LISADE JA PROTOKOLLIDE NIMEKIRI

LISAD

PROTOKOLLID

Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 8536 voolulülitus- ja jaotusseadet, kaasa arvatud komplektid, milles on grupi 90 aparaate ja instrumente, ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriigi 8517 kommutatsiooniseadmed

lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus on kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

poolrümba tagaveerandid massiga 45 kg või rohkem, kuid mitte üle 75 kg („Pistola” tükkide puhul 38 kg või rohkem, kuid mitte üle 68 kg), mille kõhrede luustumusaste on madal (eriti selgroojätkete osas), heleroosa lihaga ja väga õhukese rasvakihiga, mis on värvilt valge või helekollane (1)

poolrümba eesveerandid massiga 45 kg või rohkem, kuid mitte üle 75 kg, mille kõhrede luustumusaste on madal (eriti selgroojätkete osas), heleroosa lihaga ja väga õhukese rasvakihiga, mis on värvilt valge või helekollane (1)

komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid massiga 90 kg või rohkem, kuid mitte üle 150 kg, mille kõhrede luustumusaste on madal (eriti häbemeliiduse ja selgroojätkete osas), heleroosa lihaga ja väga õhukese rasvakihiga, mis on värvilt valge või helekollane (1)

rümbad massiga 180 kg või rohkem, kuid mitte üle 300 kg ja poolrümbad massiga 90 kg või rohkem, kuid mitte üle 150 kg, mille kõhrede luustumusaste on madal (eriti häbemeliiduse ja selgroojätkete osas), heleroosa lihaga ja väga õhukese rasvakihiga, mis on värvilt valge või helekollane (1)

Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse põhjal.

tärklisesisaldusega kuni 28 % massist ja need, mille läbitulek 0,2 mm läbimõõduga aukudega sõelast ei ületa 10 % massist, või need, mille sõelast läbitulnud osa kuivaine tuhasisaldus on vähemalt 1,5 % massist

kahekordsed hübriidid ja need hübriidid, mis on saadud pärast ühekordset liigisisest ristamist (top-cross-hübriidid)

Glarusi ürdijuust (tuntud nimetuse Schabziger all) – juust, mis on valmistatud kooritud piimast ja millele on lisatud peeneks hakitud maitsetaimi

Сопствена берба (Production from own vineyards)

Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП) (guaranteed and controlled appellation of origin)

výber … putňový, completed by the numbers 3–6

DO Madeira, DO Porto

Table wine with GI Estremadura and Ribatejano

DO Porto DO Madeira

aszú … puttonyos, completed by the numbers 3–6

Wine with GI of Aosta region

Wine with GI of the autonomous province of Bolzano

AOC Muscadet, Muscadet –Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet- Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d’Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej/Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass

Brandy Πελλοπονήσου/Brandy of the Peloponnese

The Vale of Glamorgan

Mehedinți, whether or not followed by

Douro, millele võib eelneda Vinho do või Moscatel do

Regional wine of Slopes of Knimida

Regional wine of Thrace - Thrakikos või Regional wine of Thrakis

Regional wine of Slopes of Enos

Regional wine of Slopes of Egialia

Regional wine of Valley of Atalanti

Regional wine of Slopes of Petroto

Regional wine of Slopes of Pendeliko

Regional wine of Slopes of Parnitha

Regional wine of Slopes of Kitherona

Regional wine of Slopes of Vertiskos

Regional wine of Slopes of Ambelos

Retsina of Peania või Retsina of Liopesi, millele võib järgneda Attika

4. Kui lepinguosalised ei ole pärast lõigetes 1 ja 3 sätestatud konsulteerimist jõudnud kokkuleppele, võib see lepinguosaline, kes taotles konsulteerimist või kes võttis lõikes 3 osutatud meetmed, võtta asjakohased meetmed vastavalt stabiliseermis- ja assotsieerimislepingu artiklile 129, et käesolevas lisas sisalduvat lepingut oleks võimalik nõuetekohaselt kohaldada.

3. Kui ühel lepinguosalistest on põhjust kahelda, et:

2. Asjaomased lepinguosaliste ametid keelduvad registreerimast veini kaubamärke, mis sisaldavad viidet geograafilistele tähistele või koosnevad viitest geograafilisele tähisele, mis on kaitstud käesolevas lisas sisalduva lepinguga, kui kõnealune vein ei ole vein, millele traditsiooniline märge reserveeritud on, nagu on esitatud II liites.

1. Asjaomased riiklikud ja kohalikud lepinguosaliste ametid keelduvad registreerimast veini, piiritusjookide või aromatiseeritud veini kaubamärke, mis on identsed või sarnased nende geograafiliste tähistega või sisaldavad viidet nendele või koosnevad viitest geograafilisele tähisele, mis on kaitstud artikliga 4, seoses veini, piiritusjoogi või aromatiseeritud veiniga, millel ei ole nimetatud päritolu ja mis ei vasta selle veini kasutamise eeskirjadele.

5. Traditsioonilise märke kaitset kohaldatakse ainult: keele või keelte ning tähestike suhtes, milles see on esitatud 2. liites, ja mitte tõlkes; ning tootekategoorias, millega seoses seda lepinguosaliste juures kaitstakse, nagu on esitatud 2. liites.

4. Kui 2. liites loetletud traditsioonilised märked on homonüümsed, tagatakse igale märkele kaitse tingimusel, et seda on kasutatud heauskselt ning see ei eksita tarbijaid veini tegeliku päritolu suhtes. Lepinguosalised määravad vastastikku kindlaks otstarbekohased kasutustingimused, mille alusel eristatakse homonüümseid traditsioonilisi tähiseid, arvestades vajadust tagada asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning pidades silmas, et tarbijaid ei eksitataks.

3. Lepinguosalised võtab vastavalt käesolevale jaotisele kõik vajalikud meetmed artiklis 4 nimetatud lepinguosaliste territooriumilt pärineva veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutatavate traditsiooniliste märgete vastastikuseks kaitseks. Selleks näevad lepinguosalised ette asjakohased õiguslikud vahendid, et tagada tõhus kaitse ja vältida traditsiooniliste märgete kasutamist sellise veini kirjeldamiseks, millel ei ole õigust nendele traditsioonilistele märgetele, isegi kui traditsioonilistele märgetele on lisatud selliseid sõnu nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” või muid selletaolisi väljendeid.

10. Alates käesoleva lepingu jõustumisest ei pea lepinguosalised I liites loetletud kaitstud geograafilisi tähiseid lepinguosaliste tavakeeles enam tavapäraseks veini, piiritusjoogi või aromatiseeritud veini üldnimetuseks, nagu see on ette nähtud TRIPS-lepingu artikli 24 lõikega 6.

9. Vastavalt käesolevas lisas sisalduvale lepingule ei ole lepinguosalisel kohustust kaitsta teise lepinguosalise 1. liites loetletud geograafilisi tähiseid või traditsioonilisi märkeid, mis ei ole kaitstud või mille kaitsmine on lõpetatud nende päritoluriigis või mille kasutamisest selles riigis on loobutud.

6. Kui 1. liites loetletud geograafilised tähised on homonüümsed, tagatakse kaitse igale tähisele, tingimusel et seda on kasutatud heauskselt. Lepinguosalised määravad vastastikku kindlaks otstarbekohased kasutustingimused, mille alusel eristatakse homonüümseid geograafilisi tähiseid, arvestades vajadust tagada asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning pidades silmas, et tarbijaid ei eksitataks.

3. Lepinguosalised võtavad vastavalt käesolevas lisas sisalduvale lepingule kõik vajalikud meetmed artikli 4 lõike a ja b teises lõigus nimetatud lepinguosaliste territooriumilt pärineva veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutatavate nimetuste vastastikuseks kaitseks. Selleks kasutab iga lepinguosaline asjakohaseid õiguslikke vahendeid, millele on viidatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni TRIPS-lepingu artiklis 23, et tagada tõhus kaitse ja vältida geograafiliste tähiste kasutamist nende veinide, piiritusjookide ja aromatiseeritud veinide kindlaks määramiseks, mida asjaomased tähised ja kirjeldused ei hõlma.

geograafilised tähised, mis on loetletud 1. liite B osa punktis a veinide puhul, punktis b piiritusjookide puhul ja punktis c aromatiseeritud veinide puhul,

geograafilised tähised, mis on loetletud 1. liite A osa punktis a veinide puhul, punktis b piiritusjookide puhul ja punktis c aromatiseeritud veinide puhul,

„viinamarjasordid” – vitis vinifera liiki kuuluvad taimesordid, ilma et see piiraks lepinguosalise selliste võimalike õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad erinevate viinamarjasortide kasutamist kõnealuse lepinguosalise territooriumil toodetud veinis;

„homonüümne” – erinevatele kohtadele, menetlustele või asjaoludele viitamiseks kasutatav sama geograafiline tähis või sama traditsiooniline märge või nii sarnane termin, et see võib tekitada segaduse;

vein on täielikult toodetud asjaomase lepinguosalise territooriumil viinamarjadest, mille saak on täies mahus koristatud selle lepinguosalise territooriumilt,

(1) Lepinguosalise taotlusel võib pidada konsultatsioone kvootide kohandamiseks, koguste rubriigi ex 2204 29 suhtes kohaldatava kvoodi alt rubriikide ex 2204 10 ja ex 2204 21 suhtes kohaldatava kvoodi alla viimise teel.

Käesolevas lisas sisalduvas lepingus sätestatud soodustuste kohase veiniimpordi korral on vaja esitada komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 883/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas (2) , vastav sertifikaat ja saatedokument, mis kinnitab, et kõnealune vein vastab protokolli nr 2 artikli 2 lõikele 1. Sertifikaadi ja saatedokumendi peab välja andma vastastikuselt tunnustatud ametiasutus, mis esineb ühiselt koostatud nimekirjades.

pärinevad Euroopa Ühendusest ja on toodetud eeskirjade kohaselt, mis reguleerivad veinivalmistustavasid ja -menetlusi, millele on viidatud nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (1) (muudetud) V jaotises ja komisjoni 24. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1622/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta (2) (muudetud);

ROTOKOLL NR 3

Mõiste „päritolustaatusega tooted” Määratluse ja käesoleva lepingu kohaldamisel rakendatavate ühenduse ja Serbia vahelise halduskoostöö viiside kohta

SISUKORD

I JAOTIS ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Mõisted

II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2 Üldnõuded

Artikkel 3 Kumulatsioon ühenduses

Artikkel 4 Kumulatsioon Serbias

Artikkel 5 Täielikult teatavast riigist pärinevad tooted

Artikkel 6 Piisava töö või töötluse läbinud tooted

Artikkel 7 Ebapiisav töö või töötlus

Artikkel 8 Kvalifikatsiooniühik

Artikkel 9 Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Artikkel 10 Komplektid

Artikkel 11 Kõrvalised tegurid

III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12 Territoriaalsuse põhimõte

Artikkel 13 Otsevedu

Artikkel 14 Näitused

IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 15 Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 16 Üldnõuded

Artikkel 17 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

Artikkel 18 Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1

Artikkel 19 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

Artikkel 20 Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel

Artikkel 21 Arvestuslik eraldamine

Artikkel 22 Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

Artikkel 23 Heakskiidetud eksportija

Artikkel 24 Päritolutõendi kehtivus

Artikkel 25 Päritolutõendi esitamine

Artikkel 26 Importimine osasaadetistena

Artikkel 27 Päritolutõendist vabastamine

Artikkel 28 Tõendavad dokumendid

Artikkel 29 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

Artikkel 30 Lahknevused ja vormistusvead

Artikkel 31 Eurodes väljendatud summad

VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 32 Vastastikune abi

Artikkel 33 Päritolutõendi õigsuse kontroll

Artikkel 34 Vaidluste lahendamine

Artikkel 35 Sanktsioonid

Artikkel 36 Vabatsoonid

VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA

Artikkel 37 Käesoleva protokolli kohaldamine

Artikkel 38 Eritingimused

VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED

Artikkel 39 Käesoleva protokolli muudatused

LISADE LOETELU

I lisa: Sissejuhatavad märkused II lisa loetelu kohta

II lisa: Loetelu päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse

III lisa: Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised

IV lisa: Arvedeklaratsiooni tekst

V lisa: Artiklites 3 ja 4 osutatud kumulatsiooni menetlusest väljaarvatud tooted

ÜHISDEKLARATSIOONID

Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta

Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „valmistamine”– igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;

b) „materjal”– koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) „toode”– valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d) „kaup”– nii materjalid kui ka tooted;

e) „tolliväärtus”– kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

f) „tehasehind”– hind, mida makstakse ühenduses või Serbias asuvas tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) „materjalide väärtus”– kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või Serbias;

h) „päritolustaatusega materjalide väärtus”– selliste materjalide väärtus punkti g kohaselt, mida kohaldatakse mutatis mutandis;

i) „lisandväärtus”– toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või Serbias;

j) „grupid” ja „rubriigid”– grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas protokollis edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”;

k) „klassifitseerimine”– osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud rubriiki;

l) „kaubasaadetis”– tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

m) „territooriumid”– hõlmab ka territoriaalvesi.

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldnõuded

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid ühendusest pärinevateks toodeteks:

a) täielikult ühenduses saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses;

b) ühenduses saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult ühenduses saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud ühenduses piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses.

2. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Serbiast pärinevateks toodeteks:

a) täielikult Serbias saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses;

b) Serbias saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult Serbias saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud Serbias piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses.

Artikkel 3

Kumulatsioon ühenduses

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooteid ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Serbiast, ühendusest või mis tahes Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis (1) osalevast riigist pärit materjale või Türgist pärit materjale, mille suhtes kohaldatakse EÜ-Türgi assotsieerimisnõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust 1/95 (2), tingimusel et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Kui ühenduses tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate ühenduses valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3. Lõikes 1 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi ühenduses tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud riikide või territooriumide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel ning

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Serbias sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Ühendus esitab Euroopa Komisjoni kaudu Serbiale üksikasjalikud andmed lepingute kohta ja vastavad päritolureeglid, mida kohaldatakse teiste lõikes 1 osutatud riikide või territooriumidega.

Käesolevas artiklis sätestatud kumuleerumist ei kohaldata V lisas loetletud toodetele.

Artikkel 4

Kumulatsioon Serbias

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooteid Serbiast pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud ühendusest, Serbiast või mis tahes Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis (1) osalevast riigist pärit materjale või Türgist pärit materjale, mille suhtes kohaldatakse EÜ-Türgi assotsieerimisnõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust 1/95 (2), tingimusel et Serbias tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Kui Serbias tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode Serbiast pärinevaks ainult juhul, kui selle lisandväärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate Serbias valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3. Lõikes 1 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi Serbias tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud riikide või territooriumide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel ja

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Serbias sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Serbia esitab Euroopa Komisjoni kaudu ühendusele üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse teiste lõikes 1 osutatud riikide või territooriumidega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäeva ja vastavad päritolureeglid.

Käesolevas artiklis sätestatud kumuleerumist ei kohaldata V lisas loetletud toodetele.

Artikkel 5

Täielikult teatavast riigist pärinevad tooted

1. Täielikult ühenduses või Serbias saadud või toodetud toodeteks loetakse järgmiseid:

a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted;

e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

f) merekalapüügisaadused ja muud väljaspool ühenduse ja Serbia territoriaalvett nende laevade püütud saadused;

g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid „nende laevad” ja „nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:

a) mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes ühenduse liikmesriigis või Serbias;

b) mis sõidavad mõne ühenduse liikmesriigi või Serbia lipu all;

c) millest vähemalt 50 % kuulub ühenduse liikmesriikide või Serbia kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub ühes neist riikidest ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on ühenduse liikmesriikide või Serbia kodanikud ja mille kapitalist kuulub täis- või osaühingu puhul vähemalt pool eespool nimetatud riikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele;

d) mille kapten ja juhtkonnaliikmed on ühenduse liikmesriikide või Serbia kodanikud ning

e) mille laevaperest vähemalt 75 % on ühenduse liikmesriikide või Serbia kodanikud.

Artikkel 6

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud.

Nendes tingimustes on märgitud kõikide käesolevas lepingus nimetatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Sellest tulenevalt, kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loetelus ettenähtud tingimuste täitmisega, kasutatakse teise toote valmistamisel, ei kohaldata selle puhul teise toote suhtes kehtivaid tingimusi ega arvestata selle toote valmistamiseks kasutatud materjale teises tootes kui päritolustaatuseta materjale.

2. Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida loendis ettenähtud tingimuste kohaselt ei tohi kasutada toote valmistamiseks, siiski kasutada, kui:

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast;

b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui artikli 7 sätetest ei tulene teisiti.

Artikkel 7

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 6 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeksjagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili triikimine ja pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru toonimine ja tükkipressimine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

m) ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes muu ainega;

n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine;

o) kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos;

p) loomade tapmine.

2. Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki ühenduses või Serbias selle tootega läbi viidud toiminguid koos.

Artikkel 8

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse põhiüksuseks harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi liigitamisel.

Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, liigitatakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on liigitatud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 9

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitletakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 10

Komplektid

Komplektid, nagu on määratletud harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga, on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11

Kõrvalised tegurid

Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

a) elektrienergia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12

Territoriaalsuse põhimõte

1. Kui artiklites 3 ja 4 ning käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises kehtestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema ühenduses või Serbias pidevalt täidetud.

2. Kui artiklites 3 ja 4 ei ole sätestatud teisiti, tuleb juhul, kui ühendusest või Serbiast mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad tagasi saadetakse, käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tollile ei saa tõendada, et:

a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi ning

b) need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.

3. Ühendusest või Serbiast eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool ühendust või Serbiat toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui:

a) kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud ühenduses või Serbias või nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikumad ning

b) tollile suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et: i) reimporditud kaup on saadud eksporditud kaubaga tehtud töö või töötlemise teel ning ii) käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Serbiat tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool ühendust või Serbiat toimuva töö või töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Serbiat tekkinud kogu lisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus” kõiki väljaspool ühendust ja Serbiat tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirväärtusi.

7. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

8. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool ühendust või Serbiat toimub välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt.

Artikkel 13

Otsevedu

1. Käesolevas lepingus ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse ühenduse ja Serbia vahel või muude artiklites 3 ja 4 nimetatud riikide või territooriumide kaudu. Ühe kaubasaadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla ega läbi muid toiminguid peale maha- või uuesti pealelaadimise või kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

Päritolustaatusega tooteid võib torutranspordi kaudu vedada läbi muude territooriumide peale ühenduse ja Serbia.

2. Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades selleks järgmised dokumendid:

a) üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi, või

b) transiidiriigi tolli tõendi: i) milles on täpne toodete kirjeldus, ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid ning iii) mis näitab, millistel tingimustel viibisid tooted transiidiriigis, või

c) nende puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 14

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki või territooriumile peale artiklites 3 ja 4 osutatud riikide, ning mis pärast näitust on müüdud ühendusse või Serbiasse importimiseks, kohaldatakse impordil käesoleva lepingu sätteid, kui tollile on piisavalt tõendatud, et:

a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühendusest või Serbiast näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses või Serbias asuvale isikule;

c) tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti ning

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva riigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide ja muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 15

Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

1. Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida kasutatakse ühendusest, Serbiast või mõnest teisest artiklites 3 ja 4 nimetatud riigist või territooriumilt pärinevate toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotise sätetele, ei kohaldata ühenduses ega Serbias mitte mingisugust tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist.

2. Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida ühendus või Serbia kohaldavad valmistamiseks kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on ette nähtud kodumaiseks kasutamiseks.

3. Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolli nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tollimaksu tagasimaksu ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4. Lõigete 1–3 sätteid kohaldatakse ka artikli 8 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 9 nimetatud tarvikute, varuosade ja tööriistade ning artiklis 10 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta.

5. Lõigete 1, 2, 3 ja 4 sätteid kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut. Need sätted ei välista käesoleva lepingu alusel eksporditavate põllumajandustoodete suhtes eksporditoetuste süsteemi kohaldamist.

V JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 16

Üldnõuded

1. Ühendusest pärinevate toodete importimisel Serbiasse ja Serbiast pärinevate toodete importimisel ühendusse kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid, kui esitatakse kas:

a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud III lisas, või

b) artikli 22 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, edaspidi „arvedeklaratsioon”, mille eksportija esitab kaubaarves, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida; arvedeklaratsiooni tekst on esitatud IV lisas.

2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1, saavad käesolevas protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 27 ettenähtud juhtudel soodustusi käesoleva lepingu alusel ilma eespool nimetatud dokumente esitamata.

Artikkel 17

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1. Ekspordiriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja taotluse vormi, mille näidised on esitatud III lisas. Need vormid täidetakse ühes nendest keeltest, milles on koostatud käesolev leping, ning kooskõlas eksportiva riigi seadustega. Kui need on täidetud käsitsi, peavad need olema täidetud tindiga ja trükitähtedes. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3. Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4. Ühenduse liikmesriigi või Serbia toll annab välja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest, Serbiast või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist või territooriumilt, kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele.

5. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljastanud tolliasutused võtavad vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tolliasutusel õigus nõuda ükskõik milliseid tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Ta teeb ka kindlaks, et lõikes 2 osutatud vormid on nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

6. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.

7. Toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 18

Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1

1. Olenemata artikli 17 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:

a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu või

b) tollile on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.

2. Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima liikumissertifikaadi EUR.1 aluseks olevate toodete eksportimise koha ja kuupäeva ning esitama taotluse põhjused.

3. Toll võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagantjärele alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.

4. Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine ingliskeelne kanne: „ISSUED RETROSPECTIVELY”

5. Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse „Märkused”.

Artikkel 19

Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tollilt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2. Sel viisil välja antud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge: ”DUPLICATE”.

3. Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse „Märkused”.

4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, kehtib sellest kuupäevast.

Artikkel 20

Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel

Kui päritolustaatusega tooted suunatakse ühenduse või Serbia tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, kui kõik tooted või osa neist saadetakse mujale ühendusse või Serbiasse. Liikumissertifikaadi EUR.1 (liikumissertifikaatide) asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse.

Artikkel 21

Arvestuslik eraldamine

1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide eraldi varudest tekivad märkimisväärsed kulutused või materiaalsed raskused, võivad tolliasutused asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel kiita heaks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodi, mida kasutatakse varude korraldamiseks.

2. See meetod peab tagama, et saadud toodete, mida võib käsitada päritolustaatusega toodetena, arv peab vastama võrdlusperioodil kaubavarude füüsilisel eraldamisel saadud arvule.

3. Tolliasutused võivad anda sellise loa vastavalt kohaseks peetud tingimustele.

4. Selle meetodi kasutamine registreeritakse ja seda rakendatakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud.

5. Sellise hõlbustamise soodustatud isik võib välja anda või taotleda vastavalt asjaoludele päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada pärinevate toodetena. Tolli taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

6. Toll kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta igal ajal, kui hõlbustamist kasutav isik kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust.

Artikkel 22

Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

1. Artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud kaubaarve deklaratsiooni võib koostada:

a) artiklis 23 määratletud heakskiidetud eksportija või

b) iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Arvedeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest, Serbiast või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist võiterritooriumilt, ja kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele.

3. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või välja trükkides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.

5. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 23 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva riigi tollile kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga arvedeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

6. Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega seotud toodete importimist.

Artikkel 23

Heakskiidetud eksportija

1. Ekspordiriigi toll võib anda igale eksportijale (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes tegeleb pidevalt käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade veoga, loa täita ise arvedeklaratsioone, olenemata kõnealuste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

4. Toll kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab.

5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti.

Artikkel 24

Päritolutõendi kehtivus

1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportivas riigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tollile.

2. Päritolutõendeid, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 25

Päritolutõendi esitamine

Päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile selles riigis kohaldatavas korras. Nimetatud toll võib nõuda päritolutõendi tõlget ja võib samuti nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele.

Artikkel 26

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja importiva riigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetistena, esitatakse tollile selle toote kohta üksainus päritolutõend esimese kaubasaadetise importimisel.

Artikkel 27

Päritolutõendist vabastamine

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2. Importi, mis on juhutine ja hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3. Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 28

Tõendavad dokumendid

Artikli 17 lõikes 3 ja artikli 22 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada ühendusest, Serbiast või mõnest muust artiklis 3 või 4 osutatud riigist või territooriumilt pärinevateks toodeteks ja et need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised:

a) otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud kõnealuste kaupade saamiseks, ja mis sisalduvad tema raamatupidamisdokumentides või asutusesiseses auditeeritud raamatupidamises;

b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud ühenduses või Serbias, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt;

c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse ühenduses või Serbias ja mis on välja antud või koostatud ühenduses või Serbias, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt;

d) kaupade liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ning mis on välja antud või koostatud ühenduses või Serbias käesoleva protokolli kohaselt või mõnes muus artiklis 3 või 4 nimetatud riigis või territooriumil käesolevas protokollis esitatud reeglitega identsete päritolureeglite kohaselt;

e) piisavad tõendid artikli 12 kohaselt väljaspool ühendust või Serbiat toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud.

Artikkel 29

Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 17 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

2. Arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 22 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

3. Ekspordiriigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 17 lõikes 2 kirjeldatud taotlust vähemalt kolm aastat.

4. Impordiriigi toll säilitab neile esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat.

Artikkel 30

Lahknevused ja vormistusvead

1. Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 31

Eurodes väljendatud summad

1. Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 22 lõike 1 punkti b ja artikli 27 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad ühenduse liikmesriikide, Serbia ning artiklites 3 ja 4 nimetatud teiste riikide või territooriumide omavääringus.

2. Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 22 lõike 1 punkti b või artikli 27 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, kooskõlas asjaomase riigi poolt fikseeritud summadega.

3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5. Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee vaatab ühenduse või Serbia taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 32

Vastastikune abi

1. Ühenduse liikmesriikide ja Serbia tolliasutused annavad üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide ja arvedeklaratsioonide kontrollimise eest.

2. Selleks et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, abistavad ühendus ja Serbia teineteist oma vastavate tolliasutuste kaudu, kontrollides kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 või kaubaarve deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.

Artikkel 33

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1. Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva riigi tollil tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises.

2. Lõike 1 rakendamisel tagastab impordiriigi toll ekspordiriigi tollile liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral järelkontrolli põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks.

3. Kontrolli viib läbi ekspordiriigi toll. Selleks on tal õigus nõuda ükskõik milliseid tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4. Kui impordiriigi toll otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad ning kas asjaomaseid tooteid võib pidada ühendusest, Serbiast või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist või territooriumilt pärinevateks toodeteks ja kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrolli taotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

Artikkel 34

Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklis 33 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimus, esitatakse need lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele.

Importija ja impordiriigi tolli vahelised vaidlused lahendatakse alati kõnealuse riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 35

Sanktsioonid

Sanktsioon määratakse igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.

Artikkel 36

Vabatsoonid

1. Ühendus ja Serbia võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida veo ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ning et nendega ei tehta muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2. Kui ühendusest või Serbiast pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõikes 1 sisalduvatest sätetest eksportija taotlusel välja uue EUR.1 sertifikaadi, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolliga.

VII JAOTIS

CEUTA JA MELILLA

Artikkel 37

Käesoleva protokolli kohaldamine

1. Artiklis 2 kasutatav mõiste „ühendus” ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2. Ceutasse või ¬Melillasse imporditavate Serbiast pärit toodete suhtes kohaldatakse sama tolliprotseduuri, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Serbia kohaldab Ceutast ja Melillast pärinevate käesoleva lepinguga hõlmatud toodete importimisel sama tolliprotseduuri kui toodete suhtes, mida imporditakse ühendusest ja mis pärinevad ühendusest.

3. Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid käsitleva lõike 2 kohaldamisel kohaldatakse käesolevat protokolli vastavalt artiklis 38 sätestatud eritingimustele mutatis mutandis.

Artikkel 38

Eritingimused

1. Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 13 sätete kohaselt, loetakse:

1.1. Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks: a) täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid; b) Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses või ii) nimetatud tooted pärinevad Serbiast või ühendusest, tingimusel, et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum

1.2. Serbiast pärinevateks toodeteks: a) täielikult Serbias saadud või toodetud tooted; b) Serbias saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses või ii) nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või ühendusest, tingimusel, et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum.

2. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab „Serbia” ja „Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või arvedeklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või arvedeklaratsiooni nende päritolustaatus.

4. Hispaania toll vastutab käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 39

Käesoleva protokolli muudatused

Stabiliseerimis-ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

(1) Vastavalt üldasjade nõukogu 1997. aasta aprilli otsusele ja komisjoni 1999. aasta mai teatisele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi loomise kohta Lääne-Balkani riikidega.

(2) EÜ-Türgi assotsieerimisnõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust 1/95 kohaldatakse toodete suhtes, välja arvatud põllumajandustooted nagu need on määratletud Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingus ning söe- ja terasetooted nagu need on määratletud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingus, mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete kaubavahetust.

PROTOKOLLI nr 3 I LISA SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA Märkus 1: Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitleda piisava töö või töötluse läbinuna protokolli nr 3 artikli 6 tähenduses. Märkus 2: 2.1. Loetelu kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on kolmandas või neljandas veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. 2.2. Kui 1. veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on 2. veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse 3. või 4. veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse 1. veergu koondatud rubriiki. 2.3. Kui loetelus on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel. 2.4. Kui kahe esimese veeru kande suhtes on mõni reegel nii 3. kui ka 4. veerus, võib eksportija valida, kas ta kohaldab 3. või 4. veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada kolmandas veerus sätestatud reeglit. Märkus 3: 3.1. Protokolli nr 3 artikli 6 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus lepinguosalise tehases. Näide: Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei või ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast „muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest”. Kui see eelvormitud teras on ühenduses sepistatud päritolustaatuseta valuplokist, on see teras juba omandanud päritolustaatuse loendi rubriiki ex 7224 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib sepist käsitada päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus ühenduse tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse. 3.2. Loetelu reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte. 3.3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest”, tähendab see, et kasutada võib kõigi rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriigi … materjalidest” või „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest materjalidest tootega samast rubriigist” tähendab siiski seda, et kasutada võib tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, välja arvatud materjalid, mille kirjeldus on sama mis loendi 2. veerus esitatud tootekirjelduses. 3.4. Kui loetelu reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. Näide: Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiude ja muu hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat. 3.5. Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkust 6.2 tekstiilide kohta.) Näide: Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis välistab teravilja ja teraviljasaaduste kasutamise, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast. Seda reeglit ei kohaldata siiski kaupade suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest. Näide: Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui lausriiet lõngast tavaliselt valmistada ei saa. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis, see tähendab kiudaine etapis. 3.6. Kui loetelu reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära. Märkus 4: 4.1. Loetelus kasutatud termin „looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. Termin osutab ketruseelses etapis olevatele kiududele, sealhulgas jäätmetele, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab see kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid. 4.2. Termin „looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101-5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201-5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301-5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid. 4.3. Loetelus kasutatud terminitega „tekstiilimass”, „keemilised materjalid” ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks. 4.4. Loetelus kasutatud termin „keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. Märkus 5: 5.1. Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata loendi kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkusi 5.3 ja 5.4.) 5.2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist. Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: — siid, — vill, — loomakarv, — loomavill, — hobusejõhv, — puuvill, — paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, — lina, — kanep, — džuut ja muud niintekstiilkiud, — sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, — kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, — sünteesfilamentkiud, — tehisfilamentkiud, — elektrit juhtivad filamentkiud, — polüpropüleenstaapelkiud, — polüesterstaapelkiud, — polüamiidstaapelkiud, — polüakrüülnitriilstaapelkiud, — polüimiidstaapelkiud, — polütetrafluoroetüleenstaapelkiud, — polüfenüleensulfiidstaapelkiud, — polüvinüülkloriidstaapelkiud, — muud sünteesstaapelkiud, — viskoosstaapelkiud, — muud tehisstaapelkiud, — mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, — mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist, — rubriiki 5605 kuuluvad kaubad (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, — muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted. Näide: Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada tingimusel, et selle kogumass ei ületa 10 % lõnga massist. Näide: Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), või villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist. Näide: Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode. Näide: Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kaht eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode. 5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %. 5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust”, on piirmäär sellise riba kohta 30 %. Märkus 6: 6.1. Kui loetelus on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loetelu kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast. 6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte. Näide: Kui loetelu reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili. 6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtust võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel. Märkus 7: 7.1. Rubriikides ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud eritöötlused on järgmised: a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; c) krakkimine; d) reformeerimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümeerimine; h) alküülimine; i) isomeerimine. 7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised: a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; c) krakkimine; d) reformeerimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümeerimine; h) alküülimine; i) isomeerimine; j) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod); k) üksnes rubriigi 2710 kaupade puhul parafiinitustamine, v.a filtrimine; l) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; m) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel, et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; n) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega; o) (üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul, v.a vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. 7.3. Rubriikides ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.

PROTOKOLLI nr 3 II LISA LOETELU PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE Käesolev leping ei pruugi hõlmata kõiki käesolevas loendis nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva lepingu muid osi. HS-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3)või(4) Grupp 1 Elusloomad Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud Grupp 2 Liha ja söödav rups Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 3 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 4 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0403 petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma Valmistamine, milles: — kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, — kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega, ja — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 5 Mujal nimetamata loomsed tooted; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 0502 kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine Grupp 6 Eluspuud jm taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal Valmistamine, milles: — kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja — kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 7 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 8 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Valmistamine, milles: — kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud, ja — kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 9 Kohv, tee, mate ja maitseained; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0901 kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohvikestad ja -koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 0902 Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 0910 Vürtsisegud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Grupp 10 Teraviljad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, köögiviljad, rubriiki 0714 kuuluvad söödavad juured ja mugulad ning puuviljad on täielikult saadud või toodetud ex 1106 jahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektiidid; agar-agar jm taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: modifitseeritud taimeliimid ja paksendajad Tootmine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest muud Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; toidurasvad; loomsed või taimsed vahad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 1501 searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv: kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid muud Tootmine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist 1502 Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid 1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1504 materjalidest muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 1505 Rafineeritud lanoliin Tootmine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast 1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1506 materjalidest muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1507–1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid Tootmine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluvatest materjalidest muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud 1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, molekulisiseselt esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata Valmistamine, milles: — kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja — kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. 1517 Margariin; toidusegud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest Valmistamine, milles: — kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja — kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. Grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Tootmine, milles: — gruppi 1 kuuluvatest loomadest ja/või — mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 1701 roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1702 muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse-, lõhna- ja värvainelisandita suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalse meega segatud või mitte; karamell: keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1702 materjalidest muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on päritolustaatusega ex 1703 Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1901 Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: linnaseekstrakt Tootmine grupi 10 teraviljast muud Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1902 Makarontooted, kuumtöödeldud või mitte, täidisega (liha- või muu täidisega) või täidiseta: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni; kuskuss, valmistoiduna või mitte; mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad 20 % või vähem Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad üle 20 % Valmistamine, milles: — kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja — kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis 1904 Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid, — mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu, kõva mais ja nende saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1905 Leiva-, saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne), kakaosisaldusega või ilma; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalid ex grupp 20 Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud ex 2001 jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2004 ja ex 2005 Kartul jahu, pulbri või helveste kujul, mida on töödeldud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 2006 Köögi- ja puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad suhkrus säilitatuna (kuivatatud, glasuuritud või suhkrustatud) Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 2007 Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma: Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex 2008 suhkru- või piirituselisandita pähklid Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal muud, välja arvatud puuvili ja pähklid, mis on valmistatud muul viisil kui aurutamise või vees keetmise teel, suhkrulisandita, külmutatud Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 2009 Kääritamata, piirituselisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 21 Mitmesugused toiduained; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 2101 kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kogu kasutatav sigur on täielikult saadud või toodetud 2103 Kastmed ning pooltooted kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep: kastmed ning pooltooted kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud ja maitseainesegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada sinepipulber ja valmissinep Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 2104 Supid ja puljongid ning pooltooted nende valmistamiseks Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriikidesse 2002–2005 kuuluvad töödeldud või konserveeritud köögiviljad 2106 Mujal nimetamata toiduained Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 22 Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused peavad olema täielikult saadud või toodetud 2202 vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast, ja — mille puhul kõik kasutatavad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega 2207 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja — mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust 2208 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid jm alkohoolsed joogid Tootmine, milles: — mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja — mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust ex grupp 23 Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasöödad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2301 vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja graanulid kalast, vähkidest, limustest vm veeselgrootutest Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 2303 Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega, mis ületab 40 % massist Tootmine, mille puhul kogu kasutatav mais peab olema täielikult saadud või toodetud ex 2306 Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed, mis sisaldavad oliiviõli üle 3 % massist Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad oliivid on täielikult saadud või toodetud 2309 Loomasöödana kasutatavad tooted Valmistamine, milles: — kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha ja piim on päritolustaatusega, ja — kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 24 Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 24 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 2402 tubakast või tubakaasendajatest valmistatud sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid Tootmine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 % massist on päritolustaatusega ex 2403 Suitsetamistubakas Tootmine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 % massist on päritolustaatusega ex grupp 25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2504 süsinikuga rikastatud puhastatud ja jahvatatud looduslik kristalliline grafiit Kristallilise toorgrafiidi rikastamine süsinikuga, puhastamine ja jahvatamine. ex 2515 Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud marmor paksusega kuni 25 cm Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) marmori lõikamine saagimise teel vm viisil. ex 2516 Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- ja ehituskivi paksusega kuni 25 cm Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) kivi lõikamine saagimise teel vm viisil. ex 2518 Kaltsineeritud dolomiit Kaltsineerimata dolomiidi kaltsineerimine ex 2519 Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada. ex 2520 Stomatoloogiline kips Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex 2524 Looduslikud asbestikiud Tootmine asbesti kontsentraadist ex 2525 Vilgupulber Vilgu või vilgujäätmete jahvatamine ex 2530 Kaltsineeritud või pulbrilised värvimullad Värvimuldade kaltsineerimine või jahvatamine Grupp 26 Maagid, räbu ja tuhk Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex grupp 27 Mineraalsed kütused, mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2707 Kõrgtemperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlide sarnased õlid, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh petrooleumpiiritus ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1) või Tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex 2709 Bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid Bituminoossete materjalide destruktiivne destillatsioon 2710 Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks; õlijäätmed Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (2) või Tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2711 Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (2) või Tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2712 Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (2) või Tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2713 Naftakoks, -bituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1) või Tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2714 Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1) või Tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 2715 Bituumenisegud loodusliku asfaldi või bituumeni, naftabituumeni, mineraaltõrva või sellest saadud pigi baasil (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen) Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1) või Tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex grupp 28 Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast ex 2805 Mischmetall Tootmine elektrolüüsi või termilise töötlemise abil, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex 2811 Vääveltrioksiid Valmistamine vääveldioksiidist Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast ex 2833 Alumiiniumsulfaat Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex 2840 Naatriumperboraat Tootmine dinaatriumtetraboraatpentahüdraadist Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast ex 2852 Küllastunud atsükliliste monokarboksüülhapete elavhõbedaühendid ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja peroksühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriiki 2852, 2915 ja 2916 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast Sise-eetrite elavhõbedaühendid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast Heterotsüklilised elavhõbedaühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale lämmastiku aatomi(te) Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriiki 2852, 2932 ja 2933 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast Kindla või muutuva keemilise koostisega nukleiinhapete elavhõbedaühendid ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriiki 2852, 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast Nafteenhapete elavhõbedaühendid ning nende vees lahustumatud soolad ja estrid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast Valuvormide ja -kärnide tootmisel kasutatavadte sideainete elavhõbedaühendid; mujal nimetamata keemiatooted ja keemiatööstuse või sellega seotud tööstusharude valmistised (k.a need, mis kujutavad endast looduslike saaduste segusid) Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex grupp 29 Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast ex 2901 Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena Raf