32001R0469
9.3.2001 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 67/37
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 469/2001,
6. märts 2001,
millega kehtestatakse teatavate Singapurist pärinevate elektroonilis te kaalude impordi suhtes lõplik
dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttesarvessenõukogu22.detsembri1995.aastamäärust(EÜ)nr384/96ka itsekohtadumpinguhinnagaimpordi
eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), eriti selle artikleid 9 ja 11,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteer imist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A.MENETLUS
1.Varasemad Singapuri käsitlevad uurimised
(1) Komisjon kehtestas määrusega (EMÜ) nr 1103/93 (2) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Singapurist ja
KoreaVabariigistpärinevateningCN-koodiex 8423 81 50allakuuluvatete atavateelektroonilistekaalude
ühendusse suunduva impordi suhtes.
(2) 1993. aasta oktoobris kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2887/93 (3) lõplikud dumpinguvastased
meetmedteatavateSingapuristjaKoreaVabariigistpärinevateelektroo nilistekaaludeimpordisuhtes.1995.
aastal muudeti Singapuri eksportivate tootjate suhtes kohaldatavaid me etmeid määrusega (EÜ)
nr 2937/95 (4), mille tulemusel tollimaksude tase tõusis, sest selgus, et Singapuri ek sportivad tootjad olid
kehtivad tollimaksud üle võtnud.
2.
Hiljutised vaatlusalust toodet käsitlevad uurimised
(3) 1993. aasta aprillis kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 993/93 (5) lõplikud dumpinguvastased
meetmed teatavate Jaapanist pärinevate elektrooniliste kaalude impord i suhtes. Neid meetmeid
kontrollitakse 1998. aasta aprillis algatatud menetluse raames (6).
(4) Komisjonavaldas16.septembril1999 EuroopaÜhendusteTeatajas teadaande (7)dumpinguvastasemenetluse
algatamisest kooskõlas määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmäärus”) ar tikliga 5 teatavate Hiina
Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärinevate elektroon iliste kaalude ühendusse suunduva
impordi suhtes. Uurimine lõpetati 2000. aasta novembris nõukogu määruse ga (EÜ) nr 2605/2000 (8),
millega kehtestati lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate kõneal ustest riikidest pärinevate
elektrooniliste kaalude impordi suhtes.
3.
Läbivaatamistaotlus
(5) Pärast teadaande avaldamist teatavate Singapurist ja Korea Vabariig ist pärinevate elektrooniliste kaalude
impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eels eisva lõppemise kohta (9) sai
komisjon taotluse (ainult Singapuri suhtes kohaldatavate) meetmete läb ivaatamiseks vastavalt algmääruse
artikli 11 lõikele 2.
Taotlusesitatiühendusetootjatenimel,kelletoodangmoodustabühteko kkuvaldavaosavaatlusalusetoote
kogutoodangust ühenduses.
(1) EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 223 8/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).
(2) EÜT L 112, 6.5.1993, lk 20.
(3) EÜT L 263, 22.10.1993, lk 1.
(4) EÜT L 307, 20.12.1995, lk 30.
(5) EÜT L 104, 29.4.1993, lk 4.
(6) EÜT C 128, 25.4.1998, lk 11.
(7) EÜT C 262, 16.9.1999, lk 8.
(8) EÜT L 301, 30.11.2000, lk 42.
(9) EÜT C 125, 23.4.1998, lk 3.230 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
(6) Taotlustpõhjendativäitega,etkõnealustemeetmetekehtivuselõppe minepõhjustakstõenäoliseltdumpingu
ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise või kordumise. Pärast nõuandekomiteega
konsulteerimist leidis komisjon, et läbivaatamise algatamiseks oli pii savalt tõendusmaterjali, ning algatas
uurimise (1) kooskõlas algmääruse artikli 11 lõigetega 2 ja 3. Komisjon algatas artik li 11 lõike 3 alusel
uurimise, lähtudes taotluses esitatud väitest, et dumpingumarginaalid on eelmisest uurimisest saadik
märkimisväärselt tõusnud ning seepärast võib meetmete kehtivuse lõppem isega kaasneda dumpingu ja
kahju suurenemine.
4.
Uurimine
(7) Komisjon teavitas ametlikult läbivaatamistaotlust toetavaid ühend use tootjaid, eksportivaid tootjaid,
importijaid, teadaolevat kasutajate ühendust ja ekspordiriikide esind ajaid ning andis huvitatud isikutele
võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist läbivaatamise algatamist käsitlevas
teates sätestatud tähtaegade jooksul.
(8) Komisjonsaatiskõigileteadaolevatelandmetelasjagaseotudisikut eleküsimustikudningsaivastusedkahelt
ühenduse tootjalt ja ühelt Singapuri eksportivalt tootjalt. Komisjon sa atis küsimustikud ka importijatele ja
paljusid ühenduse väikekasutajaid esindavale ühendusele Eurocommerce . Ametlikku vastust ei saadud
üheltki importijalt, kasutajalt ega kasutajate ühenduselt.
(9) Komisjonotsisjakontrolliskõikiandmeid,midatadumpingujakahjuv õimalikujätkumisevõikordumise
kindlakstegemise ning ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Ko ntrollimised tehti järgmiste
äriühingute ruumides:
Eksportiv tootja:
— Teraoka Weigh System PTE Ltd, Singapur
Ühenduse tootjad:
— Bizerba GmbH & Co. KG, Balingen, Saksamaa
— GEC Avery Ltd, (äriühingu General Electric Company, plc tütarettevõtja ), Birmingham,
Ühendkuningriik.
(10) Dumpingu jätkumist ja kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemi ku 1. oktoobrist 1997 kuni
30.septembrini1998(edaspidi“uurimisperiood”).Kahjujätkumistjako rdumistkäsitlevuuriminehõlmas
ajavahemikku 1994. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “anal üüsiperiood”).
(11) Uurimisekeerukusetõttuningeelkõigeeuromõjudetõttu(vtpõhjend us39)kestiskäesolevläbivaatamine
algmääruse artikli 11 lõikes 5 sätestatud 12 kuu pikkusest tähtajast kaue m.
(12) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalut lustest, mille põhjal kavatseti soovitada
olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks sellele anti neile pärast kõneal ust teavitamist võimalus esitada
teatavaajavahemikujooksulomamärkused.Huvitatudisikutemärkusedvõ etiarvesseningvajadusekorral
muudeti järeldusi vastavalt.
B.VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1.Vaatlusalune toode
(13) Vaatlusalunetoodeonsama,midakäsitletieelmiseuurimisekäigus, stCN-koodi ex8423 81 50allakuuluv
jaemüügis kasutatav elektrooniline kaal, millel on kaalu, ühikuhinna ja makstava hinna digitaalne näidik
(koosnimetatudandmetetrükkimiseksvajalikuvahendigavõiilmasellet a).Vaatlusalunetoodehõlmaberi
tooteliike, mille toimivustasemed ja tehnoloogia on erinevad. Tootmish aru eristab kolme tootesegmenti:
madalatasemeline, keskmise tasemega ja kõrgetasemeline tootesegment. Need hõlmavad tavalisi
sisseehitatudprinteritaelektroonilisikaaleningkeerukamaid,eelre guleeritavaklaviatuurigatootemudeleid,
mida saab ühendada elektroonilise kontrolli- ja haldussüsteemiga.
(1) EÜT C 324, 22.10.1998, lk 4.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231
(14) Ehkki elektrooniliste kaalude kasutusvõimalused võivad varieerud a, ei ole eri tooteliikide füüsikalistes ja
tehnilistespõhiomadustesmärkimisväärseiderinevusi.Pealesellenäi tasuurimine,etkolmetootesegmendi
vahel ei ole selgeid eraldusjooni ning naabersegmentidesse kuuluvad too temudelid on sageli vastastikku
asendatavad. Seepärast tuleb neid käesolevas uurimises käsitleda ühe to otena kooskõlas eelmise uurimise
tulemustega.
2.
Samasugune toode
(15) Uurimine on näidanud, et Singapuris toodetavatel ja selle turul müüd avatel elektroonilistel kaaludel on
mõõtmetes, kasutusajas, kasutuspinges või disainis esinevatele erinev ustele vaatamata Singapurist
ühendusse eksporditavate elektrooniliste kaaludega samad tehnilised j a füüsikalised põhiomadused ning
seetõttu tuleks neid käsitleda samasuguste toodetena.
Ka ühenduses toodetavad elektroonilised kaalud on ebaolulistest tehnil istest erinevustest hoolimata
põhimõtteliselt samasugused tooted nagu Singapurist ühendusse ekspord itavad elektroonilised kaalud.
C.DUMPING JA DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1.Sissejuhatavad märkused
(16) Nagu eespool märgitud, hõlmab käesolev uurimine algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise
läbivaatamist ning artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, mis algatati selleks, et uurida
kahjustava dumpingu väidetavat suurenemist. Komisjon otsustas artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist
mittejätkata,sesteksportivatetootjatemüügimahtühenduseturuloliv äikeningpuudusidpiisavadtõendid
asjaoludepüsivamuutumisekohta.Seepärastpõhinevadkomisjonijäreld usedartikli11lõike2aluseltehtud
järeldustel, mis käsitlevad kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosust olemasolevate
meetmete kõrvaldamisel.
(17) Eurostati andmete kohaselt imporditi uurimisperioodil Singapuris t ühendusse umbes 449 elektroonilist
kaalu, kusjuures eelmisel uurimisperioodil, millel läbivaadatavad mee tmed põhinevad, imporditi 4 500
ühikut.
(18) Ainus koostööd teinud Singapuri tootja, äriühing Teraoka Weigh Syst em PTE Ltd teatas, et eksportis
ühendusse315ühikut.Eurostatiandmetelmoodustabsee70%ühendussesuu natudimpordist,misnäitab
märkimisväärset koostöösoovimatust.
2.
Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus
(19) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on sellist liiki läbivaatamis e eesmärk teha kindlaks, kas meetmete
kehtivuse lõppemine võib põhjustada kahjustava dumpingu jätkumist või k ordumist.
Dumpingu jätkumise tõenäosus
(20) Selgitamaks, kas meetmete kõrvaldamisel on dumpingu jätkumine tõen äoline, on vaja kindlaks teha
dumpingu olemasolu käesoleval ajal ja selgitada, kas selle jätkumine on t õenäoline. Selles osas kehtivad
artikli 11 lõike 3 kohase läbivaatamise käigus dumpingu kohta tehtud järe ldused.
Dumpingu kordumise tõenäosus
(21) Kuna dumpingu kordumise tõenäosust käsitlevad järeldused põhinesi d peatselt tootmisest kõrvaldatava
tootemudeliväheselekspordilühendusse,eisaaainuüksinendealuselte haotsustmeetmetesäilitamisevõi
tühistamise kohta, ning seetõttu käsitleti ka dumpingu kordumise tõenäo sust meetmete kõrvaldamisel.
Mitme näitaja kohaselt on tõenäoline, et kõnealune import ühendusse jätk ub märkimisväärses koguses.232 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
Müügi kasv toimub tõenäoliselt kahe teguri kaudu: suhteliselt mobiilse t ootmisvõimsuse üleminek muude
kolmandate riikide turgudel tegutsevatelt Singapuri eksportivate toot jatega seotud üksustelt tagasi
Singapuri, ning müügi osaline siirdumine mitme muu kolmanda riigi turgud elt ühenduse turule, et saada
kasu ühenduse turu pisut kõrgematest hindadest. Tõenäosust suurendavad ka Jaapani suhtes kehtivad
meetmed.
(22) Eksportivatootjaväiteleioletõenäoline,ettootmine,eelkõigeüh endusesasuvateüksustetootmine,viiakse
tagasi Singapuri, et müüa toodang hiljem ühendusse. Kõnealused üksused e i teinud käesoleva uurimise
käigus koostööd ja seepärast ei olnud võimalik neid väiteid hinnata. Igal juhul näitab kõnealuse toote
ajalugu, et tootmine on väga mobiilne ja selles saab teha suhteliselt lühi kese aja jooksul muudatusi seoses
sellistemeetmeteganagudumpinguvastastetollimaksudekehtestamine. Näiteksühendusesasuvadüksused
rajatigi pärast kõnealuste tollimaksude kehtestamist.
(23) Kui samasuguse toote import ühendusse jätkub, on selle hinnad tõenäo liselt dumpingutasemel, arvestades
eelkõige, et märkimisväärne osa Singapuri ekspordist muude kolmandate r iikide turgudele, mille suhtes ei
ole meetmeid kehtestatud (näiteks Ameerika Ühendriigid, Kanada, Malais ia, Indoneesia, Korea Vabariik,
Iisrael ja Tai), toimub dumpinguhinnaga. Kui muude kolmandate riikide tu rgudel kehtestatud hinnad
kehtiksidkaühendussesuunduvamüügipuhul,olekstegemistdumpinguga. Sellineolukordtekikskajuhul,
kuihinnadoleksidpisutkõrgemad,etkajastadamuudeskolmandatesriiki deskehtivatehindadegavõrreldes
praegu ühenduses valitsevaid veidi kõrgemaid hindu. Peale selle ei ole tõ enäoline, et Singapuri suhteliselt
kõrgehinnataselähitulevikusmuutub,ningseepärastonkõnealusetoote eelnevatdumpingumüükisilmas
pidades mõistlik eeldada, et kui märkimisväärne eksport ühendusse jätku b, toimub see Singapuris
kehtivatest hindadest madalamate hindadega.
(24) Eksportivatootjaväitelpuuduvadtõendidsellekohta,eteksportiv atootjamüükmuudessekolmandatesse
riikidesse toimus dumpinguhindadega, ning ta esitas arvutused ühe toote mudeli ekspordi ja selle
kasumimarginaali kohta ühendusse müümisel. Tõendid ei suutnud siiski ki nnitada või välistada, et
kõnealune müük toimus dumpinguhinnaga, eelkõige seetõttu, et teave käsi tles vaid üht tootemudelit ja
ühendusse müümisel saadav kasum ei ole asjakohane näitaja. Komisjoni täh elepanekud dumpingumüügi
kohta kolmandatesse riikidesse põhinesid eksportiva tootja teabel kolm andatesse riikidesse suundunud
müügi kogumahu kohta, mis näitas selget dumpingutegevust, sest ekspordi hinnad olid Singapuris
kehtivatest hindadest üldjuhul märkimisväärselt madalamad.
Dumpingu kindlakstegemine vastavalt artikli 11 lõikele 3
(25) Kuna läbivaatamistaotluses esitatud väite kohaselt dumpingumargi naalid meetmete kõrvaldamisel
suurenevad, hõlmas uurimine ka dumpingu tuvastamist uurimisperioodil. Selles küsimuses tegi uurimise
käiguskoostöödainultükseksportivtootja,kesuurimiseajalväitis,et temamüükühendusseeitoimuenam
dumpinguhindadega, ning taotles tema ekspordi suhtes kohaldatavate mee tmete tühistamist.
(26) Eksportiva tootja väite osas, et dumpingutegevus on lõppenud ja meet med tuleks tühistada, võeti arvesse
asjaolu, et uurimisperioodil meetmed kehtisid ning meetmete olemasolu m õjutab ka kõiki dumpingut
käsitlevaid arvutusi eelkõige kõnealuse ühendusse suundunud impordi ma hu ja hindade osas. Uurimiseks
ettenähtud ajavahemikus oli eksportiva tootja ekspordimaht 315 ühikut. See kogus oli oluliselt väiksem
uurimisperioodil eksporditud kogusest, mille tulemusel olemasolevad m eetmed kehtestati, kuid seda taset
peeti uue dumpingumarginaali arvutamisel siiski piisavaks. Suur osa kõn ealusest impordist suundus
Madalmaade importijale, kes ei teinud käesoleva uurimise käigus koostöö d, kuid oli eksportiva tootjaga
seotud tihedamalt, kui ostja ja müüja vahel tavapärane. Kuna kõnealune is ik keeldus koostööst, ei saanud
nõuetekohaselt kontrollida, kas selline seotus võis mõjutada vaatlusal use ekspordi hindu.
(27) Peale selle teatas eksportiv tootja ühenduses asuvast seotud isikus t, kes samuti ei teinud uurimise käigus
koostööd ja esitas oma tegevuse kohta vaid mõned üldandmed. Seepärast ei s aanud täpselt kindlaks teha,
kas kõnealune äriühing oli otseselt või kaudselt seotud samasuguse toote müügiga ühenduses.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 233
(28) Lisaks sellele põhines eksportiva tootja dumpingu puudumist käsitl ev väide ühe tootemudeli ühenduses
kehtivate ekspordihindade võrdlusel selle tootemudeli uuema variandi m üügihindadega Singapuris, mida
korrigeeriti rohkem kui 20 %, et võtta arvesse Singapuris müüdud tootemud eli väidetavalt suuremaid
tootmiskulusid.
(29) Igaljuhuleiesitanudeksportivtootjaühtkitõenditsellekohta,et neederinevusedmõjutasidSingapuriturul
kehtivaid hindu. Näiteks puudusid tõendid vana ja uue tootemudeli hindad e kohta uue tootemudeli
turuletoomise ajal. Uuriti müüki ühendusevälistesse kolmandatesse rii kidesse, et teha kindlaks, kas sellest
saab lähtuda võimalike korrektiivide tegemisel, ning selgus, et kahe too temudeli müümisel samal turul
puudus kindel hinnastruktuur, mis võiks väidet kinnitada. Mõnes riigis o lid mõlema tootemudeli hinnad
ligikaudu samad, mõnes oli kõrgem hind vanemal variandil ning mõnes uuema l variandil. Kolmandates
riikides müüdava kahe tootemudeli keskmiste hindade võrdlus näitas, et u ue variandi hind oli umbes 6 %
kõrgem.
(30) Neid asjaolusid arvestades leiti, et dumping lõpeb ainult juhul, kui korrigeeritakse füüsilistes omadustes
esinevad erinevused, ning kui seda ei tehta või tehakse ainult kolmandate riikide turgudel müüdava kahe
tootemudeli hinnaerinevuse osas, jätkub dumping märkimisväärses mahus .
(31) Seepärasttehakseainultühetootemudeli,misontootmisestkõrvald amiseljamillelpuudubSingapuriturul
samaväärnetootemudel,suhteliseltväikeseimpordimahuningostjajamü üjavahelisestseosesttavapäraselt
tihedamalt seotud ühenduses asuvate isikute uurimises mitteosalemise a lusel järeldus, et uurimisperioodi
kohta ei ole võimalik kindlaks määrata usaldusväärset ja püsivat dumping umarginaali.
(32) Samadel põhjustel lükatakse tagasi väide, et meetmete mahtu tuleks s uurendada. Meetmete mahtu saab
suurendada või vähendada ainult uurimisperioodi kohta tehtud järeldust e alusel, kui neid saab pidada
usaldusväärseksjapüsivaks.Sellegaseosestuleksmärkida,etpuudusid usaldusväärsedtõendid,misoleksid
õigustanud meetmete mahu suurendamist. Tegelikult selgus, et meetmete o lemasolu avaldas
märkimisväärse dumpingu vältimisele olulist mõju.
(33) Singapuris asuvate uurimise käigus koostööst keeldunud tootjate pu hul tehti dumping kindlaks
kättesaadavate faktide alusel kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1 . Sellest seisukohast on asjakohane
pidada kõige usaldusväärsemaks kättesaadavaks teabeks eelmise uurimis e käigus saadud teavet. Seepärast
määrati dumpingu jääkmarginaaliks eelnevalt kehtinud 31,0 % suurune dum pingu jääkmarginaal,
väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipi iril.
Järeldus
(34) Artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamine näitab, et meetmete kõrvalda misel on dumpingu jätkumine ja/või
korduminetõenäoline.Artikli11lõike3kohaneläbivaatamineeiolnudvõ imalik,sestseeonpõhjendatud
ainult juhul, kui tõendid kinnitavad asjaolude püsivat muutust.
D.ELEKTROONILISTE KAALUDE TURU OLUKORD ÜHENDUSES
1.Ühenduse tootmisharu struktuur
(35) Pärast seda, kui 1993. aastal kehtestati Singapurist pärinevate ele ktrooniliste kaalude impordi suhtes
praegused dumpinguvastased meetmed, käivitas ühenduse tootmisharu kon kurentsivõime säilitamiseks
ümberkorraldamis- ja konsolideerimisprogrammi. Varasema uurimise käi gus tegi koostööd üheksa
äriühingut, kuid pärast tootmisharus tehtud ümberkorraldusi jätkas uur imisperioodil tegevust ainult viis
äriühingut. Nagu põhjenduses 8 on nimetatud, tegi käesoleva uurimise käi gus koostööd kaks kõnealust
äriühingut. Uurimise käigus selgus, et samasuguse ümberkorraldusprots essi tegid läbi ka teised ühenduse
tootjad.234 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
(36) Uurimisperioodillangeskoostöödteinudühendusetootjatearvele3 9%ühendusetoodangustningseetõttu
moodustabnendetoodangoluliseosaühendusetoodangust.Edaspidinimet atakseneidtootjaid“ühenduse
tootmisharuks”. Lisaks neile toetas läbivaatamistaotlust kaks suurt är iühingut, kes siiski ei teinud uurimise
käigus tihedat koostööd. Seega oli kaebust toetavate ühenduse tootjate r epresentatiivsus märkimisväärselt
üle 50 %.
(37) Tuleksmärkida,etühendusetoodangurepresentatiivsusearvutamis elkooskõlasalgmääruseartikli4lõike1
punktiga a ja artikli 4 lõikega 2 ei võetud ühenduse kogutoodangu määratle misel arvesse ühenduses
tegutsevaid äriühinguid, kes on seotud eksportivate tootjatega riikide s, kus tuvastati dumpingu olemasolu.
2.
Elektrooniliste kaalude tarbimine ühenduse turul
(38) Ühenduse tarbimise arvutamisel kasutati ühenduse tootmisharu esit atud kontrollitud müügiandmeid,
läbivaatamistaotluses (koostööd mitteteinud ühenduse tootjate müügi k ohta) esitatud andmeid ning
Eurostati kaudu saadud impordimahte. Analüüsiperioodil oli tarbimine j ärgmine:
Elektrooniliste kaalude tarbimine ühenduses
(ühikutes)
1994 1995 1996 1997 Uurimisperiood
174 448 161 682 172 314 177 391 191 341
(39) Tarbimise kasv 1997. aastal ja uurimisperioodil oli peamiselt tingi tud jaemüüjate nõudluse ühekordsest
kasvustseoseseurokasutuselevõtuga(euromõjud).Pärast1997.aastatv eendusidjaemüüjadühaenam,et
vanad elektroonilised kaalud tuleb asendada euro kasutamiseks sobivate tootemudelitega. Sellega kaasnes
elektrooniliste kaalude nõudluse kasv ühenduses, mille tulemusel kasva s ka nende müügimaht. Olukorra
paranemine on siiski lühiajaline ning prognooside kohaselt langeb müügi maht 2000. aastaks tavapärasele
tasemele, pärast 2001. aastat sellest allapoole ning saavutab tavapäras e taseme taas 2004. aastal.
(40) Singapurieksportivatetootjateseaduslikudesindajadesitasidta rbimisekohtateistsugusedandmed.Nende
andmete puhul oli tegemist ekstrapoleerimisega, mis põhines suurel määr al ühe liikmesriigi 1996. aasta
näitajatel. Seepärast leidis komisjon, et eespool nimetatud allikatest saadud teave on täpsem, täielikum ja
ajakohasem.
3.
Asjaomane import
Impordimaht
(41) Eurostatiandmetekohaselt(asjakohaseTARICikoodi8423 81 50 10alu sel)arenesSingapuristpärinevate
elektrooniliste kaalude import analüüsiperioodil järgmiselt:
Impordimaht
(ühikutes)
1994 1995 1996 1997 Uurimisperiood
Import Singapurist 1 785 3 776 863 987 449
Turuosa 1,0 % 2,3 % 0,5 % 0,6 % 0,2 %
(42) Impordimahuvähenemine1996.aastalolisuurelmääraltingitudäriü hinguTeraokaWeighSystemPTELtd
suhtes kohaldatava tollimaksumäära tõstmisest pärast absorptsiooniva stast uurimist, mille tulemusel võeti
vastu määrus (EÜ) nr 2937/95.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 235
(43) Uurimisperioodil hõlmas koostööd teinud Singapuri eksportiva toot ja müük ühenduse turul ainult ühte
tootemudelit (edaspidi “tootemudel A”), mida analüüsiperioodil impord iti väga väikeses koguses:
Impordimaht
(ühikutes)
1995 1996 1997 Uurimisperiood
Tootemudel A 1 487 738 315
(44) ÄriühinguTeraokaWeighSystemPTELtdväitelvastasSingapuriimpor diväiketuruosamiinimumtasemele.
Tulekssiiskimärkida,etmiinimumtasetkäsitlevadalgmäärusesättedon seotudainultartikli5kohasteuute
menetlustega,mitteolemasolevatemeetmeteläbivaatamisegavastavalt artiklile11.Pealeselleonoodata,et
meetmete kehtimise tulemusel võib väheneda impordi maht kõnealusest rii gist.
Eksportivate tootjate hinnadünaamika
(45) Eksportivate tootjate märkimisväärset koostöö puudumist arvesse v õttes tuli komisjonil hinnata, milline
teave oli eksportivate tootjate hinnadünaamika analüüsimiseks kättesa adav. Eurostati teabe kasutamist ei
peetudasjakohaseks,sestseeeisisaldanudandmeidvaatlusalustetoote mudelitekohta.Seepärastpeetikõige
asjakohasemaks ainsa eksportiva tootja esitatud teavet, kes esitas andm ed müügi kohta ühenduse turul.
Ühenduse tootmisharu turustatavate representatiivsete tootemudelite hindade ja koostööd teinud
eksportiva tootja võrreldava tootemudeli hindade võrdlus põhines uurim isperioodil samal
kaubandustasandil(vahendajatele/importijatelekehtestatudhinnad) toimunudmüügil,kusjuuresarvesseei
võetud dumpinguvastaseid tollimakse. Kvaliteedierinevusi ei olnud vaj a korrigeerida, sest kasutatud
tootemudelid olid ostja seisukohalt identsed ning otseselt ja täielikul t võrreldavad. Ehkki näis, et neid
tootemudeleid saab õiglaselt võrrelda, muudab kõnealuse eksportiva too tja ekspordi madal väärtus selgete
järelduste tegemise raskeks või koguni võimatuks. Piiratud arvu teadaol evate tehingute alusel tuvastati
asjaomase dumpinguhinnaga impordi puhul siiski märkimisväärne hinna al lalöömine.
(46) Sellega seoses tuleks rõhutada, et koostööd teinud eksportiv tootja esitas eksitavat teavet eespool esitatud
arvutusegaseotudsuurimaimportijaseisundikohta.Esialguteatatikom isjonitalitustele,etimportijaeiole
Singapuri eksportijaga seotud, kuid hiljem kirjeldati teda “Teraoka kon tserni kuuluva äriühinguna”. Ehkki
importija ei teinud uurimise käigus koostööd ja seepärast ei saanud tema s eotust eksportiva tootjaga
lõplikultkindlaksteha,eeldaskomisjon,etvõimalikseotuseimõjutaim porttoodeteostuhinduningkasutas
neid parima kättesaadava teabeallikana kooskõlas algmääruse artikliga 18.
4.
Ühenduse tootmisharu olukord
(47) Kooskõlasalgmääruseartikli3lõikega5hõlmasdumpinguhinnagaimp ordipooltühendusetootmisharule
avaldatava mõju hindamine kõiki ühenduse tootmisharu olukorda mõjutava id majandustegureid ja
indekseid.Teatavaidtegureidallpoolüksikasjalikulteikäsitleta,se stneideipeetudkäesolevauurimisekäigus
ühenduse tootmisharu olukorra seisukohalt asjakohaseks. Lõpuks tuleks märkida, et otsustamisel ei saa
tingimata määravaks ükski loetletud tegureist.
Tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud
(48) Aastatel 1994–1996 vähenes kõigi elektrooniliste kaalude tootmine , kuid nagu põhjenduses 39 on
selgitatud, hakkas seejärel euro mõjude tulemusel kasvama. Ühenduse too tmisharu tootmisvõimsuse
rakendusaste kasvas analüüsiperioodil 13 %.236 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
Ühenduse tootmisharu tootmine ja tootmisvõimsus
Indeks: 1994 = 100 1994 1995 1996 1997 Uurimisperiood
Elektrooniliste kaalude too-
dangu kogumaht100 93 95 104 102
Tootmisvõimsus (kõik elektroo-nilised kaalud)100 101 98 98 90
Tootmisvõimsuse rakendusaste(kõik elektroonilised kaalud)100 92 98 105 113
Leiti, et varude tase ei avalda ühenduse tootmisharu olukorrale märkimis väärset mõju, sest ühenduse
tootmisharu tootmine põhines tellimustel ning seetõttu varud peaaegu pu udusid.
Müügimaht
(49) Aastatel 1994–1996 ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüda vate elektrooniliste kaalude
koguarvvähenes,kuidnagupõhjenduses39onselgitatud,hakkasseejärel euromõjudetulemuselkasvama.
Müügimaht ühikutes
Indeks: 1994 = 100 1994 1995 1996 1997 Uurimisperiood
Ühenduse tootmisharu müük 100 91 94 100 103
Müügikäive
(50) Aastatel 1994–1997 ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüda vate elektrooniliste kaalude
müügikäive vähenes, kuid nagu põhjenduses 39 on selgitatud, hakkas seejä rel euro mõjude tulemusel
kasvama.
Müügikäive
Indeks: 1994 = 100 1994 1995 1996 1997 Uurimisperiood
Ühenduse tootmisharu müük 100 93 90 85 90
Turuosa ja kasv
(51) 1994.aastastkuniuurimisperioodilõpunivähenesühendusetootmis haruturuosa3%.Seepärasteisaanud
ühenduse tootmisharu turukasvust täielikku kasu.
Hindade liikumine
(52) Elektrooniliste kaalude hindade kujunemist ühenduses analüüsiti ü henduse tootmisharu müüdavatesse eri
tootevalikutesse kuuluvate tootemudelite müügihindade alusel. Sõltum atutele klientidele kehtestatud
kaalutud keskmiste müügihindade liikumine analüüsiperioodil oli järgm ine:
Elektrooniliste kaalude hindade liikumine
(Eküü/ühik)
Indeks: 1994 = 100 1994 1995 1996 1997 Uurimisperiood
Kõik elektroonilised kaalud 100 103 95 83 8711/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237
1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus langesid kõigi to otevalikute müügihinnad 13 %.
Samasugune keskmine hinnalangus toimus kõigis elektrooniliste kaalude tootesegmentides.
Tasuvus
(53) Elektrooniliste kaalude käibest saadud kogutulu oli 1994. aastal ma dalal positiivsel tasemel ning tõusis
uurimisperioodil üle 10 %. Analüüsiperioodi alguses püsis käibest saadu d tulu pidevalt tootmisharu
elujõulisuse seisukohalt vajalikuks peetavast määrast madalamal. Näit ajate paranemine 1997. aastal ja
uurimisperioodilolitingitudeespoolnimetatudeuromõjudest,milletu lemuselmüükajutiseltkasvas,ning
vähemalmääraltootmisharuulatuslikestümberkorraldustest,midakäsi tletaksepõhjenduses35.Pealeselle
avaldas positiivset mõju ka dumpinguvastaste meetmete olemasolu.
Muud jõudlusega seotud tegurid
(54) Rahavooge, kapitali kaasamise võimet (või investeeringuid) ja inve steeringutasuvust üksikasjalikult ei
analüüsitud, sest selline analüüs käsitleks äriühingu olukorda terviku na. Äriühingu teised
tegevusvaldkonnad moodustavad üle 50 % äriühingu kogukäibest ning seetõ ttu ei pruugi üldanalüüs olla
vaatlusaluse toote seisukohalt representatiivne.
Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu , ei saa tegeliku
dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.
Tootlikkus, tööhõive ja töötasud
(55) Järgnev tabel näitab, et analüüsiperioodil vähenes ühenduse tootmi sharu tööhõive 32 %.
Tootlikkus töötaja kohta
Indeks: 1995 = 100 1995 1996 1997 1998 Uurimisperiood
Toodetud ühikute arv 100 93 95 104 102
Töötajate arv 100 94 86 75 68Tootlikkus töötaja kohta 100 99 111 138 150
(56) Tootlikkus ühe töötaja kohta suurenes analüüsiperioodil 50 %.
(57) Töötasusid üksikasjalikult ei analüüsitud, arvestades teiste tege vusvaldkondade tähtsust kogu äriühingu
tegevuses. Selline analüüs käsitleks äriühingu olukorda tervikuna ja ei pruugi olla vaatlusaluse toote
seisukohalt representatiivne.
Kokkuvõte ühenduse tootmisharu olukorra kohta
(58) Ühenduse tootmisharu on teinud ulatuslikke ümberkorraldusi ning pa randanud tootmistehnoloogiat ja
turustusmeetodeid,etsaadakasukehtivatestmeetmetest.Jätkuvaidpro bleemetekitabsiiskihinnasurve,mis
on langetanud marginaale ning vähendanud turuosa ja tööhõivet. Analüüsi perioodil tasuvus küll paranes,
kuid nagu põhjenduses 39 on nimetatud, selle tasemest piisas vaid ühendus e tootmisharu elujõulisuse
säilitamiseks, ning paranemine oli põhiliselt tingitud euro kasutusele võtu ühekordsest mõjust ja
prognooside kohaselt peaks kasumitase uuesti langema analüüsiperioodi põhiosa tasemele.
Seepärastjäreldatakse,etühendusetootmisharueioletäielikulttoibu nudvarasemauurimiseajaltuvastatud
negatiivsest olukorrast.238 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
E.KAHJUDE KORDUMISE TÕENÄOSUS
1.Singapuri eksportivate tootjate olukorra analüüs
(59) Singapuri impordi arengut kirjeldatakse põhjenduses 41. Absorptsi oonivastase uurimise järel 1995. aasta
detsembris jõustunud kõrgemad dumpinguvastased tollimaksud on alates s ellest ajast impordi taset
mõjutanud.
(60) Singapuri eksportivad tootjad on jätkanud müüki ühenduse turul, ehk ki eelnevast väiksemas mahus, ning
kaebuse esitanud tootmisharu väitel oli nende müük suunatud teatavate li ikmesriikide turgudele ja ei
hõlmanudmittekogutootevalikut,vaidainultkonkreetseidtootemudele id.Komisjonuuriskõnealustväidet
ningkoostöödteinudeksportivatootjaesitatudmüügiandmedkinnitasid ,etteatudmudelidolidtõepoolest
suunatud teatavatele turgudele, kus eksportijad lootsid sealsetest mad alatest hindadest lähtudes olla
konkurentsivõimelisedilmasuurtemüügi-jaturustusvõrkudeta,misonv ajalikudühendusetootmisharule.
Ühenduse jaemüügisektoris valitsevad üha enam suured selvehallide keti d, mis peavad igal aastal
läbirääkimisi elektrooniliste kaalude ostulepingute sõlmimiseks. See pärast on elektrooniliste kaalude turg
vastuvõtlik madala hinnaga pakkumistele, mis suruvad hindu alla. Seepär ast leiab komisjon, et kehtivate
dumpinguvastaste meetmete aegumisel võivad Singapurist pärinevat impo rti käsitlevad madala hinnaga
pakkumised põhjustada kahju kordumise.
(61) Vaatlusalust toodet käsitlevate dumpinguvastaste uurimiste ajalu gu näitab, et tootmine on mobiilne.
Komisjon on seisukohal, et kui vaatlusaluse toote impordi suhtes kohalda tavate meetmete kehtivus lõpeb,
taastubdumpinguhinnagaeksportSingapuristkiirestiendiselkahjusta valtasemel,võttesarvessekäesoleva
uurimise käigus tehtud järeldust dumpingu jätkumise kohta. See on eriti a sjakohane seetõttu, et tähtsaim
Singapuri tootja on seotud tootjaga Jaapanis, mille puhul kahjustava dum pingu kordumine on samuti
tõenäoline.
(62) Lisaks tootmise mobiilsust käsitlevale väitele esitas koostööd tei nud eksportiv tootja ebaselged andmed
tootmisvõimsuse rakendamise kohta. Komisjonile teatati, et uurimisper ioodil oli tootmisvõimsuse
rakendamine63%nominaalsesttoodangustningüle100%saavutatavasttoo tmistasemest.Komisjonleidis
siiski,ettänutootmisemobiilsuselejauutetootmisrajatisteasutamis ehõlpsuselevõivadtootminejaeksport
meetmete kehtetuks tunnistamisel suureneda.
(63) Suurima eksportiva tootja väitel on ühenduses nüüd asutatud tootmis rajatised ning seetõttu ei ole
tõenäoline,etmeetmetekehtetukstunnistamiseleksportSingapuristsu ureneb.Kõnealusedtootmisüksused
ei teinud siiski uurimise käigus koostööd. Piiratud hulk esitatud teavet näitas, et ühenduses valmistatavate
mudelitevalikolivägaväikeningseetõttuleidsidkomisjonitalitused, etparemavalikupakkumisekstuleks
turule tuua Singapuri import. Meetmete aegumise korral oleks võimalik, e t tootmine viiakse Euroopast
tagasi Singapuri.
(64) Samuti tuleks märkida, et suurim eksportiv tootja müüb madala hinnag a tooteid ka teistel turgudel
(Ameerika Ühendriigid, Kanada, Iisrael, Korea Vabariik, Indoneesia ja M alaisia). Nendesse riikidesse kokku
müüdud 665 ühiku müügihinnad (ilma tollimaksudeta) olid umbe s9%m a d alamad kui samade
tootemudelite hinnad ühenduse turul. See kinnitab, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel oleks
ühenduse turg Singapuri eksportivate tootjate jaoks väga huvipakkuv.
(65) Meetmeteaegumiselpüsiksidkõnealusedhinnadsiiskimadaladjadum pingutasemelningimportavaldaks
survet ühenduse turule, sest turu huvipakkuvamaks muutumise tulemusel i mpordimaht tõenäoliselt
suureneb.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 239
2.Ühenduse tootmisharu olukorra analüüs
(66) Uurimisperioodilkasvasühendusetootmisharumüügimahteuromõjud etulemuselmärkimisväärselt,kuid
nagupõhjenduses39onselgitatud,eioletegemistpüsivakasvuga.Arvest adesSingapuristpärinevamadala
dumpinguhinnaga impordi tõenäosust meetmete tühistamise korral, on või malik, et hinnad ja ühenduse
tootmisharu turuosa saavad veelgi rohkem kahjustada.
(67) Müügihinnad langesid 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajav ahemikul keskmiselt 13,3 % ning see
suundumus tõenäoliselt jätkub, kuna ühenduse tootmisharu püüab säilita da oma turuosa.
3.
Järeldus kahju kordumise kohta
(68) Põhjendustes 59–67 esitatud järeldusi silmas pidades leitakse, et k õnealuse impordi suhtes kohaldatavate
meetmetekehtivuselõppeminepõhjustakstõenäoliseltkahjukordumise, naguseeonmääratletuderinevate
näitajate kaudu algmääruse artikli 3 lõikes 5. Selle järelduse tegemisel võttis komisjon arvesse asjaolu, et
ühenduse elektrooniliste kaalude turg on vastuvõtlik hinnasurvele, kun a seda valitsevad suurkasutajad.
(69) Komisjon võttis arvesse järeldust, et tootmisrajatisi on võimalik s uhteliselt hõlpsalt viia ühest riigist teise,
suurendades sellega olemasolevat tootmisvõimsust, ning põhjendustes 5 9–65 selgitatakse, miks ühenduse
turg on Singapuri eksportivate tootjate jaoks kolmandate riikide turgud ega võrreldes endiselt huvipakkuv.
(70) Seepärast võib meetmete kehtivuse lõppemine põhjustada ühenduse to otmisharule tekitatava kahju
kordumist ja ohustada ühenduse toodangu elujõulisust.
F.ÜHENDUSE HUVID
1.Üldkaalutlused
(71) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpin guvastaste tollimaksude kehtivuse
pikendamineoleksvastuolusühendusehuvidegatervikuna.Ühendusehuvi dekindlaksmääraminepõhines
kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja hulgimüüjate ning vaatlusaluse
tootekasutajatehuvidehindamisel.Selleksethinnatameetmetejätkami setõenäolistmõju,nõudiskomisjon
teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt.
(72) Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et mee tmete kehtestamine ei ole ühenduse
huvidegavastuolus.Lisaksselleletuleksmärkida,etkäesolevauurimis epuhulontegemistläbivaatamisega,
seegaanalüüsitakseolukorda,kusdumpinguvastasedmeetmedjubakehtiv ad.Sellesttulenevaltonkäesoleva
uurimise ajastus ja iseloom võimaldanud hinnata kehtestatud dumpinguva staste meetmete võimalikke
negatiivseid tagajärgi asjaomastele isikutele.
(73) Komisjon uuris ka Singapurist pärinevate elektrooniliste kaalude i mpordi suhtes kohaldatavate
dumpinguvastaste tollimaksude mõju ühenduse tootmisharu ja teiste huvi tatud isikute, sealhulgas
professionaalsete lõppkasutajate erihuvidele.
2.
Ühenduse tootmisharu huvid
(74) Ühenduse tootmisharu jätkuvalt halba majandusolukorda ning eelkõi ge selle vähest tasuvust
(analüüsiperioodi alguses ja keskmise tähtaja perspektiivis), tööhõiv et ja turuosa silmas pidades leiab
komisjon,etkahjustavadumpinguvastastemeetmetepuudumiselühenduse tootmisharuolukordkindlasti
halveneb. Eelmise Singapurist pärinevaid elektroonilisi kaale käsitle va kordusuurimise põhjal eeldati, et
teatudühendusetootjadtõenäoliseltlõpetavadelektroonilistekaalud etootmisejatöökohtadearvväheneb,
arvestades kahju, mida nad sellel ajal kandsid. Ehkki 1993. aastal meetme d säilitati, töökohtade arv
tõepoolest vähenes ning äriühingud jätkasid ühenduse turul tegevust ühi nemisi ja osaluste omandamisi
hõlmanud konsolideerimise tulemusel.240 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
(75) Ühenduse tootmisharu tähtsuse vähenemisel või selle olukorra edasi sel halvenemisel oleksid negatiivsed
tagajärjed tootmisharu enda tööhõivele ja investeeringutele ning kaudn e toime tootmisharu tarnijatele ja
ühenduse tootmisharu teistele seotud tootmissektoritele. Elektroonil iste kaalude ja paljude teiste toodete
tootmistehnoloogiad on omavahel seotud. Sellisteks toodeteks on näitek s muud elektrooniliste kaalude
liigid (nt tööstuskaalud) ja jaemüügisektoris kasutatavad seadmed (nt v iilutusmasinad). Tehnoloogilise
oskusteabekaotuselektroonilistekaaludesektoristähendaksüldiseko nkurentsivõimekadumistkõnealustes
seotud sektorites.
(76) Peale selle näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu tegi kõik endas t sõltuva, et olla Singapuri ja teiste
riikidega konkurentsivõimeline. Ühenduse tootmisharu jõupingutused h õlmasid näiteks järgmist:
a) ulatuslikum konsolideerimine (äriühingute arvu vähendamine);
b) ülemäärase tootmisvõimsuse kõrvaldamine;c) tänapäevase tootmistehnoloogia ulatuslikum kasutamine (nt tellimus põhine tootmine, ulatuslikum
mehhaniseerimine ja arvutistamine);
d) tootlikkuse parandamine;
e) kulude vähendamine tänu tootekomponentide valmistamisele alltöövõt u korras ning
f) investeeringud uutesse mudelitesse.
(77) Seepärast on ühenduse tootjad väljendanud soovi ja veendumust säili tada enda konkurentsivõimelisus
ühenduse turul ning nad suudavad saada kasu kaitsest, mida dumpinguvasta sed meetmed pakuvad
ebaõiglaste kaubandustavade eest.
3.
Teiste isikute huvid
(78) Komisjon taotles koostööd jaemüügipunktide huve esindava organiga , sealhulgas vaatlusaluse toote
suurkasutajatega (selvehallid), et teha kindlaks võimalik märkimisvää rne mõju kasutajatele.
(79) Kõnealuneorganteataskomisjonilemitteametlikult,etjaemüügivõ rgukasutajadeikavatsevastustesitada.
Ükski teine huvitatud isik endast ei teatanud. Koostöö puudumine oli kaht lemata tingitud sellest, et
elektroonilised kaalud moodustavad väga väikese osa kasutajate kogukul udest. Seetõttu võib meetmete
säilitamise mõju väga konkurentsitihedal turul pidada tähtsusetuks.
(80) Komisjontaotleskaühendusestegutsevateimportijatearvamusi,ku idküsimustikuleeisaadudühtkivastust.
Selge on, et meetmete kõrvaldamine ei võimalda importijatel langetada mü ügihindu ja suurendada
marginaale. Eespool esitatud dumpingut ja kahju käsitlevaid järeldusi s ilmas pidades oleks tasuvuse
paranemine siiski tingitud üksnes dumpingu jätkumisest.
4.
Järeldus
(81) Kasutajate ja importijate vähese koostöö tõttu on raske teha järeldu si neile avaldatava mõju kohta. Sellele
vaatamata jõuti järeldusele, et mõju on tähtsusetu, eelkõige jaemüügise ktoris, kus elektroonilised kaalud
moodustavad väga väikese osa kuludest.
(82) Tuleks siiski meenutada, et märgatava kahju kordumine on tõenäoline ühenduse tootmisharu puhul, mis
onteinudkonkurentsivõimesäilitamisekssuurijõupingutusi.Ühenduse tootmisharusaablühiajaliseltkasu
eurokasutuselevõtust.Meetmeteaegumiseljaeuromõjudevähenemiselag ahakkabühendusetootmisharu
olukord tõenäoliselt halvenema, seades sellega ohtu kogu ühenduse tooda ngu elujõulisuse.
(83) Eespool öeldut silmas pidades leiab komisjon, et ühenduse huvide sei sukohalt ei ole dumpinguvastaste
meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 241
G.LÕPLIKUD MEETMED
(84) Tuleks meenutada, et käesolev läbivaatamine algatati algmääruse ar tikli 11 lõigete 2 ja 3 alusel. Artikli 11
lõike3kohaneläbivaataminealgatatiselleks,etuuridaühendusetootmi sharuväidetasjaoludemuutumise
kohtajasellekohta,etmeetmetekehtivuselõppemisegavõibkaasnedadum pingusuurenemine.Käesoleval
juhul otsustas komisjon põhjenduses 16 esitatud põhjustel loobuda artik li 11 lõike 3 kohasest
läbivaatamisest. Seepärast põhinevad komisjoni järeldused artikli 11 l õike 2 alusel tehtud järeldustel, mis
käsitlevadkahjustavadumpingujätkumisejakordumisetõenäosustolema solevatemeetmetekõrvaldamisel.
(85) Kuna leiti, et meetmete kõrvaldamisega võib kaasneda kahjustava dum pingu jätkumine või kordumine
algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses, tuleks kehtestada järgmised du mpinguvastased tollimaksud:
Teraoka Weigh System PTE Ltd 15,4 %
Kõik koostööd mitteteinud äriühingud 31,0 %.
(86) Põhjenduses 11 uurimise kestusega seoses nimetatud põhjustel peeta kse asjakohaseks määrata meetmete
kehtivusajaks neli aastat,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Singapurist pärinevate ja praegu CN-koodi ex 8423 81 50 (TARICi kood 842 3 81 50 10) alla kuuluvate
jaemüügis kasutatavate kaalu, ühikuhinna ja makstava hinna digitaalse n äidikuga (koos nimetatud andmete
trükkimiseks vajaliku vahendiga või ilma selleta) elektrooniliste kaal ude impordi suhtes kehtestatakse lõplik
dumpinguvastane tollimaks.
2. Tollimaks, mis arvutatakse toote ühenduse piiril kehtiva vaba netohin na alusel, millest ei ole tollimaksu maha
arvatud, on järgmine:
31,0%(TARICilisakood8704),väljaarvatudallpoolnimetatudäriühingu toodetavadelektroonilisedkaalud,mille
suhtes kohaldatakse järgmist tollimaksumäära:
Teraoka Weigh System PTE Ltd
(TARICi lisakood 8703).15,4 %
3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualas eid sätteid.
Artikkel 2
Dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse neljaks aastaks alates käe soleva määruse jõustumisest.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas .
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikm esriikides.
Brüssel, 6. märts 2001
Nõukogu nimel
eesistuja
I. THALÉN242 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd