5)

punkt 27 asendatakse järgmisega: “27. 32003 R 1782: nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003, 29. september 2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1)” a) Artiklis 1 lisatakse teise taande järele järgmine taane: “— uute liikmesriikide põllumajandustootjate üleminekuaegne lihtsustatud sissetulekutoetus (edaspidi “ühtse pindalatoetuse kava”)”; b) Artiklile 2 lisatakse punkt g: “g) “uued liikmesriigid” – Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia.” c) IV jaotise järele lisatakse järgmine IVa jaotis: “IVA JAOTIS TOETUSKAVADE RAKENDAMINE UUTES LIIKMESRIIKIDES Artikkel 143a Toetuskavade sisseseadmine Uutes liikmesriikides seatakse otsetoetused sisse järgmise kava kohaselt, kus juurdekasv on väljendatud protsendina 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga ühenduses sel ajal kohaldatud kõnealuste toetuste tasemest: — 2004. aastal 25 %, — 2005. aastal 30 %, — 2006. aastal 35 %, — 2007. aastal 40 %, — 2008. aastal 50 %, — 2009. aastal 60 %, — 2010. aastal 70 %, — 2011. aastal 80 %, — 2012. aastal 90 %, — 2013. aastast 100 %. Artikkel 143b Ühtse pindalatoetuse kava 1. Uued liikmesriigid võivad hiljemalt ühinemiskuupäevaks otsustada, et nad asendavad otsetoetused lõikes 9 nimetatud kohaldamisaja jooksul ühtse pindalatoetusega, mida arvutatakse vastavalt lõikele 2. 2. Ühtset pindalatoetust makstakse üks kord aastas. Selle arvutamiseks jagatakse vastavalt lõikele 3 kehtestatud aastane rahastamise kogusumma iga uue liikmesriigi põllumajandusmaaga, mis on kindlaks määratud vastavalt lõikele 4. 3. Komisjon kehtestab iga uue liikmesriigi jaoks aastase rahastamise kogusumma: — nende vahendite summana, mida asjaomasel kalendriaastal saab uues liikmesriigis maksta otsetoetuseks, — ühenduse asjakohaste eeskirjade kohaselt ning ühinemisaktis ja hilisemates ühenduse õigusaktides iga otsetoetuse jaoks sätestatud koguseliste näitajate alusel (nagu näiteks baaskülvipind, lisatasude ülemmäärad ning garanteeritud maksimumkogused (MGQ)), ja — mida on kohandatud asjaomast, artiklis 143a otsetoetuste järkjärguliseks sisseseadmiseks ettenähtud protsendimäära kasutades. 4. Ühtse pindalatoetuse kava alusel on uue liikmesriigi põllumajandusmaa see osa selle riigi põllumajanduskõlvikust, mis on 30. juunil 2003 heas põllumajanduslikus seisundis, sõltumata sellest, kas seda sel hetkel tootmiseks kasutatakse või mitte, ning mida vajaduse korral kohandatakse vastavalt selle uue liikmesriigi poolt pärast komisjonilt nõusoleku saamist kehtestatud objektiivsetele kriteeriumidele. “Põllumajanduskõlviku” all mõeldakse komisjoni (EUROSTAT) poolt statistika jaoks kinnitatud põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all oleva maa ja koduaedade kogupindala. 5. Ühtse pindalatoetuse kava alusel antakse toetust kõigile põllumajanduslikele maatükkidele, mis vastavad lõikes 4 ettenähtud kriteeriumidele. Abikõlbliku ala väikseim suurus põllumajandusettevõtte kohta, mille jaoks saab toetust taotleda, on 0,3 hektarit. Iga uus liikmesriik võib objektiivsete kriteeriumide alusel ja pärast komisjonilt nõusoleku saamist otsustada abikõlbliku ala väikseimat suurust tõsta, kuid see ei tohi ületada ühte hektarit. 6. Tootmise või tootmistegurite kasutamise kohustust ei ole. Põllumajandustootjad võivad lõikes 4 nimetatud maad kasutada kõigil põllumajanduslikel eesmärkidel. CN-koodi 5302 10 00 alla kuuluva kanepikiu tootmisele kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 (16) artikli 5a lõiget 2 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2316/1999 (17) artiklit 7b ning käesoleva määruse artikli 52 lõiget 1. Ühtse pindalatoetuse kava alusel toetust saavat maad tuleb hoida heas põllumajanduslikus seisundis, mis on kooskõlas keskkonnakaitsenõuetega. Alates 1. jaanuarist 2005 on artiklite 3, 4, 6, 7 ja 9 kohaldamine uutele liikmesriikidele vabatahtlik, kui need sätted on seotud kohustuslike haldusnõuetega. 7. Kui mingil aastal ületab ühtne pindalatoetus uues liikmesriigis selle liikmesriigi aastase rahastamise kogusumma, vähendatakse proportsionaalselt selles uues liikmesriigis kohaldatavat siseriiklikku toetuse kogusummat hektari kohta vähenduskoefitsiendi kohaldamise abil. 8. Ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi kohta vastavalt nõukogu määruses (EMÜ) nr 3508/92 (18), eelkõige selle artiklis 2, ning käesoleva määruse II jaotise 4. peatükis, eelkõige artiklis 18, kehtestatud ühenduse eeskirju kohaldatakse ühtse pindalatoetuse kava suhtes vastavalt vajadusele. Vastavalt sellele iga uus liikmesriik, kes valib selle kava: — valmistab ette ja töötab läbi põllumajandustootjate iga-aastased abitaotlused. Nendes taotlustes on andmed taotleja ja deklareeritud põllumajandusliku maatüki kohta (identifitseerimisnumber ja pindala), — võtab kasutusele maatükkide identifitseerimissüsteemi, mis tagaks, et maatükid, mille kohta esitatakse abitaotlus, on identifitseeritavad ja nende pindala kindlaks määratav, et asjaomaste maatükkide puhul on tegemist põllumajandusmaaga ja et nende kohta ei ole esitatud mingit muud taotlust, — võtab kasutusele infotehnoloogilise andmebaasi põllumajandustootjate, maatükkide ja esitatud abitaotluste kohta, — kontrollib 2004. aasta abitaotlusi vastavalt määruse (EMÜ) nr 3508/92 artiklitele 7 ja 8 ning 2005. aasta ja sellele järgnevate aastate abitaotlusi vastavalt käesoleva määruse artiklile 23. Ühtse pindalatoetuse kava kohaldamine ei mõjuta mingil moel uue liikmesriigi kohustust kohaldada nõukogu direktiivis 92/102/EMÜ (19) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1760/2000 (20) ettenähtud ühenduse eeskirju loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta. 9. Iga uus liikmesriik saab ühtse pindalatoetuse kava kasutada kuni 2006. aasta lõpuni ning seda perioodi on võimalik uue liikmesriigi taotlusel kaks korda ühe aasta võrra pikendada. Kui lõikest 11 ei tulene teisiti, võib iga uus liikmesriik kava kohaldamise lõpetada selle kohaldamisaja esimese või teise aasta lõpus eesmärgiga kohaldada ühtne toetuskava. Uued liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kavatsusest kava kohaldamine lõpetada viimase kohaldamisaasta 1. augustiks. 10. Enne ühtse pindalatoetuse kava kohaldamisaja lõppu hindab komisjon asjaomase uue liikmesriigi valmisolekut kohaldada täies ulatuses otsetoetusi. Ühtse pindalatoetuse kava kohaldamisaja lõpuks peab uus liikmesriik eelkõige olema võtnud kõik vajalikud meetmed artiklis 18 osutatud ühtse süsteemi kasutuselevõtmiseks, et otsetoetused toimiksid nõuetekohaselt sel ajal kohaldatavas vormis. 11. Tehtud hindamise alusel komisjon: a) teatab, et uus liikmesriik võib astuda otsetoetuste süsteemi, mida kohaldatakse 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga ühenduse liikmesriikidele; või b) otsustab pikendada ühtse pindalatoetuse kava kohaldamist uue liikmesriigi suhtes ajavahemikuks, mis hinnanguliselt on vajalik, et võimaldada vajaliku haldus- ja kontrollikorra täielik kasutuselevõtmine ja nõuetekohane toimimine. Enne punktis b nimetatud pikendatud kohaldamisaja lõppu kohaldatakse lõiget 10. Kuni ühtse pindalatoetuse kava viieaastase kohaldamisaja (s.t 2008. aasta) lõpuni kohaldatakse artiklis 143a sätestatud protsendimäära. Kui ühtset pindalatoetuse kava kohaldatakse punkti b kohaselt tehtud otsuse alusel sellest kuupäevast kauem, kohaldatakse artiklis 143a 2008. aasta kohta sätestatud protsendimäära kuni ühtse pindalatoetuse kava kohaldamise viimase aasta lõpuni. 12. Pärast ühtse pindalatoetuse kava kohaldamisaja lõppu kohaldatakse otsetoetusi ühenduse asjakohaste eeskirjade kohaselt ning ühinemisaktis iga otsetoetuse jaoks ja hilisemates ühenduse õigusaktides sätestatud koguseliste näitajate alusel (nagu näiteks baaskülvipind, lisatasude ülemmäärad ning garanteeritud maksimumkogused (MGQ)) (21). Seejärel kohaldatakse artiklis 143a asjaomaste aastate kohta kehtestatud protsendimäära. 13. Uued liikmesriigid teavitavad komisjoni üksikasjalikult käesoleva artikli kohaldamiseks võetud meetmetest ning eelkõige meetmetest, mis on võetud lõike 7 kohaselt. Artikkel 143c Täiendavad siseriiklikud otsetoetused ja otsetoetused 1. Käesolevas artikli kohaldamisel tähendab “Ühise põllumajanduspoliitika laadne siseriiklik kava” iga enne uute liikmesriikide ühinemise kuupäeva kohaldatavat siseriiklikku otsetoetuskava, mille alusel anti põllumajandustootjatele toetust seoses toodanguga, mida hõlmab üks otsetoetustest. 2. Kui komisjon annab selleks loa, on uutel liikmesriikidel võimalik täiendada: a) kõiki otsetoetusi kuni 55 % otsetoetuste tasemest 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga ühenduses aastal 2004, 60 % aastal 2005, 65 % aastal 2006 ja alates aastast 2007 kuni 30 protsendipunkti üle artiklis 143a asjaomase aasta jaoks kindlaksmääratud taseme. Kartulitärklise sektoris võib Tšehhi Vabariik siiski täiendada otsetoetusi kuni 100 % tasemest, mida kohaldatakse 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga ühenduses; või b) i) otsetoetusi, välja arvatud ühtsesse toetuskavasse kuuluvad toetused, kuni otsetoetuste kogutasemeni, mida põllumajandustootjal oleks iga üksiku toote puhul õigus uues liikmesriigis 2003. kalendriaastal saada ühise põllumajanduspoliitika laadse siseriikliku kava alusel, suurendades seda kümne protsendipunkti võrra. Leedu jaoks võetakse võrdlusaastaks 2002. kalendriaasta ja Sloveenia puhul toimub suurendamine kümme protsendipunkti aastal 2004, 15 protsendipunkti aastal 2005, 20 protsendipunkti aastal 2006 ja 25 protsendipunkti aastal 2007, ii) ühtse toetuskava puhul on täiendava siseriikliku otsetoetuse kogusumma, mida uus liikmesriik võib vastava aasta kohta anda, piiratud eriomase rahastamise kogusummaga. Rahastamise kogusumma on võrdne järgmiste näitajate vahega: — asjaomases uues liikmesriigis 2003. kalendriaastal või Leedu puhul 2002. kalendriaastal saada olev ühise põllumajanduspoliitika laadsete siseriiklike otsetoetuste kogusumma, suurendades seda iga kord 10 protsendipunkti võrra. Sloveenia puhul toimub suurendamine kümme protsendipunkti aastal 2004, 15 protsendipunkti aastal 2005, 20 protsendipunkti aastal 2006 ja 25 protsendipunkti aastal 2007, ja — VIIIa lisas sellele uuele liikmesriigile ettenähtud siseriiklik ülemmäär, mida on vajaduse korral kohandatud vastavalt artikli 64 lõikele 2 ja artikli 70 lõikele 2. Eespool esimeses taandes osutatud kogusumma arvutamisel tuleb selle sisse arvestada siseriiklikud otsetoetused ja/või nende komponendid, mis vastavad ühenduse otsetoetustele ja/või nende komponentidele, mida võeti arvesse asjaomase uue liikmesriigi kehtiva ülemmäära arvutamisel vastavalt artikli 64 lõikele 2, artikli 70 lõikele 2 ja artiklile 71c. Iga asjaomase otsetoetuse puhul võib uus liikmesriik valida kohaldamiseks kas võimaluse a või võimaluse b. Otsetoetuste kogumäär, mida võidakse ühinemise järel uutes liikmesriikides põllumajandustootjale anda asjaomase otsetoetuse raames, koos kõigi täiendavate siseriiklike otsetoetustega, ei tohi ületada seda otsetoetuste määra, mida põllumajandustootja võib 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga ühenduses sel ajal liikmesriikidele kohaldatavate otsetoetuste raames saada. 3. Küpros võib täiendada otsetoetust, mida makstakse põllumajandustootjale I lisas loetletud otsetoetuste raames, kuni toetuse kogumäärani, mida põllumajandustootjal oleks olnud õigus Küprosel saada 2001. aastal. Küprose ametiasutused tagavad, et otsetoetuste kogusumma, mida Küprosel ühinemise järel põllumajandustootjale asjaomase otsetoetuse raames antakse, koos kõigi täiendavate siseriiklike otsetoetustega, ei ületaks mingil juhul seda otsetoetuste määra, mida põllumajandustootjal oleks selle otsetoetuse raames 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga ühenduses asjaomasel aastal õigus saada. Antava täiendava siseriikliku abi kogusumma on näidatud XII lisas. Antavat täiendavat siseriiklikku abi võib kohandada, kui ühise põllumajanduspoliitika areng selle vajalikuks muudab. Lõikeid 2 ja 5 ei kohaldata Küprose suhtes. 4. Kui uus liikmesriik otsustab kohaldada ühtse pindalatoetuse kava, võib ta lõigetes 5 ja 8 sätestatud tingimustel anda täiendavat siseriiklikku otsetoetust. 5. 2004. aasta puhul on sektori või allsektori kohta antava täiendava siseriikliku abi kogusumma sel aastal, kui kohaldatakse ühtse pindalatoetuse kava, piiratud selle sektori või allsektori jaoks ettenähtud eriomase rahastamise kogusummaga. Rahastamise kogusumma on võrdne järgmiste näitajate vahega: — sektori või allsektori kohta antav kogutoetus, mis tuleneb lõike 2 punkti a või b kohaldamisest, ja — asjaomases uues liikmesriigis ühtse pindalatoetuse kava alusel vastavas sektoris või allsektoris asjaomasel aastal saada olev otsetoetuste kogusumma. 2005. aasta ja sellele järgnevate aastate puhul ei kohaldata nõuet rakendada eespool nimetatud piiranguid konkreetse sektori või allsektori jaoks ettenähtud eriomase rahastamise kogusummade kohaldamisega. Uued liikmesriigid säilitavad siiski õiguse kohaldada sektori või allsektori jaoks ettenähtud eriomase rahastamise kogusummasid, tingimusel et kõnealune sektori või allsektori jaoks ettenähtud eriomase rahastamise kogusumma võib olla seotud üksnes: — ühtsesse toetuskavasse kuuluvate otsetoetustega, ja/või — ühe või mitme otsetoetusega, mis on ühtsest toetuskavast välja jäetud või mille võib sellest välja jätta vastavalt artikli 70 lõikele 2 või mida võib osaliselt rakendada vastavalt artikli 64 lõikele 2. 6. Uus liikmesriik võib objektiivsete kriteeriumide alusel ja pärast komisjonilt loa saamist kindlaks määrata antava täiendava siseriikliku abi summad. 7. Komisjoni loas: — täpsustatakse asjaomase ühise põllumajanduspoliitika laadse siseriikliku otsetoetuse kava, kui kohaldatakse lõike 2 punkti b, — määratakse kindlaks, millise tasemeni täiendavat siseriiklikku abi makstakse, täiendava siseriikliku abi määr ja kui see on asjakohane, abi andmise tingimused, — märgitakse ära kohanduste tegemise võimalus, kui ühise põllumajanduspoliitika areng selle vajalikuks muudab. 8. Täiendavat siseriiklikku toetust või abi ei anta põllumajanduslikule tegevusele, mille suhtes ei ole 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga ühenduses otsetoetusi ette nähtud. 9. Lisaks täiendavale siseriiklikule otsetoetusele võib Küpros kuni 2010. aasta lõpuni anda üleminekuaegset järk-järgult vähenevat siseriiklikku abi. Seda riigiabi võib anda ühenduse abiga sarnasel moel, nagu näiteks toodanguga sidumata toetusena. Võttes arvesse 2001. aastal antud siseriikliku abi olemust ja suurust, võib Küpros anda riigiabi XIII lisas loetletud sektoritele või allsektoritele kuni kõnealuses lisas täpsustatud ulatuseni. Antavat riigiabi võib kohandada, kui ühise põllumajanduspoliitika areng selle vajalikuks muudab. Kui sellised kohandused vajalikuks osutuvad, muudetakse komisjoni otsuse põhjal abisummasid või abiandmise tingimusi. Küpros esitab riigiabimeetmete kohaldamise kohta komisjonile igal aastal aruande, kus on näidatud abi vorm ja summad sektori või allsektori kohta. 10. Lisaks täiendavale siseriiklikule otsetoetusele võib Läti kuni 2008. aasta lõpuni anda üleminekuaegset järk-järgult vähenevat siseriiklikku abi. Seda riigiabi võib anda ühenduse abiga sarnasel moel, nagu näiteks toodanguga sidumata toetusena. Läti võib anda riigiabi XIV lisas loetletud sektoritele või allsektoritele kuni kõneluses lisas täpsustatud ulatuseni. Antavat riigiabi võib kohandada, kui ühise põllumajanduspoliitika areng selle vajalikuks muudab. Kui sellised kohandused vajalikuks osutuvad, muudetakse komisjoni otsuse põhjal abisummasid või abiandmise tingimusi. Läti esitab riigiabimeetmete kohaldamise kohta komisjonile igal aastal aruande, kus on näidatud abi vorm ja summad sektori või allsektori kohta. d) Artiklis 145 lisatakse punkti d järele järgmine punkt: “d) a) üksikasjalikud eeskirjad IVa jaotise sätete rakendamise kohta;” e) Artikli 153 lõikele 4 lisatakse järgmine lause: “Kõnealuse määruse artiklis 2a osutatud lihtsustatud kava ei kohaldata uutele liikmesriikidele.” f) I lisa rea “Ühtne toetus” järele lisatakse järgmine rida: “Ühtne pindalatoetus Käesoleva määruse IVa jaotis, artikkel 143b Kõiki käesolevas lisas osutatud otsetoetusi asendav toodanguga sidumata toetus” g) Lisatakse järgmised lisad: “ XII LISA Tabel 1: Küpros: Täiendavad siseriiklikud otsetoetused, kui kohaldatakse tavalisi otsetoetuskavu Toetuste suurendamist käsitlev ajakava 25 % 30 % 35 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % Sektor 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Põllukultuurid (v.a. kõva nisu) 7 913 822 7 386 234 6 858 646 6 331 058 75 881 4 220 705 3 165 529 2 110 353 1 055 176 Kõva nisu 2 256 331 2 059 743 1 888 505 1 743 235 1 452 696 1 162 157 871 618 581 078 290 539 Kaunviljad 30 228 28 273 26 318 24 363 20 363 16 362 12 272 8 181 4 091 Piim ja piimatooted 887 535 1 759 243 2 311 366 2 133 569 1 777 974 1 422 379 1 066 784 711 190 355 595 Loomaliha 3 456 709 3 226 262 2 995 814 2 765 367 2 304 473 1 843 578 1 382 684 921 789 460 895 Lambad ja kitsed 8 267 087 7 715 948 7 164 809 6 613 669 5 511 391 4 409 113 3 306 835 2 204 556 1 102 278 Oliiviõli 5 951 250 5 554 500 5 157 750 4 761 000 3 967 500 3 174 000 2 380 500 1 587 000 793 500 Tubakas 782 513 730 345 678 178 626 010 521 675 417 340 313 005 208 670 104 335 Banaanid 3 290 625 3 071 250 2 851 875 2 632 500 2 193 750 1 755 000 1 316 250 877 500 0 Kuivatatud viinamarjad 104 393 86 562 68 732 50 901 15 241 0 0 0 0 Mandlid 49 594 30 878 12 161 0 0 0 0 0 0 Kokku 32 990 086 31 649 237 30 014 153 27 681 672 23 040 943 18 420 634 13 815 476 9 210 317 4 166 409 Ühtse toetuskava alusel antavad täiendavad siseriiklikud otsetoetused: Ühtse toetuskava alusel antavate täiendavate siseriiklike otsetoetuste kogusumma on võrdne käesolevas tabelis osutatud sektorite ülemmäärade summaga, kusjuures tabelis arvestatakse valdkondi, mis on hõlmatud ühtse toetuskava poolt sel määral, mil toetused nimetatud sektorites on toodanguga sidumata. Tabel 2: Küpros: Täiendavad siseriiklikud otsetoetused, kui otsetoetustele kohaldatakse ühtse pindalatoetuse kava Ühtse pindalatoetuse kava Sektor 2004 2005 2006 2007 2008 Põllukultuurid (v.a. kõva nisu) 6 182 503 3 997 873 2 687 095 1 303 496 0 Kõva nisu 2 654 980 2 469 490 2 358 196 2 240 719 2 018 131 Kaunviljad 27 346 20 566 16 498 12 204 4 068 Piim ja piimatooted 1 153 380 2 323 212 3 501 948 3 492 448 3 474 448 Loomaliha 4 608 945 4 608 945 4 608 945 4 608 945 4 608 945 Lambad ja kitsed 10 932 782 10 887 782 10 860 782 10 832 282 10 778 282 Oliiviõli 7 215 000 6 855 000 6 639 000 6 411 000 5 979 000 Kuivatatud viinamarjad 182 325 176 715 173 349 169 796 163 064 Banaanid 4 368 300 4 358 700 4 352 940 4 346 860 4 335 340 Tubakas 1 049 000 1 046 750 1 045 400 1 043 975 1 041 275 Kokku 38 374 562 36 745 034 36 244 154 34 461 726 32 402 554 XIII lisa Küprose riigiabi Sektor 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Põllukultuurid (v.a. kõva nisu) 7 920 562 6 789 053 5 657 544 4 526 035 3 394 527 2 263 018 1 131 509 Piim ja piimatooted 5 405 996 3 161 383 1 405 471 1 124 377 843 283 562 189 281 094 Veiseliha 227 103 194 660 162 216 129 773 97 330 64 887 0 Lambad ja kitsed 3 597 708 3 083 750 2 569 791 2 055 833 1 541 875 1 027 917 513 958 Sealihasektor 9 564 120 8 197 817 6 831 514 5 465 211 4 098 909 2 732 606 1 366 303 Linnuliha ja munad 3 998 310 3 427 123 2 855 936 2 284 749 1 713 561 1 142 374 571 187 Vein 15 077 963 12 923 969 10 769 974 8 615 979 6 461 984 4 307 990 2 153 995 Oliiviõli 7 311 000 6 266 571 5 222 143 4 177 714 3 133 286 2 088 857 1 044 429 Lauaviinamarjad 3 706 139 3 176 691 2 647 242 2 117 794 1 588 345 1 058 897 529 448 Töödeldud tomatid 411 102 352 373 293 644 234 915 176 187 117 458 58 729 Banaanid 445 500 381 857 318 214 254 571 190 929 127 286 63 643 Lehtpuuviljad, sh luuviljad 9 709 806 8 322 691 6 935 576 5 548 461 4 161 346 2 774 230 1 387 115 Kokku 67 375 310 56 277 938 45 669 267 36 535 414 27 401 560 18 267 707 9 101 410 XIV LISA Läti riigiabi RIIGIABI Sektor 2004 2005 2006 2007 2008 Lina 654 000 523 200 392 400 261 600 130 800 Sealihasektor 204 000 163 200 122 400 81 600 40 800 Lambad ja kitsed 107 000 85 600 64 200 42 800 21 400 Seemned 109 387 87 510 66 110 44 710 23 310 Kokku 1 074 387 859 510 645 110 430 710 216 310