KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/1116,

19. detsember 2017,

riigiabi SA.33829 (2012/C) kohta Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ning muud riiklikud meetmed laevandusettevõtete ja nende aktsionäride kasuks

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8734 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Huvitatud isikult 2011. aasta oktoobris saadud kaebuse põhjal alustas komisjon Malta ametiasutustega arutelusid Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja muude maksumeetmete kohta. Pärast suulisi ja kirjalikke arutelusid Malta ametiasutustega 2011. aasta novembri ja 2012. aasta juuni vahel teavitas komisjon 26. juuli 2012. aasta kirjas Maltat oma otsusest algatada seoses võimalike ebaseaduslike abimeetmetega, mida Malta laevandusettevõtete ja nende aktsionäride suhtes kohaldas, Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „algatamisotsus“) (2).

(2) Algatamisotsuses kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi algatamisotsuse põhjendustes 3–30 kirjeldatud meetmete kohta.

(3) Komisjonile esitasid märkusi kuus huvitatud isikut: Euroopa Ühenduse Reederite Ühing; Malta Mereõiguse Ühing; Norra Reederite Ühing; Malta kaubandus-, ettevõtlus- ja tööstuskoda; Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu; Super Yacht Industry Network – Malta. Komisjon sai märkusi ka ühelt Saksamaa laevandussektori töötajalt, kes soovis jääda anonüümseks.

(4) Need märkused edastati Maltale, kellele anti võimalus neile vastata; vastused saadi 15. detsembri 2012. aasta kirjaga.

(5) Malta esitas veel tähelepanekuid 15. oktoobri 2012. aasta, 21. detsembri 2012. aasta, 27. veebruari 2013. aasta, 31. oktoobri 2013. aasta, 25. märtsi 2014. aasta ja 24. detsembri 2015. aasta kirjadega.

(6) 9. detsembri 2016. aasta kirjaga loobus Malta oma õigusest, mis tal on vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 342 koostoimes määruse nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) (3) artikliga 3, lasta otsus vastu võtta malta keeles ja nõustus, et otsus võetakse vastu inglise keeles.

2. MEETMETE KIRJELDUS

(7) Selles otsuses käsitletakse järgmisi meetmeid: a) tonnaažimaksuga maksustamise kava ja eelkõige: i) laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele; ii) tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade (4) konkreetsed tulu ja tegevuste liigid, millele kohaldatakse tonnaažimaksu ja tonnaažimaksuga maksustamise kava, sealhulgas tonnaažimaksu laiendamine laevandustegevusele, mis ei kuulu põhitegevuse hulka; iii) tonnaažimaksu suurus; iv) lipuseosenõue; v) abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed; b) laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust; c) laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust; d) laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust; e) laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust; f) vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest.

2.1. Tonnaažimaksuga maksustamise kava

2.1.1. Üldpõhimõtted – kava tingimustele vastavad laevad, tulu ja tegevused

(8) Kaubandusliku meresõidu seaduse (5) kohaselt, mida on täiendatud ja muudetud kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjadega (6) (edaspidi „maksustamiseeskirjad“), võib vabastada tulumaksuseaduse (7) kohasest tulumaksust tulu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab laevandustegevusest, kui kõik asjakohased registreerimistasud ja tonnaažimaksud (8) on nõuetekohaselt makstud. Võimalus maksta tonnaažimaksu on seotud tuluga, mis tekib tonnaažimaksu alla kuuluva laeva käitamisest (9).

(9) Kaubandusliku meresõidu seaduses (10) on laevandusorganisatsioon määratletud kui organisatsioon, mille peamised eesmärgid hõlmavad üht või mitut järgmistest tegevustest ja millel on nendeks tegevusteks luba: „a) selle seaduse kohaselt Malta laevana registreeritud laeva või laevade omamine, (prahtimislepingu alusel või muul viisil) käitamine ja haldamine ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine; b) muu riigi lipu all registreeritud laeva või laevade omamine, (prahtimislepingu alusel või muul viisil) käitamine ja haldamine ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine; c) aktsiate või muu omakapitali osaluse omamine Malta või muudes üksustes, mis on asutatud selles artiklis nimetatud mistahes eesmärgil, ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine; d) kapitali suurendamine ettevõtte antud laenudega või garantiidega või emiteeritud väärtpaberitega, kui sellise tegevuse eesmärk on saavutada selles artiklis nimetatud eesmärgid laevandusorganisatsiooni enda või muude sama kontserni laevandusorganisatsioonide jaoks; […] e) merendussektoris selliste muude tegevuste elluviimine, mida minister võib ametiasutuse soovituste alusel aeg-ajalt eeskirjadega kehtestada sobivana eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks.“

(10) Tonnaažimaksuga maksustamise kava hõlmab tulu laevandustegevusest (11). Maksustamiseeskirjadega nõutakse laevandus- ja muu tegevuse (12) raamatupidamisarvestuse lahususe tagamist. Laevandustegevus on määratletud kui „kaupade või reisijate rahvusvaheline merevedu või muude selliste teenuste laeva jaoks või laevaga osutamine, mis võivad olla mereveo abitegevused või sellega seotud, sealhulgas laeva omamine, prahtimine või mistahes muu kasutusviis, mille puhul laeva kasutatakse kõigiks või mistahes eelnimetatud tegevusteks või sellisteks tegevusteks, mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud.“ (13)

(11) Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85 lõikes 1 on sätestatud nõuded, mis tuleb täita, et laeva saaks liigitada „tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks“ ja et laev saaks seega kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast: Tonnaažimaksu alla kuuluv laev on „laev, mille minister on selle seaduse artikli 85a kohaselt tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks kuulutanud, või ühenduse laev, mille tonnaaž on vähemalt 1 000 netotonni ning mis kuulub täielikult laevandusorganisatsioonile või mida prahib, haldab või käitab laevandusorganisatsioon“. Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõike 1 kohaselt võib tonnaažimaksu alla kuuluvaks ja seega tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks kuulutada mistahes laeva, ka sellise, mille tonnaaž on alla 1 000 netotonni (14). Praeguses sõnastuses on täpsustatud, et seda võib teha „olenemata toimingutest või kaubandusest, milleks laeva kasutatakse“, ja tingimustel, mida vastutav minister „peab sobivaks“.

(12) Tulu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab laevandustegevusest, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest tulumaksust (15).

(13) Tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevad laevad („tonnaažimaksu alla kuuluvad laevad“), mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele ja on vabastatud tulumaksust, on kokkuvõttes laevad, mis kuuluvad „täielikult laevandusorganisatsioonile või mida prahib, haldab või käitab laevandusorganisatsioon“ (16) ning mida kasutatakse laevandustegevuseks (17).

(14) Tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest vabastatakse ka järgnev: mistahes tulu, kasum või kasu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab, müües või muul viisil üle andes tonnaažimaksu alla kuuluva laeva või võõrandades oma õigused omandada laev, mida selle üleandmisel või valmimisel käsitletaks tonnaažimaksu alla kuuluva laevana (18).

2.1.2. Konkreetsed tulu ja tegevuste liigid, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

2.1.2.1. Laevapereta väljaprahtimine

(15) Malta õigusaktide kohaselt vastab kogu laevapereta väljaprahtimisest saadud tulu tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele ilma piiranguteta.

2.1.2.2. Tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine

(16) Laevandusorganisatsiooni (19) ja laevandustegevuse (20) laia määratluse tõttu Malta õigusaktides võib tõlgendada, et kasum, mida saavad laevade üksnes ärilised haldajad, kes ei vastuta mehitamise või tehnilise haldamise eest (st ettevõtted, kes sõlmivad veolepingud ning tuginevad teenuse osutamisel tähtajalise või tšartervedudeks prahtimise abil teistele ettevõtetele), vastab tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele.

(17) Tähtajaliselt prahitud laevade kasutamisele kohaldatakse põhjenduses 24 esitatud lipuseosenõuet. Praegu pole aga olemas sõnaselget sätet EMP lipu all sõitvate laevade miinimumnõude kohta uutele tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalejatele.

(18) 6. jaanuaril 2012 kehtestas laevanduse üldregistri pidaja riigisisesed eeskirjad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamise tingimuste kohta (edaspidi „2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjad“) (21). Need sisaldavad tähtajalise prahtimise ja sarnaste tegevuste piiranguid, mida arvestatakse protsendina kogu laevastiku tonnaažist. Sama riigisisese menetluse kohaselt on võimalik teha erandeid kuni kolmeks aastaks: „Tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumise ajal ei ületa prahitud ja tonnaažimaksu kavas osalevate laevade netotonnaaž 80 % kõigi selliste laevade netotonnaažist, mis on prahitud ning mida käitavad nõuetele vastav prahtija ja mistahes muu organisatsioon, mis kuulub samasse kontserni. Prahitud laev on laev, mida kasutatakse prahtimis-, tšarterveo- või mereveolepingu alusel. Käitatav laev on laev, mida omatakse või prahitakse ilma laevapereta. Nimetatud osakaal võib ulatuda 90 %ni, kui kõik prahitud laevad sõidavad ühenduse lipu all või kui neid laevu hallatakse (mehitamise ja tehnilise halduse seisukohast) täielikult ELi/EMP territooriumilt. Pärast süsteemiga ühinemist võib prahtija ületada prahitud laevade netotonnaaži eespool mainitud maksimumprotsenti, kui selle väärtuse ületamine ei kesta kauem kui kolm järjestikust maksustamisperioodi.“

2.1.2.3. Kõrvaltulud

(19) Seoses kauba- ja reisijateveoga on 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades üksikasjalikumalt kirjeldatud, milliseid „abitegevusi“ Malta ametiasutused tavaliselt peavad „laevandustegevuse“ määratluse alla kuuluvaks. Seal on täpsustatud, et üldiselt „kõik nõuetele vastavate laevade käitamise ajal pakutavad tegevused, mis on oluliselt seotud laevakäitamisteenusega ja moodustavad selle tavapärase osa, peaksid vastama tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele“. Eelkõige nimetatakse sellega seoses järgmisi tegevusi: a) seoses reisijate mereveoga (merematkelaevad) kõik hotellindus-, toitlustus-, meelelahutus- ja jaemüügitegevused nõuetele vastava laeva pardal, kui neid teenuseid osutatakse selle laevaga reisijate mereveo elluviimise abitegevustena ning kui neid tarbitakse või kasutatakse selle laeva pardal; b) kontoriruumide kasutamine seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega; c) piletimüügipunktide ja reisiterminalide käitamine seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega; (22) d) ekskursioonide pakkumine ettevõtte käitatava ja nõuetele vastava laeva reisijatele, kelle kajutid jäävad üksnes nende endi kasutusse; e) intress või sarnane tulu, mis on teenitud käibekapitalilt, kui seda intressi/tulu kasutatakse litsentsitud laevandusorganisatsiooni või tema laevandustegevuse rahastamiseks ja/või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva omandamiseks ja hooldamiseks.

(20) Malta sõnul tõlgendatakse põhjenduse 19 punktis a kirjeldatud tegevust ning eelkõige pardal tarbimist ja kasutamist nii, et see hõlmab kogu tulu, mis saadakse kauba ja teenuste müügist reisijatele, kellel on pardal endiselt kajut, tingimusel et laeva peamine tulu on traditsiooniline laevandustulu.

2.1.3. Tonnaažimaksu suurus

(21) Malta võtab iga-aastast kindlasummalist tonnaažimaksu: (23) Tabel 1 Laeva netotonnaaž (netotonnides) Iga-aastane tonnaažimaks 0 2 500 1 000 eurot 2 500 8 000 1 000 eurot pluss 40 senti iga netotonni eest, mis ületab 2 500 netotonni 8 000 10 000 3 200 eurot pluss 19 senti iga netotonni eest, mis ületab 8 000 netotonni 10 000 15 000 3 580 eurot pluss 14 senti iga netotonni eest, mis ületab 10 000 netotonni 15 000 20 000 4 280 eurot pluss 12 senti iga netotonni eest, mis ületab 15 000 netotonni 20 000 30 000 4 880 eurot pluss 9 senti iga netotonni eest, mis ületab 20 000 netotonni 30 000 50 000 5 780 eurot pluss 7 senti iga netotonni eest, mis ületab 30 000 netotonni Üle 50 000 7 180 eurot pluss 5 senti iga netotonni eest, mis ületab 50 000 netotonni

(22) Standardmäära kohandatakse vastavalt laeva vanusele. Standardmäära kohaldatakse üksnes laevadele, mis on 10–15 aastat vanad. Vanematele kui 15aastastele laevadele kohaldatakse lisatasu kuni 50 %. 0–5aastaste laevade puhul vähendatakse määra 30 % ja 5–10aastaste laevade puhul 15 % (24).

(23) Kaubandusliku meresõidu seaduse esimeses lisas on sätestatud: „Minister võib tingimustel, mida ta peab sobivaks, täielikult või osaliselt vabastada mistahes laeva või laevade klassi nende eeskirjade kohaselt makstavatest tasudest.“

2.1.4. Lipuseosenõue

(24) Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõike 2 kohaselt võib muu kui ühenduse lipu all sõitva laeva kuulutada tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks, kui (25): a) litsentsitud laevandusorganisatsioon omab, haldab või käitab vähemalt 60 % oma kogutonnaažist ühenduse lipu all; või b) protsent litsentsitud laevandusorganisatsiooni kogutonnaažist, mis on ühenduse lipu all vahetult pärast seda, kui laevandusorganisatsioon hakkab laeva käitama, pole väiksem kui protsent laevandusorganisatsiooni kogutonnaažist, mis oli ühenduse lipu all võrdluskuupäeval (26) või laeva haldajate puhul üks aasta pärast kuupäeva, mil laeva haldaja tegevust alustas (kui see on võrdluskuupäevast hiljem); või c) abisaajast ettevõtte ühenduse lipu all oleva tonnaaži osakaal pole vähenenud kolme aasta jooksul või lühema ajavahemiku jooksul, mil tonnaažimaksust kasu saaja tegutses.

(25) Kui punktides b või c esitatud tingimused pole täidetud, võib muule kui ühenduse lipu all sõitvale laevale siiski tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldada, kui abisaaja võtab omale kohustuse suurendada või vähemalt säilitada liikmesriikide lipu all olevat tonnaaži, mida selliste lippude all võrdluskuupäeval käitati.

2.1.5. Abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed

(26) Malta maksuõiguse üldised kuritarvitust vältivad sätted, mille kohaselt tuleks jätta kõrvale kavad, mille eesmärk on maksusummasid kunstlikult vähendada, kehtivad ka tonnaažimaksuga maksustamise kava puhul (27).

(27) Tonnaažimaksuga maksustamise kava vahetamist üldise ettevõtte tulumaksusüsteemi vastu ja vastupidi, et maksukoormust optimeerida, takistab asjaolu, et otsus tonnaažimaksuga maksustamise kavast lahkuda on pöördumatu (28).

(28) Iga aasta kohta, mil tonnaažimaksu kohaldatakse, tuleb pidada eraldi raamatupidamisarvestust, kus on selgelt eristatud asjaomase laevandusorganisatsiooni maksed ja laekumised seoses laevandustegevusega ning laekumised seoses muu tegevusega (29).

2.1.6. Laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

(29) Kapitalikasumit, mis tuleneb tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest ja sarnastest tehingutest, ei maksustata (30). Sellel maksuvabastusel pole piiranguid.

2.1.7. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust

(30) Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punktis a on sätestatud, et „tulult ei nõuta ühtegi tulumaksuseaduse kohast lisamaksu, kui see tulu on saadud litsentsitud laevandusorganisatsiooni laevandustegevusest“, tingimusel et laevandusorganisatsioon on kõik asjakohased tasud ja maksud nõuetekohaselt maksnud. Seda maksuvabastust kohaldatakse kogu omandiahelale (31).

(31) Üldise ettevõtte tulumaksusüsteemi puhul reguleeritakse aktsionäride dividendide maksustamist tulumaksuseaduse artikliga 68, milles on sätestatud: „68. (1) (a) Ükski isik, kes pole Malta resident või kes on Malta resident ja kellele makstakse dividendi kasumist, mis on paigutatud muule maksukontole kui lõplikult maksustatud tulu konto, pole kohustatud sellise dividendi olemasolu avalikustama üheski tulumaksuseaduse sätete kohaselt esitatud deklaratsioonis. b) Üheltki isikult ei nõuta selle seaduse kohast lisamaksu tulult, millele on viidatud punktis a. c) Lõplikult maksustatud tulu kontole paigutatud kasumist makstud dividendide eest ei nõuta lisamaksu ja need ei moodusta osa ühegi isiku maksustatavast tulust ning ükski isik ei või taotleda maksuvähendust ega tagasimakset seoses selliselt kasumilt otseselt või kaudselt makstud maksuga ...“

(32) Tulumaksuseaduse artikli 68 mõju on praktikas see, et dividendidena jaotatud kasumile ei kohaldata aktsionäri tasandil lisamakse. Tuleb ka märkida, et dividendide saajatel pole mingit kohustust nende dividendide olemasolu avalikustada.

2.1.8. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

(33) Organisatsioonid, kellel on laevandusorganisatsioonide omakapitalis osalus, ja aktsionärid ei maksa tulumaksu kapitalikasumilt, mis tuleneb nimetatud omakapitali osaluse üleandmisest, kui ettevõte, mille omakapitalis see osalus on, piirdub oma tegevuses laevandustegevusega (32). Seda maksuvabastust kohaldatakse kogu omandiahelale (33).

(34) Tulumaksuseaduses on kehtestatud maks teatavale kapitalikasumile. Need kapitalikasumi liigid on ammendavalt loetletud tulumaksuseaduse artikli 5 lõikes 1 ning hõlmavad peamiselt sellist kasumit, mis tuleneb kinnisasjade, väärtpaberite ja partnerlustega seotud tehingutest. Maksustatav kapitalikasum arvatakse maksumaksjate muu sissetuleku hulka ja ettevõtete puhul kohaldatakse sellele kindlat määra 35 %.

(35) Tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunktis ii on sätestatud maksuvabastus isikutele, kes pole Malta residendid. Täpsemalt vabastatakse maksust mistahes tulu või kasum, mille isik, kes pole Malta resident, on saanud aktsiate või väärtpaberite üleandmisest ettevõttes, mis pole kinnisvaraettevõte, tingimusel et tegelik kasumist tulusaaja pole Malta resident ja teda ei oma ega kontrolli isik või isikud, kelle alaline asukoht on Maltal.

2.1.9. Laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

(36) Kaubandusliku meresõidu seaduses on sätestatud, et lisaks Maltal registreeritud või muu riigi lipu all sõitva laeva või laevade omamise, käitamise ja haldamise ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimise (34) tingimuste täitmisele on organisatsioon laevandusorganisatsioon siis, kui laevanduse peadirektorilt on saadud litsents ja tema põhieesmärk on „suurendada kapitali laenude või garantiide andmisega või väärtpaberite emiteerimisega laevandusorganisatsioonile endale või muudele sama kontserni laevandusorganisatsioonidele“ (35) või „viia merendussektoris ellu selliseid muid tegevusi, mida minister võib ametiasutuse soovituste alusel aeg-ajalt eeskirjadega kehtestada sobivana eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks“ (36).

(37) Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide selliste toimingute rahastamisega, mis on loetletud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta ühtegi tulumaksuseaduse kohast maksu. Vastavalt sellele sättele kohaldatakse seda maksuvabastust üksnes Malta residentidest litsentsitud pankadele, krediidi- või finantsasutustele ning see antakse üksnes sõnaselge taotluse alusel, mis on esitatud pädevatele asutustele.

(38) Laenud ja garantiid, mida finantsasutused annavad laevade omanikele, käitajatele ja haldajatele, võidakse seega seoses asjaomastest tegevustest saadava kasumiga vabastada tulumaksuseaduse kohasest tulumaksust (37).

(39) Malta ametiasutused on kinnitanud, et pärast Malta ühinemist Euroopa Liiduga ei antud ühtegi litsentsi organisatsioonidele, kes ei omanud, käitanud (prahtimislepingu alusel või muul viisil) ega hallanud laeva või laevu, ning et ükski pank, krediidi- ega finantsasutus kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõike 1 tähenduses pole seda eelist kasutanud.

2.1.10. Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

(40) Dokumentide ja tehingute lõivu seadust (38) kohaldatakse vabalt kaubeldavate väärtpaberite, kinnisasjade, oksjonimüükide ja kindlustuspoliisidega seotud tehingutele. Vabalt kaubeldavaid väärtpabereid määratletakse kui „osalust mistahes ettevõtte aktsiakapitalis ja sama ettevõtte dokumente“ (39).

(41) Maksustamiseeskirjades (40) on sätestatud, et ei maksustata i) kaubandusliku meresõidu seaduse kohase tonnaažimaksu alla kuuluva laeva registreerimist; ii) mistahes litsentsitud laevandusorganisatsiooni väärtpaberite või osaluse emiteerimist või jaotamist; iii) mistahes litsentsitud laevandusorganisatsiooni väärtpaberi või osaluse ostmist, üleandmist, loovutamist; iv) tonnaažimaksu alla kuuluva laeva müüki või üleandmist; v) mistahes laevale või laevandusorganisatsioonile seatud või nendega seotud hüpoteegi või muu maksu registrisse kandmist, ülekandmist või lõpetamist; vi) õiguste ja osaluse loovutamist või kohustuste võtmist seoses laevaga.

(42) Dokumentide ja tehingute lõivu seadusega (41) kehtestatakse väärtpaberitega tehtud tehingutele maks kaks eurot tasu summa või väärtuse või vabalt kaubeldava väärtpaberi tegeliku väärtuse iga saja euro eest olenevalt sellest, kumb on suurem.

(43) Maksu ei kohaldata aga tehingutele, mis hõlmavad sellise ettevõtte väärtpabereid, kus enam kui pool lihtaktsiakapitalist, hääleõigustest ja õigustest kasumile kuulub isikutele, kes pole Malta residendid ning keda ei oma ega kontrolli otseselt ega kaudselt isikud, kes on Malta residendid, tingimusel et suurem osa ettevõtte ärihuvidest on väljaspool Maltat (42).

(44) Tasudest on vabastatud ka kontsernisisesed üleandmised, mis toimuvad kontserni restruktureerimise kontekstis (43). Olemas on ka märkimisväärne hulk muid vabastusi, mis on peamiselt suunatud mitmesugustele juriidilistele isikutele, kellel on märkimisväärsed rahvusvahelised huvid, aga mida antakse ka muude asjaolude korral, näiteks ühisinvesteerimisettevõtetele.

3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(45) Algatamisotsuses avaldati kahtlust, kas jaotistes 2.1–2.8 kirjeldatud meetmed sobivad kokku siseturuga ja eelkõige meretranspordile antava riigiabi suunistega (44).

(46) Tonnaažimaksu meetmete suhtes olid komisjonil järgmised kahtlused: a) meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt tuleb piirduda tonnaažimaksu kohaldamisel laevadega, mida kasutatakse meretranspordiks, mis on määratletud kui „kaupade ja isikute merevedu“ (45). Kaubandusliku meresõidu seadus ei tundunud aga seda määratlust kajastavat. Ühtlasi antakse Malta kavaga ministrile õigus kalduda kõrvale kaubandusliku meresõidu seaduses sätestatud üldistest nõuetest. Komisjon oli seisukohal, et tonnaažimaksu ei tohiks kohaldada sellise tulu suhtes, mis on saadud laevadega, mida ei kasutata meretranspordiks. Seda arvestades leidis komisjon, et kalalaevad, pontoonid, praamid, jahid, merematkelaevad ja naftapuurplatvormid tundusid vastavat Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele, aga komisjon kahtles selle põhjendatuses. b) Selgete sätete puudumine hoolde-/abilaevade, puksiiride ja süvenduslaevade kohta pani komisjoni samuti kahtlema, kas on tagatud vastavus meretranspordile antava riigiabi suunistes sätestatud eeskirjadele. c) Laevade müügist tuleneva kapitalikasumi asjus kahtleb komisjon, kas maksust vabastatud tehingud piirdusid laevadega, mida laevandusettevõtted ostsid ja müüsid tonnaažimaksu kohaldamise ajal. d) Komisjon leidis, et kuna abitegevuste vastavust tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele pole selgelt piiratud, võib kaasneda kokkusobimatu abi andmine, eelkõige merematkelaevade pardal müüdavate teatavate kaupade puhul. e) Seoses laevadega, mida kindlasti kasutatakse tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavateks tegevusteks, leidis komisjon, et maksusoodustusi ei tohiks laiendada kõigile turuosalistele, kes on nende laevadega mingil viisil seotud. Tonnaažimaksust ei tohiks kasu saada sellised laevade rendileandjad, kes ise ei tegele meretranspordiga. Ühtlasi oli komisjonil kahtlusi tähtajaliselt prahtijate ja sarnaste ettevõtete tonnaažimaksust kasu saamise kõlblikkuse suhtes, millele polnud kehtestatud mingeid piiranguid. f) Komisjon väljendas kahtlust, kas maksustamistase oli kõigil juhtudel kooskõlas teiste liikmesriikide maksustamistasemega, mille komisjon oli varem heaks kiitnud. g) Komisjon väljendas kahtlust, kas lipuseosenõue ja abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed olid asjakohased. h) Komisjon väljendas kahtlust ka laevandusettevõtete aktsiate dividendide maksustamise suhtes. i) Ühtlasi seadis komisjon kahtluse alla selle, kas laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust sobib kokku siseturuga. j) Komisjon väljendas kahtlust, kas dokumentide ja tehingute lõivu seaduse kohased vabastused seoses laevadega sobivad kokku siseturuga. Tundub, et need vabastused võivad kasu tuua majandustegevuses osalejatele, kes pole tingimata tegelikult laevandusega tegelevad ettevõtted (eelkõige aktsionäridele). k) Komisjon leidis, et laevade müügist ja laevandusettevõtete rahastamisest tuleneva tulu vabastamine tulumaksust pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

4. MALTA TÄHELEPANEKUD JA KOHUSTUSED

4.1. Sissejuhatus

(47) Malta rõhutab, et ta on rakendanud tonnaažimaksu alati eesmärgiga austada ausat konkurentsi ja meretranspordile antava riigiabi suuniseid.

(48) Praktikas on Malta kava alati piirdunud laevadega, mida komisjon peab tonnaažimaksuga maksustamise kõlblikuks (sisuliselt laevadega, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks). Abiteenused, nagu rahastamine ja maaklerlus, pole tonnaažimaksust kasu saanud.

(49) 2015. aasta detsembri lõpus oli Malta lipu all registreeritud laevade brutotonnaaž 66,2 miljonit tonni (üle 3 000 laeva). Malta lipu all sõitev laevastik on Malta merendustegevuse oluline osa ning sel on otsustav tähtsus riigi meretööstuse kui terviku majandusliku elujõulisuse säilitamises, eelkõige arvestades Malta kui väikse saare asukohta liidu äärealal ja mitmekordset mõju, mis sellel on Malta majandusele.

(50) Seda tuleks võrrelda 462 laevaga, millele kohaldati 2015. aasta lõpus Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja mille kogutonnaaž oli 10,4 miljonit brutotonni.

(51) Laevad, mis saavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu, sõidavad Malta lipu all, välja arvatud kaks laeva, mis sõidavad Norra lipu all. Ühtegi kõnealustest laevadest ei prahita laevapereta kolmandatele isikutele ega käitata tähtajalise prahtimise/tšarterveolepingu alusel.

(52) Laevad, mida käitatakse Malta territoriaalvetes ärilisel otstarbel, ei saa Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu. Neid kasutatakse peamiselt sadamatoiminguteks, nagu punkerdus, transpordiks ja turismireisideks ning nende kaudu saab tööd palju Malta meremehi.

(53) Eristada tuleb laevu, mida käitatakse ärilistel eesmärkidel turistide/kauba veoks Malta territoriaalvetes, ja laevu, mida kasutatakse rahvusvaheliseks kaubanduseks. Üksnes viimased vastavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele.

4.2. Tonnaažimaksuga maksustamise kava

4.2.1. Laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

4.2.1.1. Üldised märkused

(54) Kaubandusliku meresõidu seaduse esimese lisa kohaselt tuleb tonnaažimaksu maksta kõigilt Maltal registreeritud laevadelt, sealhulgas kalalaevadelt ja lõbusõidujahtidelt.

(55) Malta rõhutab aga, et igat liiki laevu ei saa pidada „tonnaažimaksu alla kuuluvateks laevadeks“, mis saavad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu. Nii on see näiteks kalalaevade ja lõbusõidujahtide puhul. Ka litsentsitud laevandusorganisatsioonil, kes omab, käitab või haldab selliseid laevu, pole õigust saada kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast seoses kasumiga, mida see litsentsitud laevandusorganisatsioon nende laevadega teenib.

(56) Laevade puhul, mida ei kasutata laevandustegevuseks, näiteks kalalaevad ja lõbusõidujahid, tuleb Maltal maksta nende maksustatavalt tulult tulumaksu lisaks kaubandusliku meresõidu seaduse kohaselt makstavatele registreerimistasudele ja iga-aastastele tonnaažil põhinevatele tasudele. Viimastele tasudele ja maksudele viidatakse Maltal samuti kui „tonnaažimaksule“, kuid ainult laevade puhul, millele Malta on varem viidanud kui „tonnaažimaksu alla kuuluvatele laevadele“, tuleb maksta tulumaksuseaduse kohase tulumaksu asemel üksnes tonnaažimaksuga maksustamise kava kohast tonnaažimaksu.

(57) Maksustamiseeskirjades on sätestatud tulumaksuvabastus üksnes seoses „laevandustegevusest“ saadud tuluga. 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on loetletud hulk laevu, millele ei saa kohaldada tonnaažimaksu koos tavapärasest tulumaksust vabastamisega, sest nende laevadega teenitud tulu ei saa pidada „laevandustegevusest“ saadud tuluks. Eelkõige ei saada sellist kasu seoses kalalaevade, lõbusõidujahtide ja paiksete avamererajatistega, nagu naftapuurplatvormidega, mida ei kasutata meretranspordiks, puksiiridega, mida ei kasutata avamerel, mitteiseliikuvate ujuvkraanadega ning laevadega, mille peamine eesmärk on pakkuda hasartmängu- ja/või kasiinoteenuseid. Ka ujuvplatvormid ja pontoonid ei vasta tavapärasest tulumaksust vabastamise tingimustele. Kõigi nende laevade eest makstakse üksnes registreerimistasu ja nende tonnaažil põhinevat iga-aastast tasu, millele viidatakse kui „tonnaažimaksuga maksustamisele“ või „tonnaažimaksule“, aga mis ei vabasta neid tavapärasest tulumaksust.

(58) Malta väidab, et registreerimistasu ning iga-aastast tasu, mida makstakse kala- ja muude sarnaste laevade eest, millele tonnaažimaksu ei saa kohaldada, ei kutsuta edaspidi enam „tonnaažimaksuks“, et vältida vääritimõistmist.

(59) Vastutava ministri õigus kuulutada kava tingimustele vastavaks laevu, mille tonnaaž on alla 1 000 netotonni, ei tähenda, et laevadele, mida ei kasutata laevandustegevuseks, saaks kohaldada tonnaažimaksu. See õigus ei kõrvalda nõuet, et laeva tuleb kasutada kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks.

(60) Selguse huvides sõnastatakse kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõige 1 ümber järgmiselt: „Minister võib rahanduse eest vastutava ministri nõusolekul ja tingimustel, mida peetakse kooskõlas käesolevate eeskirjadega asjakohaseks, kuulutada tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks mistahes netotonnaažiga laeva, mida kasutatakse laevandustegevuseks.“

(61) Üksnes tabelis 2 nimetatud laevaliigid on Maltal tunnistatud tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele vastavaks (koos tavapärasest tulumaksust vabastamisega). Tabelis 2 on esitatud ka laevastiku koosseis 2015. aastal. Tabel 2 Laevaliik Tonnaažimaksuga maksustatud laevade koguarv (detsember 2015) praam 7 puistlastilaev 113 autolaev 5 tsemendilaev 2 kommertsjaht (46) 29 konteinerilaev 12 segalastilaev 120 reisilaev 24 ro-ro-laev 5 abilaev (47) 3 tanker 155 puksiir 2 KOKKU 477

(62) Malta on kinnitanud, et 100 % laevadest, mis saavad kasu tavapärasest tulumaksust vabastamisest (edaspidi „Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastik“), sõidavad ELi/EMP lipu all või on ELis/EMPs registreeritud (48) ning et ükski laev, mis ei sõida ELi/EMP lipu all, pole alates 2004. aastast tonnaažimaksuga maksustatud laevastikku kuulunud.

(63) Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastiku tonnaaž oli 2015. aasta lõpus umbes 10,4 miljonit brutotonni, mis moodustab alla 20 % Maltal registreeritud laevade tonnaažist.

(64) Malta võttis kohustuse pidada ka edaspidi tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks üksnes laevu, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks ja teatavateks muudeks laevandustegevusteks, mille tonnaažimaksuga maksustamise on komisjon varem teiste liikmesriikide puhul meretranspordi suuniste alusel heaks kiitnud.

(65) Lisaks täpsustab Malta, et kava kohasest tonnaažimaksuga maksustamisest saavad kasu üksnes tegelikult laevandusega tegelevad organisatsioonid, täpsemalt organisatsioonid, mis on võtnud riske ja kohustusi seoses i) sellise laeva käitamisega, mida kasutatakse meretranspordiks, nagu määratletud meretranspordile antava riigiabi suunistes (49) (nt tehnilise haldamise ja mehitamisega seotud kohustused) või ii) meretranspordiga tegelemisega, nagu määratletud meretranspordile antava riigiabi suunistes (sh teatavatel tingimustel laevaperega prahitud laevadega) (50).

4.2.1.2. Tonnaažimaksu kohaldamine praamidele

(66) Praamid, mida ei kasutata „kaupade rahvusvaheliseks veoks“, ei vasta Malta tonnaažimaksusüsteemi tingimustele olenemata sellest, kas need on liikurpraamid või mitte. Praamidele, mis on ette nähtud avamerel navigeerimiseks ja mida selleks tavaliselt kasutatakse ning mida kasutatakse ka rahvusvaheliseks meretranspordiks, võib Malta kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise kava. Seda peetakse vajalikuks lasti puhul, mida pole võimalik tavaliste laevadega transportida.

(67) Energiatööstuses veetakse praamidega komponente, nagu ankrud, torud ja ketid, mida pole võimalik tavaliste laevadega transportida. Praamidega veetakse ka uute puur- ja tootmisplatvormide ning puurmasinate mooduleid. Muude praamidega veetakse seadmeid torujuhtmete paigaldamiseks sügavasse vette või väga suure võimsusega kraanasid ja losspoome. Teisaldatavaid praame kasutatakse ka elektrijaamade varustamiseks söega.

4.2.1.3. Tonnaažimaksu kohaldamine merematkelaevadele

(68) Merematkelaevad (reisilaevad) vastavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Malta rõhutas, et Küpros, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Norra ja Ühendkuningriik peavad merematkelaevu tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavaks, kui neid laevu ei kasutata peamiselt hasartmängu-/kasiinoteenusteks või muuks sarnaseks otstarbeks, mis pole laevandusega seotud.

(69) See sektor on liidu merendusklastrile väga kasulik ja annab paljudele liikmesriikidele suurt lisaväärtust. Sektoris on agressiivne rahvusvaheline konkurents ning seal töötab märkimisväärne arv oskustöölisi ja eksperte.

4.2.1.4. Tonnaažimaksu kohaldamine kommertsjahtidele

(70) Reisijate rahvusvaheliseks veoks kasutatavad kommertsjahid võivad vastata tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele, kui need on Maltal kommertsjahtidena registreeritud. Neid tuleb kasutada kuni 12 reisija äriliseks veoks (51) ning need peavad vastama rangetele ohutus- ja tegevusstandarditele. Jahte, mis on sertifitseeritud kommertsjahtidena, peetakse samaväärseks väikeste reisilaevadega, sest nendega on võimalik seilata rahvusvahelistes vetes. Malta kommertsjahtide eeskirjas (52) on sätestatud tehnilised standardid, millele kommertsjahid peavad vastama, et neid saaks pidada tonnaažimaksu alla kuuluvateks laevadeks. Nimetatud standardid on samaväärsed nendega, mida kohaldatakse kaubalaevade ehitamisele ja käitamisele ning mis on esitatud rahvusvahelistes konventsioonides, nagu SOLASi ja MARPOLi konventsioonid (53). Ülejäänud kõlblikkuskriteeriumid, mida kommertsjahtide suhtes rakendatakse, on samad, mis muude laevaliikide puhul.

(71) Nende kommertsjahtide omanikud sõlmivad halduslepinguid eraldiseisvate jahihaldusettevõtetega. Maksustamiseeskirjade kohaselt võivad nii omanikud kui ka haldajad vastata tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Siiani pole olnud ühtegi juhtumit, kus kaubandusliku meresõidu seaduse kohaselt registreeritud kommertsjahi omanik ja haldaja oleks mõlemad kavast kasu saanud.

(72) Rahvusvahelises kommertsjahtide sektoris on konkurents väga tihe ning liidus/EMPs registreeritud jahtidele pakuvad üha enam konkurentsi kommertsjahtide käitajad, kes on asutatud väljaspool EMPd. Kolmandad riigid pakuvad ettevõtetele maksusoodustusi, et jahte seal registreeritaks.

4.2.1.5. Tonnaažimaksu kohaldamine puksiiridele ja süvenduslaevadele

(73) Kui litsentsitud laevandusorganisatsioon saab tulu puksiiridest, mis on tonnaažimaksu alla kuuluvad laevad, võib organisatsioon osaleda tonnaažimaksuga maksustamise kavas üksnes tuluga, mida ta saab „laevandustegevusest“. Pukseerimisteenused sadamates on tonnaažimaksuga maksustamise kavast välja arvatud. Puksiirid vastavad kava tingimustele üksnes juhul, kui tehakse kindlaks, et suurem osa nende tööajast kulub kaupade rahvusvahelisele veole lähtuvalt meretranspordile antava riigiabi suunistes (54) sätestatud piirmäärast 50 %.

(74) 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on puksiirid, mida avamerel ei kasutata, tonnaažimaksuga maksustamise kavast välja jäetud ja selgitatud, et laevadele, mille kohta sätteid pole, ei saa lihtsalt kohaldada tonnaažimaksu, vaid need peavad vastama maksustamiseeskirjades esitatud nõuetele. Kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjade uues eelnõus märgitakse sõnaselgelt, et puksiiride ja süvenduslaevade vastamiseks tingimustele peavad need olema registreeritud ELi/EMP registris. Kuigi seda polnud selgelt kirja pandud, on viimast nõuet alati täidetud.

(75) Malta kohustus seoses pukseerimis- ja süvendustegevusega võtma meretranspordile antava riigiabi suuniste täpse sõnastuse üle asjaomastesse tekstidesse.

4.2.1.6. Tonnaažimaksu kohaldamine hooldelaevadele

(76) Malta selgitas, et tonnaažimaksuga maksustamise kava on kohaldatud üksnes mõnele hoolde-/abilaevale. Need on olnud mitmeotstarbelised/segalastilaevad (55).

(77) Malta väidab, et abi-/hooldelaevadele kohaldatakse samasugust tegevus- ja õigusraamistikku nagu laevadele, mida kasutatakse meretranspordiks (meretranspordile antava riigiabi suuniste tähenduses), arvestades järgmist: a) tehnilised nõuded, sealhulgas kõik asjakohased rahvusvahelised õigusaktid ja eeskirjad, millega reguleeritakse laeva konstruktsiooni, ohutust ja keskkonnakaitset, ning ka liigitamiseeskirjad; b) mehitamine: neid laevu mehitatakse rahvusvaheliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse ka kaubalaevadele, eelkõige meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsioon) ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöönormide konventsiooni alusel; nende laevade pardal töötavatele meremeestele kehtivad samad väljaõppenõuded ning samad töö- ja elutingimused mis neile, kes töötavad traditsiooniliste kaubalaevade pardal; c) õiguskeskkond: neid laevu käitavatele laevaomanikele kehtivad samad õiguspiirangud seoses turvalisusega, vastutusega õnnetuse või reostuse korral ning konkurentsieeskirjadega.

(78) Hooldelaevadele pakuvad konkurentsi rahvusvahelised konkurendid, kes saavad kasu meeskonna madalamatest palkadest, väiksematest maksudest, väiksemate nõuetega hooldusprogrammidest jne.

(79) Hooldelaevadega panustatakse meretranspordile antava riigiabi suuniste eesmärkide täitmisesse nagu teiste (kauba)laevadegagi. Nendega panustatakse merendusklastri arendamisse ning neil on positiivne mõju tööhõivele ja merendusvaldkonna oskusteabele liidus.

(80) Malta on võtnud kohustuse pidada kava tingimustele vastavaks üksnes laevu, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

(81) Malta märkis, et komisjon on kaabli-, toru-, uurimis- ja kraanalaevad tonnaažimaksuga maksustamiseks juba heaks kiitnud (56).

4.2.2. Tulu, mis vastab tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele

4.2.2.1. Meretranspordi kontekstis osutatavate abiteenuste vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

(82) Terminit „abiteenused“, millele on viidatud „laevandustegevuse“ määratluses maksustamiseeskirjade artikli 85 lõikes 1, on alati tõlgendatud nii, olemas peab olema selge seos kaupade ja reisijate rahvusvahelise veo ning abitegevuse vahel. See, kas konkreetset tegevust käsitatakse abitegevusena, selgitatakse välja igal üksikjuhul eraldi.

(83) Kindlakstegemisel, kas tegevus on abitegevus, võetakse arvesse OECD näidislepingu artikli 8 kommentaare (edaspidi „kommentaarid“), sealhulgas kommentaaride punkti 4.2, milles on sätestatud, et abitegevusest saadud tulu on rahvusvahelise transpordi kontekstis tulu, mis on saadud tegevusest, mis „annab väikse panuse [laevade käitamisse rahvusvahelises liikluses] ning mis on sellise käitamisega nii tihedalt seotud, et seda ei tuleks pidada ettevõtte eraldi äritegevuseks ega tuluallikaks“.

(84) Malta rõhutab, et reisijatevedu sisaldab tavaliselt mitmesuguseid lisateenuseid, mis on pileti hinna sisse arvatud. Need teenused hõlmavad magamisruumide ja toitlustuse pakkumist ning teisi teenuseid, mida reisija samalt reisilt ootab, näiteks pardalemineku ja pardalt lahkumisega seotud teenuseid. Suurte reisilaevade reisijad ootaksid ka kino-, spaa-, juuksuri- ja muid selliseid teenuseid. Selliseid teenuseid ja kohalikke ekskursiooniteenuseid käsitatakse laevandustegevuse abitegevustena, kui asjaomane teenus on turutingimustel sisse ostetud teenus. Malta rõhutas ühtlasi, et õigusnõude kohaselt peavad merematkelaevade poed olema suletud, kui laevad on sadamas.

(85) Piletimüük on merematkelaevade käitajate peamine tuluallikas ning pardal teenitud tulu on oluline lisakomponent reisijateveo jätkusuutlikkuse tagamiseks. Tööstusharu aruannetes antud hinnangute kohaselt tuleneb suurem osa merematkelaevade tulust (60 % või enam) piletimüügist.

(86) 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on tonnaažimaksuga maksustamise kavast konkreetselt välja jäetud „laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda kaupu ja teenuseid, mida tavaliselt pakutakse maismaal (nt ujuvhotell, -supermarket või -restoran)“, ning ujuvkasiinod või lõbusõidulaevade kasiinod. 17 laeval 26 laevast, mis on tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saanud, ei osutata kasiinoteenuseid ega müüda luksuskaupu.

(87) Malta võttis omale kohustuse, mille kohaselt jäetakse uute kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjade jõustumisel selgelt välja mitu tegevust, mis võivad pakkuda konkurentsi maismaaettevõtetele ega vasta seega tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Need tegevused hõlmavad pardal selliste kaupade ja teenuste müümist, mida tavaliselt reisijatele ei pakuta, näiteks autod, kodumasinad või kariloomad, või laevapuhkusi, mille puhul laev seisab sildunult ning meretransporti ei toimu.

(88) Peale selle on Malta võtnud kohustuse kehtestada abitegevusest saadud tulule ülemmäär maksimum 50 % laeva brutotulust. Maksuhaldurid kontrollivad selle nõude järgimist kontsernis iga laeva tasandil.

(89) Abitegevused, millele kohaldatakse ülemmäära ja mis võivad saada kasu tonnaažimaksust, hõlmavad järgmist: „a) reisijate- ja kaubavedu muul viisil kui tonnaažimaksu alla kuuluva laeva pardal, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon, kui i) kliendiga on sõlmitud üksainus leping reisi kohta, mis sisaldab sõitu tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga; ning ii) litsentsitud laevandusorganisatsioon on ostnud või saanud transpordi ülejäänud reisiks tingimustel, mis kehtiks sõltumatute ettevõtjate vahelise tehingu puhul; b) kaubad ja teenused, mida klientidele merereisilaevadel tavaliselt pakutakse, sealhulgas: i) alkohoolsete jookide, parfüümide ja tubaka müük; ii) valuutavahetus isiklikeks kulutusteks; iii) tervise-, ilu-, spaa- ja heaoluteenused; c) haldus- ja kindlustusteenused, mis on otseselt seotud reisijate- või kaubaveoga, sealhulgas ühe veolepingu alusel, mis hõlmab sõitu tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga; d) puhkused, mida müüakse kliendile üheainsa lepingu alusel ja mille korral i) osa puhkusest on sõit tonnaažimaksu alla kuuluva laeva pardal, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon, ning ülejäänud osa toimub maismaal (edaspidi „maismaaosa“); ii) maismaaosa on laevandusorganisatsioon ostnud või saanud turutingimustel; e) litsentsitud laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laeva kauba lastimine ja lossimine ning rajatiste pakkumine litsentsitud laevandusorganisatsiooni poolt üksnes nendeks eesmärkideks; f) laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga veetava kauba konsolideerimine või jaotus vahetult enne või pärast reisi, kui see tegevus pole seotud maismaaveoga; g) laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga veetava kauba ajutine paigutamine sadamasse, kui tegevus pole osa pikaajalisest ladustamisest; h) klientidele konteinerite rentimine või pakkumine kaupade vedamiseks tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon; i) ekskursioonide pakkumine litsentsitud laevandusorganisatsiooni käitatava laeva reisijatele, kelle kajutid jäävad üksnes nende endi kasutusse.“

(90) Ülemmäära kohaldatakse ka järgmistele kõrvaltuludele: a) reklaam ja turustamine, kui need on seotud reklaamipinna müügiga tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade pardal; ning b) kihlveo- või hasartmänguteenused, mida pakutakse tavaliselt merereisilaevade pardal klientidele meelelahutuseks, ning selliste luksuskaupade müük, mida merelaeva reisijatele tavaliselt pakutakse, kui tulu neist tegevustest moodustab vähem kui 25 % tonnaažimaksu alla kuuluva laeva brutotulust.

(91) Abitegevused, mis pole laevapõhised ja millele kohaldatakse praegu Maltal tonnaažimaksu, hõlmavad 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjade kohaselt i) piletimüügipunktide ja reisiterminalide käitamist seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega; ii) intressi või tulu, mis on teenitud käibekapitalilt, kui seda intressi/tulu kasutatakse litsentsitud laevandusorganisatsiooni või tema laevandustegevuse rahastamiseks; iii) ja/või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva omandamist ja hooldamist. Need tegevused saavad ka tulevaste õigusaktide kohaselt tonnaažimaksust kasu nimetuse all „muud abitegevused, mida Euroopa Komisjon peab tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavaks“, kui (nii laevapõhistest kui ka muudest) abitegevustest tulenev brutotulu ei ületa 50 % abi saava ettevõtte tonnaažimaksuga maksustatavast tulust.

(92) Laevanduse ja meresõitjate üldregistri pidaja ülevaatest, mis hõlmas aastaid 2004–2016, selgus, et kõik, kes tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu said, olid abitegevuste puhul järginud brutotuluga seotud 50 % ülemmäära. Arvestades sellise tulu tähtsust, pöörati erilist tähelepanu merematkelaevadele. Tonnaažimaksust kasu saavate ettevõtete laevade kohta ellu viidud kontrollid näitasid, et abitegevustest saadud tulu jäi tunduvalt alla 50 % piiri. Malta on tagantjärele kinnitanud, et kinnipidamist 50 % ülemmäärast on seoses kõrvaltuludega jälgitud alates 2004. aasta maist. Malta rõhutas, et alltöövõtjate kasumile pole kunagi tonnaažimaksu kohaldatud.

4.2.2.2. Tonnaažimaksu kohaldamine üksustele, kes prahivad kava tingimustele vastavaid laevu laevapereta välja

(93) Malta väidab, et võrreldes rendileandjatega, kes laevu kapitalirendi korras välja rendivad, pole laevaomanikud, kes oma laevu laevapereta välja prahivad, laevandustööstusest sõltumatud ja nad vastutavad teataval määral oma laevade eest.

(94) Kui laeva kasutatakse üksnes kava tingimustele vastavateks tegevusteks ja seda käitab laevaomanik, kohaldatakse tonnaažimaksu laevast tulenevale kogutulule. Sellega seoses leiab Malta, et sama põhimõtet tuleks järgida, kui laevaomanik ja käitaja jagavad asjaomast tulu, kui vajalikud tingimused (sealhulgas see, et kumbki osaline maksab tonnaažimaksu) on täidetud. Malta väidab, et liiga range lähenemisviis selles küsimuses võib viia selleni, et laevaomanikud kannavad oma laevad üle väljapoole liitu ja liidu laevandusettevõtete laevade rendimäärad tõusevad.

(95) Ükski laevapereta väljaprahitud laev, mis varem tonnaažimaksuga maksustamise kavas osales, polnud kolmandatele isikutele ilma laevapereta väljaprahitud laev, nagu näitas komisjoni talitustele esitatud ülevaade aastate 2004–2016 kohta.

(96) Laevapereta väljaprahitud laevad moodustavad umbes 10 % laevadest, millele Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatakse. Prahtimised toimusid kontsernisiseselt (57).

(97) Tagamaks, et laevade rendileandjatel, kellel muu äritegevus puudub (sh neil, kes rendivad füüsilistele isikutele väikejahte) (58), pole edaspidi de jure mingit võimalust saada kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast, on Malta võtnud kohustuse kohaldada tonnaažimaksu üksnes järgmistele laevapereta prahtimise tehingutele: a) kontsernisisesed tehingud (59); b) tegelikult laevandusega tegelevate ettevõtete tehingud, mis on tehtud lühiajalise ülevõimsuse tõttu kolmandate isikutega ning mille puhul laeva ei prahita enam kui kolmeks aastaks ning kolmandatele isikutele laevapereta prahitud laevade netotonnaaž on alla 50 % tonnaažimaksuga maksustatava ettevõtte/kontserni kogutonnaažist; termin „lühiajaline ülevõimsus“ puudutab üksnes laevu, mille litsentsitud laevandusorganisatsioon on omandanud oma laevandustegevuse elluviimiseks, ega hõlma laevu, mis on omandatud konkreetselt laevapereta väljaprahtimiseks.

4.2.2.3. Tonnaažimaksu kohaldamine veoteenustele, mida osutatakse muudelt ettevõtetelt laevaperega renditud laevadega (tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine)

(98) Malta on kinnitanud, et alates 2004. aastast pole ükski Malta tonnaažimaksust kasu saaja tegelenud tähtajalise prahtimise või sarnaste tegevustega.

(99) Malta rõhutas aga, et laevanduse olemuse tõttu on laevaomanikel vaja võimalust paindlikuks ja kiireks otsustamiseks, et kohaneda turu muutustega. Malta rõhutas, et meretranspordile antava riigiabi suunistes pole kehtestatud piirangut maksimaalsele tonnaažile, mida organisatsioon võib koos laevaperega sisse prahtida, et tal oleks õigus saada meretranspordile antava riigiabi suunistega lubatud abi.

(100) Tähtajaliselt prahitud laevastikule kohaldatakse Malta õiguse kohast üldist lipuseosenõuet. Lipuseosenõue kehtib tervele tonnaažimaksuga maksustatud laevastikule (60). Kõik tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud laevad, millele on alates 2004. aasta maist Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatud, sõidavad EMP lipu all.

(101) Malta selgitas, et ta nõuaks uutelt osalejatelt, et vähemalt 25 % nende tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust oleks EMP lipu all kooskõlas lähenemisviisiga, mille komisjon Prantsusmaa tonnaažimaksu juhtumi (61) puhul heaks kiitis.

4.2.3. Lipuseosenõude kohaldamine

(102) Alles alates 2010. aastast on maksustamiseeskirjade kohaselt lubatud põhjenduses 27 kirjeldatud tingimustel kohaldada tonnaažimaksu laevadele, mis pole EMPs/ELis registreeritud. Seetõttu sõidab suurem osa Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust (90 %) EMP/ELi lipu all.

(103) Malta on võtnud kohustuse nõuda, et iga uue osaleja käitatavast tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust (62) sõidaks vähemalt 25 % EMP lipu all ning et seda osakaalu säilitataks või suurendataks kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste punktiga 3.1. Selle kohustuse kohaselt ei tohi tonnaažimaksust kasu saajate EMP lipu all sõitva laevastiku keskmine osakaal kolme aasta jooksul väheneda. Erand sellest nõudest tehakse ainult juhul, kui 60 % tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust, (63) mida abi saav ettevõte käitab, sõidab EMP lipu all. Kontroll tehakse iga kord, kui laev tonnaažimaksuga maksustatud laevastikku lisatakse või sealt ära võetakse.

(104) Malta on ühtlasi võtnud kohustuse tagada, et kogu strateegiline ja äriline haldamine toimub EMPs.

(105) Laevadel, mille äriline ja strateegiline haldamine ei toimu EMPs, lubatakse tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda üksnes juhul, kui need sõidavad EMP lipu all, välja arvatud siis, kui tegemist on laevadega, mis on väljaprahitud tingimustel, mille puhul on järgitud teatavaid piiranguid (64).

4.2.4. Tonnaažimaksu määrad

(106) Malta rõhutas, et tema tonnaažimaksuga maksustamise kava tugineb sarnastele põhimõtetele nagu Küprose tonnaažimaksuga maksustamise kava, mille komisjon 2010. aastal heaks kiitis. Malta võtab iga-aastast kindasummalist tonnaažimaksu, mis oleneb laeva tonnaažist.

(107) Maltal makstava tonnaažimaksu määrad erinevad olenevalt laeva netotonnaažist ja vanusest. Tabelis 3 on esitatud Maltal makstava tonnaažimaksu määra võrdlus Küprose ja Poola tonnaažimaksuga maksustamise kavadega, mille komisjon on heaks kiitnud.

(108) Malta rõhutab, et kui võetaks arvesse üksnes laeva tonnaažist olenevat muutust makstavas maksus, (65) oleks Maltal makstav iga-aastane tonnaažimaks hinnanguliselt väga sarnane Küprosel ja Poolas makstava maksuga: Tabel 3 Neto-tonnaaž Malta Küpros Poola 2 500 1 000 830 711 8 000 3 200 2 537 2 046 10 000 3 580 3 158 2 531 15 000 4 280 4 161 3 225 20 000 4 880 5 165 3 918 25 000 5 330 6 169 4 473 30 000 5 780 6 808 4 820 40 000 6 480 8 086 5 513 50 000 7 180 8 816 6 207 60 000 7 680 9 546 6 900

(109) Malta rõhutab ühtlasi, et tabelis 3 esitatud Poola tonnaažimaksu arvutuse puhul eeldatakse, et laevu käitatakse 365 päeva aastas. Poola tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevate laevade puhul, mida ei käitata kogu aasta jooksul, on õigus saada proportsionaalset maksuvähendust. Kui laeva ei kasutata vähemalt kolme kuu jooksul, vähendatakse Küprosel sellise laeva eest makstava tonnaažimaksu summat 25 %.

(110) Malta vähendab tonnaažimaksu standardmäära, kui laev on vähem kui 10-aastane. Samal ajal suurendab Malta makstava tonnaažimaksu summat, kui laev on 15-aastane või vanem. Selle reegli eesmärk on innustada laevade omanikke ja käitajaid registreerima uuemaid (ning seega tõhusamaid ja keskkonnahoidlikumaid) laevu ning mitte soodustada vanemate laevade registreerimist. Kuna üldiselt on uuemad laevad tõenäoliselt ohutumad, turvalisemad, tõhusamad ja keskkonnahoidlikumad kui vanemad laevad, leitakse, et selle reegliga toetatakse meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 2.2 esitatud eesmärki „parandada meretranspordi turvalisust, tõhusust, ohutust ja keskkonnahoidlikkust“. Sellega aidatakse täita ka ELi vastuvõetud eesmärki vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet.

(111) Malta väitis, et tonnaažimaksu määra üldisel arvestamisel tuleks arvesse võtta määra tõusmist, kui laev vananeb. Arvestades maksusumma vähendamist Poolas ja Küprosel seoses laevadega, mida osa ajast ei käitata, on määrad aga võrreldavad isegi Maltal kohaldatava vähendamise korral. Asjakohase võrdluse eesmärgil märkis Malta, et kui laeva käitataks Poolas 75 % ajast, näeks Malta ja Poola võrdlus välja nii, nagu esitatud tabelis 4: Tabel 4 Neto-tonnaaž Poola Malta (0–5aastane laev) Malta (5–10aastane laev) 2 500 533,25 700 850 8 000 1 535 2 240 2 720 10 000 1 898 2 506 3 043 15 000 2 419 2 996 3 638 20 000 2 939 3 416 4 148 25 000 3 355 3 731 4 530 30 000 3 615 4 046 4 913 40 000 4 135 4 536 5 508 50 000 4 655 5 026 6 103 60 000 5 175 5 376 6 528

(112) Seoses ministri õigusega vabastada oma äranägemisel täielikult või osaliselt mistahes laev või laevade klass nende eeskirjade kohaselt makstavatest tasudest tingimustel, mida ta sobivaks peab, selgitas Malta, et seda reeglit kohaldatakse üksnes iga-aastastele ja registreerimistasudele, mida nimetatakse samuti tonnaažimaksudeks, ning üksnes selleks, et tagada paindlikkus humanitaar- ja heategevusolukordadega seotud juhtudel. Seda reeglit pole kunagi kohaldatud.

(113) Seoses vähendustega muus riigis makstava tonnaažimaksu ulatuses selgitas Malta, et asjaomase reegli eesmärk on vältida topeltmaksustamist. Üksus, kelle laeva suhtes kohaldatakse muus riigis tonnaažimaksu, ei peaks maksma Maltal uuesti tonnaažimaksu kogusummat. Malta tonnaažimaksuga topeltmaksustamisest vabastamise süsteem põhineb tavapärasel krediidimeetodil, mida kasutatakse ka tulumaksu kontekstis. Malta viitas komisjoni varasematele selle küsimusega seotud avaldustele, mis on selle lähenemisviisiga kooskõlas (66).

(114) Topeltmaksustamisest vabastamine piirdub tegeliku tonnaažimaksuga, mis kuulub laeva eest tasumisele väljaspool Maltat, või 75 %ga Malta tonnaažimaksust, mis tuleks maksta enne tasaarvestamist, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem. Vabastamist kohaldatakse üksnes tonnaažimaksule, mida sama litsentsitud laevandusorganisatsioon peab maksma sama laeva eest muus liikmesriigis.

4.2.5. Abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed

(115) Malta leiab, et maksustamiseeskirjades sätestatud abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed takistavad kuritarvitamist tõhusalt ja väldivad ülekandumist tegevustele, mis kava tingimustele ei vasta.

(116) Maksustamiseeskirjades on kehtestatud litsentsitud laevandusorganisatsioonidele kohustus pidada eraldi raamatupidamisarvestust, milles on eristatud laevandustegevusest ja muudest tuluallikatest saadud tulu ja kasum. Lisaks on litsentsitud laevandusorganisatsioonid kohustatud koostama finantsaruandeid, mis vastavad rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mille liit on heaks kiitnud, ja esitama need auditeerimiseks sertifitseeritud riiklikule raamatupidajale.

(117) Suutmatus eraldi raamatupidamisarvestust pidada jätab laevandusorganisatsiooni automaatselt ilma võimalusest maksuvabastustest kasu saada.

(118) Litsentsitud laevandusorganisatsioonil on kohustus registreeruda rahanduse eest vastutava ministri juures, kui ta soovib tonnaažimaksusüsteemist kasu saada.

(119) Litsentsitud laevandusorganisatsioon, kes saab kasu tonnaažimaksusüsteemist, peab esitama igal aastal tuludeklaratsiooni, milles on selgelt eristatud tulu, mis vastab ja mis ei vasta tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele. Kui litsentsitud laevandusorganisatsiooni kogu tulu kuulub tonnaažimaksusüsteemi kohaldamisalasse, on nimetatud organisatsioonil võimalus esitada tuludeklaratsiooni asemel deklaratsioon, mille peab esitama pädev isik, kes on litsentsitud laevandusorganisatsioonist sõltumatu, olles kas sertifitseeritud riiklik raamatupidaja ja audiitor või isik, kellel on advokaadi kutsealal tegutsemise luba. Valeandmete esitamise ja nende kohustuste raske eiramise korral on karistused ranged.

(120) Tulumaksuga maksustatavast tegevusest tuleneva kahjumiga ei saa maksmisele kuuluvat tonnaažimaksu tasaarveldada.

(121) Laevandusorganisatsioon ei saa otsustada osaleda või mitte osaleda Malta tonnaažimaksusüsteemis olenevalt sellest, kas tal on maksustatavat kasumit või kahjumit. Kui litsentsitud laevandusorganisatsioon ei otsusta teisiti, kuulub ta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamisalasse. Kui organisatsioon otsustab kavas mitte osaleda, on see otsus pöördumatu (67).

(122) Ükski Malta laevandusorganisatsioon ei või kohaldada osale oma laevadest tonnaažimaksuga maksustamise kava ja osale tulumaksukava (68).

(123) Tulumaksuseaduse artikkel 51 sisaldab laiaulatuslikke kuritarvituste vältimise sätteid, millega ära hoida kunstlikke skeeme, mille eesmärk on saada põhjendamatut maksusoodustust. Kuritarvituste vastase üldise reegli puhul lähtutakse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitusest agressiivse maksuplaneerimise kohta (69). Kuritarvituste vastaseid meetmeid toetavad ranged karistused, mida rikkumiste korral kohaldatakse. Lisaks tasumata maksu tasumisele tuleb seega selliselt tasumata maksult tasuda ka intress, mille määr on 0,54 % kuus (st 6,48 % aastas), ning lisakaristused, mille määr on kuni 1,5 % kuus (st 18 % aastas).

(124) Tulumaksuseaduses kehtestatud reeglid kulude mahaarvamise kohta nõuavad, et kulu ja sellest saadava tulu vahel oleks otsene seos. Tulumaksuseaduse artikli 14 lõike 1 kohaselt saab kulu maha arvata üksnes siis, kui kulu on „täielikult ja eranditult tekkinud tulu teenimisel“. Seega pole võimalik taotleda maksust vabastatud kasumi (sh tonnaažimaksuga maksustatud kasumi) teenimisel tekkinud kulude mahaarvamist muust maksustatavast tulust.

(125) Kõik litsentsitud laevandusorganisatsioonid peavad pidama nõuetekohast ja piisavat arvestust oma tulude ja kulude kohta, et vastavad tulud ja lubatud mahaarvamised oleks võimalik kergesti kindlaks teha.

(126) Malta võttis kohustuse nõuda tonnaažimaksust kasu saajatelt kohustuslike iga-aastaste vastavusdeklaratsioonide esitamist kontrollitavate parameetrite kohta, nagu laevaliik, laevaga elluviidavad tegevused, netotonnaaž, laeva kasutamise päevade arv, lipp, toiminguliigid ja abi ülemmäärast kinnipidamine.

4.3. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide maksustamine

(127) Malta selgitas oma üldise maksusüsteemi toimimist. Selle süsteemi kohaselt ei kaasne dividendidega, mida Malta ettevõtted aktsionäridele maksavad, kohustust dividend deklareerida (70) ja maksu maksta (71). Seda süsteemi kohaldatakse eranditult kõigile sektoritele.

4.4. Laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

(128) Malta viitab asjakohastele Malta õigusaktidele, mille kohaselt peab laev olema tonnaažimaksu alla kuuluv laev, et see maksuvabastusest kasu saaks (72).

(129) Malta selgitab ühtlasi, et varem on maksuvabastusest kasu saadud üksnes laevamüükide ja tehingute puhul, mis on seotud tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadega, mida laevandusettevõtted ostsid ja müüsid tonnaažimaksuga maksustamise ajal. Ühtlasi on otsus tonnaažimaksuga maksustamise kavas mitte osaleda Maltal pöördumatu.

4.5. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

(130) Malta väitis, et tagamaks Euroopa registrite konkurentsivõimelisus ja atraktiivsus võrreldes kolmandate riikide omadega, peaksid laevaomanikud (st aktsionärid) olema võimelised nautima elluviidud laevandustegevuse vilju.

(131) Tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt vabastatakse maksust mistahes tulu või kasum, mille isik, kes pole Malta resident, on saanud aktsiate või väärtpaberite üleandmisest ettevõttes, mis pole kinnisvaraettevõte, tingimusel et tegelik kasumist tulusaaja pole Malta resident ja teda ei oma ega kontrolli isik või isikud, kelle alaline asukoht on Maltal. Lisaks kohaldatakse osaluse maksuvabastust tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti u alapunkti 1 kohaselt, milles on sätestatud, et mistahes tulu või kasum, mida Maltal registreeritud ettevõte saab osalusest mitteresidendist ettevõttes või sellise osaluse ülekandmisest, on maksuvaba.

(132) Malta sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt antakse sellise kapitalikasumi maksustamise õigus kooskõlas OECD näidislepingu artikli 13 lõike 5 sätetega isiku elukohariigile. Maltal on topeltmaksustamise vältimise lepingud kõigi EMP liikmesriikidega.

(133) Alates Malta ühinemisest liiduga on toimunud vaid üks aktsiate ülekandmise tehing, milles osales Malta aktsionär; see tehti 2006. aastal. See tehing oli seotud aktsiate ülekandmisega […]. Asjaomasest maksuvabastusest saadud kasu jäi tunduvalt alla vähese tähtsusega abi piirmäära, (73) hõlmates maksimaalset (teoreetilist) abisummat alla 1 400 euro, arvestades müügihinda, ning seda isegi koos kasuga, mis saadi laevadega tehtavaid tehinguid puudutavast maksuvabastusest. See aktsionär ei saanud asjaomasel perioodil rohkem abi ja pole saanud kasu ka tonnaažimaksust (74).

(134) Kõik aktsiatehingud, mis muidu alates 2004. aastast tehti, oleksid saanud kasu mitteresidentide kapitalikasumi maksust vabastamisest, mis on sätestatud tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunktis ii.

(135) Malta võttis kohustuse tühistada Malta residentide praegune sektoripõhine vabastamine sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes.

4.6. Laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

(136) Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et „intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide toimingute rahastamisega […] või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta üheltki isikult ühtegi selle seaduse [tulumaksuseaduse] kohast maksu […]. Seda vabastust ei anta automaatselt, vaid taotluse alusel. Malta on kinnitanud, et ükski ettevõte pole sellist vabastust kunagi saanud. Malta ametiasutused on kinnitanud, et seda vabastust pole kunagi antud, muu hulgas pärast Malta ühinemist Euroopa Liiduga, ning et „ükski ettevõte pole seda eelist kasutanud“.

(137) Malta on võtnud kohustuse jätta maksustamiseeskirjadest välja artikli 3 lõige 2.

4.7. Maksu puudumine laevadega seotud tehingute korral

(138) Malta väitis, et maksustamiseeskirjade sätted, mille kohaselt ei nõuta teatavate laevadega tehtavate tehingute eest (75) maksu, on informatiivse iseloomuga. Laevandusettevõtted ei saa neist mingit kasu, sest sellistele laevadega tehtavatele tehingutele ei kohaldata dokumentide ja tehingute lõivu seaduse kohaselt maksu, kuna maksu nõutakse üldiselt üksnes vabalt kaubeldavate väärtpaberite, kinnisasjade, oksjonimüükide ja kindlustuspoliisidega seotud tehingutelt.

4.8. Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

(139) Malta selgitas, et nii nagu aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi puhul, polnud maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud maksuvabastusel (76) ajavahemikul alates 2004. aastast märkimisväärset mõju, arvestades tonnaažimaksuga maksustatavate ettevõtete aktsionäride struktuuri ning üldisi vabastusi dokumentide ja tehingute lõivu seaduse alusel.

(140) Dokumentide ja tehingute lõivu seaduse artikli 47 lõike 3 punkti d ja artikli 47 lõike 4 alusel ei kohaldata maksu tehingutele, mis hõlmavad sellise ettevõtte väärtpabereid, kus enam kui pool lihtaktsiakapitalist, hääleõigustest ja õigustest kasumile kuulub isikutele, kes pole Malta residendid ning keda ei oma ega kontrolli otseselt ega kaudselt isikud, kes on Malta residendid, tingimusel et suurem osa ettevõtte ärihuvidest on väljaspool Maltat. Kontsernisisestele üleandmistele, mis toimuvad kontserni restruktureerimise kontekstis ettevõtete vahel, mida kontrollivad enamusosaluse alusel samad aktsionärid, kohaldatakse selle seaduse artikli 42 lõike 1 punkti b kohast vabastust.

(141) Malta on kinnitanud, et alates 2004. aastast on tehtud vaid üks Malta aktsionärile kuuluvaid aktsiaid hõlmav tehing, millele ei kohaldatud põhjenduses 140 mainitud üldist maksuvabastust. Selle tehingu puhul ei ületanud maksusoodustused vähese tähtsusega abi piirmäära, isegi mitte pärast kapitalikasumi maksust vabastamisest kasu saamist (77).

(142) Malta on võtnud kohustuse tühistada maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud vabastus seoses Malta residentidega.

4.9. Kohustuste jõustumine

(143) Malta on võtnud kohustuse tagada, et uued eeskirjad, mis muudavad käesolevas otsuses käsitletud meetmed siseturuga kokkusobivaks, jõustuvad kolme kuu jooksul alates selle otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Alates selle otsuse vastuvõtmisest kohustuste jõustumiseni kohustub Malta jätkama tonnaažimaksuga maksustamise kava ja muude käesoleva otsuse teemaks olevate meetmete haldamist viisil, mis ei too kaasa kokkusobimatu abi maksmist, mis tuleks hiljem abisaajatelt tagasi nõuda.

4.10. Õiguspärased ootused, õiguskindlus, olemasoleva abi staatus

(144) Malta on väitnud, et kava tuleks käsitada olemasoleva abina ning et Maltal ja laevandusorganisatsioonidel on selleks õiguspärane ootus.

(145) Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja sellega kaasnevad meetmed kehtestati 1973. aastal. Sellega seoses esitas Malta 1973. aasta kaubandusliku meresõidu seaduse algse versiooni (78) asjakohased osad, eelkõige artiklid 85 ja 86, milles on määratletud maksust vabastatud laevad ning tulumaksuvaba tulu.

(146) Malta väidab, et neile abimeetmetele kohaldati ühinemiseelset kontrolli. Transpordiga, sealhulgas tonnaažimaksuga, seotud konkurentsiküsimused lisati ühinemisläbirääkimiste käigus sõnaselgelt transporti käsitlevasse peatükki. Malta rõhutab, et komisjon ei pidanud riigi tonnaažimaksuga maksustamise kava tol ajal probleemseks. Malta kinnitas kirjavahetusele viidates, et komisjoni arvates oli kava kohta esitatud teave rahuldav. Malta viitab konkreetselt Malta ELiga ühinemise konverentsi koosolekule, mis toimus 26. oktoobril 2001 ja mille käigus lepiti Malta märkmete kohaselt kokku teha ettepanek ajutiselt sulgeda transporti käsitlevat peatükki puudutavad läbirääkimised. Malta kinnitab, et nagu tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saanud laevandusorganisatsioonid, on ta alati arvanud ja uskunud, et kava oli meretranspordile antava riigiabi suunistega täielikult kooskõlas.

(147) Nagu nõutud ühinemisaktis, (79) edastati asjaomased Malta õigusaktid, kaubandusliku meresõidu seadus ja maksustamiseeskirjad komisjonile enne 31. augustit 2004. Tonnaažimaksuga maksustamise kava edastati komisjonile 19. oktoobri 2000. aasta dokumendis CONF-M 51/00, mida täiendati 18. septembri 2001. aasta dokumendiga CONF-M 65/01.

(148) Asjaomaseid õigusakte ühinemiskuupäeva ja 1. mai 2007 vahel ei muudetud. Riiklikke sätteid muudeti üksnes 2010. aastal, et võtta üle põhimõtted, mis kehtestati komisjoni teatisega, millega nähakse ette suunised laevahaldusettevõtjatele antava riigiabi kohta (edaspidi „laevahaldussuunised“) (80).

(149) Malta meenutas komisjonile, et kui oli lõppemas ühinemislepingu kohane kolmeaastane ajavahemik olemasolevate abimeetmete muutmiseks, ei mainitud tonnaažimaksuga maksustamise kava nende kavade seas, mida oli vaja kohandada, ning seega käsitas ta kava olemasoleva abina. Oma 24. aprilli 2007. aasta kirjas mainis komisjon üksnes kaht abimeedet: Gozo Channel Co Ltd. avaliku teenindamise kohustust ja Sea Malta Co Ltd. avaliku teenindamise kohustust.

5. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

(150) Nagu mainitud põhjenduses 3, saadi märkusi kuuelt huvitatud isikult ja ühelt Saksamaa laevandussektori töötajalt, kes soovis jääda anonüümseks. Need on kokkuvõtvalt esitatud põhjendustes 151–177.

5.1. Laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

(151) Euroopa Ühenduse Reederite Ühing (edaspidi „ECSA“) nõustus komisjoni esialgse hinnanguga, et kalalaevu, naftapuurplatvorme ja mittekaubanduslikke lõbusõidujahte ei tohiks tonnaažimaksuga maksustada.

5.2. Tonnaažimaksu kohaldamine praamidele

(152) Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu rõhutas, et teisaldatavad praamid veavad kaupa, aga puksiir tagab kauba jõudmise sihtkohta. Tegemist on seega ühe toiminguga ja kõik laevad peavad vastama tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele.

5.3. Tonnaažimaksu kohaldamine merematkelaevadele

(153) Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu rõhutas, et merematkelaevade käitamine on samatähenduslik reisijateveoga.

(154) ECSA väitis, et merematkelaevade peamine eesmärk on meretransport, isegi kui neid kasutatakse lõbusõitudeks. Ühtlasi rõhutas ECSA, et merematkelaevade kontroll ja reguleerimine on sama nagu muude suurte merelaevade puhul ning nende laevapere liikmed peavad täitma samu diplomeerimisnõudeid. Neile kohaldatakse ka samu lipu- ja sadamariigi kontrolle ning samu rahvusvahelisi konventsioone nagu kõigile muudele laevadele, mida rahvusvahelisteks reisideks kasutatakse. Merematketööstus on märkimisväärselt kaasa aidanud meretranspordile antava riigiabi suuniste eesmärkide saavutamisele. Selle konkurentsivõimele avaldatakse survet väljastpoolt ELi. Kui Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaline või liikmesriik kohaldab makse (või muid tasusid), mida muudes riikides ei kohaldata, võib see liikmesriik eeldada, et laevu viiakse üle muu riigi lipu alla, kus kogukulud on väiksemad.

5.4. Tonnaažimaksu kohaldamine kommertsjahtidele

(155) Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu, Malta kaubandus-, ettevõtlus- ja tööstuskoda ning Super Yachts Industry Network – Malta rõhutasid, et kommertsjahtide reisijateveoks kasutamise valdkonnas on rahvusvaheline konkurents offshore-rahanduskeskustega suur, et meelitada ligi äriühingute asutajaid ja kommertsjahtide registreerijaid.

5.5. Tonnaažimaksu kohaldamine hooldelaevadele

(156) ECSA rõhutas, et olemas ei peaks olema lõplikku ja täielikku loetelu kava tingimustele vastavate laevaliikide kohta. Ühing väitis, et hoolde- ja transporditegevuse vahel puudub tegelikult erinevus, sest mõlemad on laevandustegevused. ECSA kiitis heaks asjaolu, et komisjon tunnistas mõne hooldelaeva (nt kaablilaevade) kõlblikkust riigiabiks.

5.6. Tulu, mis vastab tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele

5.6.1. Tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist tuleneva kapitalikasumi maksustamine

(157) ECSA väitis, et kasum, mis tuleneb laeva käitaja tavapäraste toimingutega seotud vara ostmisest ja müümisest, tuleks tonnaažimaksu kohaldamisest välja arvata üksnes siis, kui ettevõttel pole muid tegevusi peale laevandusega seotud vara ostmise ja müümise. Sel juhul ei saa pidada ettevõtet ennast laevandusteenuste osutajaks.

(158) ECSA väitis, et laevade müügist tulenev kapitalikasum tuleks tonnaažimaksuga maksustada ka laevade puhul, mis on omandatud enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist, ning et tonnaažimaksuga maksustamise kavad peaksid sisaldama õiglast ja erapooletut üleminekukorda, milles võetakse arvesse enne tonnaažimaksu kohaldamist tekkinud maksunõudeid.

5.6.2. Tonnaažimaksu kohaldamine meretranspordi kontekstis osutatavatele abiteenustele

(159) ECSA sõnul peaksid abitegevused olema laevandusorganisatsiooni osutatava laevandusteenuse tavapärane osa. Ühing väidab, et meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamise eesmärgil pole vaja abitegevusi määratleda, vaid lasta liikmesriikidel neid komisjoni järelevalve all ise üksikasjalikult tõlgendada.

(160) ECSA nõustub komisjoniga, et teenuseid – näiteks laene ja garantiisid –, mida finantsasutused osutavad tonnaažimaksu alla kuuluvatele laevandusettevõtetele, ei tohiks käsitada tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate „abitegevustena“.

(161) Kui ettevõtte ainus tegevusala on tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate laevade käitamine, siis peaks olema tagatud abi sihtotstarbeline kasutamine kogu laevade käitamisest tuleneva kasumi puhul, eeldusel et äritegevus on kooskõlas sektori tavade ja praktikaga.

(162) ECSA märkis, et paljud ettevõtted võtavad oma teenuste eest tasu kõikehõlmaval põhimõttel ning et lai lähenemisviis võimaldaks neil vältida nõuet teha meelevaldseid arvutusi kasumi jaotamiseks. ECSA rõhutas, et laia lähenemisviisi toetab OECD näidisleping.

(163) ECSA väitis, et teenused, mille eest eraldi tasu võetakse, on enamiku reisijateveoteenuste majandusliku osutamise vajalik ja tavaline osa. Ilma nendeta poleks laevandustegevus klientidele atraktiivne ega laevandusettevõtjatele elujõuline, seega peaks neile kohaldama tonnaažimaksu.

(164) Merematke puhul sisaldab transpordipakett mitmesuguseid teenuseid, mida reisi ajal pakutakse ja mille osutamist reisija ootab. ECSA märkis, et need hõlmavad sideteenuseid, baare, valuutavahetust, ekskursioone maismaal, poode, tervise- ja iluteenuseid ning meelelahutust. Mõnel juhul, nagu maismaal toimuvate ekskursioonide puhul, on merematkeettevõte need abiteenused sisse ostnud – kohalikud ettevõtted müüvad neid merematkeettevõttele tavaliselt pakettidena – ja seega peaks neid käsitama kava tingimustele vastavate tegevustena.

(165) ESCA tunnistab põhimõtet, mille kohaselt välditakse ebaausat konkurentsi kohalike maismaal tegutsevate ettevõtetega, ning märgib, et laevade kasutamine peamiselt ujuvsupermarketite või -kasiinodena või sadamas seisvate hotellidena poleks vastuvõetav.

(166) Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu esitas merematke- ja reisipakettide kohta sarnased seisukohad.

5.6.3. Tonnaažimaksu kohaldamine üksustele, kes prahivad kava tingimustele vastavaid laevu laevapereta välja

(167) ECSA väitis, et liikmesriigid peaksid otsustama, kas tuleks kehtestada piiranguid, arvestades näiteks seda, kuidas nende riiklik laevandustööstus ja merendusklaster on korraldatud.

(168) Norra Reederite Ühing selgitas, et laevapereta prahtimine on laevandusettevõtetes tavapärane. Sellele vaatamata prahitakse tavaliselt laevapereta välja üksnes väike protsent laevandusettevõtete kogutonnaažist. On vähe ettevõtteid, millele kuuluvad üksnes laevapereta väljaprahitavad laevad. Kui laevapereta väljaprahtimisest saadav tulu poleks täielikult maksuvaba, ei saaks EMPs asuvad laevaomanikud pakkuda konkurentsivõimelisi prahtimishindu. Ettevõtted, kes teenindavad nafta- ja gaasitööstust ning tegutsevad välismaal, eraldavad tavaliselt laeva omamise ja käitamisega seotud tegevused, et olla käitamisriigis konkurentsivõimelised. Laevapereta väljaprahtimine on tihti ainus võimalus kaitstud välisturgudele siseneda. Kui prahtija on naftaga seotud ettevõte, on tal tihti olemas ettevõttesisene mehitamise ja tehnilise haldamise teenuste korraldamise võimalus, mida ta soovib kasutada. On ka piirkondi, kus laevaperele tehtavate kulutustega ja laevapere kättesaadavusega, laeva remonditeenuste ning muu laeva käitamiseks vajaliku maksumuse ja kiire kättesaadavusega seotud risk on vastuvõetamatu ning seega eelistatakse laevapereta väljaprahtimist.

(169) Norra Reederite Ühing väidab, et kui tonnaažimaksuga maksustatud ettevõtetel lastakse laevu ilma laevapereta välja prahtida, ei too see kaasa laevandustööstusele antava riigiabi summade suurenemist (81). Laevandusega seotud maksuvaba tulu jagatakse lihtsalt laeva omanikust ettevõtte (kes laeva välja prahib) ja laeva käitajast ettevõtte vahel (laeva käitajast ettevõtte maksuvaba tulu vähendatakse laevapereta prahtimise tasu võrra, mis on laeva omanikust ettevõtte maksuvaba tulu).

(170) Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu väitis, et laeva omamist ja käitamist tuleks kohelda tervikuna. Laeva omab ja käitab tihti sama organisatsioon. Muudel juhtudel keskenduvad kummalegi tegevusele eri üksused. Kõigil neil eri üksustel on kulud ja kohustused, sealhulgas jälgimine, et põhitegevust viidaks ellu ohutult ning tõhusalt. Rõhutatakse, et Malta ja rahvusvahelise õiguse kohaselt on laevaomanikul suured kohustused ning suur vastutus, isegi kui laev on laevapereta väljaprahitud. Kui väljaprahitud laeva kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks, peaks seega nii omanik kui ka prahtija tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalema.

5.6.4. Tonnaažimaksu kohaldamine laevade laevaperega rentimisele (tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine)

(171) ECSA rõhutas, et prahtimine pakub otseseid ja kaudseid töövõimalusi paljudele laevandusspetsialistidele kogu Euroopas ning et paindlik lähenemisviis aitab hoida laevandusettevõtete registrijärgsed asukohad ELis.

(172) Komisjoni mõne otsuse asjus, milles nõuti tähtajalistelt prahtijatelt nende laevandustegevuse minimaalset osakaalu, et tonnaažimaksuga maksustamisest kasu saada, leidis ECSA, et seda nõuet tuleks leevendada.

(173) Norra Reederite Ühingu sõnul on enamik laevandusettevõtteid kaubanduslikel põhjustel esindatud mitmes maailma merenduskeskuses ning kui rahvusvahelise laevandusorganisatsiooni strateegia on tähtajaliselt suurendada prahitud laevade osakaalu oma laevastikus, võib ta seda teha olenemata mistahes piirangutest Euroopa tonnaažimaksuga maksustamise kavades. Ta teeb seda lihtsalt tütarettevõtte kaudu, mis ei ole EMP resident.

5.7. Lipuseosenõue

(174) ECSA leidis, et sisuliselt on meretranspordile antava riigiabi suunistes liikmesriikide lippude kasutamise asjus pragmaatilist paindlikkust ning seda ei tohiks vähendada.

5.8. Abi sihtotstarbelise kasutamise nõuded

(175) ECSA leidis, et tonnaažimaksuga maksustamise kavades tuleb esitada kava tingimustele vastavate tegevuste selge määratlus.

(176) Laeva käitaja võib abi sihtotstarbeliseks kasutamiseks eraldada teenuste „sisseostmise“ muudelt ettevõtetelt, aga mitte muu äritegevuse elluviimisest saadud kasumit. Seda reaalturuväärtuse põhimõtet kasutatakse tihti maksuhalduses ja seda tuntakse siirdehindade määramise nõudena. Näiteks: kui laeva käitaja osutab paketi osana maismaateenuseid, nagu maanteevedu või hotellimajutus, tuleks tonnaažimaksuga maksustada teenuste kasumimarginaal, mille võrra reaalturuväärtust on suurendatud. Seega, kui kolmas isik osutab teenuseid turuhindadega, tagatakse abi sihtotstarbeline kasutamine mistahes kasumi puhul, mida käitaja teenib. Kui teenuseid osutatakse aga laeva käitaja kontserni sees, määratakse neile siirdehinnad ning maanteeveost või hotelliteenustest saadud kasumile tonnaažimaksu ei kohaldata – seda kohaldatakse üksnes selliste kontsernisiseste teenuste väljaarvutatud kasumimarginaalile.

5.9. Laevandusettevõtete rahastamisest tuleneva kasumi vabastamine maksust

(177) ECSA nõustus komisjoniga, et teenuseid – näiteks laenud ja garantiid –, mida finantsasutused osutavad tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevatele laevandusettevõtetele, ei tohiks käsitada „tingimustele vastavate“ või „abitegevustena“.

6. MALTA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

(178) Malta usub, et enamikust laekunud esildistest ilmneb selgelt, et meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisega Maltal ollakse üldiselt rahul. Malta märkis, et sidusrühmad ei esitanud vastuväiteid ja toetasid kehtivat korda.

7. ABI HINDAMINE

7.1. Abi olemasolu

(179) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

(180) Et toetusmeedet saaks käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see täitma ühel ajal kõik järgmised tingimused: i) seda rahastab riik oma ressurssidest ja seda saab seostada riigiga; ii) see annab abisaajale valikulise eelise, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist; iii) see moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja iv) võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

(181) Järgnevalt hindab komisjon, kas i) tonnaažimaksuga maksustamise kava, ii) laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust, iii) laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust, iv) laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust, v) laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust, vi) vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest (edaspidi ühiselt „riiklikud meetmed“) vastavad põhjenduses 180 nimetatud tingimustele ning seega kujutavad endast riigiabi.

Riigi ressursid, seostatavus riigiga ja eelis

(182) Komisjon märgib, et riiklikud meetmed hõlmavad vabastamist tavapärastest maksudest ja lõivudest, mida tavaliselt Malta riigile maksta tuleb. Tonnaažimaksuga maksustamise kavaga vähendatakse maksu võrreldes tulumaksuga, mida tulumaksuseaduse kohaselt tavaliselt äriühingu tulult maksta tuleb. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide ja kapitalikasumi, laevade müügi ja üleandmisega seotud kapitalikasumi ning laevandusettevõtete ja tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi ja muu tulu maksust vabastamine hõlmab tulumaksuseadusega seotud vabastusi, mida antakse kaubandusliku meresõidu seaduse ja maksustamiseeskirjade kohaselt. Ka vabastus teatavatest dokumentide ja tehingutega seotud maksudest, mis on sätestatud dokumentide ja tehingute lõivu seaduses, antakse kaubandusliku meresõidu seaduse ja maksustamiseeskirjade kohaselt. Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest kujutab endast samuti vabastust tavapärastest maksudest ja lõivudest, mida tavaliselt Malta riigile maksta tuleb.

(183) Komisjon märgib, et riigi saamata jäänud maksutulu on samaväärne riigivahenditest tehtud maksukulutusega. Kaubandusliku meresõidu seaduse alusel makse või tasusid vähendades või neist vabastusi andes jääb Malta ilma tulust, mis kujutab endast riigi ressursse. Seega vähendatakse makse ning antakse vabastusi maksudest ja tasudest riigi ressurssidest. Need meetmed on kehtestatud riigi õigusaktidega (kaubandusliku meresõidu seadus, mis on parlamendi antud seadus, ja maksustamiseeskirjad, mida Malta peab täiendavaks õigusaktiks, millega rakendatakse kaubandusliku meresõidu seadust). Kuna neid fiskaalmeetmeid võtavad Malta ametiasutused, saab neid riigiga seostada.

(184) Et meede kujutaks endast riigiabi, peab see andma abisaajale rahalise eelise. Komisjon märgib, et riiklikud meetmed hõlmavad vabastust maksudest ja tasudest ning see annab abisaajale eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(185) Komisjon järeldab seega, et: i) tonnaažimaksuga maksustamise kava kohane tonnaažimaks, ii) ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest, iii) laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust, iv) laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust, v) laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust, vi) laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust, vii) vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest on rahastatud riigi ressurssidest, riigiga seostatavad ja annavad abisaajatele eelise.

(186) Järgnevalt hinnatakse iga meetme puhul eraldi muid elemente, mis on vajalikud, et meede kujutaks endast riigiabi, nimelt meetme valikulist iseloomu ning võimalust, et see moonutab konkurentsi ja mõjutab kaubandust.

7.1.1. Tonnaažimaksuga maksustamise kava

Valikuline eelis

(187) Et meede kujutaks endast riigiabi, peab see ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt olema valikuline, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Valikulisuse kriteeriumi tõlgendamise asjus on väljakujunenud kohtupraktika, et meedet võib pidada valikuliseks, kui „selle meetme eesmärk on osaliselt vabastada need ettevõtjad rahalistest kohustustest, mis tulenevad seadusega kehtestatud kohustuslike maksete üldise süsteemi tavapärasest kohaldamisest“ (82). Meedet käsitatakse seega valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest.

(188) Hinnangu andmiseks on Euroopa Kohus esitanud kolmeosalise analüüsimeetodi (83). Esiteks tuleb kindlaks teha võrdlussüsteem. Teiseks tuleks kindlaks teha, kas vaatlusalune meede kujutab endast kõrvalekaldumist nimetatud süsteemist, kuna see teeb vahet ettevõtjatel, kes on süsteemi sisemisi eesmärke arvestades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Kõrvalekaldumise olemasolu hindamine on selle testi põhielement ning võimaldab jõuda järeldusele, kas meede on esmapilgul valikuline. Kui meede ei kaldu kõrvale võrdlussüsteemist, ei ole see valikuline. Kui see aga kaldub kõrvale (ja on seetõttu esmapilgul valikuline), tuleb testi kolmandas järgus teha kindlaks, kas kõrvalekaldumist õigustab selle (võrdlus)süsteemi olemus või üldine ülesehitus (84). Kui esmapilgul valikulisena tunduvat meedet õigustab süsteemi olemus või üldine ülesehitus, ei peeta seda valikuliseks ning see ei kuulu seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse (85).

(189) Tulumaksuseaduse alusel kohaldatakse Maltal ettevõtjatele 35 % maksu (86). Laevandusorganisatsioonid, kes on otsustanud tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest osas, mis puudutab laevandustegevusest saadud tulu, ja maksavad hoopis kindlat summat. Komisjon märgib, et punktis 2.1 kirjeldatud tonnaažimaksuga maksustamise kava või võrreldav kava pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. Tonnaažimaks võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada. Seda kõrvalekaldumist ei õigusta üldise süsteemi olemus, vaid see on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada.

(190) Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et tonnaažimaksuga maksustamise kava annab valikulise majandusliku eelise.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

(191) Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes konkureerivate ettevõtjatega (87). Seetõttu eeldatakse tegelikult kohe, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus on või võib olla konkurents, et tegemist on konkurentsi moonutamisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 107 (88). Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud (89).

(192) Laevandustegevus toimub põhiliselt ülemaailmsel turul. Ühtlasi on nii kabotaažvedude kui ka merendusteenuste turud täielikult liberaliseeritud (90). Teenused, mida osutavad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saavad ettevõtted, on seega avatud konkurentsile liikmesriikides, liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. Seetõttu ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Järeldus

(193) Eespool nimetatut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et tonnaažimaks on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.2. Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest

(194) Kehtivate õigusaktidega ei piirata piisavalt ministri õigust vabastada oma äranägemisel laevu maksustamiseeskirjade kohaste tasude maksmisest, nagu kirjeldatud põhjendustes 23 ja 112. Need pole koostatud piisavalt täpselt, et vähendamisel tuleks piirduda kavandatud mittemajanduslike tegevustega, millel on humanitaarne või heategevuslik eesmärk.

(195) Samad põhimõtted, nagu on esitatud põhjendustes 187 jj valikulise eelise kohta ning põhjenduses 191 jj konkurentsimoonutuste ja kaubanduse mõjutamise kohta, kehtivad ka meetmete puhul, mida võib võtta ministri äranägemisel.

Järeldus

(196) Komisjon järeldab seega, et ministri võimalus vabastada oma äranägemisel maksmisest veel laevu, kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.3. Laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

(197) Tulumaksuseaduse artikli 5 lõike 1 kohaselt maksustatakse kapitalikasum, mis tuleneb põhivara üleandmisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 1 on sätestatud tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist ja üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust.

Valikuline eelis

(198) Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 1 on sätestatud laevade müügist tuleneva kapitalikasumi maksust vabastamine, kuid üldises maksuraamistikus maksustatakse tulumaksuseaduse artikli 5 lõike 1 kohaselt kapitalikasum, mis tuleneb põhivara üleandmisest; maksu suurus on põhimõtteliselt 35 %. Laevandusorganisatsioonid, kes on otsustanud tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest osas, mis puudutab tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist tulenevat kapitalikasumit. Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. Maksuvabastus võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada. Seda kõrvalekaldumist ei õigusta üldise süsteemi olemus, vaid see on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada.

(199) Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on valikuline eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

(200) Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud, nagu kirjeldatud põhjenduses 191 (91).

(201) Nagu kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjenduses 192, toimub laevandustegevus põhiliselt ülemaailmsel turul. Teenused, mida osutavad ettevõtted, kes saavad kasu kapitalikasumi maksuvabastusest, on seega avatud liikmesriikidevahelisele konkurentsile. Seega ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Järeldus

(202) Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.4. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust

Valikuline eelis

(203) Võrdlussüsteemi võiks määratleda dividendide üldise maksustamissüsteemina. Tulumaksuseaduse artiklis 68 on sätestatud, et üheltki isikult ei nõuta dividenditulult maksu, olenemata sellest, kas ta on Malta resident või mitte. Ühtlasi on artiklis 68 sätestatud, et kellelgi pole kohustust dividenditulu tuludeklaratsioonis deklareerida. Malta ametiasutused on kinnitanud, et mistahes aktsionäri saadud dividendide üldine maksumäär on Maltal sisuliselt null. Laevandusorganisatsioonide aktsionäride kohta on maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud, et „tulult ei pea maksma ühtegi tulumaksuseaduse kohast lisamaksu, kui see tulu on saadud litsentsitud laevandusorganisatsiooni laevandustegevusest“, tingimusel et laevandusorganisatsioon on nõuetekohaselt maksnud kõik asjaomased tasud ja maksud. Seega, nii laevandusorganisatsioonide aktsionärid kui ka nende ettevõtete aktsionärid, mis pole laevandusega seotud, ei pea ettevõttelt saadud dividendidelt maksu maksma. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust on seega üldine meede, mis pole valikulise iseloomuga.

Järeldus

(204) Eespool toodud hinnangu põhjal pole dividendide maksust vabastamine valikuline ja seega pole see riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.5. Laevanduse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

Valikuline eelis

(205) Komisjon märgib, et kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1 on esitatud mitmesugused tegevused, (92) mille põhjal saab organisatsiooni laevandusorganisatsioonina käsitada. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsiooni selliste tegevuste rahastamisega, mis on esitatud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta finantsasutustelt ühtegi tulumaksuseaduse kohast maksu.

(206) Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressid ja muu tulu, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide selliste toimingute rahastamisega, mis on sätestatud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, on maksuvabad, kuid üldises maksuraamistikus kohaldatakse intressitulule, mis on saadud finantseerimistegevusest, nagu laenude ja garantiide andmine, tulumaksuseaduse artikli 4 lõike 1 kohaselt kindlat maksumäära 35 %. Seega on finantsasutused vabastatud tulumaksust tulu puhul, mis on saadud laevandusorganisatsioonide üldiselt määratletud tegevuste ja tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisest.

(207) Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole finantsasutustele kättesaadav selliste ettevõtete rahastamise puhul, mis pole litsentsitud laevandusorganisatsioonid. See maksuvabastus on seega esmapilgul valikuline, kuna selle puhul eelistatakse finantsasutusi, kes tegelevad laevandussektori rahastamisega. Maksuvabastus võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada.

(208) Komisjon ei arva, et leidub Malta tulumaksusüsteemi üldisele ülesehitusele omaseid eesmärke, mis kõnealust kõrvalekaldumist õigustaks, vaid leiab, et meede on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada.

(209) Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et maksuvabastus intressidele või muule tulule, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsiooni tegevuse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, on valikuline eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

(210) Finantsteenuseid osutatakse põhiliselt Euroopa turul, kus finantsasutused üksteisega konkureerivad. Teenused, mida osutavad maksuvabastusest kasu saavad finantsasutused, on seega avatud liikmesriikidevahelisele konkurentsile.

(211) Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see meede on mõjutanud (93). Seega ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Järeldus

(212) Eeltoodud põhjustel järeldab komisjon, et laevanduse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.6. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

Valikuline eelis

(213) Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Malta residentide aktsiatega seotud kapitalikasumile kohaldataks tavaliselt tulumaksuseaduse kohaselt tulumaksu määraga 35 % (94). Maksustamiseeskirjad sisaldavad aga laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksuvabastust (95). Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. See maksuvabastus kujutab endast kõrvalekaldumist üldisest maksusüsteemist, sest Malta residendid, kes on saanud tulu või kasumit laevandusettevõttes toimunud ülekandmisest, on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras Malta residentidega, kes on saanud tulu või kasumit muus ettevõttes toimunud ülekandmisest, arvestades maksusüsteemi eesmärki, st mistahes aktsiate või väärtpaberite ülekandmisest saadud tulu või kasumi maksustamist.

(214) Malta ei esitanud ühtegi argumenti selle kohta, kas meedet saaks õigustada maksusüsteemi loogikaga. Komisjon ei leia, et Malta üldise tulumaksusüsteemi olemuses või üldises ülesehituses leiduks eesmärke, mis kõnealust kõrvalekaldumist õigustaks, ning seega järeldab, et laevandusettevõtete aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust Malta residentide kasuks on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses valikuline.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

(215) Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud, nagu kirjeldatud põhjenduses 191.

(216) Laevandusettevõtetes aktsiaid omavaid Malta residente mõjutavad praegusel juhul liikmesriikidevaheline konkurents ja kaubandus. Investeerimisega tegeletakse ülemaailmsel turul. Nagu kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjenduses 192, toimub laevandustegevus põhiliselt ülemaailmsel turul. Seetõttu mõjutab vaatlusalune maksumeede liidu kaubandust ja võib liikmesriikidevahelist konkurentsi moonutada.

Järeldus

(217) Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevandusettevõtete aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.7. Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

Valikulisus

(218) Dokumentide ja tehingute lõivu seadust kohaldatakse muu hulgas vabalt kaubeldavate väärtpaberite üleandmisele (96). Nagu kirjeldatud põhjenduses 41, on maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud maksuvabastused tehingutele, mis puudutavad laevandusorganisatsioonidega seotud vabalt kaubeldavaid väärtpabereid.

(219) Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikkel 5 kujutab endast kõrvalekaldumist üldisest süsteemist, sest üksused, kes teevad laevandusega seotud väärtpaberitehinguid, on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras üksustega, kes teevad neid tehinguid seoses mistahes muu sektoriga.

(220) Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kõigis sektorites kättesaadav. Seega on see maks