ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise kord on andnud selektiivsuse ja muude tursapüügi vältimise meetmete osas tulemusi, kuid on hakanud takistama lossimiskohustuse rakendamist, kuna ei lase püügistruktuuri täiendavalt kohandada piirkonna ja püügivahendite valiku osas. Seetõttu tuleks püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamine lõpetada. Kuna määrus (EÜ) nr 1342/2008 andis püügikoormuse reguleerimise korraga seotud algatuste ja riigisiseste meetmete kaudu (tursapüügi vältimise või tagasiheite vähendamise kavad) tõuke märkimisväärseks paranemiseks selektiivsuse ja tursapüügi vältimise meetmete osas, on väga oluline, et samal ajal, kui lossimiskohustus kehtestatakse kooskõlas määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ajakavaga kogu tursasaagi suhtes, jätkaksid liikmesriigid, kellel on kalapüügi vastu otsene huvi, nende riigisiseste meetmete kohaldamist või arendaksid neid edasi.
Arbuusi (Egusi, Citrullus spp.) seemned ja nendest saadud tooted (toit)

ex 1207 70 00 ; ex 1106 30 90 ; ex 2008 99 99

10 30 50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiinid
(3)

RASFF teatas hiljuti, et on tuvastatud aflatoksiine käsitlevate liidu õigusaktide eiramise juhtude arvu suurenemine Argentinast pärit maapähklite ja Aserbaidžaanist pärit sarapuupähklite puhul. Mõlemad kaubad on varem loetletud komisjoni määruse (EÜ) nr 669/2009 (3) raames seoses kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ning on loetelust välja jäetud pärast ametliku kontrolli positiivseid tulemusi. Arvestades viimasel ajal tuvastatud eiramisjuhtude arvu suurenemist, on vaja kehtestada täiendavad tagatised ning tagada, et päritoluriigi pädev asutus teeb vajalikud kontrollid enne liitu eksportimist. Seepärast on nõue, et iga liitu importimiseks ette nähtud Argentinast pärit maapähklite ja Aserbaidžaanist pärit sarapuupähklite saadetisega on kaasas veterinaarsertifikaat, vajalik selleks, et kaitsta inimeste ja loomade tervist liidus.
(22)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Suolo e Salute srl taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Dominikaani Vabariigile ja Egiptusele ning et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine D-tootekategooriale Dominikaani Vabariigi puhul.
(2)

Taotleja väidab, et Danstar Ferment AG on söödalisandite Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ja Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 turustamisõiguste juriidiline omanik. Taotleja on esitanud taotlust toetavad asjakohased andmed.
(4)

Kuna nõukogu kiitis Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise lepingu heaks 18. oktoobril 2016, (4) peaks importijatel olema juurdepääs suurematele kogustele alates imporditariifikvoodi 2016/2017. kehtivusaasta neljandast alaperioodist. Määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõikes 1 on sätestatud, et importijad peavad esitama oma impordilitsentsitaotlused neljandaks alaperioodiks jaanuari esimese seitsme kalendripäeva jooksul. Seepärast on asjakohane kohaldada käesolevat määrust alates 1. jaanuarist 2017.
(2)

Ajavahemikul 20. novembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist 2017 kuni 30. juunini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Kaupade kaubanimekirja lisamise taotlus

1. Iga liikmesriik võib saata komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud taotluse lisada II, III või IIIa lisasse kaupu, mis on loodud või mida turustatakse õiguskaitseasutustele. Taotlused peavad sisaldama teavet:

a) kaupade kujunduse ja omaduste kohta;

b) selle kohta, mis otstarbel neid saab kasutada, ning

c) rahvusvaheliste või siseriiklike õigusnormide kohta, mida rikutaks juhul, kui neid kaupu kasutataks õiguskaitse otstarbel.

Kui liikmesriik esitab taotluse komisjonile, edastab ta selle taotluse ka teistele liikmesriikidele.

2. Kui komisjon on seisukohal, et taotluses ei käsitleta üht või mitut olulist aspekti, või et vajalik on täiendav teave ühe või mitme olulise aspekti kohta, võib ta kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest paluda taotluse esitanud liikmesriigil esitada täiendavat teavet. Ta edastab taotlejale need aspektid, mille kohta tuleb täiendavat teavet esitada. Komisjon edastab oma küsimused teistele liikmesriikidele. Teised liikmesriigid võivad esitada komisjonile samuti täiendavat teavet, mida on vaja taotluse hindamiseks.

3. Kui komisjon on seisukohal, et täiendavat teavet ei ole vaja, või kui ta on nõutud täiendava teabe kätte saanud, alustab ta kahekümne nädala jooksul alates taotluse või nõutud täiendava teabe kättesaamisest menetlust taotletud paranduse tegemiseks või teatab taotluse esitanud liikmesriigile põhjused, miks ta seda ei tee.“
(7)

Kuna RAC järeldas, et olemasolevad andmed ei võimalda BPA tervisemõju doosi-toime suhet kvantifitseerida, ei olnud ameti sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteel (edaspidi „SEAC“) võimalik kasutada Prantsusmaa esitatud toimiku kasuprognoose ja seega viis ta läbi tasuvusanalüüsi, järeldades selle põhjal, et üldises plaanis on soovitatud piirangu hinnangulised kulud suuremad kui selle võimalik kasu tervisele. Samas märkis SEAC ära, et piirangu kulu on väga väike osa liidu asjaomaste sektorite üldistest personalikuludest või tegevuse koguülejäägist ja et juhul, kui see kantakse tarbekaupade hinnatõusu kaudu üle tarbijatele, tähendaks see väga väikest hinnatõusu. Lisaks märkis SEAC, et piirangu tulemuseks võib olla mõju võrdsem jaotumine, kuna kahjulik mõju tervisele on potentsiaalselt ohustatud kassiiride klassi jaoks ebaproportsionaalselt suur, samas majanduslik mõju jaguneks võrdselt kogu liidu elanikkonna vahel.
3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 1. Erandina artiklist 2 võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, ning pärast seda, kui nad on teinud kindlaks, et need rahalised vahendid või majandusressursid on a) vajalikud I või Ia lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; b) ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks või c) ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest ning kui luba on seotud I lisas loetletud isiku, üksuse ja asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid nelja tööpäeva jooksul alates teavitamisest. 2. Erandina artiklist 2 võivad pädevad asutused anda loa teatud külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või teatud rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemiseks pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või muud majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulutuste katmiseks, tingimusel et a) kui luba on seotud I lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja kõnealune komitee on selle heaks kiitnud, ning b) kui luba on seotud Ia lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist. 3. Ia lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste puhul teavitab asjaomane liikmesriik teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõigete 1 ja 2 alusel antud lubadest.“
„1.

Alamrubriiki 9505 10 kuuluvad: a) kaubad, mida üldiselt tuntakse tavapäraste jõulutoodetena ning mida valmistatakse ja kujundatakse üksnes jõulupühade tähistamiseks. Need on: 1) Kristuse sünni kujutamisega seotud tooted (s.o traditsioonilise jõulusõime jaoks), nt inim- ja loomakujud sõime ümber, Petlemma tähed, kolm hommikumaa tarka, sõimekujundused; 2) tooted, mille kasutus jõulupühadel tuleneb pikaajalistest rahvakommetest, näiteks: — tehisjõulupuud, — jõulusokid, — tehisjõuluhalud, — paukkommid, — jõuluvanad saaniga või ilma, — jõuluinglid. Sellesse alamrubriiki ei kuulu talvel üldisemalt kasutatavad kaunistused, mille objektiivsetest omadustest võib järeldada, et neid ei kasutata üksnes jõulupühadel, vaid peamiselt talvehooajal kaunistustena, näiteks jääpurikad, lumekristallid, tähed, põhjapõdrad, punarinnad, lumememmed ja muud talvesümbolid, olenemata sellest, kas nende värv või välimus viitab jõulupühadele või mitte; b) jõulupuuehted. Need on jõulupuu külge riputamiseks mõeldud tooted (s.o tavaliselt õrnast materjalist kerged esemed, mis on mõeldud jõulupuu kaunistuseks). Toodetel peab olema seos jõulupühadega.“
(6)

Mis puudutab kolmandates riikides asutatud keskseid vastaspooli, kes on siiani tunnustamist taotlenud, siis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) on juba tunnustanud 21 keskset vastaspoolt. Neist kesksetest vastaspooltest kolme, mis asuvad Ameerika Ühendriikides, tunnustati pärast rakendusmääruse (EL) 2016/892 vastuvõtmist. Lisaks sellele saab täiendavaid Ameerika Ühendriikide keskseid vastaspooli tunnustada komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/377 (8) alusel. Samas on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksed vastaspooled endiselt tunnustamise ootel ning tunnustamise protsessiga ei jõuta lõpule 15. detsembriks 2016. Kui üleminekuperioodi ei pikendata, peaksid liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad), kellel on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte vastu nõudeid, märkimisväärselt suurendama omavahendite nõudeid nimetatud nõuete puhul. Isegi kui selline suurenemine võib olla üksnes ajutine, võib see tingida nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes või, vähemalt ajutiselt, nende krediidiasutuste või investeerimisühingute klientidele kliirimisteenuste osutamise katkestamise, põhjustades seega häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad.
ET Euroopa Liidu Teataja L 334/1

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/2211,

6. detsember 2016,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugopüük VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) nr 1367/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 6. detsember 2016 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu 15. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1367/2014, millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused (ELT L 366, 20.12.2014, lk 1).
ET Euroopa Liidu Teataja L 348/7

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/2343,

14. detsember 2016,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse musterrai püük VIII püügipiirkonna liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. detsember 2016 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).
ET Euroopa Liidu Teataja L 348/9

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/2344,

14. detsember 2016,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. detsember 2016 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).
(2)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 (3) II lisas osutatakse mitmesugustele Chicago konventsiooni 10. lisa III köite sätetele, täpsemalt III köite teisele väljaandele, mis sisaldab muudatust nr 85. Alates rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 vastuvõtmisest on ICAO muutnud mitut Chicago konventsiooni 10. lisa sätet ning lisanud viimati III köite teise väljaandesse muudatuse nr 90. Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 II lisas on osutatud ka ICAO PANS-ATM (dokument 4444) sätetele, täpsemalt 2007. aasta 15. väljaandele, mis sisaldab muudatust nr 2. Alates rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 vastuvõtmisest on ICAO muutnud mitut Chicago konventsiooni dokumendi 4444 sätet ning lisanud viimati muudatuse nr 6. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 viiteid Chicago konventsiooni 10. lisale ja ICAO dokumendile 4444 ajakohastada, et võimaldada liikmesriikidel täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning tagada kooskõla ICAO loodud rahvusvahelise õigusraamistikuga.
(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(2)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(8)

Lisaks sellele on nimetatud määruse saksakeelses versioonis väiksemad vead põhjenduses 53, artikli 63 lõikes 4, artikli 68 pealkirjas, artikli 70 lõike 1 punkti e alapunktis i, artikli 83 lõikes 2, artikli 84 lõike 2 punktis b, artikli 90 lõike 2 punktis b, artikli 103 lõike 2 punktis d, artikli 107 lõike 1 punktis b, artikli 108 punktides b ja c, artikli 112 lõikes 1, artikli 124 lõike 1 punktis b, artikli 124 lõike 5 punktis a, artikli 130 lõike 3 punktis a, artikli 131 punktis b, artikli 134 lõigetes 2 ja 3, artikli 136 lõikes 3, artikli 149 lõike 2 punkti b alapunkti ii alapunktis B, artikli 161 lõikes 1, artikli 172 lõike 1 punktis a, artikli 176 lõikes 1, artikli 177 lõike 2 punkti h alapunktis i, artikli 177 lõike 2 punktides k, l, q ja r, artikli 184 lõike 2 punkti b alapunktis v, artikli 190 lõikes 2, artikli 195 punktis c, artikli 211 lõike 2 punktis c, artikli 211 lõikes 4, artikli 217 lõike 5 punktis b, artikli 258 lõike 1 punktides a, b, h ja l, artikli 258 lõigetes 2 ja 3, artikli 259 lõikes 1, artikli 260 lõike 1 punkti a alapunktis i, artikli 260 lõike 1 punkti d alapunktis iii, artikli 260 lõikes 2, artikli 261 lõike 1 punktis c, artikli 261 lõikes 2, artikli 263 punktides a–c, artikli 264 lõikes 3, artiklis 266, artikli 267 lõikes 2, artikli 267 lõike 4 punktides a ja b, artikli 270 lõikes 1, artikli 271 lõike 3 punktides a ja b, artikli 272 lõike 1 punktides f ja g, artikli 272 lõikes 4, artikli 273 lõikes 1, artikli 274 lõike 4 sissejuhatavas osas, artikli 274 lõike 4 punktides h ja k, 5. jao pealkirjas, artikli 275 lõike 1 sissejuhatavas osas, artikli 275 lõike 1 punktides a–g, artikli 275 lõike 2 punktis g, artikli 275 lõikes 3, artikli 290 lõikes 2, artikli 293 pealkirjas, artikli 293 lõike 1 punktides c ja f, artikli 293 lõikes 2, artikli 293 lõikes 4, artikli 294 lõike 1 punkti c sissejuhatavas osas, artikli 294 lõike 1 punkti c alapunktides i ja ii, artikli 294 lõike 2 sissejuhatavas osas, artikli 296 lõike 1 punktides a ja b, artikli 296 lõike 3 punktides a ja b, artikli 297 lõike 1 punktides a–d ja g, artikli 297 lõike 4 punktis f, artikli 302 lõikes 1, artikli 304 lõike 1 punktides c ja d, artikli 306 pealkirjas ja esimeses lõigus, artikli 307 pealkirjas, artikli 307 lõike 2 sissejuhatavas osas, artikli 307 lõike 2 punktides a–d, artikli 307 lõike 3 punktis b, artikli 307 lõikes 4, artikli 308 lõike 1 punktis b, artikli 308 lõike 2 punktis a, artikli 308 lõike 5 punktis c, artikli 309 lõikes 6, artikli 309 lõike 7 punktis a, artikli 312 lõike 1 punktis b, artikli 314 lõike 1 punktides a–c, artikli 314 lõikes 2, artikli 317 lõikes 1, artiklis 318, artikli 325 lõike 2 punktis a, artiklis 373, artikli 375 lõikes 2, artikli 376 lõike 2 punktis c ja artikli 376 lõike 3 punktis e.
(3)

Horvaatia Vabariigi ühinemisel laienes ka ELi tolliliit. Sellest tulenevalt on Euroopa Liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade alusel kohustatud alustama läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on õigus ühineva liikmesriigiga läbirääkimisi pidada, et leppida kokku võimaliku kompenseeriva kohanduse suuruses.
(11)

ICESi edastatud nõuannete kohaselt näitab piiratud pardajälgimine, et põhja-pikksaba osakaal registreeritud kalju-tömppeakala saagi hulgas on alla 1 %. Pardajälgimist arvesse võttes soovitab ICES, et põhja-pikksaba sihtpüüki ei peaks toimuma ning kaaspüük tuleks kalju-tömppeakala TACist maha arvestada, et minimeerida liikide valesti registreerimise võimalusi. ICES märkis, et ametlikult lossitud kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba suhtelise proportsiooni ning põhja-pikksaba praeguse esinemiskoha piirkondades vaadeldud püügi ja teaduslike ülevaadete vahel on märkimisväärne, rohkem kui suurusjärgu võrra (st üle kümne korra) suurem erinevus. Selle liigi kohta on teavet väga piiratult ning mõningaid registreeritud lossimisandmeid käsitab ICES kui liikide kohta valeandmete esitamist. Seetõttu ei ole võimalik saada täpseid ajaloolisi andmeid põhja-pikksaba saagi kohta. Seetõttu peaks põhja pikksaba kaaspüük vastavalt teaduslikele nõuannetele piirduma 1 %ga iga liikmesriigi põhja pikksaba kvoodist ning see tuleks kvoodist maha arvestada.
(9)

Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks sellise hariliku merikeele püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mida püütakse 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud koelmualasid püügitegevuse käigus, mis vastab teatavatele konkreetsetele tingimustele. Teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär on kõrge, võttes arvesse kasutavate vahendite ja ökosüsteemi omadusi. STECF märkis, et ellujäämine sõltub paljudest teguritest, soovitades olla ettevaatlik katsetulemuste laiendamisel muule püügile, ning et selle soovi põhjendamiseks on vaja teha asjakohaseid lisakatseid. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada käesolevasse määrusesse 2017. aastaks eeldusel, et erandit kasutav laevastik tegutseb katsega sarnastes tingimustes ja et asjaomased liikmesriigid korraldavad lisakatseid. Nende lisakatsete tulemusi peaks STECF hindama 2017. aastal.