(8)

ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Islandiga järgmist: a. Võrdluses teiste riikidega on kodumajapidamiste võlakoormus suur võrreldes kasutatava tuluga, kuigi see suhtarv on viimastel aastatel oluliselt alanenud. Suure võlakoormusega kodumajapidamised on tavaliselt tundlikumad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul, mis võib mõjutada nende laenuteenindamise võimet ja kaasa tuua tarbimise vähenemise. Samas on võlakoormusega kodumajapidamised vähem haavatavad intressimäära tõusu suhtes, kuna enamik laene on fikseeritud intressimääraga. b. Kodumajapidamiste laenustruktuuri osas on Islandis domineerinud tarbijahinnaindeksiga indekseeritud laenud (edaspidi „THI-indekseeritud laenud“), (12) mis võivad tähendada riske kõrge võlakoormusega kodumajapidamiste jaoks. Kuigi THI-indekseeritud laenude osakaal uutes laenudes väheneb, on nende laenude osakaal kogu laenujäägis siiski kõrge. Lisaks on THI-indekseeritud laenude tagasimakseperioodi alguses tavaliselt negatiivne amortisatsiooni ajakava, mis sõltub inflatsiooni tasemest, ja see võib kaasa tuua täiendava võla kuhjumise. Seda liiki laenudel võib kodumajapidamiste haavatavusele riski suhtes olla nii leevendav kui ka võimendav mõju. Kõrge inflatsioon mõjutaks kodumajapidamiste hüpoteeklaenude teenindamise võimet lähiperspektiivis vähe, kuna THI-indekseeritud laenud tasandaks laenuteenindamist, kuid THI-indekseerimata laenud kasvaksid lähiperspektiivis järsult. Samas võib kodumajapidamistel pikas perspektiivis osutuda vajalikuks tarbimise piiramine, kuna majanduslik surutis samaaegselt kasvava inflatsiooniga ei too kaasa inflatsioonist tingitud laenu vähenemist. Kõrget võlakoormust selgitab osaliselt kuni 40 aastaks antud annuiteediga hüpoteeklaenude indekseerimine, mis võimaldab väikese sissetulekuga laenusaajatel laenata suuri summasid mugava laenuteeninduse taseme juures. Samas on inflatsioon olnud viimasel kümnendil Islandi keskpanga sihtmäära lähedal, mistõttu on kasvanud indekseerimata laenude osakaal. c. Eluasemelaenude kasv on viimastel aastatel olnud mõõdukas ja tavalisi laenustandardeid võib pidada usaldusväärseteks. Samas osutab seda liiki laenu võtnud kodumajapidamiste võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu sagedusjaotus, et suur osa kodumajapidamisi võib olla haavatav ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul. Kuigi haavatavused Islandi elamukinnisvarasektoris kasvavad, võib Islandi krediidiasutusi pidada vastupanuvõimelisteks. Riigi ametiasutused on Islandi kolme suurima krediidiasutuse suhtes teostanud mitmeid stressiteste; need stressitestid hõlmasid stsenaariumid, mille puhul järsk hinnalangus eluasemeturul langes kokku tugeva negatiivse šokiga majanduses tervikuna, ning tulemused näitasid, et need pangad peaksid suutma need šokid absorbeerida. d. Samuti on kahtlusi eluasemehindade ülehindamise osas. Eluasemehindade tõus on viimastes kvartalites aeglustunud, pärast viimase kaheksa aasta pidevat tõusu. Keskpikas perspektiivis ja rahvusvahelises võrdluses on eluasemehindade kasv olnud suur. Võttes arvesse eluaseme omamise kõrget määra Islandis, võib eluasemehindade langus kaasa tuua kodumajapidamiste negatiivse varalise seisu. Siiski võib eeldada, et võimalik otsene hüpoteeklaenudest tulenev krediidikahjum jääb piiratuks, kuna kodumajapidamiste hüpoteekide laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvud on suhteliselt madalad. e. Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võivad ebasoodsad majandus- ja finantstingimused või elamukinnisvaraturul ebasoodne areng kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Võimalik otsene risk Islandi pangandussüsteemile on seotud võimaliku kahjumiga, mis tuleneb eluaseme võimaliku ülehindamise kontekstis antud laenude kohustuste täitmata jätmisega, ja konkurentsisurvega, mis võib tuua kaasa krediidistandardite nõrgenemise. Lisaks võib osal kodumajapidamistest esineda negatiivse rikkuse efekt või nende varade väärtus võib muutuda negatiivseks, kui eluasemehinnad langevad oluliselt. Kuna hüpoteeklaenudest oodatava otsese krediidikahjumi võimalus on väike ja domineerivad fikseeritud intressimääraga THI-indekseeritud laenud, ei pruugi kodumajapidamistel esineda pingeid oma laenude teenindamise võimes, mille suurusest tuleneks kohustuste täitmata jätmine. Siiski võib laenude teenindamine mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks pikas perspektiivis, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile. f. ESRN võtab arvesse, et Islandis kehtivad mitmesugused meetmed (laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv; laenusaaja tuluga seotud krediidikõlbulikkuse hindamine; ja kapitalipuhvrid), mis on suunatud nii krediidiasutuste kui ka laenusaajate vastupanuvõime tagamisele. Eeldatakse, et vastutsükliline kapitalipuhver ja süsteemse riski puhver suurendavad krediidiasutuste vastupanuvõimet erasektori võlakoormusest tuleneva haavatavuse realiseerumise vastu. Siiski tuleks pöörata erilist tähelepanu pangandusvälistele laenuandjatele (st pensionifondid ja riiklik eluaseme rahastamise fond), kes osalevad Islandi eluasemesektoris rohkem kui teistes riikides. LTV suhtarvu kohaldati finantstsükli kasvufaasis laenusaajate vastupanuvõime suurendamiseks, laenuandmise standardite nõrgenemise vältimiseks ning ülemäärase krediidi- ja eluasemehindade kasvu leevendamiseks. Kuna LTV suhtarvu kohaldatakse kõikide laenusaajate suhtes, välditakse võimalikku sektoriülest ülekandumist. Lisaks tuleb praegu kehtivate mikrotasandi usaldatavusjärelevalve nõuete kohaselt hinnata uusi laene võtvate laenusaajate laenukõlblikkust. Seetõttu tuleks ülekandumise vältimiseks kohaldada ka mis tahes tulevasi laenusaajapõhiseid meetmeid kõikide laenusaajate suhtes. g. Islandi elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi poliitikameetmeid hinnata kui osaliselt kohaseid ja piisavaid. Eelkõige ei pruugi praegustest makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetest piisata kodumajapidamiste kõrge võlakoormuse taseme käsitlemiseks. Kuigi agregeeritud tasemel võib võlg olla vähenenud, esinevad individuaalselt siiski riskikogumid seoses kõrge võlakoormusega kodumajapidamiste riskiga. Kuigi ESRN tunnustab algatusi seoses elamukinnisvara jälgimisega, võivad vajalikuks osutuda täiendavad meetmed seoses laenuandmisega kodumajapidamistele, kelle DTI suhtarv on kõrge. Island võib kaaluda konkreetsete tulupõhiste meetmete suuniste ennetavat rakendamist, võttes vastu soovituse või õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed. Tulupõhised meetmed võivad aidata paremini vältida kodumajapidamiste ülemäärast võlakoormust, kui eluasemehindade tõus jätkub. Need meetmed oleksid eriti asjakohased, kui eluasemehindade tõus võib vähendada LTV suhtarvu piirmäära tulemuslikkust.