Nõukogu määrus (EÜ) nr 2744/95,

27. november 1995,

töötasu struktuuri ja jaotumist käsitleva statistika kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades, et:

komisjon peab talle määratud ülesannete täitmiseks olema informeeritud töötasu olukorrast ja arengusuunast ühenduse liikmesriikides ühest küljest nende riikide tööjõu struktuurierinevuste ja teisest küljest töötajate töötasu taseme järgi jaotumise seisukohalt;

ühenduse areng ja siseturu toimimine suurendavad vajadust töötasu struktuuri käsitlevate võrdlemist võimaldavate andmete järele, seda eriti majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arengu analüüsimise ning liikmesriikide ja ühenduse eri piirkondade usaldusväärse võrdlemise vahendina;

parim meetod töötasu struktuuri ja jaotumise olukorra hindamiseks on töötasu struktuuri käsitleva ühenduse statistika koostamine, kasutades sealjuures ühtlustatud meetodeid ja määratlusi, nagu tehti 1966., 1972., 1974. ja 1978. aastal määrusi nr 188/64/EMÜ, [1] (EMÜ) nr 2395/71, [2] (EMÜ) nr 178/74 [3] ja (EMÜ) nr 495/78 [4] järgides;

tööjõu struktuuris ja töötasu jaotumises toimuvate muutuste tõttu, eriti kui silmas pidada majandustegevuse eri valdkondi, on varasemate uuringute tulemused aegunud ega hõlma kõiki liikmesriike;

liikmesriikide kohta tervikuna hetkel olemasolevad andmed pakuvad ainult keskmisi näitajaid, mis tõenäoliselt ei näita töötasu ja palgatöötajate individuaalsete andmete (eriti vanuse, soo, ametialase kvalifikatsiooni, staaži) seost ega ka töötasu jaotumist;

statistiline informatsioon selle valdkonna kohta on kättesaadav ainult teatavates liikmesriikides ja seepärast ei ole võimalik teha paikapidavaid võrdlusi; sellest tulenevalt tuleb töötasu struktuuri käsitlevat statistikat koostada ühiste määratluste ja ühtlustatud metodoloogia alusel;

vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele on ühtlustatud teabe kogumist võimaldavate ühtsete statistikastandardite loomine tegevus, mida saab efektiivselt korraldada vaid ühenduse tasandil; neid standardeid rakendavad igas liikmesriigis asutused ja institutsioonid, kes on määratud ametliku statistika koostajateks;

vastavalt otsusele 93/464/EMÜ [5] on töötasu jaotumise alase ühenduse statistika koostamine üks 1993.–1997. aasta statistikaprogrammi esmatähtsaid meetmeid;

on asjakohane sätestada teatud liikmesriikide jaoks erandid, et oleks võimalik arvesse võtta konkreetseid tehnilisi raskusi, mis võivad neil riikidel teatud liiki teavet kogudes ette tulla, tingimusel et statistilise teabe kvaliteeti ei kahjustata;

otsusega 89/382/EMÜ, Euratom [6] asutatud statistikaprogrammi komitee on andnud komisjoni ettepanekule pooldava hinnangu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Üldsätted

Liikmesriigid ja komisjon koostavad oma pädevuse piires artiklis 3 määratletud majandustegevuse harudes kõigi töötajate töötasu struktuuri ja jaotumist käsitleva statistika.

Artikkel 2

Vaatlusperiood

Statistikat koostatakse 1995. majandusaasta ja vastava vaatluskuu kohta saadud statistilise teabe alusel ja lisas nimetatud erisätete kohaselt.

Artikkel 3

Reguleerimisala

Statistikaandmed hõlmavad kõiki tegevusalasid, mis on määratletud määrusega (EMÜ) nr 3037/90 [7] kehtestatud Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse (edaspidi nimetatud "NACE Rev. 1") jagudes C, D, E, F, G, H, I, J ja K ja mis kuuluvad käesoleva määruse lisas nimetatud erisätete alla.

Artikkel 4

Statistilised üksused

Töötasu struktuuri ja jaotumise alaste andmete kogumine ja statistika koondamine peab põhinema ükskõik millisel määruses (EMÜ) nr 696/93 [8] määratletud statistilisel üksusel ja andma teavet suuruse ja põhitegevuse järgi liigitatud kümne või enama töötajaga kohaliku üksuse töötajate kohta.

Artikkel 5

Nõutava teabe tunnused

Andmeid kogutakse:

1. kohaliku üksuse kohta, kuhu valimisse võetud töötajad kuuluvad:

töökoha paiknemine, suurus, majandustegevus NACE Rev. 1 järgi, finants- ja majanduskontrolli vorm komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) [9] tähenduses ja kehtiva palka puudutava kollektiivlepingu liik;

2. iga valimisse kuuluva töötaja kohta:

a) vaatluskuu täieliku palgaperioodi brutotöötasu, kaasa arvatud erinevad perioodiliselt makstavad lisatasud, lisatasud ületunnitöö, vahetustega, ööajal ja nädalavahetustel töötamise eest ning komisjonitasud; samuti täielikult tööandja makstavad tasud ja hüvitised (puhkuse või haiguse korral) töölt puudutud aja eest ning peretoetused ja muud kollektiivlepinguga või kohalikus üksuses vabatahtlikult kehtestatud hüvitised; ületunnitöö eest saadud kogutasu ja eritasud vahetustega, ööajal või nädalavahetustel töötamise eest tuleb nimetada eraldi;

b) vastaval majandusaastal saadud aastane brutotöötasu, s.o vastavalt punkti 2 alapunktis a määratletud brutotöötasu viidatuna aasta alusel pluss juhuslikud lisatasud (näiteks puhkusetoetused, 13. kuupalk ja kasumijaotuses osalemine); juhuslike lisatasude kogusumma tuleb nimetada eraldi;

c) tasustatud tundide arv või normtöönädala või kuu jooksul tasustatud tundide arv, tasustatud ületundide arv palgaperioodil ja puhkepäevade arv, jättes välja riigipühad aasta lõikes;

d) sugu, vanus ja amet vastavalt ameti- ja kutsealade koodide loetelule, haridus- ja koolitustase, staaž ettevõttes, töökorraldus, s.o kas täis- või osaline tööaeg, töölepingu liik.

Artikkel 6

Andmete kogumine

1. Vaatluse korraldavad liikmesriikide asjaomased statistikateenistused, kes töötavad välja teabe kogumiseks sobivad meetodid.

2. Mõnede andmete kohta, nagu näiteks haridus- ja koolitustase, samuti töölepingu liik, on liikmesriikidel lubatud korraldada järeluuringuid põhiuuringust eraldatud töötajate allvalimis.

3. Isikud, kellelt nõutakse teavet, peavad küsimustele vastama tõepäraselt, täielikult ja ettenähtud aja jooksul. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida artiklis 5 nimetatud teabeesitamise kohustuse rikkumist.

4. Vaatlust ei ole tarvis läbi viia, kui liikmesriikidel on olemas mõnest teisest sobivast allikast saadud ning täpsuselt, kvaliteedilt ja ajakohasuselt vähemalt võrdväärne teave.

5. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) selle nõudel kogu teabe, sealjuures eelkõige metodoloogiat käsitleva teabe, mis on vajalik käesoleva määruse rakendamiseks.

Artikkel 7

Representatiivsus

Kõrgetasemeline usaldusväärsus ja võrreldavus saavutatakse selliste valimimahtude kasutamisega, kus NACE Rev. 1 jao või alajao, kui see on olemas, muutuva keskmise brutotunnitasu suhteline standardviga ei ületa NUTS 1 tasemel 3 %.

Artikkel 8

Tulemuste töötlemine

Liikmesriikide statistikateenistused töötlevad artikli 6 lõikes 3 nimetatud küsimustele antud vastuseid või artikli 6 lõikes 4 nimetatud muudest allikatest saadud teavet nõnda, et saadakse võrdlemist võimaldavad tulemused.

Artikkel 9

Tulemuste edastamine

Tulemused, kaasa arvatud andmed, mis on liikmesriikides vastavalt statistika konfidentsiaalsust käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele ja tavale kuulutatud konfidentsiaalseks, edastatakse 18 kuu jooksul alates viiteperioodi kalendriaasta lõpust vastavalt nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrusele (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 statistiliselt konfidentsiaalsete andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta [10].

Artikkel 10

Rakendamise kord

Käesoleva määruse rakendamise kord, eelkõige:

- määratlused, mida tuleb kasutada,

- eeskirjad täpsuse ja kvaliteedi kohta,

- muutujatele kohaldatavad jaotuse tasemed,

- edastatud muutujate asjakohased vormid ja

- avaldatavate tabelite nimekiri

kehtestatakse kooskõlas artiklis 11 esitatud menetlusele.

Artikkel 11

Menetlus

Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom asutatud statistikaprogrammi komitee, edaspidi nimetatud "komitee".

Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta aja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele võib määrata esimees. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud nende otsuste puhuks, mida nõukogu on kohustatud vastu võtma komisjoni ettepanekul. Komiteesse kuuluvate liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse kõnealuses artiklis esitatud viisil. Esimees ei hääleta.

Komisjon võtab vastu meetmed, mida kohaldatakse viivitamata. Kui need meetmed ei ole kooskõlas komitee arvamusega, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sel juhul lükkab komisjon enda otsustatud meetmete kohaldamise teatamise kuupäevast arvates kolmeks kuuks edasi.

Eelmises lõigus nimetatud tähtaja piires võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 27. november 1995

Nõukogu nimel

eesistuja

P. Solbes Mira

[1] EÜT 214, 24.12.1964, lk 3634/64.

[2] EÜT L 249, 10.11.1971, lk 52.

[3] EÜT L 21, 25.1.1974, lk 2.

[4] EÜT L 68, 10.3.1978, lk 3.

[5] EÜT L 219, 28.8.1993, lk 1.

[6] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

[7] EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 761/93 (EÜT L 83, 3.4.1993, lk 1).

[8] EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1.

[9] EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/84/EMÜ (EÜT L 254, 12.10.1993, lk 16).

[10] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

--------------------------------------------------

LISA

ERISÄTTED

I. Erandid vaatlusperioodi suhtes (artikkel 2)

1. Prantsusmaa: 1994. majandusaasta ja vastav vaatluskuu

2. Austria: 1996. majandusaasta ja vastav vaatluskuu

II. Erandid uuringu reguleerimisala suhtes (artikkel 3)

1. Saksamaa: jaod H ja I, jao J osa 67 ja jagu K

2. Kreeka: jaod F ja K

3. Iiri: jaod I, J ja K

--------------------------------------------------