Euroopa Liidu Teataja L 136 , 30/05/1991 Lk 0001 - 0023



Kodukorra konsolideeritud versioon (2003/C 193/02) Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu kodukord, 2. mai 1991 (EÜT L 136, 30. mai 1991; parandus EÜT L 317, 19.11.1991, lk 34) koos muudatustega: 1) 15.9.1994 (EÜT L 249, 24.9.1994, lk 17) 2) 17.2.1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 64) 3) 6.7.1995 (EÜT L 172, 22.7.1995, lk 3) 4) 12.3.1997 (EÜT L 103, 19.4.1997; parandus EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72) 5) 17.5.1999 (EÜT L 135, 29.5.1999, lk 92) 6) 6.12.2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 4) 7) 21.5.2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 22) 8) 19.4.2004 (ELT L 132, 29.4.2004, lk 3) 9) 21.4.2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 108) EELSÄTTED Artikkel 1 (2) (7) Käesolevas kodukorras kasutatakse järgmisi mõisteid: - EÜ asutamisleping – Euroopa Ühenduse asutamisleping, - Euratomi asutamisleping – Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, - Euroopa Kohtu põhikiri – protokoll Euroopa Kohtu põhikirja kohta, - EMP leping – Euroopa Majanduspiirkonna leping. Käesoleva kodukorra tähenduses on: - institutsioonid – ühenduste institutsioonid ja asutused, mis on loodud asutamislepingutega või nende rakendamiseks vastuvõetud õigusaktiga ning mis võivad olla poolteks Esimese Astme Kohtus, - EFTA järelevalveamet – EMP lepingus nimetatud järelevalveamet. I JAOTIS ESIMESE ASTME KOHTU KORRALDUS 1. peatükk ESIMESE ASTME KOHTU PRESIDENT JA LIIKMED Artikkel 2 1. 2. Artikkel 3 Kohtuniku ametiaeg algab tema ametisse nimetamise aktis sätestatud kuupäeval. Kui kuupäeva ei ole märgitud, algab ametiaeg ametisse nimetamise akti andmise kuupäeval. Artikkel 4 1. Enne oma kohustuste täitmisele asumist annab kohtunik Euroopa Ühenduste Kohtu ees järgmise vande: "Tõotan täita oma kohustusi erapooletult ja kohusetundlikult; tõotan hoida kohtu nõupidamiste saladust." 2. Artikkel 5 (6) Kui Euroopa Kohtul palutakse pärast Esimese Astme Kohtuga konsulteerimist otsustada, kas Esimese Astme Kohtu kohtunik endiselt vastab nõutavatele tingimustele või täidab oma ametist tulenevaid kohustusi, palub Esimese Astme Kohtu president asjaomasel kohtunikul esitada oma seisukohad Esimese Astme Kohtu kinnisel nõupidamisel ilma kohtusekretäri kohalolekuta. Esimese Astme Kohus peab oma arvamust põhjendama. Arvamust, et Esimese Astme Kohtu kohtunik ei vasta enam nõutavatele tingimustele või ei täida oma ametist tulenevaid kohustusi, peab toetama Esimese Astme Kohtu kohtunike enamus. Euroopa Kohtule teatatakse hääletamise tulemused. Hääletamine on salajane; asjassepuutuv kohtunik hääletamises ei osale. Artikkel 6 Kohtunikud, välja arvatud Esimese Astme Kohtu president ja kodade esimehed, järjestuvad vastavalt oma ametis oldud ajale. Võrdse ametis oldud aja korral määratakse järjestus vanuse alusel. Ametiaja lõppemisel säilitavad uueks ametiajaks tagasi nimetatud kohtunikud oma järjestuse. Artikkel 7 (2) (6) (7) 1. 2. 3. Artikkel 8 (7) Esimese Astme Kohtu president juhib Esimese Astme Kohtu tegevust ja talitusi, ta on täiskogu istungite ja nõupidamiste eesistuja. Esimese Astme Kohtu president on kohtu suurkoja eesistuja. Kui Esimese Astme Kohtu president määratakse kolmest või viiest kohtunikust koosnevasse kotta, on ta kõnealuse koja eesistuja. Artikkel 9 Esimese Astme Kohtu presidendi äraolekul või kui tal esineb takistus või kui presidendi ametikoht on täitmata, täidab presidendi ametikohustusi üks koja esimeestest, kes määratakse vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 6 sätestatud järjestusele. Kui Esimese Astme Kohtu presidendil ja kodade esimeestel esineb samaaegselt takistus või kui nende ametikohad on korraga täitmata, täidab presidendi ametikohustusi üks ülejäänud kohtunikest, kes määratakse vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 6 sätestatud järjestusele. 2. peatükk KODADE MOODUSTAMINE NING ETTEKANDJA-KOHTUNIKE JA KOHTUJURISTIDE MÄÄRAMINE Artikkel 10 (7) 1. 2. Artikkel 11 (5) (7) 1. 2. Artikkel 12 (1) (7) Esimese Astme Kohus kehtestab kriteeriumid, mille alusel jaotatakse kohtuasjad kodade vahel. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 13 1. 2. Artikkel 14 (5) (7) 1. 2. 1) Järgmisi kolmest kohtunikust koosnevale kojale määratud kohtuasju võib arutada ja lahendada ettekandja-kohtunik ainukohtunikuna, kui kohtuasjad sobivad selliseks arutamiseks ja otsustamiseks, võttes arvesse, et tõstatatud õigusküsimused või faktilised asjaolud ei ole laadilt keerulised, kohtuasi on vähetähtis ning ei esine muid erilisi asjaolusid, ning kui need on delegeeritud artiklis 51 sätestatud tingimuste kohaselt: a) EÜ asutamislepingu artikli 236 ja Euratomi asutamislepingu artikli 152 kohaselt esitatud kohtuasjad; b) EÜ asutamislepingu artikli 230 neljanda lõigu, artikli 232 kolmanda lõigu ja artikli 235 ning Euratomi asutamislepingu artikli 146 neljanda lõigu, artikli 148 kolmanda lõigu ja artikli 151 kohaselt esitatud kohtuasjad, milles tõstatatakse üksnes juba väljakujunenud kohtupraktikaga lahendatud küsimusi või mis moodustavad osa kohtuasjade seeriast, milles esitatakse samu nõudeid ja millest ühe kohta on lõplik otsus juba tehtud; c) EÜ asutamislepingu artikli 238 ja Euratomi asutamislepingu artikli 153 kohaselt esitatud kohtuasjad. 2) Ainukohtunikule ei või delegeerida: a) kohtuasju, milles tõstatatakse õiguse üldakti seaduslikkuse küsimusi; b) kohtuasju, mis käsitlevad eeskirjade rakendamist: - seoses konkurentsi ja kontrolliga ettevõtjate koondumise üle, - seoses riigiabiga, - seoses kaubanduse kaitsemeetmetega, - seoses põllumajandusturgude ühise korraldusega, välja arvatud kohtuasjad, mis moodustavad osa kohtuasjade seeriast, milles esitatakse samu nõudeid ja millest ühe kohta on lõplik otsus juba tehtud; c) artikli 130 lõikes 1 osutatud kohtuasju. 3) Ainukohtunik suunab kohtuasja tagasi kotta, kui ta leiab, et selle ainukohtunikule delegeerimist õigustanud tingimused ei ole enam täidetud. 3. Artikkel 15 (7) 1. 2. 3. 4. 5. Artikkel 16 (5) Ühele kojale määratud või delegeeritud kohtuasjade menetlemisel on presidendi volitused koja esimehel. Ainukohtunikule delegeeritud või määratud kohtuasjades, välja arvatud artiklites 105 ja 106 viidatud kohtuasjad, on presidendi volitused kõnealusel kohtunikul. Artikkel 17 Esimese Astme Kohtu täiskogu istungil abistab kohut Esimese Astme Kohtu presidendi määratud kohtujurist. Artikkel 18 Esimese Astme Kohtu koda võib abistada kohtujurist, kui seda nõuab kohtuasja õiguslike või faktiliste asjaolude keerukus. Artikkel 19 Kohtujuristi määramise otsustab konkreetses kohtuasjas Esimese Astme Kohtu täiskogu selle koja taotlusel, kellele kohtuasi on määratud või delegeeritud. Esimese Astme Kohtu president nimetab sellisel juhul kohtuniku, kes kohtuasjas kohtujuristi ülesandeid täidab. 3. peatükk KOHTUKANTSELEI I jagu. Kohtusekretär Artikkel 20 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Artikkel 21 Esimese Astme Kohus võib kohtusekretäri ametisse nimetamiseks ettenähtud menetlust järgides nimetada ametisse ühe või mitu asekohtusekretäri, kes abistavad kohtusekretäri ja täidavad tema ametiülesandeid artiklis 23 nimetatud ametijuhendiga ettenähtud tingimustel. Artikkel 22 Kohtusekretäri ja vajaduse korral asekohtusekretäri äraolekul või kui neil esineb takistus või kui nende ametikohad on täitmata, nimetab Esimese Astme Kohtu president kohtusekretäri ülesandeid ajutiselt täitma ametniku või muu kohtu teenistuja. Artikkel 23 Esimese Astme Kohus võtab Esimese Astme Kohtu presidendi ettepanekul vastu kohtusekretäri ametijuhendi. Artikkel 24 (2) (6) (7) 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Artikkel 25 1. 2. Artikkel 26 Kohtusekretär on pitsatihoidja. Ta vastutab arhiivi ja Esimese Astme Kohtu väljaannete eest. Artikkel 27 Võttes arvesse käesoleva kodukorra artikleid 5 ja 33, osaleb kohtusekretär Esimese Astme Kohtu istungitel. 2. jagu. Talitused Artikkel 28 Ametnikud ja muud teenistujad, kelle ülesandeks on presidendi, kohtunike ja kohtusekretäri otsene abistamine, nimetatakse ametisse personalieeskirjade sätete kohaselt. Nad alluvad kohtusekretärile Esimese Astme Kohtu presidendi järelevalve all. Artikkel 29 Artiklis 28 märgitud ametnikud ja muud teenistujad annavad Esimese Astme Kohtu presidendi ees kohtusekretäri juuresolekul Euroopa Kohtu kodukorra artikli 20 lõikes 2 sätestatud vande. Artikkel 30 Kohtusekretär vastutab Esimese Astme Kohtu presidendi järelevalve all Esimese Astme Kohtu halduse, finantsjuhtimise ja raamatupidamise eest; teda abistavad Euroopa Kohtu talitused. 4. peatükk ESIMESE ASTME KOHTU TÖÖ KORRALDAMINE Artikkel 31 1. 2. Artikkel 32 (4) (5) (7) 1. 2. 3. 4. 5. Artikkel 33 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Artikkel 34 1. Kui Esimese Astme Kohtu eriotsusega ei määrata teisiti, on kohtu puhkus järgmisel ajal: - 18. detsembrist 10. jaanuarini, - ülestõusmispühale eelnevast pühapäevast ülestõusmispühale järgneva teise pühapäevani, - 15. juulist 15. septembrini. 2. 3. 4. 5. peatükk KEELED Artikkel 35 (2) (4) 1. 2. Kohtumenetluse keele valib hageja, välja arvatud järgmistel juhtudel: a) kui kostjaks on liikmesriik või füüsiline isik, kellel on liikmesriigi kodakondsus, või juriidiline isik, kelle asukoht on liikmesriigis, on kohtumenetluse keeleks kõnealuse riigi riigikeel; kui kõnealuses riigis on mitu riigikeelt, võib hageja valida nendest sobiva keele; b) poolte ühise taotluse korral võib lubada kogu menetluse vältel või osaliselt kasutada muud lõikes 1 nimetatud keelt; c) erandina punktist b võib ühe poole taotluse korral lubada pärast vastaspoole ja kohtujuristi ärakuulamist kasutada kogu menetluse vältel või osaliselt kohtumenetluse keelena muud lõikes 1 nimetatud keelt; sellist taotlust ei või esitada Euroopa ühenduste institutsioon. Eespool nimetatud taotluse lahendab president; president võib anda taotluse lahendamiseks Esimese Astme Kohtule, ning peab selle andma lahendamiseks Esimese Astme Kohtule, kui ta soovib taotluse rahuldada ilma poolte nõusolekuta. 3. 4. 5. Artikkel 36 1. 2. Artikkel 37 Kohtumenetluse keeles või muus artikli 35 alusel lubatud keeles koostatud dokumentide tekstid on autentsed. 6. peatükk ESINDAJATE, NÕUSTAJATE JA ADVOKAATIDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED Artikkel 38 (2) 1. 2. Esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on järgmised täiendavad privileegid ja soodustused: a) menetlusega seotud tõendeid ja dokumente ei või läbi otsida ega ära võtta. Vaidluse korral võib tolliametnik või politsei nimetatud tõendid ja dokumendid pitseerida, mis seejärel edastatakse viivitamata Esimese Astme Kohtule läbivaatamiseks kohtusekretäri ja asjaomase isiku juuresolekul; b) esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on õigus saada valuutat sellises väärtuses, mis on vajalik nende tööülesannete täitmiseks; c) esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on õigus seoses tööülesannete täitmisega takistusteta reisida. Artikkel 39 (2) Artiklis 38 nimetatud privileegide, puutumatuse ja soodustuste saamiseks tõendavad selleks õigustatud isikud oma staatust järgmiselt: a) esindajad esitavad ametliku dokumendi, mille on välja andnud nende volitaja ning edastavad selle ärakirja viivitamatult kohtusekretärile; b) nõustajad ja advokaadid esitavad kohtusekretäri allkirjaga tõendi. Nimetatud tõend kehtib kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mida võib pikendada või lühendada vastavalt menetluse kestusele. Artikkel 40 Artiklis 38 nimetatud privileege, puutumatust ja soodustusi võimaldatakse eranditult menetluse huvides. Esimese Astme Kohus võib puutumatuse ära võtta, kui ta leiab, et sellega ei takistata menetluse nõuetekohast kulgu. Artikkel 41 1. 2. 3. Artikkel 42 (2) (7) Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ülikooli õppejõudude suhtes, kellel Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 kohaselt on õigus olla esindajaks Esimese Astme Kohtus. 2. JAOTIS MENETLUS 1. peatükk KIRJALIK MENETLUS Artikkel 43 (6) 1. 2. 3. 4. 5. 6. Artikkel 44 (1) (2) (6) (7) 1. Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 21 nimetatud hagiavalduses tuleb märkida: a) hageja nimi ja aadress; b) pool, kelle vastu hagi esitatakse; c) hagi ese ja ülevaade fakti- ja õigusväidetest; d) hageja nõuded; e) tõendid, juhul kui neid esitatakse. 2. 3. 4. 5. Kui hageja on eraõiguslik juriidiline isik, lisab ta hagiavaldusele: a) oma põhikirja või äsjase väljavõtte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või juriidilise isiku olemasolu tõendava muu dokumendi; b) tõendid selle kohta, et hageja advokaadile on nõuetekohaselt andnud volitused selleks õigustatud isik. 5a. 6. Artikkel 45 Hagiavaldus toimetatakse kostjale kätte. Artikli 44 lõikes 6 nimetatud juhtudel toimub kättetoimetamine kohe, kui hagiavalduse puudused on kõrvaldatud või Esimese Astme Kohus on selle hoolimata vorminõuete täitmata jätmisest tunnistanud vastuvõetavaks. Artikkel 46 1. Ühe kuu jooksul pärast hagiavalduse kättetoimetamist esitab kostja vastuse, milles tuleb märkida: a) kostja nimi ja aadress; b) faktilised ja õiguslikud argumendid; c) kostja nõuded; d) tõendid. 2. 3. Artikkel 47 (6) 1. 2. Artikkel 48 1. 2. Artikkel 49 Esimese Astme Kohus võib pärast kohtujuristi ärakuulamist igas menetluse staadiumis ette näha mis tahes menetlust korraldava meetme või artiklites 64 ja 65 sätestatud menetlustoimingu või määrata eelnenud menetlustoimingu kordamise või täiendamise. Artikkel 50 (4) President võib pärast poolte ja kohtujuristi ärakuulamist igal ajal määrata, et kirjaliku või suulise menetluse või lõpliku kohtuotsuse huvides liidetakse üksteisega seotud sama esemega kohtuasjad. Ta võib need kohtuasjad hiljem uuesti eraldada. President võib anda need küsimused lahendamiseks Esimese Astme Kohtule. Artikkel 51 (1) (5) (7) 1. 2. Artikkel 52 (6) (7) 1. Ilma et see piiraks artikli 49 kohaldamist, määrab president kindlaks kuupäeva, mil ettekandja-kohtunik esitab Esimese Astme Kohtule oma esialgse ettekande, mis toimub vastavalt kas: a) pärast vasturepliigi esitamist; b) kui repliiki või vasturepliiki ei ole artikli 47 lõike 2 kohaselt määratud tähtaja jooksul esitatud; c) kui pool on loobunud oma repliigi või vasturepliigi esitamise õigusest; d) kui Esimese Astme Kohus on otsustanud, et vastavalt artikli 47 lõikele 1 puudub vajadus täiendada hagiavaldust ja kostja vastust hageja repliigi ja kostja vasturepliigiga; e) kui Esimese Astme Kohus on otsustanud, et vastavalt artikli 76a lõikele 1 on kohane teha otsus kiirendatud menetluse korras. 2. Artikkel 53 Kui Esimese Astme Kohus otsustab alustada suulist menetlust ilma menetlust korraldavate meetmete tarvitusele võtmiseta või menetlustoimingute läbiviimiseta, määrab Esimese Astme Kohtu president suulise menetluse alustamise kuupäeva. Artikkel 54 Kui kirjaliku menetluse käigus on võetud tarvitusele menetlust korraldavaid meetmeid või läbi viidud menetlustoiminguid ja need on lõpetatud, määrab president suulise menetluse alustamise kuupäeva, ilma et see piiraks menetlust korraldavate meetmete tarvitusele võtmist või menetlustoimingute läbiviimist ka suulise menetluse käigus. 2. peatükk SUULINE MENETLUS Artikkel 55 1. 2. Artikkel 56 Kohtuistungi avab ja seda juhib president, kes vastutab kohtuistungi nõuetekohase läbiviimise eest. Artikkel 57 Kinniseks kuulutatud kohtuistungi sisu ei avalikustata. Artikkel 58 President võib kohtuistungi käigus esitada küsimusi poolte esindajatele, nõustajatele või advokaatidele. Samasugune õigus on teistel kohtunikel ja kohtujuristil. Artikkel 59 Pooled võivad Esimese Astme Kohtus esineda üksnes esindaja, nõustaja või advokaadi kaudu. Artikkel 60 Kui kohtuasjale ei ole määratud kohtujuristi, kuulutab president kohtuistungi lõppedes suulise menetluse lõppenuks. Artikkel 61 1. 2. Artikkel 62 Esimese Astme Kohus võib pärast kohtujuristi ärakuulamist oma määrusega suulise menetluse uuendada. Artikkel 63 1. 2. 3. peatükk MEETMED MENETLUSE KORRALDAMISEKS JA MENETLUSTOIMINGUD 1. jagu. Menetlust korraldavad meetmed Artikkel 64 1. 2. Menetlust korraldavate meetmete eesmärgiks on eelkõige: a) tagada kirjaliku ja suulise menetluse efektiivne toimimine ja hõlbustada tõendite kogumist; b) selgitada välja asjaolud, mille kohta pooled peavad oma argumente täiendama või mille puhul on vajalikud menetlustoimingud; c) täpsustada poolte nõuded, nende väited ja argumendid ning nendevahelised vaidlusküsimused; d) kaasa aidata vaidluste sõbralikule lahendamisele. 3. Menetlust korraldavate meetmete hulka kuuluvad eelkõige: a) küsimused pooltele; b) pooltelt vaidluse teatud aspektide kohta kirjalike või suuliste arvamuste küsimine; c) pooltelt või kolmandatelt isikutelt informatsiooni või üksikasjade küsimine; d) kohtuasjaga seotud dokumentide või teiste kirjalike materjalide küsimine; e) poolte või nende esindajatega kohtumine. 4. 5. 2. jagu. Menetlustoimingud Artikkel 65 (2) (7) Ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja artiklite 24 ja 25 kohaldamist, võidakse teostada järgmisi menetlustoiminguid: a) poolte isiklik kohale kutsumine; b) nõue informatsiooni ja dokumentide esitamiseks; c) tunnistajate ärakuulamine; d) ekspertiis; e) sündmuskoha vaatlus. Artikkel 66 1. 2. Artikkel 67 (6) 1. 2. 3. 3. jagu. Tunnistajate ja ekspertide kohtusse kutsumine ja ärakuulamine Artikkel 68 1. 2. Tunnistaja kutsutakse kohtusse määrusega, milles märgitakse: a) tunnistaja perekonnanimi, eesnimed, amet ja elukoht; b) faktilised asjaolud, mille kohta hakatakse tunnistajat ära kuulama; c) vajadusel Esimese Astme Kohtu kehtestatud eeskirjad tunnistaja kulude hüvitamise kohta ning karistused, mida kohaldatakse kohtusse ilmumata jäänud tunnistajate suhtes. 3. 4. 5. Artikli 71 sätetele vastavalt annab tunnistaja pärast ütluste andmist järgmise vande: "Vannun, et olen rääkinud tõtt, kogu tõe ja ainult tõtt." 6. Artikkel 69 (2) (6) (7) 1. 2. 3. 4. Artikkel 70 1. 2. 3. 4. 5. 6. Piiramata artikli 71 sätete kohaldamist, annab ekspert pärast eksperdiarvamuse esitamist Esimese Astme Kohtu ees järgmise vande: "Vannun, et olen täitnud oma ülesande kohusetundlikult ja erapooletult." Artikkel 71 1. 2. 3. Artikkel 72 1. 2. Artikkel 73 1. 2. Artikkel 74 1. 2. Artikkel 75 1. 2. 3. 4. Artikkel 76 1. 2. 3.a peatükk (6) KIIRENDATUD MENETLUS Artikkel 76a 1. 2. 3. 4. peatükk ESIMESE ASTME KOHTU MENETLUSE PEATAMINE JA PÄDEVUSE PUUDUMINE Artikkel 77 (2) (7) Ilma et see piiraks artikli 123 lõike 4, artikli 128 ja artikli 129 lõike 4 kohaldamist, võib menetluse peatada: a) Euroopa Kohtu põhikirja artikli 54 kolmandas lõigus nimetatud asjaoludel; b) kui Euroopa Kohtule esitatakse apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu otsuse peale, millega lahendati sisulised küsimused ainult osaliselt, lahendati pädevuse puudumise või vastuvõetamatuse küsimus või jäeti rahuldamata menetlusse astumise avaldus; c) poolte ühise taotluse korral. Artikkel 78 (4) Menetluse peatamine lahendatakse presidendi määrusega pärast poolte ja kohtujuristi ärakuulamist; president võib suunata küsimuse otsustamiseks Esimese Astme Kohtule. Otsus menetluse jätkamise kohta võetakse vastu sama menetluskorda järgides. Käesolevas artiklis osutatud määrused toimetatakse pooltele kätte. Artikkel 79 1. 2. Artikkel 80 (2) (7) Kohtu pädevuse puudumine Euroopa Kohtu põhikirja artikli 54 kolmandas lõigus nimetatud asjaoludel lahendatakse Esimese Astme Kohtu määrusega, mis toimetatakse pooltele kätte. 5. peatükk KOHTUOTSUSED Artikkel 81 Kohtuotsuses märgitakse: - viide, et otsuse on teinud Esimese Astme Kohus, - otsuse kuulutamise kuupäev, - presidendi ja otsuse tegemisel osalenud kohtunike nimed, - kohtujuristi nimi, kui asjas on kohtujurist määratud, - kohtusekretäri nimi, - kohtuasja poolte nimed, - poolte esindajate, nõustajate ja advokaatide nimed, - poolte nõuded, - vajaduse korral märge, et kohtujurist on ettepaneku esitanud, - lühiülevaade faktilistest asjaoludest, - kohtuotsuse põhjendused, - kohtuotsuse resolutsioon, sealhulgas otsus kohtukulude jaotamise kohta. Artikkel 82 1. 2. 3. Artikkel 83 (2) (7) Piiramata Euroopa Kohtu põhikirja artikli 60 teise lõigu sätete kohaldamist, on kohtuotsus siduv alates selle kuulutamise päevast. Artikkel 84 1. 2. 3. 4. Artikkel 85 Kui Esimese Astme Kohus jätab kohtukulude kohta otsuse tegemata, võib huvitatud pool esitada Esimese Astme Kohtule kuu aja jooksul kohtuotsuse kättetoimetamisest arvates hagi kohtuotsuse täiendamiseks. Hagiavaldus toimetatakse vastaspoolele kätte ja president määrab talle tähtaja kirjalike märkuste esitamiseks. Pärast kirjalike märkuste esitamist teeb Esimese Astme Kohus otsuse hagi vastuvõetavuse ja põhjendatuse kohta. Artikkel 86 Esimese Astme Kohtu lahendite avaldamise korraldab kohtusekretär. 6. peatükk KOHTUKULUD Artikkel 87 (2) (4) 1. 2. 3. 4. 5. 6. Artikkel 88 Ilma et see piiraks artikli 87 lõike 3 teise lõigu kohaldamist, kannavad institutsioonid ühenduste ja nende teenistujate vahelistes vaidlustes ise oma kohtukulud. Artikkel 89 Poole vältimatud kulud Esimese Astme Kohtu otsuse või määruse täitmisele pööramisel hüvitab vastaspool vastavalt tasumääradele, mis kehtivad riigis, kus täitmine aset leiab. Artikkel 90 Menetlus Esimese Astme Kohtus on tasuta, välja arvatud järgmised juhud: a) kui pool on tekitanud Esimese Astme Kohtule kulusid, mida oleks võinud vältida, võib Esimese Astme Kohus need kulud poolelt välja mõista; b) kui poole taotlusel on tehtud ärakirju või tõlkeid, mida kohtusekretär peab ülemääraseks, kannab see pool need kulud artikli 24 lõikes 5 viidatud tasumäärade alusel. Artikkel 91 Ilma et see piiraks eelmise artikli kohaldamist, kuuluvad hüvitamisele järgmised kulud: a) artikli 74 kohaselt tunnistajatele ja ekspertidele makstavad summad; b) menetlusega seotud poolte vältimatud kulud, eelkõige reisi- ja elamiskulud ning esindaja-, nõustaja- või advokaaditasud. Artikkel 92 1. 2. Artikkel 93 1. 2. 3. 7. peatükk TASUTA ÕIGUSABI Artikkel 94 (4) 1. 2. Artikkel 95 (4) 1. 2. 3. 4. Artikkel 96 Esimese Astme Kohus võib igal ajal omal algatusel või vastava taotluse alusel lõpetada tasuta õigusabi andmise, kui seda võimaldanud asjaolud on menetluse käigus muutunud. Artikkel 97 (4) 1. 2. 3. 8. peatükk LOOBUMINE Artikkel 98 (2) (6) (7) Kui pooled saavutavad kokkuleppe enne Esimese Astme Kohtu otsuse tegemist ja teatavad kohtule oma nõuetest loobumisest, teeb president määruse kohtuasja registrist kustutamiseks ja otsustab kohtukulude jaotamise vastavalt artikli 87 lõike 5 sätetele, võttes arvesse poolte sellekohaseid ettepanekuid. Käesolevat sätet ei kohaldata EÜ asutamislepingu artiklites 230 ja 232 ning Euratomi asutamislepingu artiklites 146 ja 148 sätestatud menetluste suhtes. Artikkel 99 Kui hageja teatab Esimese Astme Kohtule kirjalikult oma soovist hagist loobuda, teeb president määruse kohtuasja registrist kustutamiseks ja otsustab kohtukulude jaotamise vastavalt artikli 87 lõikele 5. 9. peatükk KOHTUDOKUMENTIDE KÄTTETOIMETAMINE Artikkel 100 (6) 1. 2. 10. peatükk TÄHTAJAD Artikkel 101 (2) (7) 1. EÜ asutamislepingus ja Euratomi asutamislepingus, Euroopa Kohtu põhikirjas või käesolevas kodukorras ettenähtud menetlustähtaegu arvutatakse järgmiselt: a) kui päevades, nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaega arvutatakse sündmuse toimumise või toimingu tegemise ajast, ei arvestata selle tähtaja sisse päeva, mil see sündmus toimub või toiming tehakse; b) nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg lõpeb tähtaja viimase nädala, kuu või aasta päeval, mis kannab sama nimetust või kuupäeva kui päev, mil toimus sündmus või tehti toiming, millest alates tähtaega arvutatakse. Kui kuudes või aastates väljendatud tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus päeva, mil tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg selle kuu viimasel päeval; c) kui tähtaeg on väljendatud kuudes ja päevades, arvutatakse seda kõigepealt täiskuudes ja seejärel päevades; d) ametlikud puhkepäevad, pühapäevad ja laupäevad loetakse tähtaja sisse; e) tähtaegade kulgemine ei peatu Esimese Astme Kohtu puhkuse ajal. 2. Artikkel 102 (4) (6) (7) 1. 2. Artikkel 103 1. 2. 3. JAOTIS ERIMENETLUSED 1. peatükk KOHALDAMISE PEATAMINE JA MUUD AJUTISED MEETMED Artikkel 104 (2) (6) (7) 1. 2. 3. Artikkel 105 1. 2. Artikkel 106 (7) Esimese Astme Kohtu presidendi äraolekul või kui tal esineb takistus, asendab teda ajutiste meetmete kohaldamisel teine kohtunik, kelle määramise otsustab Esimese Astme Kohus vastavalt artiklile 10. Artikkel 107 1. 2. 3. 4. Artikkel 108 Asjaolude muutumise korral võib poole taotlusel määrust igal ajal muuta või selle tühistada. Artikkel 109 Ajutise meetme kohaldamise taotluse rahuldamata jätmine ei takista seda esitanud poolel esitada uut taotlust, mis põhineb uutel faktilistel asjaoludel. Artikkel 110 (2) (6) (7) Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse EÜ asutamislepingu artiklite 244 ja 256 ning Euratomi asutamislepingu artiklite 159 ja 164 kohaselt esitatud taotluse suhtes Esimese Astme Kohtu otsuse või muu ühenduse institutsiooni õigusakti täitmise peatamiseks. Taotluse rahuldamise määruses nähakse vajaduse korral ette kuupäev, mil ajutise meetme kehtivus lõpeb. 2. peatükk MENETLUSKÜSIMUSED Artikkel 111 (4) Kui Esimese Astme Kohus ei ole ilmselgelt pädev hagi läbi vaatama või kui hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu, võib Esimese Astme Kohus pärast kohtujuristi ärakuulamist ja ilma menetlust jätkamata lahendada kohtuasja põhistatud määrusega. Artikkel 112 (2) (7) Ilmselge pädevuse puudumise korral hagi suunamine Euroopa Kohtule lahendatakse viimase põhikirja artikli 54 teise lõigu kohaselt põhistatud määrusega ja ilma menetlust jätkamata. Artikkel 113 (4) Esimese Astme Kohus võib igal ajal omal algatusel kaaluda, kas esineb asja läbivaatamist takistavaid asjaolusid, või leida, olles pooled ärakuulanud, et hagi alus on ära langenud ning et puudub vajadus asja üle otsustada; kohus teeb otsuse artikli 114 lõigete 3 ja 4 kohaselt. Artikkel 114 1. 2. 3. 4. 3. peatükk MENETLUSSE ASTUMINE Artikkel 115 (2) (6) (7) 1. 2. Menetlusse astumise avalduses märgitakse: a) kohtuasi; b) kohtuasja pooled; c) menetlusse astuja nimi ja aadress; d) menetlusse astuja kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Esimese Astme Kohtu asukohas; e) nõuded, mille toetuseks soovib taotleja menetlusse astuda; f) menetlusse astumist õigustavad asjaolud, kui avaldus esitatakse Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 teise või kolmanda lõigu kohaselt. 3. Artikkel 116 (6) 1. 2. 3. 4. Menetlusse astuja seisukohad sisaldavad: a) menetlusse astuja nõudeid, mis toetavad või vaidlustavad täielikult või osaliselt kohtuasja ühe poole nõudeid; b) menetlusse astuja väiteid ja argumente; c) tõendeid, juhul kui neid esitatakse. 5. 6. 4. peatükk ESIMESE ASTME KOHTU OTSUSED, MIS TEHAKSE PÄRAST TEMA OTSUSE TÜHISTAMIST JA KOHTUASJA UUEKS ARUTAMISEKS SAATMIST Artikkel 117 Kui Euroopa Kohus tühistab Esimese Astme Kohtu otsuse või määruse ja saadab kohtuasja samale kohtule uueks arutamiseks, läheb kohtuasi vastavalt sellele otsusele tagasi Esimese Astme Kohtu menetlusse. Artikkel 118 (5) (7) 1. 2. 2a. 3. Artikkel 119 1. Kui kirjalik menetlus Esimese Astme Kohtus on kohtuasja Esimese Astme Kohtusse uueks arutamiseks saatmise otsuse tegemise ajal lõppenud, järgitakse järgmist korda: a) Hageja võib esitada kirjalikke märkusi kahe kuu jooksul arvates Euroopa Kohtu otsuse talle kätte toimetamisest. b) Kostja võib esitada kirjalikke märkusi ühe kuu jooksul arvates hageja märkuste talle edastamisest. Kostjale märkuste esitamiseks jäetav aeg ei või mingil juhul olla lühem kui kaks kuud arvates Euroopa Kohtu otsuse talle kätte toimetamisest. c) Menetlusse astuja võib esitada kirjalikke märkusi ühe kuu jooksul arvates hageja ja kostja märkuste talle samaaegsest edastamisest. Menetlusse astujale märkuste esitamiseks jäetav aeg ei või mingil juhul olla lühem kui kaks kuud arvates Euroopa Kohtu otsuse talle kätte toimetamisest. 2. 3. Artikkel 120 Menetlus toimub käesoleva kodukorra II jaotise sätete kohaselt. Artikkel 121 Esimese Astme Kohus otsustab nii tema menetluse kui ka Euroopa Kohtus apellatsioonkaebuse menetlusega seotud kohtukulude üle. 5. peatükk TAGASELJAOTSUS JA KAJA Artikkel 122 (4) 1. 2. 3. 4. 5. 6. 6. peatükk ERAKORRALISED ÕIGUSKAITSEVAHENDID 1. jagu. Kohtuotsuse vaidlustamine kolmanda isiku poolt Artikkel 123 (7) 1. Kolmanda isiku poolt esitatud kohtuotsuse vaidlustamise avalduse suhtes kohaldatakse artikleid 43 ja 44; avalduses tuleb lisaks märkida: a) vaidlustatav kohtuotsus; b) mil viisil vaidlustatav kohtuotsus kahjustab kolmanda isiku õigusi; c) põhjused, miks kolmas isik ei saanud osaleda põhikohtuasja menetluses. 2. 3. 4. Artikkel 124 (5) Kolmanda isiku poolt esitatud vaidlustamisavaldus määratakse kojale, kes tegi avalduse aluseks oleva kohtuotsuse; kui kohtuotsuse tegi Esimese Astme Kohtu täiskogu või suurkoda, siis määratakse avaldus sellele. Kui kohtuotsuse tegi ainukohtunik, määratakse kolmanda isiku poolt esitatud vaidlustamisavaldus sellele kohtunikule. 2. jagu. Teistmine Artikkel 125 (2) (7) Ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja artikli 44 kolmandas lõigus ettenähtud kümneaastast tähtaega, esitatakse teistmisavaldus kolme kuu jooksul alates päevast, mil avalduse esitaja sai teada teistmisavalduse aluseks olevatest faktilistest asjaoludest. Artikkel 126 1. Teistmisavalduse suhtes kohaldatakse artikleid 43 ja 44, avalduses tuleb lisaks märkida: a) vaidlustatav kohtuotsus; b) millised kohtuotsuse punktid vaidlustatakse; c) avalduse aluseks olevad faktilised asjaolud; d) tõendid kohtuotsuse teistmist õigustavate faktiliste asjaolude ja artiklis 125 sätestatud tähtaja järgimise kohta. 2. Artikkel 127 (5) (7) 1. 2. 3. 4. Artikkel 128 Kui Euroopa Kohtus läbivaatamisel oleva apellatsioonkaebuse ja Esimese Astme Kohtus oleva teistmisavalduse objektiks on sama Esimese Astme Kohtu otsus, võib Esimese Astme Kohus pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada, kuni Euroopa Kohus on teinud oma otsuse. 3. jagu. Kohtuotsuste tõlgendamine Artikkel 129 (5) (7) 1. Kohtuotsuse tõlgendamistaotlus esitatakse artiklite 43 ja 44 kohaselt. Lisaks märgitakse taotluses: a) kohtuotsus, mida taotlus puudutab; b) kohtuotsuse lõigud, mille tõlgendamist taotletakse. 2. 3. 4. IV JAOTIS (3) INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTEGA SEOTUD MENETLUSED Artikkel 130 1. 2. Artikkel 131 1. 2. 3. 4. Artikkel 132 1. 2. Artikkel 133 1. 2. 3. Artikkel 134 1. 2. 3. 4. Artikkel 135 1. 2. 3. 4. Artikkel 136 1. 2. LÕPPSÄTTED Artikkel 136a (6) Esimese Astme Kohus võib anda praktilisi juhiseid eelkõige kohtuistungite ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks ning kirjalike seisukohtade või märkuste esitamiseks. Artikkel 137 (3) (7) Käesolev kodukord on autentne artikli 35 lõikes 1 nimetatud keeltes, see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning jõustub avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval. --------------------------------------------------