

(b) toetuse summa ja tegelikult tehtud kulutused toote kohta;

(c) kogused, mille puhul toetussertifikaate ei ole kasutatud;

(d) kogused, mis on eksporditud kolmandatesse riikidesse või saadetud mujale liidu piires pärast töötlemist vastavalt artiklile 11;

(e) ülekanded toodete kategooria üldkoguse piires ja asjaomase ajavahemiku jooksul tehtud muudatused prognoositavas tarnebilansis;

(f) järelejäänud kogus ja kasutusaste.

Esimeses lõigus sätestatud andmed esitatakse kasutatud sertifikaatide alusel. Lõplikud andmed iga kalendriaasta tarnebilansi kohta edastatakse komisjonile edasises teatises hiljemalt järgmise aasta 31. maiks.

2. Kohaliku tootmise toetustega seoses teatab Kreeka komisjonile:

(a) hiljemalt iga aasta 30. aprilliks saadud toetusetaotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta;

(b) hiljemalt iga aasta 31. juuliks lõplikult toetuskõlblikud taotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta.

3. Käesolevas artiklis osutatud teatised edastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009.

4. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 1 osutatud teatis edastatakse samuti vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009.

Artikkel 31

Aruanne

1. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 2 osutatud aruanne sisaldab muu hulgas järgmist:

(a) olulised sotsiaal-majanduslikud ja põllumajanduslikud muudatused;

(b) iga meetme rakendamist käsitlevate materiaalsete ja finantsandmete kokkuvõte, millele järgneb andmete analüüs ja vajaduse korral meetmega seotud sektori esitlus ja analüüs;

(c) meetmete ja prioriteetide rakendamise edusammud aruande esitamise seisuga seoses eri- ja üldeesmärkidega, kasutades kvantitatiivseid näitajaid;

(d) meetmete rakendamisel esinenud oluliste probleemide lühike kirjeldus, sealhulgas käesoleva määruse artikli 19 lõikes 3 osutatud analüüsi tulemused;

(e) kõikide kõnealuste meetmete tulemuste läbivaatamine, võttes arvesse nende omavahelisi seoseid;

(f) tarnimise erikorra puhul: i) hinnasuundumuste andmed ja analüüs ning antud soodustuste edasiandmise kirjeldus, samuti käesoleva määruse artikli 4 kohase edasiandmise tagamiseks võetud meetmed ja tehtud kontroll; ii) võttes arvesse muid olemasolevaid toetusi, toetuste proportsionaalsuse analüüsi, arvestades väikesaartele vedamise lisakulusid ning kohaldatud hindu ning töötlemiseks ja põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud toodete puhul saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulusid;

(g) märge iga programmis sisalduva meetme eesmärkide elluviimise astme kohta, mida mõõdetakse objektiivselt hinnatavate näitajate abil;

(h) andmed väikesaarte aastase tarnebilansi kohta, muu hulgas seoses tarbimise, loomühikute arvu muutuste, toodangu ja kaubavahetusega;

(i) andmed toetussummade kohta, mis programmi meetmete elluviimiseks Kreeka kindlaks määratud kriteeriumide alusel tegelikult anti, näiteks toetusesaajate arv, toetusega hõlmatud loomade arv, toetuskõlblik ala või asjaomaste ettevõtete arv;

(j) teave iga programmis sisalduva meetme rahalise rakendamise kohta;

(k) statistilised andmed pädevate asutuste poolse kontrollimise kohta ja võimalikud rakendatud sanktsioonid;

(l) Kreeka märkused kava rakendamise kohta;

(m) iga-aastased andmed käesoleva määruse artiklis 29 osutatud tulemusnäitajate kohta.

2. Lõikes 1 osutatud aruanne esitatakse komisjonile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 792/2009.

Artikkel 32

Programmi muutmine

1. Määruse (EÜ) nr 229/2013 II peatüki kohased toetusprogrammi tehtavad muudatused esitatakse komisjonile heakskiitmiseks ja neid põhjendatakse nõuetekohaselt, esitades eelkõige järgmise teabe:

(a) programmi muutmist õigustavate võimalike rakendamisraskuste põhjused;

(b) muutmise eeldatav mõju;

(c) mõju rahastamisele ja võetud kohustuste kontrollimisele.

Kreeka võib esitada programmi muutmise ettepanekud vaid üks kord kalendriaasta jooksul, v.a vääramatu jõu korral või erandlikel asjaoludel. Komisjon peab need ettepanekud saama hiljemalt iga aasta 30. septembril.

Kui komisjon ei esita vastuväiteid, kohaldatakse kavandatud muudatusi alates nende teatamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

Kõnealuseid muudatusi võib kohaldada varem, kui komisjon kinnitab Kreekale enne kolmandas lõigus osutatud kuupäeva kirjalikult, et teatatud muudatused vastavad liidu õigusaktidele.

Kui teatatud muudatus ei vasta liidu õigusaktidele, teatab komisjon Kreekale enne kolmandas lõigus osutatud kuupäeva, et teatatud muudatust ei kohaldata enne, kui komisjonile on esitatud muudatus, mille saab tunnistada nõuetele vastavaks.

2. Erandina lõikest 1 hindab komisjon eraldi järgmisi Kreeka esitatud muudatusettepanekuid ja otsustab nende heakskiitmise üle hiljemalt nelja kuu jooksul alates nende esitamisest kooskõlas määruse (EL) nr 229/2013 artikli 22 lõikes 2 osutatud korraga:

(a) toetusprogrammi uute, tarnimise erikorra raames toetust saama hakkavate tooterühmade või uute meetmete lisamine kohaliku põllumajandustootmise abistamiseks;

(b) iga olemasoleva meetme osas juba kinnitatud toetuse ühikumäära suurendamine rohkem kui 50 % võrra muutmistaotluse esitamise hetkel kohaldatavast summast.

Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud korra rakendamist, võib Kreeka esitada käesolevas lõikes sätestatud muudatusettepanekuid üks kord kalendriaastas. Komisjon peab käesolevas lõikes osutatud muudatusettepanekud kätte saama hiljemalt selle aasta 31. juuliks, mis eelneb nende kohaldamisele.

Sel viisil heakskiidetud muudatusi kohaldatakse alates muudatusettepaneku tegemisele järgneva aasta 1. jaanuarist või heakskiitmisotsuses sõnaselgelt väljendatud kuupäevast.

3. Kreekal on õigus teha järgmisi muudatusi ilma lõikes 1 sätestatud menetluskorda kasutamata, tingimusel et muudatustest teavitatakse komisjoni:

(a) prognoositava tarnebilansi puhul toetuse üksiksumma muutmine kuni 20 % võrra või tarnimisbilansiga hõlmatud asjaomaste tootekoguste muutmine ning seega igale tooteseeriale eraldatud toetuse üldsumma muutmine;

(b) kõigi meetmete puhul iga üksikmeetme jaoks ettenähtud eraldise muutmine kuni 20 % võrra, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 229/2013 artiklis 18 sätestatud rahalisi ülemmäärasid, tingimusel et sellistest kohandustest teatatakse hiljemalt muudetud rahaeraldisi käsitlevale kalendriaastale järgneva aasta 30. aprilliks.

(c) nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (11) sätestatud toetust saavate toodete tuvastamiseks kasutavate koodide ja kaubakirjelduste muudatuste järgselt tehtavad muudatused, tingimusel et kõnealuste muudatustega ei kaasne toodete muutmist.

4. Lõikes 3 osutatud muudatusi ei kohaldata enne kuupäeva, mil komisjon need kätte saab. Neid selgitatakse ja põhjendatakse nõuetekohaselt ning neid võib kohaldada üksnes kord aastas, v.a järgmistel juhtudel:

(a) vääramatu jõud või erandlikud asjaolud;

(b) tarnekorra alla kuuluvate toodete koguste muutmine;

(c) pärast määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud koodide ja kaubakirjelduste muutmist tehtud muudatusi.

5. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a) „meede”– toetuskavade ja tegevuste rühmitus, mis on vajalik ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks programmis, mis moodustab seeria, mille rahastamise summa on kindlaks määratud (EL) nr 229/2013 artikli 5 punktis a osutatud tabelis;

(b) „tooterühm”– kõik tooted, mille CN-koodi kaks esimest numbrit on samad, nagu on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2658/87.

6. Käesolevas artiklis osutatud teatised edastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009.

Artikkel 33

Ettemaksete vähendamine

Ilma et see piiraks eelarvedistsipliini üldeeskirjade kohaldamist ning juhul, kui artiklite 30 ja 31 kohaselt Kreekalt komisjonile edastatud teave on puudulik või kui selle esitamise tähtajast ei ole kinni peetud, võib komisjon põllumajanduskulude arvestuse kande alusel tehtavat ettemakset ajutiselt kindla summa võrra vähendada.

Artikkel 34

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 20. veebruar 2014 Komisjoni nimel president José Manuel BARROSO

(1) ELT L 78, 20.3.2013, lk 41.

(2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006, 18. september 2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).

(3) Komisjoni määrus (EÜ) nr 1914/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 365, 21.12.2006, lk 64).

(4) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 178/2014, 6. november 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.).

(5) Komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2008, 23. aprill 2008, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 114, 26.4.2008, lk 3).

(6) Komisjoni määrus (EÜ) nr 612/2009, 7. juuli 2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1).

(7) Komisjoni määrus (EÜ) nr 792/2009, 31. august 2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile (ELT L 228, 1.9.2009, lk 3).

(8) Komisjoni määrus (EÜ) nr 1276/2008, 17. detsember 2008, toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi füüsiliste kontrollidega teostatava järelevalve kohta (ELT L 339, 18.12.2008, lk 53).

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

(10) Komisjoni määrus (EÜ) nr 1122/2009, 30. november 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 2.12.2009, lk 65).

(11) Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

I LISA Töödeldud toodete maksimumkogused, mida võib igal aastal Egeuse mere väikesaartelt tavapäraste kaubavoogudena eksportida või saata [Kogus kilogrammides (või liitrites*)] CN-kood Euroopa Liitu Kolmandatesse riikidesse