ET Euroopa Liidu Teataja L 192/63

NÕUKOGU OTSUS 2009/558/ÜVJP,

16. märts 2009,

Euroopa Liidu ja Iisraeli vahelise salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva lepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu otsustas oma 18. veebruari 2008. aasta istungil volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning kaasates täielikult komisjoni, alustama kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24 Iisraeli Riigiga läbirääkimisi teabeturbe lepingu sõlmimise üle.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamiseks volituste saamist pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Iisraeli vahelise salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva lepingu üle.

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Iisraeli vaheline salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitlev leping kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. märts 2009 Nõukogu nimel eesistuja A. VONDRA

ET Euroopa Liidu Teataja L 192/64

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Iisraeli vaheline salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitlev

LEPING

IISRAELI RIIGI VALITSUS,

keda esindab Iisraeli kaitseministeerium,

ning

EUROOPA LIIT,

edaspidi „EL”,

keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik,

edaspidi „lepinguosalised”,

ARVESTADES, et lepinguosalised kavatsevad teha koostööd ühist huvi pakkuvates küsimustes, mis on seotud eelkõige kaitse- ja julgeolekuvaldkonnaga,

ARVESTADES, et täielikud ja tõhusad konsultatsioonid ja koostöö lepinguosaliste vahel võivad muuta vajalikuks juurdepääsu Iisraeli ja ELi salastatud teabele ja materjalidele ning salastatud teabe ja sellega seotud materjalide vahetamise Iisraeli ja ELi vahel,

ARVESTADES, et lepinguosalised soovivad kaitsta ja turvata nende vahel vahetatavat salastatud teavet ja materjale,

ARVESTADES, et juurdepääsetava ja vahetatava salastatud teabe ja sellega seotud materjalide kaitse nõuab kohaseid julgeolekumeetmeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Et täita eesmärk teha lepinguosaliste vahel täielikku ja tõhusat koostööd ühist huvi pakkuvates küsimustes, mis on seotud eelkõige kaitse- ja julgeolekuvaldkonnaga, kohaldatakse käesolevat salastatud teabe ja materjalide vahetamise julgeolekukorda käsitlevat lepingut (edaspidi „leping”) kõigis valdkondades mis tahes vormis oleva salastatud teabe ja materjalide suhtes, mida lepinguosaliste vahel edastatakse või vahetatakse.

Artikkel 2

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „salastatud teave”– teave (st mis tahes vormis, sealhulgas kirjalikus, suulises või visuaalses vormis edasiantavad teadmised) või materjal, mille osas kumbki lepinguosaline on kooskõlas oma sisemiste õigus- ja haldusnormidega otsustanud, et need puudutavad tema julgeolekuhuve ja et neid tuleb kaitsta loata avaldamise eest, ja millele on määratud kummagi lepinguosalise salastatuse kategooria (edaspidi „salastatud teave”);

b) „materjal”– dokument, toode või vahend, millele on võimalik kanda teavet, olenemata selle füüsilisest vormist, sealhulgas, kuid mitte ainult, kirjutis (kiri, märkus, protokoll, aruanne, memo, signaal/sõnum), riistvara, arvutiketas, CD-ROM, USB-mälupulk, varustus, masin, aparaat, seade, mudel, foto/slaid/visand, helisalvestis, magnetlint, kassett, film, reproduktsioon, kaart, skeem, plaan, märkmik, šabloon, koopiapaber ning kirjutusmasina- ja printerilint.

Artikkel 3

Käesolevas lepingus tähendab „EL” Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi „nõukogu”), peasekretäri/kõrget esindajat ja nõukogu peasekretariaati ning Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi „Euroopa Komisjon”).

Artikkel 4

Kumbki lepinguosaline

a) kaitseb ja turvab käesoleva lepingu alusel teise lepinguosalise edastatud või temaga vahetatud salastatud teavet kooskõlas oma sisemiste õigus- ja haldusnormidega;

b) tagab, et käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabel säilib salastatuse kategooria märge, mille edastav lepinguosaline on sellele määranud. Vastuvõttev lepinguosaline kaitseb ja turvab kõnealust salastatud teavet kooskõlas oma julgeolekueeskirjade sätetega, mis käsitlevad samaväärse salastatuse kategooriaga teavet, nagu on täpsustatud artiklis 6. Seda tehes tagavad lepinguosalised kogu sellisele teabele sama julgeolekukaitse taseme, kui on ette nähtud nende enda salastatud teabe puhul, millele on määratud samaväärne salastatuse kategooria;

c) ei kasuta sellist salastatud teavet muul eesmärgil või muudes julgeolekutingimustes kui teabe edastanud lepinguosalise poolt ette nähtud või need, mille jaoks teave edastati või seda vahetati; see hõlmab ka salastatud varustuse asukohta;

d) ei avalikusta sellist salastatud teavet kolmandatele isikutele ja artiklis 3 nimetamata ELi institutsioonidele või organitele ilma edastava lepinguosalise eelneva nõusolekuta;

e) võimaldab juurdepääsu salastatud teabele vaid sellistele isikutele, kellel on teadmisvajadus (st kes vajavad juurdepääsu oma ametlike tööülesannete täitmisel) ning kes on vajaduse korral läbinud kohase julgeolekukontrolli ja saanud selleks asjaomaselt lepinguosaliselt loa.

Artikkel 5

1. Salastatud teavet võib avalikustada või levitada ühelt lepinguosaliselt („edastav lepinguosaline”) teisele lepinguosalisele („vastuvõttev lepinguosaline”).

2. Salastatud teabe avalikustamiseks muudele vastuvõtjatele kui lepinguosalised teeb otsuse salastatud teabe avalikustamise või levitamise kohta vastuvõttev lepinguosaline pärast edastava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku saamist.

3. Kumbki lepinguosaline teeb otsuse salastatud teabe avalikustamise kohta teisele lepinguosalisele üksikjuhtumi põhiselt. Lõigete 1 ja 2 rakendamisel on üldine avalikustamine võimalik ainult siis, kui lepinguosalised on kehtestanud ja leppinud kokku nende operatiivvajadustele vastavaid teatavaid teabekategooriaid käsitleva korra.

4. Vastuvõttev lepinguosaline võib edastada edastavalt lepinguosaliselt saadud salastatud teavet töövõtjale või võimalikule töövõtjale pärast edastava lepinguosalise kirjaliku nõusoleku saamist. Enne edastavalt lepinguosaliselt saadud salastatud teabe avalikustamist või levitamist töövõtjale või võimalikule töövõtjale tagab vastuvõttev lepinguosaline kooskõlas oma sisemiste õigus- ja haldusnormidega, et mis tahes selline töövõtja või võimalik töövõtja ning töövõtja rajatis on võimelised kaitsma salastatud teavet ning on läbinud asjakohase julgeolekukontrolli.

5. Kumbki lepinguosaline tagab kooskõlas oma sisemiste õigus- ja haldusnormidega, et rajatised ja asutused, kus talle teise lepinguosalise poolt levitatud salastatud teavet hoitakse, on turvalised, ning tagab, et kõigi selliste rajatiste ja asutuste puhul on võetud kõik vajalikud meetmed salastatud teabe järele valvamiseks ja selle kaitsmiseks.

Artikkel 6

1. Salastatud teave tähistatakse järgmiselt:

a) Iisraeli Riigi puhul tähistatakse salastatud teave märgetega (täiesti salajane), (salajane) või (konfidentsiaalne);

b) ELi puhul tähistatakse salastatud teave märgetega TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE või RESTREINT UE;

2. Salastatuse kategooriad on järgmised:

Iisraeli salastatuse kategooria ELi salastatuse kategooria (täiesti salajane) TRES SECRET UE/EU TOP SECRET (salajane) SECRET UE (konfidentsiaalne) CONFIDENTIEL UE (Iisraeli vastav tase puudub) RESTREINT UE

Iisraeli pool kohustub tagama salastatud teabele tasemel RESTREINT UE sama kaitse kui salastatud teabele tasemel (konfidentsiaalne).

Artikkel 7

Lepinguosalised tagavad, et neil on olemas julgeolekusüsteem ja julgeolekumeetmed, mis põhinevad nende vastavates õigus- ja haldusnormides sätestatud julgeolekupõhimõtetel ja miinimumstandarditel ning mis kajastuvad artikli 12 kohaselt kehtestatavas korras, tagamaks, et käesoleva lepingu kohaselt edastatava või vahetatava salastatud teabe suhtes kohaldatakse samaväärse tasemega kaitset.

Artikkel 8

1. Lepinguosalised tagavad, et kõik isikud, kellel on oma ametiülesannete täitmisel vaja juurdepääsu või kelle ülesannetega võib kaasneda juurdepääs käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud teabele, on enne, kui neile antakse luba sellisele salastatud teabele juurdepääsuks, läbinud asjakohase julgeolekukontrolli.

2. Julgeolekukontrolli kord on kavandatud selliselt, et selle alusel on võimalik otsustada kooskõlas sisemiste õigus- ja haldusnormidega, kas kõik isikut puudutavad asjakohased tegurid on sellised, et talle võib anda juurdepääsu salastatud teabele.

Artikkel 9

Lepinguosalised annavad vastastikust abi käesoleva lepingu kohaselt edastatava või vahetatava salastatud teabe julgeoleku küsimustes ja ühist huvi pakkuvatel julgeolekuteemadel. Artiklis 12 osutatud asutused viivad läbi vastastikuseid julgeolekualaseid konsultatsioone ja kontrollkäike, et teha lepinguosaliste vastutusalas kindlaks, kas nimetatud artikli kohaselt kehtestatud julgeolekukorrad on tõhusad. Selliste kontrollkäikude ja mis tahes muude käesoleva lepingu rakendamiseks läbiviidavate kontrollkäikude praktilised üksikasjad määratakse kindlaks artikli 12 kohaselt koostatavas korras.

Artikkel 10

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel saadetakse

a) ELi puhul kogu post nõukogule järgmisel aadressil: Council of the European Union Chief Registry Officer Rue de la Loi/Wetstraat, 175 1048 Brussels BELGIUM; Nõukogu registri juhataja edastab lõiget 2 arvesse võttes kogu posti liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile;

b) Iisraeli puhul kogu post Directorate of Security of the Defense Establishment – DSDE-le (MALMAB) järgmisel aadressil: Ministry of Defense Kaplan St. Hakirya Tel-Aviv ISRAEL.

2. Erandkorras võib ühe lepinguosalise saadetud posti, millele on juurdepääs üksnes kõnealuse lepinguosalise teatavatel pädevatel ametnikel, organitel või teenistustel, adresseerida korralduslikel põhjustel teise lepinguosalise teatavatele pädevatele ametnikele, organitele või teenistustele, kes on konkreetselt vastuvõtjateks määratud ja kellel on ainuõigus saada sellisele postile juurdepääs, võttes arvesse nende pädevust ja teadmisvajadust.

ELi puhul edastatakse selline post nõukogu registri juhataja kaudu või Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraadi registri juhataja kaudu, kui kõnealune teave on saadetud Euroopa Komisjonile.

Iisraeli poole puhul edastatakse selline post Directorate of Security of the Defense Establishment – DSDE (MALMAB) kaudu. Kui EL soovib saata salastatud teavet muudele Iisraeli ministeeriumitele või organisatsioonidele kui kaitseministeerium, teavitab Directorate of Security of the Defense Establishment – DSDE (MALMAB) nõukogu registri juhatajat, milline Iisraeli julgeolekuasutus vastutab nende ministeeriumite või organisatsioonide eest, mis kohaldavad samaväärseid salastatud teabe kaitse standardeid.

Artikkel 11

Käesoleva lepingu rakendamise üle teostavad järelevalvet Iisraeli kaitseministeerium, nõukogu peasekretär ja julgeolekuküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni liige.

Artikkel 12

1. Käesoleva lepingu rakendamiseks kehtestavad lõigetes 2, 3 ja 4 määratud kolm asutust julgeolekukorra, mille eesmärk on sätestada käesoleva lepingu kohase salastatud teabe vastastikuse kaitse ja turbe standardid.

2. Directorate of Security of the Defence Establishment – DSDE (MALMAB) vastutab Iisraeli kaitseministeeriumi juhtimisel ja nimel käesoleva lepingu kohaselt Iisraelile edastatud salastatud teabe kaitse ja turbe julgeolekukorra eest.

3. Nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo vastutab nõukogu peasekretäri juhtimisel ja nimel ning, tegutsedes nõukogu nimel ja alluvuses, käesoleva lepingu kohaselt Euroopa Liidule edastatud salastatud teabe kaitse ja turbe julgeolekukorra eest.

4. Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraat vastutab julgeolekuküsimuste eest vastutava Euroopa Komisjoni liikme juhtimisel julgeolekukorra eest, mille eesmärk on kaitsta ja turvata käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teavet Euroopa Komisjonis ja selle ametiruumides.

5. ELi puhul peab lõikes 1 nimetatud julgeolekukorra heaks kiitma nõukogu julgeolekukomitee.

Artikkel 13

Vastuvõttev lepinguosaline teavitab salastatud teabe tõendatud või arvatava kadumise või ohtu seadmise puhul edastavat lepinguosalist. Vastuvõttev lepinguosaline algatab uurimise sellega seotud asjaolude kindlaks määramiseks. Uurimise tulemused ja probleemi kordumise vältimiseks võetud meetmeid käsitlev teave edastatakse edastavale lepinguosalisele. Artiklis 12 osutatud asutused võivad kehtestada selleks asjakohase korra.

Artikkel 14

Kumbki lepinguosaline kannab oma käesoleva lepingu rakendamisega seotud kulud.

Artikkel 15

Enne salastatud teabe edastamist või vahetamist lepinguosaliste vahel kooskõlas käesoleva lepinguga jõuavad artiklis 12 osutatud julgeolekuküsimuste eest vastutavad asutused ühisele seisukohale, et lepinguosalised on võimelised kaitsma ja turvama salastatud teavet viisil, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga ja artikli 12 kohaselt kehtestatava korraga.

Artikkel 16

Käesolev leping ei takista lepinguosalisi sõlmimast muid salastatud teabe edastamise või vahetamisega seotud lepinguid, tingimusel et need ei ole vastuolus käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 17

Käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad lahkarvamused Iisraeli ja Euroopa Liidu vahel lahendatakse ainult lepinguosaliste vahel toimuvate läbirääkimiste teel. Läbirääkimiste ajal jätkavad mõlemad lepinguosalised käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmist.

Artikkel 18

1. Käesolev leping jõustub pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele sel eesmärgil vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2. Kumbki lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist oma õigus- ja haldusnormide muudatustest, mis võivad mõjutada käesolevas lepingus osutatud salastatud teabe kaitset.

3. Käesoleva lepingu võib selle võimaliku muutmise kaalumiseks kummagi lepinguosalise taotlusel läbi vaadata.

4. Kõik käesoleva lepingu muudatused tehakse kirjalikult lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Need jõustuvad pärast lõikes 1 sätestatud vastastikust teatamist.

Artikkel 19

Lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Lõpetamine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine lepinguosaline on kõnealuse teate kätte saanud, kuid see ei mõjuta käesoleva lepingu sätete kohaselt juba võetud kohustusi. Eelkõige jätkatakse kogu käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitsmist kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

Selle kinnituseks on allakirjutanud, olles selleks vastavalt volitatud, käesolevale lepingule alla kirjutanud.