L 400/404 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Nõukogu otsus, 
19. detsember 2006, 
mis käsitleb Euroopa Aato mienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus - ja koolitustegevuse 
seitsmenda raamprogrammi (2007 –2011) rakendamise eriprogrammi 
(2006/976/Euratom)  
 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutam islepingut, eriti selle artikli 7 esimest lõiku, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
1 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,2 
pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomiteega, 
                                                 
1 30. novembri 2006. aasta arvamus ( Euroopa Liidu Teatajas  seni avaldamata).  
2 ELT C 185, 8.8.2006, lk 10. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/405 
 ning arvestades järgmist: 
(1) Vastavalt nõukogu 18. detsembri 2006. aasta ot susele nr 2006/970/Euratom, mis käsitleb 
Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus-ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011)
1 (edaspidi "raamprogramm"), tuleb 
raamprogramm viia ellu eriprogrammide kaudu, milles määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. 
(2) Raamprogramm hõlmab kahte liiki tege vust: i) termotuumaenergeetikaalaseid 
teadusuuringuid ning tuuma lõhustu mist ja kiirguskaitset kä sitlevad "kaudsed" meetmed 
ning ii) Teadusuuringute Ühiskeskuse "otses ed" meetmed tuumaenergeetika valdkonnas. 
Punkti i) alla kuuluvat tegevust tuleks  rakendada kõnealuse eriprogrammiga. 
(3) Käesoleva eriprogrammi suhtes tuleks kohaldada raamprogrammi eeskirju, mis käsitlevad 
ettevõtjate, teadusuuringute keskuste ja ülikoolide os alemist ning teadusuuringute 
tulemuste levitamist (edaspidi "osalemise ja levitamise eeskirjad"). 
(4) Raamprogramm peaks täiendama liikmesriikid es läbiviidavaid tegevusi ja muid ühenduse 
meetmeid, mis on vajalikud üldisteks stra teegilisteks jõupingutusteks Lissaboni 
eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, 
koolituse, kultuuri, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tervise, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, tr anspordi ja keskkonnaga.
                                                
 
1 Vt käesoleva ELT lk …. 
L 400/406 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (5) Viidates nõukogu 26. novembri 2004. aasta otsusele, millega muudetakse ITER-
projekti läbirääkimiste suuniseid, on Euroopas ITER-projekti elluviimine – 
termotuumaenergeetika laiemaks kasutamiseks – raamprogrammi käigus teostatavate termotuumaenergeetikaalaste t eadusuuringute peamine aspekt. 
(6) ELi tegevust ITER-projekti elluviimisele kaasaaitamisel, eriti Cadarache'is ITERi 
ehitamise alustamiseks vajalikku tege vust ning ITER-tehnoloogia teadus- ja 
arendustegevuse teostamist raamprogrammi  käigus peaks juhitama ühisettevõte 
asutamislepingu 5. peatüki II jaotise tähenduses. 
(7) Teadusuuringute ja tehnoloogi aarenduse aspekte tuuma lõhus tumise teaduse ja tehnoloogia 
valdkonnas võib samuti rakendada asutamislepin gu 5. peatüki II jaotise alusel asutatud 
ühisettevõtete kaudu. 
(8) Vastavalt asutamislepingu artiklile 1 01 on ühendus sõlminud mitmeid tuumaenergiat 
käsitlevate teadusuuringute alaseid rahvusvahe lisi lepinguid ning tuleks  teha jõupingutusi 
rahvusvahelise teadusuuringutealase koostöö tugevdamiseks eesmärgiga integreerida 
ühendust veelgi rohkem ülemaailmsetesse t eadusringkondadesse. Seepärast on kõnealune 
eriprogramm osalemiseks avatud riikidele,  kes on sõlminud sellekohased lepingud, ning 
see tuleks projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avada ka kolmandate 
riikide üksustele ja rahvusvahelistel e teaduskoostöö organisatsioonidele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/407 
 (9) Käesoleva programmi raames teostatavate  teadusuuringute puhul tuleks järgida eetika 
põhialuseid, sealhulgas Eur oopa Liidu põhiõiguste hart as sätestatud põhimõtteid. 
(10) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele. (11) Tuleks tagada raamprogrammi usaldusväär ne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus 
ja kasutajasõbralik rake ndamine, tagades samas õiguskindluse ja programmi 
juurdepääsetavuse kõigile osalejatele, vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust,
1 komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,2 millega 
kehtestatakse selle finantsmääruse üksikasja likud rakenduseeskirjad, ning nende edasistele 
muudatustele. 
                                                 
1 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
2 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3). 
L 400/408 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (12) Samuti tuleks võtta asjakohased meetme d, mis on proportsionaal sed Euroopa ühenduste 
finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toet use tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite 
kasutamise tõhususe kontrollimisek s, et vältida eeskirjade eira mist ja pettusi ning et nõuda 
tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt 
määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta m äärusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 
Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,
1 nõukogu 11. novembri 1996. aasta 
määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb  komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli 
ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühe nduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu 
eeskirjade eiramise eest,2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta 
määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustev astase Ameti (OLAF) juurdluste kohta3. 
(13) Igal teemavaldkonnal peaks Euroopa ühendus te üldeelarves olem a oma eelarverida. 
(14) Käesoleva programmi rakendamisel tu leks pöörata piisavat  tähelepanu soolise 
võrdõiguslikkuse küsimuste integreerimisele ning lisaks sellele muu hulgas selliste 
teadlaste töötingimustele, töölevõtmiskorra läbipaistvusele ja ka rjääriarendusele, kes 
võetakse tööle seoses käesoleva programmi m eetmete raames rahastatavate projektide ja 
programmidega. Selleks annab raamistiku komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovitus 
Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmi se juhendi kohta, samal ajal austades selle 
vabatahtlikku olemust, 
                                                 
1 EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. 
2 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. 
3 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/409 
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
Käesolevaga võetakse Euratomi seitsmenda raampr ogrammi alusel vastu tuumaenergiaalase teadus-
ja koolitustegevuse eriprogramm termotuumaenerge etika, tuuma lõhustumi se ja kiirguskaitse 
valdkonnas (edaspidi "eriprogramm") ajavahem ikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011. 
Artikkel 2 
Eriprogrammiga toetatakse tuumaenergiaalast teadus- ja koolitustegevust, toetades laia skaalat 
teadusuuringuid järgmistes teemavaldkondades: 
a) tuumasünteesienergia alased teadusuuringud, b) tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alased teadusuuringud. Kõnealuste tegevuste eesmärgid ja põhisuunad on esitatud lisas. 
L 400/410 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 3 
Vastavalt raamprogrammi artiklile 3 on käesoleva eriprogrammi elluviimis eks vajalik summa 2 234 
miljonit eurot, millest komisjoni halduskul ud moodustavad kuni 15%. See summa jaotatakse 
järgmiselt: 
Tuumasünteesienergia alased teadusuuringud1 1947 
Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 287 
Artikkel 4 
1. Kõigi käesoleva eriprogrammi kohaste tea dusuuringute läbiviimisel  järgitakse eetika 
põhialuseid. 
Artikkel 5 
1. Eriprogrammi rakendatakse raamprogrammi II lisas kehtestatud rahastamisskeemide abil. 
2. Eriprogrammi suhtes kohaldatakse osalemise ja levitamise eeskirju. 
                                                 
1 Tuumasünteesienergia alasteks teadusuur inguteks ette nähtud kogusummast jäetakse 
vähemalt 900 miljonit eurot muudeks kui ITERi ehitamisega seotud kuludeks (loetletud I 
lisas). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/411 
 Artikkel 6 
1. Komisjon koostab eriprogrammi rakenda mise tööprogrammi, milles määratakse 
üksikasjalikumalt kindlaks lisas esitatud ees märgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised 
prioriteedid, rahastamisskeemid seoses teem aga, mille kohta ettepanekuid oodatakse, ning 
rakendamise ajakava. 
2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikid e, assotsieerunud riik ide ning Euroopa ja 
rahvusvaheliste organisatsiooni de asjakohaseid teadusuuri nguid. Vajaduse korral seda 
ajakohastatakse. 
3. Tööprogrammis määratakse kindlaks kr iteeriumid, mille alusel hinnatakse 
rahastamisskeemi raames võetavaid kaudsei d meetmeid käsitlevaid ettepanekuid ja 
valitakse välja projektid. Kriteeriumideks on tipptase, mõju ja rakendamine; hiljem võib 
lisanõudeid, koefitsiente ja piirmäärasid kõne aluse tööprogrammi raam es täpsustada või 
täiendada. 
4. Tööprogrammiga võidakse kindlaks määrata: 
a) organisatsioonid, kes saavad toetust liikmemaksu vormis; b) meetmed teatavate õigussubjektide tegevuse toetamiseks. 
L 400/412 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 7 
1. Käesoleva eriprogrammi rakendamise eest vastutab komisjon. 
2. Eriprogrammi elluviimisel abistab komisj oni nõuandekomitee. Nime tatud komitee liikmed 
võivad olla erinevad sõltuvalt komitee päevakorras olevatest teemadest. Tuuma lõhustumisega seotud küsimuste puhul p eavad kõnealuse komitee koosseis ning 
üksikasjalikud tööeeskirjad ja töökor d vastama nõukogu 29. juuni 1984. aasta otsuse 
84/338/Euratom, ESTÜ, EMÜ (mis käsitl eb ühenduse teadus-, arendus- ja 
tutvustamistegevuse juhtimis- ja koo skõlastusstruktuure ja -menetlusi)
1 sätetele. 
Tuumasünteesiga seotud küsimuste puhul peavad need vastama nõukogu 16. detsembri 
1980. aasta otsusele, millega asutatakse termotuumasünteesiprogrammi nõuandekomitee.2. 
3. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt er iprogrammi rakendamisel tehtud üldistest 
edusammudest ning annab talle õigeaegselt teavet kõikidest sell e programmi alusel 
kavandatud või rahastatud teadusuuri ngute ja tehnoloogiaarenduse meetmetest. 
                                                 
1 EÜT L 177, 4.7.1984, lk 25. 
2 Avaldamata, viimati muudetud otsusega 2005/336/Euratom (ELT L 108, 29.4.2005, lk 64). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/413 
 Artikkel 8 
Komisjon korraldab raamprogrammi artiklis 6 ette nähtud sõltumatu järelevalve, hindamise ja 
läbivaatamise eriprogrammiga hõlmatud valdkondades teostatud tegevuste osas. 
Artikkel 9 
Käesolev otsus jõustub kolmandal p äeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 19. detsember 2006 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
J. KORKEAOJA 
L 400/414 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 LISA  
TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID,  
PEAMISED TEEMAVALDKONNAD JA TEGEVUSTE PÕHISUUNAD 
1. SISSEJUHATUS 
Tuumaenergiast toodetakse praegu üks kolmandik kogu ELis tarbitavast el ektrienergiast ning 
baaskoormuselektri kõige olulisema allikana, mi s ei tekita tuumajaama töötamise käigus 
süsinikdioksiidi heitmeid, on see tähtsaks teem aks arutelul kliimamuutuste vastu võitlemise 
vahendite ja imporditavast energias t Euroopa sõltuvuse vähendamise üle. 
Termotuumasüntees omab potentsiaali aidata mitme järgmise aastakümne jooksul pärast 
kommertskasutusega termotuumasünt eesi reaktorite laialdast turule jõudmist oluliselt kaasa ELi 
säästvale ja kindlale energiav arustusele ning ITER (rahvusvaheline katsetermotuumareaktor) on 
selle eesmärgi poole liikumisel peamine vahend. Seep ärast on ITER-projekti elluviimine praeguse 
ELi strateegia keskmes, ehkki sellega peab k aasnema tugev ja fookustatud Euroopa teadus- ja 
arendustegevuse programm, et va lmistuda ITERi käitamiseks ni ng arendada tehnoloogiaid ja 
teadmiste baasi, mida on vaja selle  töötamise ajal ja pärast seda. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/415 
 Teiselt poolt jääb tuuma lõhustumine arvestatav aks võimaluseks nende liikmesriikide jaoks, kes 
soovivad selle tehnoloogia ära ka sutada oma energiavarustuse st ruktuuri tasakaalustamiseks. 
Teadus- ja koolitustegevus on ülimalt oluline tuumaohutuse pideva kõrge taseme tagamisel nii praegu kui ka tulevikus, säilita des saavutatud edu säästva jäät mehoolduse lahenduste rakendamisel 
ning parandades sektori tõhusus t ja konkurentsivõime t tervikuna. Kiirguska itseuuringud on selle 
poliitikavaldkonna olul ine osa, tagades üldsuse ja tööjõu optim aalse ohutuse kõigi meditsiiniliste ja 
tööstuslike rakenduste puhul. 
Teadusuuringutesse tehtavate invest eeringute õige tase on oluline kõigis valdkondades, kui Euroopa 
soovib jääda konkurentsivõimeliseks; suurima t õhususe saavutamiseks nõuab see kooskõlastatud 
tegevust ELi tasandil koos jätkuva liikmesriikidevahelise koostöö ja märkimisväärsete pingutustega 
infrastruktuuride, teadmiste ja oskusteabe säil itamiseks. Üldiselt on teadustöö vajalik ka uute 
teaduslike ja tehnoloogilist e võimaluste uurimiseks ja raamprogrammi käigus tekkivatele uutele 
poliitilistele vajadustele paindlikult vastamiseks. 
L 400/416 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Teadustöö teemavaldkonnad 
2.1. Tuumasünteesienergia 
ITERi ehitus Prantsusmaal Cadarache’is ja "laialdasema kasutamise" projektid 
tuumasünteesienergia arengu kiirendamiseks viia kse läbi rahvusvahelise koostöö raamistikus. 
ITERi organisatsioon luuakse rahvusvahelise ITER-kokkuleppe alusel. ITERi ehitamine ja 
laialdasema kasutamise projektid ning nende ka sutamine koos muude vahenditega rahvusvahelises 
koostöös laiendab seda koostööd enneolematu taseme ni. See toob Euroopale olulist kasu, eelkõige 
tõhususe ja võimaliku kulude jagamise osas. Siseriiklik agentuur ITERi jaoks luuakse 
ühisettevõttena Euratomi asutamislepingu alusel . Sellega kindlustatakse Euratomile vahendid 
rahvusvaheliste kohustuste täitmisek s vastavalt ITER-lepingule ja tagatakse, et Euratom annab 
tõhusal ja ühtsel viis il Euroopa panuse ITER-projekti ja la ialdasema kasutamise projektidesse, 
sealhulgas teadus- ja arendustegevus se nende projektide toetamiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/417 
 Euroopal on juhtpositsioon tuumasün teesienergia alases teadustöös, mis põhineb ühtse ja täielikult 
integreeritud Euroopa teadusruumi (ERA) Euroopa  tuumasünteesiprogrammi, ühenduse pideva ja 
tugeva toetuse, Euratomi-poolse koordineerimis e ja Euratomi tuumasünteesiühingute inimkapitali 
arengu kombinatsioonil. Tuumasünt eesiühingud on tuumasünteesiuurin gute tippkeskused ja neil on 
ulatuslik koostöövõrgustik, mis põhineb suures ulatuses  nende katserajatistel. Euratomi saavutatud 
väljapaistvad tehnoloogiaarengud, mis aitavad kaasa ITERi tehnilisele projekteerimisele ja Euroopa 
Ühistoroidkambri (JET) rajatiste edukale kasutamisele, on andnud olulise panuse Euroopa 
tuumasünteesiprogrammi tiheda sidususe edasisek s tõhustamiseks. Samuti on see andnud Euroopale 
teadmised ja kogemused, mis on vajalikud ulatus like ühiste jõupingutuste tegemisel kõigis 
tuumasünteesienergia alase teadustöö aspektides, sealhulgas ITERi ja laialdasema kasutamise 
projektide teostamisel. Neile saavutustele toetude s tagavad seitsmenda raamprogrammi korraldus ja 
juhtimine teadus- ja arendustegevuse tõhusa ja tule musliku koordineerituse, et  täita programmi lühi- 
ja pikaajalisi eesmärke. 
Tuumasünteesi kiire areng nõuab ka ulatuslikku tööstuslikku baasi, et tagada tuumasünteesienergia 
õigeaegne kasutamine. Euroopa tööstus on juba olulisel määral kaasa aidanud ITERi tehnilisele 
projekteerimisele. Seitsmenda r aamprogrammi rakendamise ajal on Euroopa tööstusel, sealhulgas 
väikestel ja keskmise suurusega e ttevõtetel keskne roll ITERi ehit amises ning ta osaleb täielikult 
DEMO ("demonstration" fusion power station – tuumasünteesi näidiselektrijaam) ja tulevaste 
tuumasünteesi elektrijaamade jaoks tuumas ünteesitehnoloogiate väljaarendamises. 
L 400/418 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ITER ja Euroopa tuumasünteesienergia alaste  teadusuuringute program m toetavad teatavaid 
kiireloomulisi meetmeid, mis on kõrgetasemelise töörühma aruandes ("Koki aruanne") kindlaks 
määratud kui vajalikud Lissaboni st rateegia edusammude jaoks. Ee lkõige muutub ITER magnetiks 
parimate tuumasünteesiteadlaste ja -inseneride ning kõrgtehnoloogiliste tööstusharude jaoks. See 
toob kasu nii Euroopa tuumasünteesiprogrammile kui ka üldisele teaduslike ja tehniliste teadmiste 
baasile. Euroopa tööstuse poolt ITERi seadmete väga kõrgete tehniliste nõuetega süsteemide ja 
komponentide ehitamisel omandatavad oskused  ja teadmised aitavad suurendada selle 
konkurentsivõimet. 
Üldine eesmärk Teadmiste baasi arendamine, ja peamise sammun a ITER-projekti elluviimine, elektrijaamade 
reaktorite prototüüpide loomiseks, mis on ohut ud, säästvad, keskkonnateadlikud ja majanduslikult 
elujõulised. 
Meetmed 
i) ITER-projekti elluviimine 
See hõlmab järgmisi tegevusi ITER-projekti kui ra hvusvahelise teadustöö in frastruktuuri ühiseks 
elluviimiseks: 
– ühendusel on eriline vastutus ITERi organi satsioonis projekti asukoha na ja tal on juhtroll 
eelkõige seoses tegevuskoha ettevalmistamise, ITERi organisatsiooni loomise, juhtimise ja 
personaliga varustamise ning üldise  tehnilise ja haldustoetusega; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/419 
 – ühenduse osalemine ITER-projektis ühe osapool ena hõlmab osalemist varustuse ja rajatiste 
ehitamises, mis paiknevad ITERi asukoha piir es ning on vajalikud selle kasutamiseks ja 
projekti toetamiseks ehituse ajal; 
– ITERi ehitust toetav teadus- ja arenduste gevus viiakse läbi tuumasünteesiühingutes ja 
Euroopa tööstusharudes. See hõlmab elementide ja süsteemide arendamist ja katsetamist. 
ii) Teadus- ja arendustegevus ITERi tegevuse ettevalmistamisel 
Fookustatud füüsika- ja tehnoloogiaprogramm seab eesmärgiks ITER-projekti valikute 
konsolideerimise ja ettevalmistamise ITERi töö kiireks alustamiseks, vähendades oluliselt ITERi 
põhieesmärkide saavutamiseks vajalikku aega ja maksumust. See viiakse läbi kooskõlastatud 
eksperimentaalse, teoreetilise ja modelleerimiste gevuse kaudu, kasutades JETi rajatisi ja muid 
olemasolevaid, tulevasi või ehitatavaid magnetv angistuse seadmeid (tokamakid, stellaatorid, 
pöördvälja pintš-seadmed) ning muid assotsiatsiooni de vahendeid; see tagab Euroopa vajaliku mõju 
ITER-projektile ning valmistab ette Euroopa olu list rolli selle kasutamises. Kõnealune programm 
hõlmab: 
– ITERi tööks vajalike võtmetehnoloogiate hindamist JETi täiustatud komponentide 
(esimene sein, soojendussüsteemid, diagnos tika) lõpetamise ja kasutamise kaudu; 
– ITERi tööstsenaariumide uurimist JETi ja m uude rajatiste sihteksperimentide abil ning 
kooskõlastatud modelleerimistegevust. 
L 400/420 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Seitsmenda raamprogrammi varajases etapis vaadat akse üle programmi raja tised, uurides võimalust 
järkjärguliselt kaotada olemasolevad rajatised ja kaaludes vajadust uute seadmete järele paralleelselt ITERi kasutamisega. Ülevaadet kasutatakse uute või kaasajastatud seadmete võimaliku toetamise 
alusena tagamaks, et programm säilitab piisaval hu lgal tuumasünteesi rajatis i asjakohase teadus- ja 
arendustegevuse läbiviimiseks. 
iii) Tehnoloogilised tegevuse d DEMO ettevalmistamisel 
Võtmetehnoloogiad ja materjalid, mis on vajalikud DEMO elektrijaama litsentsimiseks, ehitamiseks 
ja kasutamiseks, töötatakse välja ühingutes ja t ööstussektoris, et katsetad a neid ITERis ja muuta 
Euroopa tööstus võimeliseks DEMO ehitama ja tu leviku tuumasünteesielektrijaamu välja arendama. 
Rakendatakse järgmisi tegevusi: 
– eriotstarbelise töörühma loomine ja projek teerimise õigsuse kont rolli ning tehnilise 
projekteerimise (EVEDA) rakendamin e, et valmistuda rahvusvahelise 
tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise (IFMIF) ehitamiseks, mida kasutatakse 
tuumasünteesielektrijaama mate rjalide katsetamiseks, mis on oluline eeltingimus DEMO 
litsentsimiseks; 
– madala aktiivsusega ja kiirguskindlate mate rjalide arendamine, kiirguse katsetamine ja 
modelleerimine; tuumasünteesie lektrijaama tööks vajalike võtmetehnoloogiate, sealhulgas 
tekid, arendamine; DEMO kontseptuaalne pr ojekteerimine, sealhulgas ohutus- ja 
keskkonnaaspektid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/421 
 iv) Pikaajaline teadus - ja arendustegevus 
ITERi ja DEMO konkreetsele tege vusele tuginedes arendab tu umasünteesiprogramm oskusi ja 
suurendab teadmiste baasi valdkondades, mi s on strateegiliselt olulised tuleviku 
tuumasünteesielektrijaamade jaoks. Selline teadustegevus suurendab tuumasünteesienergia tehnilist teostatavust ja majanduslikku elujõulisust. Seitsm enda raamprogrammi konkreetsed meetmed sel 
eesmärgil hõlmavad järgmist: 
– magnetvangistuse skeemide kõrget reakto ri potentsiaali pa kkuvate parandatud 
kontseptsioonide uurimine, seal hulgas stellaraatorid. Kesken dutakse stellaraatori W7-X 
ehituse lõpuleviimisele; olemasolevate s eadmete kasutamine eksperimentaalsete 
andmebaaside laiendamiseks; ning nende konf iguratsioonide tule vikuperspektiivide 
hindamine; 
– eksperimentaalse tuumasünteesifüüsika program mi läbiviimine eesmärgiga saada põhjalik 
ülevaade tuumasünteesiplasmade kohta elektrij aama projekteerimise optimeerimiseks; 
– teooria ja edasine modelleer imine eesmärgiga saada põhjalik ülevaade reaktorikõlblikest 
termotuumaplasmadest; 
– tuumasünteesienergia genereerimise sotsio loogiliste aspektide ja ökonoomika uuringute 
läbiviimine ning meetmete rakendamine eesmärg iga tõsta üldsuse teadlikkust ja mõistmist 
tuumasünteesi valdkonnas; 
– olemasoleva tegevuse jätkamine inertsiaalse tuumasünteesienergia va ldkonnas, mis jälgib 
pidevalt liikmesriikide tsivii lotstarbelisi teadus uuringuid inertsiaalse  vangistuse alal. 
L 400/422 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 v) Inimressursid, haridus ja koolitus 
Meetmed piisavate inimressursside ja kõrgetase melise koostöö tagamiseks programmi raames nii 
ITER-projekti koheste kui ka keskmise tähtajag a vajaduste rahuldamiseks ning tuumasünteesi 
edasiseks arendamiseks on järgmised: 
– toetus teadustöötajate mobiilsusele programmi töös osalevate organisatsioonide vahel, et 
soodustada tõhustatud koostööd ja programmi integratsiooni ning tugevdada rahvusvahelist 
koostööd; 
– kõrgetasemeline inseneride ja teadustöötaj ate koolitus kraadiõppe ja doktorantuurijärgsel 
tasemel, sealhulgas programmi rajatiste  kasutamine koolitusplatvormidena ning 
eriseminarid ja -töörühmad. Tuleb võtta meet meid kõrgharidusalases programmis osalejate 
vahelise koostöö tugevdamiseks, mille osaks võivad olla ka tuumasünteesifüüsika ja -
tehnoloogia alased magistri - ja doktoriõppe kursused; 
– innovatsiooni ja oskusteabe vahetamise  soodustamine asjaomaste ülikoolide, 
teadusuuringute instituutid e ja tööstussektoriga; 
– patentide väljatöötamise toetamine. 
vi) Infrastruktuurid 
ITER-projekti elluviimine Eur oopas ITERi organisatsiooni rah vusvahelises raamistikus on osa 
uutest teadustöö infrastruktuuridest, millel on märkimisväärne Euroopa mõõde. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/423 
 vii) Tehnosiirde protsessid 
ITERi jaoks on vaja uut ja paindl ikku organisatsioonilist struktuuri, et ITERi kaudu saavutatud edu 
innovatsiooni ja tehnoloogilises valdkonnas oleks k iiresti võimalik suunata edasi tööstusesse, et 
saavutada eesmärk muuta Euroopa tööstus konkurentsivõimelisemaks. 
viii) Ettenägematutele ja poliit ilistele vajadustele vastamine 
"Kiirendatud" tuumasünteesi arendamise programm võib tuua tuumasünteesienergia varem turule, 
mis on osa laiemast poliitikast, mis käsitleb Euroopa energiaga varustamise kindlust, kliimamuutusi ja säästvat arengut. "Kiirendat ud" programmi peamine eesmärk ja oluline teetähis oleks DEMO 
varasem käivitamine. Seitsmendas raamprogrammis hõlmaks see tegevusi ja projekte, mis kaasnevad tuumasünteesienergia laialdasema rahvus vahelise kasutamisega, mida Euratom rakendab 
koostöös ITERi partneritega. 
2.2. Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 
Kaudseid meetmeid rakendatakse viies allpool ki rjeldatud tegevusvaldkonnas. Peamine eesmärk on 
eelkõige parandada tuuma lõhustumise ning tööstuses ja meditsiinis kasutata va kiirguse ohutustaset, 
ressursside kasutamise tõhusust ja kulutõhusus t. Siiski on kogu programmis olemas olulised 
valdkondadevahelised seosed ning erinevate tegevuste vastastikune  mõju peab olema piisavas 
omavahelises vastavuses. Selles osas on otsustavaks koolitustegevuse ja teadustöö infrastruktuuride toetamine. Koolitusvajadus peab selles sektoris  olema kõigi ühenduse poolt rahastatud projektide 
võtmeaspektiks ja need on koos infrastruktuu ride toetamisega oluliseks osaks tuumaalase 
pädevusega seotud küsimuses. 
L 400/424 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Vajalik on üldine Euroopa seisukoht võtmeprobleemid e ja lähenemisviisi suhtes vastavalt Euroopa 
teadusruumi tugevdamise vajadustele. Luuakse üh enduslülid siseriiklike programmide vahel ja 
soodustatakse koostöövõrkude loomist rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega, 
sealhulgas USA, uute sõltumatute riikide, Kanada ja Jaapaniga. Kui on olem as ühenduse selge huvi, 
peab Euratom mängima peamist rolli olemas olevates foorumites, mis koordineerivad 
teadusuuringute ja tehnoloogia alas t tegevust rahvusvahelisel tasa ndil. Samuti tagatakse vajaduse 
korral koordineerimine Teadusuur ingute Ühiskeskuse otseste m eetmete programmiga selles 
valdkonnas ning tuumasünteesienergia al ase teadustöö kaudsete meetmetega. 
Samavõrra tähtsad sidemed tuleb luua EÜ raamprogrammi teadustööga, eelkõige Euroopa 
standardite, hariduse ja koolituse, keskkonnaka itse, materjaliteaduse, juhtimise, ühiste 
infrastruktuuride, turvalisuse, ohutuskultuuri ja  energiaga seotud tegevu ste puhul. Rahvusvaheline 
koostöö on paljude teemavaldkondade tegevuses olulise tähtsusega. 
i) Radioaktiivsete jäätmete käitlemine 
Eesmärgid 
Rakendamisele orienteeritud teadusuuringute ja  tehnoloogiaarenduse kau du püütakse kõnealuste 
tegevustega luua usaldusväärne tead uslik ja tehniline alus tutvustamaks kasutatud kütuse ja pika 
poolestusajaga radioaktiivsete jäätmete kõrva ldamise tehnoloogiaid ja ohutust geoloogilistes 
formatsioonides, et toetada Euroopa ühise seisuk oha väljaarendamist seoses jäätmekäitluse ja 
jäätmete kõrvaldamisega ning uurida võimalusi jäätmete koguse ja/või ohtlikkuse vähendamiseks 
eraldamis- ja transmutatsiooni - ning muude tehnoloogiate abil. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/425 
 Tegevused 
Geoloogiline lõppladustamine: Teadusuuringud ja te hnoloogiaarendus kõrgakt iivsete ja/või pika 
poolestusajaga radioaktiivsete j äätmete geoloogilise lõppladusta mise valdkonnas, mis hõlmab 
projekteerimisuuringuid ja hoidl ate projekte, hoidlate kivimite  kohapealset iseloomustust (nii 
üldistes kui ka kohaspetsiifilis tes maa-alustes uurimislaboratooriumides), ladustamiskeskkonna 
mõistmist, asjaomaste protsessid e uuringuid lähiväljas (j äätmete vorm ja projek teeritud kaitsed) ja 
kaugväljas (aluskivim ja biosf ääri uuringud), võimsate meetodite arendamist toimimise ja ohutuse 
hindamiseks ning üldsuse heakskiiduga seotud juhtimis- ja sotsiaalküsimuste uurimist. 
Eraldamis- ja transmutatsiooniprotsess: Tea dusuuringud ja tehnoloogiaarendus eraldamis- ja 
transmutatsiooniprotsesside kõigis tehnilistes val dkondades, mis võiks olla katserajatiste ja 
näidissüsteemide arendamise aluseks kõige  arenenumate eraldamisprotsesside ja 
transmutatsioonisüsteemide jaoks, mis hõlmavad al akriitilisi ja kriitilis i süsteeme eesmärgiga 
vähendada kasutatud tuumakütusest pärinevate kõrg aktiivsete pika poolestu sajaga radioaktiivsete 
jäätmete mahtusid ja ohtlikkust. Teadustöö uurib  ka nende kontseptsioonide potentsiaali, mis 
toodavad tuumaenergia genereerimisel vähem jäät meid, sealhulgas lõhustuva materjali tõhusamat 
kasutamist olemasolevates reaktorites. 
ii) Reaktorsüsteemid 
Eesmärgid 
Nende meetmete eesmärgiks on tagada kõikide olem asolevate asjakohaste ra jatiste jätkuv ohutu töö 
ning aidates kaasa energiaga varustamise mitmek esisuse ja turvalisuse suurendamisele ning 
globaalse soojenemise vastu võitlemisele, uur ida arenenuma tehnoloogia  potentsiaali pakkuda 
veelgi ohutumaid, enam ressursse  säästvaid ja konkurentsivõimelisemaid tuumaenergia kasutamise 
võimalusi. 
L 400/426 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tegevused 
Tuumarajatiste ohutus: Teadusuuringud ja tehno loogiaarendus olemasol evate ja tulevaste 
tuumarajatiste tööohutuse valdkonnas, eelkõige tu umajaamade kasutusea hindamine ja juhtimine, 
ohutuskultuur (inimeste ja organisa tsioonilistest vigadest tingitud ri ski minimeerimine), täiustatud 
ohutuse hindamise meetodid, numbrilised simulatsi oonivahendid, seadmestik, kontroll ja raskete 
õnnetuste vältimine ning sellega seotud tegevus t eadmiste juhtimise optimeerimiseks ja oskuste 
säilitamiseks. 
Arenenud tuumasüsteemid: Teadusuuringud ja te hnoloogiaarendus olemasolevate süsteemide ja 
kütuste tõhususe parandamiseks koostöös rahvusvah eliste jõupingutustega selles valdkonnas, nagu 
IV põlvkonna rahvusvaheline foorum, et uurida vali tud täiustatud reaktorsüsteemide teatavaid 
aspekte hindamaks nende potentsiaali, tuumam aterjali leviku tõkestamist ja nende mõju 
pikaajalisele säästlikkusele, sealhulga s tegevust varase etapi teadusuuringute1 (eelkõige 
materjaliteadus) valdkonnas ning kütusetsükli, in novatiivsete kütuste ja jäätmekäitluse uuringud. 
iii) Kiirguskaitse 
Eesmärgid 
Kiirguse ohutu kasutamine meditsii nis ja tööstuses toetub usaldusväär sele kiirguskaitsepoliitikale ja 
selle tõhusale rakendamisele ni ng on jätkuvalt programmi priorit eet. Teadusuuringutel on võtmeroll 
kiirguskaitse standardite säilita misel ja parandamisel ning see on kõigi programmi tegevuste ühine 
eesmärk. Samuti on teadusuuringute oluline eesmärk  toetada ühenduse poliitikaid ja nende tõhusat 
rakendamist ning tekkivatel e vajadustele kiirelt ja tulemuslikult reageerida. 
                                                 
1 Siinkohal tuletatakse meelde, et EÜ erip rogrammi "Ideed" kohaselt toetab Euroopa 
Teadusnõukogu nn eesliini teadusuuringuid kõigis peamistes teadus- ja tehnoloogiauuringut e valdkondades. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/427 
 Kõnealuste teadusuuringute põhieesmärk on aidata  lahendada vastuolu seoses ohuga, mis tekib 
pikemaajalisel kokkupuutel madalate  kiirgusdoosidega. Selle teadus liku ja reguleeriva küsimuse 
lahendamine võib tähendada, et kiirguse kasutami sega nii meditsiinis kui ka tööstuses kaasnevad 
märkimisväärsed kulud ja/või tervisemõjud. 
Tegevused 
– Madalate kiirgusdoosidega pikemaaja lisest kokkupuutest tulenevate riskide 
kvantifitseerimine: Madalate kiirgusdoos idega pikemaajalisest kokkupuutest tulenevate 
terviseriskide parem kvan tifitseerimine, seal hulgas individuaal ne varieeruvus, 
epidemioloogiliste uuringute ning raku- ja  molekulaarbioloogia uuringute mehhanismide 
parema mõistmise kaudu. 
– Kiirguse kasutamine meditsiinis: Kiirguse me ditsiinilistel eesmärkidel kasutamise ohutuse 
ja tõhususe suurendamine diagnostikas ja  ravis (sealhulgas tuumameditsiin) uute 
tehnoloogiliste arengute ning sel liste kasutusalade kasulikkus e ja riskide vahel õige 
tasakaalu saavutamise kaudu. 
– Hädaolukordade juhtimine ja rehabilitats ioon: Hädaolukordade juhtimise ühtsuse ja 
integratsiooni parandamine (sealhulgas saas tuse iseloomustamine ja juhuslikult saastunud 
territooriumide rehabilitatsi oon) Euroopas ühiste vahendite ja  strateegiate arendamise 
kaudu ning nende efektiivsuse tõendamine töökeskkondades. 
L 400/428 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Kiirguse või radioaktiivse materjali pahata htlik kasutamine: Võimsate ja praktiliste 
lähenemisviiside väljaarendamine, et juh tida kiirguse või radioaktiivse materjali 
pahatahtlikust kasutamisest (sealhulgas diversioon) tulenevaid mõjusid, mis avaldavad otsest või kaudset toimet te rvisele ning saastavad keskkonda, eelkõige asustatud piirkondi 
ning toidu- ja veevarusid. 
Täiendavust saab tagada ning dubleerimist saab ära hoida eriprogrammi "Koostöö" 
teemavaldkonna "Julgeolek" kaudu,
1 samuti võivad kasuks tulla kõik varasemate Euratomi 
meetmete käigus omandatud asjakohased kogemused. 
– Muud teemad: Siseriiklikku t eadustegevust muudes valdkonda des (nt looduslik kiirgus, 
kiirgusökoloogia, keskkonnakaitse, do simeetria, töökeskkonnas kiirgusega 
kokkupuutumine, riskijuhtimine jne) integreeritakse tõhusamalt. 
                                                 
1 Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi üks osa. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/429 
 iv) Infrastruktuurid 
Eesmärgid 
Teadustöö infrastruktuurid on tuumateaduse ja -tehnoloogia ning radiolo ogia teaduste valdkonna 
teadusuuringute ja tehnoloogi aarenduse oluline osa, ul atudes väga suurtest ja kallitest jaamade ja 
laboratooriumide võrgustikest palju väiksemate rajatisteni, nagu andmebaasid, numbrilised simulatsioonitööriistad ja  koepangad. Programmi eesmärkideks on pakkuda toetust 
võtmeinfrastruktuuridele, kus on olemas kindel Eu roopa lisandväärtus, erit i selleks, et määrata 
kindlaks kriitiline mass ja asendada uutega sellised vananevad rajatised nagu näiteks 
uurimisreaktorid. See konsolideerib eelnevate  ühenduse programmide edu, mis on soodustanud 
riikidevahelist juurdepääsu sellis tele infrastruktuuridele ja nende vahelist koostööd ning aitab kaasa 
tehniliste saavutuste, innovatsioon i ja ohutuse kõrge taseme säilitamisele Euroopa tuumasektoris. 
Infrastruktuuridel on samu ti oluline osa teadlaste ja  inseneride koolitusel. 
Tegevused 
– Toetavad infrastruktuurid: Oluliste tea dustöö infrastruktuuride projekteerimise, 
taasvarustamise, ehitamise ja/või töö toetamine kõigis eespool nimetatud teemavaldkondades; näiteks: maa-alused la boratooriumid radioaktiivsete jäätmete 
geoloogilise lõppladustamise uurimiseks, ka tse-/testimisrajatised eraldamis- ja 
transmutatsiooniseadmete jaoks, reaktorite komponendid ja alamsü steemid, kuumkambrid, 
rajatised raskete õnnetuste testimiseks ja term iliseks hüdrauliliseks testimiseks, materjalide 
testimisrajatised, numbrilised simulatsioon itööriistad ja radiobioloogia rajatised, 
andmebaasid ja koepangad kiirgus kaitse uuringutes kasutamiseks. 
L 400/430 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Juurdepääs infrastruktuuridele: Teadustöötaj atele ja uurimisrühmadele olemasolevatele ja 
tulevastele infrastruktuuridele riik idevahelise juurdepääsu soodustamine. 
v) Inimressursid, mobiilsus ja koolitus 
Eesmärgid 
Tundes muret kõigis sektorites t uuma lõhustumise ja kiirguskaitse vajaliku pädevuse kõrge taseme 
ja inimressursside säilitamise üle ning arvestad es mõju, mis sellel võib olla eelkõige võimele 
säilitada praegune kõrge tuumaohutuse tase, on käesoleva programmi eesmärkideks toetada 
erinevate meetmetega teadusliku pädevuse ja  oskusteabe levikut kogu sektoris. Nimetatud 
meetmete eesmärk on garanteerida võimalikult kiir esti sobiva kvalifikatsi ooniga teadustöötajate, 
inseneride ja tehnikute kättesaad avus, näiteks ELi haridusasutuste  vahelise ühise koolitustegevuse 
ja koordinatsiooni parandamise kaudu, et taga da kvalifikatsioonide samaväärsus kõigis 
liikmesriikides, või soodustada üliõpilaste ja te adlaste koolitust ja mobiilsust. Üksnes tõeline 
Euroopa lähenemisviis saab tagada vajalikud sti imulid ning kõrghariduse ja koolituse ühtlustatud 
tasemed, soodustades sellega uue teadlaste põlvkonna mobiilsust ja rahuldades inseneride kogu karjääri jooksul tekkivaid koolitusvajadusi,  kes puutuvad kokku homsete teaduslike ja 
tehnoloogiliste välja kutsetega üha enam inte greeruvas tuumasektoris. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/431 
 Tegevused 
– Koolitus: Riiklike programmide koordinee rimine ja tuumateaduse ja -tehnoloogia 
valdkonnas üldiste koolitusvajaduste rahulda mine erinevate vahendite, sealhulgas 
konkurentsi kaudu, mis on osa üldisest to etusest inimressurssidele kõigis 
teemavaldkondades. See hõlmab koolituskursu ste ja koolitusvõrkude toetamist ning 
meetmeid kõnealuse sektori veelgi atrakt iivsemaks muutmiseks noorte teadlaste ja 
inseneride jaoks. 
– Teadustöötajate mobiilsus: Abi andmine peamiselt toetuste ja stipendiumide kujul teadlaste 
ja inseneride mobiilsuse suurendamiseks liik mesriikide erinevate ülikoolide ja instituutide 
vahel ning samuti väljaspool ELi asuvates riik ides. Eriotstarbelist abi võib anda uutest 
sõltumatutest riikidest pärit teadustöötajatele. 
L 400/432 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Eetilised aspektid 
Käesoleva programmi rakendamise ajal ja sellega  kaasnevate teadusuuringute teostamisel tuleb 
järgida eetika põhialuseid. Nende  hulka kuuluvad muu hulgas Eur oopa Liidu põhiõiguste hartas 
sätestatud põhimõtted, sealhulgas:  inimväärikuse ja inimelu kaitse, isikuandmete ja eraelu 
puutumatuse kaitse ning loomade ja keskkonna ka itse kooskõlas ühenduse õiguse ning vastavate 
rahvusvaheliste konventsioonide, suunis te ja tegevusjuhendite uusimat e versioonidega, nt Helsingi 
deklaratsioon, 4. aprillil 1997 Ovie dos allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini 
konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO laps e õiguste konventsioon, UNESCOs vastu võetud 
inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja t oksiinrelvade konventsioon 
(BTWC), taimegeneetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduses kasutamise rahvusvaheline 
leping ja Maailma Terviseorganisatsi ooni (WHO) vastavad resolutsioonid. 
Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõus tajate Euroopa töörühma (1991–1997) arvamusi 
ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Eur oopa töörühma (alates 1998. aastast) arvamusi. 
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisuse tõttu peavad 
teadusprojektides osalejad täitma nende riikid e kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus 
teadustööd teostatakse. Igal juhu l kohaldatakse riiklikke õigusnor me ning ühendus ei rahasta üheski 
liikmesriigis ega kolmandas riigis ühtki teadustö öd, mille teostamine on selles riigis keelatud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/433 
 Vajaduse korral peavad teaduspr ojektide teostajad enne tead usuuringute ja tehnoloogiaarenduse 
tegevuse alustamist taotlema vastavate riik like või piirkondlike eet ikakomiteede nõusolekut. 
Komisjon vaatab süstemaatiliselt läbi  eetiliselt tundlikke teemasid käsitlevad ettepanekud või need 
ettepanekud, mille puhul eetilistele aspektidele ei ole piisavalt tähele panu pööratud. Erijuhtudel 
võib eetiline läbivaatus aset le ida projekti rakendamise ajal. 
Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaits e ja heaolu kohta nõutak se, et ühendus pööraks 
oma poliitika (sealhulgas teadusuuringute) ka vandamisel ning rakendamisel suurt tähelepanu 
loomade heaolu nõuetele. Nõukogu direktiivis 86/ 609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel 
eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta)
1 nõutakse, et kõik katsed oleksid kava ndatud nii, et välditakse katseloomadele 
stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist , kasutatakse võimalikult vähe loomi, kasutatakse 
neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkus ega loomi ning põhjustatakse võimalikult vähe 
valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustu si. Loomade genotüübi muutmine ja loomade 
kloonimine võivad kõne alla tulla ainult sel j uhul, kui asjakohased eesmärgid on eetiliselt 
põhjendatud, loomade heaolu on tagatud ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid. Programmi rakendamise ajal jälg ib komisjon korrapäraselt teadus e edusamme ning riiklikke ja 
rahvusvahelisi õigusnorme, et võtta arvesse kõiki arenguid. 
 
                                                 
1 EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1. Direktiivi on m uudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2003/65/EÜ (ELT L 230, 16.9.2003, lk 32).