ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Kreeka vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Kreeka on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 6 071 899 097 euro võrra. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud selliste olemasolevate riiklike meetmete pikendamisega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Kreeka ettevõtjatest ja tööjõust. Kreeka kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 806 899 097 euro ulatuses oma vahenditest.
(6)

Malta ettevõtlusseaduse (Malta seaduste kogu peatükk 463) „Malta Enterprise Act (Chap. 463 of the Laws of Malta)“/„L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)“ ja valitsuse 13. aprilli 2020. aasta teatisega nr 389 „Government Notice No 389 of 13 April 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020“, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1352 artikli 3 punktis a, nähti ette COVID-19 puhanguga seotud palgatoetus töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pandeemiast põhjustatud häirete tagajärgede leevendamiseks. 2020. aasta märtsist juunini oli täiskohaga töötajatel, kes töötavad kriisist enim mõjutatud sektorites (loetletud A lisas), nagu on osutatud valitsuse teatises nr 389, õigus saada palgatoetust 800 eurot kuus. Valitsuse teatises nr 389 osutatud B lisas loetletud vähem mõjutatud sektorites võisid täistööajaga töötajad saada 160 eurot kuus. Toetust anti ka osalise tööajaga töötajatele, kuid väiksemas summas. 2020. aasta juulis vaadati läbi kahes lisas esitatud sektorite loetelu. Varem kava raames toetatud, kuid läbi vaadatud A või B lisast välja jäetud sektorite täiskohaga töötajatele nähti ette 600 euro suurune palgatoetus. Nende tingimustega kava pikendati 2020. aasta lõpuni. Alates 2021. aasta jaanuarist kajastab palgatoetuse suurus müügikäibe vähenemist: käive kuue kuu jooksul 2020. aasta märtsist oktoobrini võrreldes kuue kuu jooksul 2019. aasta märtsist oktoobrini deklareeritud käibega. Kui käibemaksuandmed ei ole kättesaadavad, makstakse palgatoetus välja 2020. aastal kohaldatud kriteeriumide alusel. Kava plaanitakse rakendada 2021. aasta lõpuni. 2021. aasta teisel poolel jääb toetus kooskõlas kehtestatud parameetritega jõusse majutus- ja toitlustustegevuse puhul. Muude abikõlblike tegevuste puhul väheneb toetus 2021. aasta kolmandas kvartalis 66 %-le ja aasta viimases kvartalis 33 %-le. Kava jääb kättesaadavaks ainult neile ettevõtetele, kes olid abikõlblikud juba algse kava alusel. Praegu rakendab seda kava praktikas asutus „Malta Enterprise“ ja seda täpsustatakse peagi avaldatavas valitsuse teatises. Uute reeglite kohaselt hõlmab kava ka töötajate asendamist (st nende asendamist, kes lõpetasid töösuhte vabatahtlikult pärast 2020. aasta juunit), tingimusel et ei ületata töötajate arvu, nagu see oli 2020. aasta mai lõpu seisuga. Ametiasutused tegid taotluse ainult selle osa avaliku sektori kulutuste kohta, mis on seotud pidevalt töötanud töötajatega, jättes välja selle osa, mis on seotud äsja tööle võetud uute töötajatega.
(13)

Läti vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Läti on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 405 297 901 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mis on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud nii uute meetmetega kui ka selliste olemasolevate meetmete pikendamisega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Läti ettevõtjatest ja tööjõust. Läti kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 100 097 901 euro ulatuses oma vahenditest.
(3)

Liikmesriikide poolt otsuse (EL) 2020/491 alusel korraldatud import on olnud kasulik, sest riiklikud organisatsioonid või liikmesriikide pädevate asutuste heakskiidetud organisatsioonid on saanud juurdepääsu vajalikele ravimitele, meditsiiniseadmetele ja isikukaitsevahenditele, mille varud on napid. Selliste kaupade kaubandusstatistikast ilmneb, et seotud import on langustrendis, kuid endiselt märkimisväärne. Kuigi kõik liikmesriigid on alustanud vaktsineerimist ja viiruse leviku tõkestamiseks on võetud mitmeid meetmeid, kujutab COVID-19 nakatumiste arv liikmesriikides endiselt ohtu rahvatervisele. Kuna liikmesriikides on ikka veel COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks vajalike kaupade nappus, on vaja pikendada otsuses (EL) 2020/491 sätestatud imporditollimaksuvabastuse ja käibemaksuvabastuse kohaldamise aega.
(24)

Kuigi Colombia ei ole esitanud komisjonile mune käsitlevat kava, on ta esitanud tagatised, et munad või munatooted on pärit kas liikmesriikidest või kolmandatest riikidest, kellel on lubatud kõnealuseid tooteid liitu eksportida Seepärast tuleks seoses munadega loetellu kanda Colombia ning lisada asjakohane joonealune märkus.
(9)

Rakendusotsuses (EL) 2020/438 avaldatud viited harmoneeritud standarditele EN ISO 10993-16:2010, EN ISO 10993-18:2009, EN ISO 11607-1:2009, EN ISO 11737-2:2009 ja EN ISO 14155:2011, mida on parandatud standardiga EN ISO 14155:2011/AC:2011, tuleks asendada, sest need standardid on läbi vaadatud.
(3)

Rakendusotsuse C(2021) 2502 (final) artikli 22 kohaselt ei rakendata taasterahastu „NextGenerationEU“ laenuvõtmis-, võlahaldus- ja laenuandmistehinguid enne nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 jõustumise kuupäeva. Kuna taasterahastu „NextGenerationEU“ laenuvõtmis-, võlahaldus- ja laenuandmistehingud peaksid algama 2021. aasta juunis, on selliseks rakendamiseks vaja ette valmistada EKP õigusraamistik ning seepärast on asjakohane muuta otsust (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) enne nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 jõustumise kuupäeva, et näha ette asjaomased vabastused. Seega peab käesolev otsus jõustuma viivitamata.
(9)

Läbivaadatud standardi EN IEC 62115:2020 ja selle muudatusega EN IEC 62115:2020/A11:2020 nähakse ette täiendavate hoiatuste lisamine, et tagada tarbijate parem teavitamine müntpatareide allaneelamisest tulenevatest ohtudest. Sellega ajakohastatakse münt- ja nööppatareidele juurdepääsetavuse nõudeid, et tagada kõrgem kaitsetase, ja lisatakse uued nõuded kodumasinatega ühendatud mänguasjadele, sealhulgas arvutitele, et kaitsta kasutajaid elektrilöögi eest. Peale selle muudetakse sellega vähendatud katsetamise kriteeriume, et võimaldada lihtsustatud nõuete kohaldamist väikse elektrilise võimsusega elektriliste mänguasjade suhtes, ja nähakse ette mänguasjades kasutatavate valgusdioodide ohutuse uued nõuded, et minimeerida silmavigastuste ohtu. Sellega lisatakse uued nõuded, et vähendada ohte, mis on seotud kaugjuhitavate elektriajamiga mänguasjadega. Lisaks täpsustatakse selles patareide tüübid, mida tuleb kasutada patareideta esitatud elektriliste mänguasjade katsetamiseks, et parandada katsetamise korratavust, arvestades olemasolevate patareitüüpide suuremat valikut. Lisaks nähakse ette katsete üldtingimuste kategoriseerimine, et tagada katsetingimuste sobivus iga mänguasjatüübi ja selle toiteallika jaoks.
(2)

Komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2021/625 (4) artikli 4 punktis c on sätestatud, et liidu esmasvahendajate võrgustikku kuulumise üheks kõlblikkuskriteeriumiks on krediidiasutuste kuulumine Euroopa riigi või riigiülesesse esmasvahendajate võrgustikku. Võttes arvesse Euroopa riigi või riigiülese esmasvahendajate võrgustiku liikmesusest saadud kogemusi, peaksid võima liidu esmasvahendajate võrgustiku liikmeks saada ka investeerimisühingud, kellel on direktiivi 2014/65/EL kohaselt lubatud tegeleda finantsinstrumentide ja/või finantsinstrumentide emissiooni tagamine kindla kohustuse alusel. Need tegevused on seotud ülesannetega, mida täidavad liidu esmasvahendajate võrgustiku liikmed, kes võivad osaleda enampakkumistel siduva kohustuse alusel ja tegutseda võlaväärtpaberite emissiooni tagamisega seotud sündikaattehingute peakorraldajana.
(3)

Eelkõige paluti CENil ja CENELECil koostada standard plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate seadmete kavandamise ja katsetamise kohta, millele on osutatud CENi ja CENELECi ning komisjoni vahel kokku lepitud standardimiskava I peatükis ning mis on lisatud taotlusele BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92. CENil ja CENELECil paluti samuti läbi vaadata kehtivad standardid, et viia need vastavusse direktiivi 94/9/EÜ oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuetega.
(2)

Otsuses (EL) 2020/430 on sätestatud, et kui see on põhjendatud erandlike asjaolude jätkumisega, võib nõukogu kõnealuse otsuse kehtivust pikendada. Otsusega (EL) 2020/556 (3) pikendas nõukogu 21. aprillil 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit täiendavalt ühe kuu võrra, nimelt kuni 23. maini 2020. Otsusega (EL) 2020/702 (4) pikendas nõukogu 20. mail 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit kuni 10. juulini 2020. Otsusega (EL) 2020/970 (5) pikendas nõukogu 3. juulil 2020 kõnealust erandit kuni 10. septembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1253 (6) pikendas nõukogu 4. septembril 2020 kõnealust erandit kuni 10. novembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1659 (7) pikendas nõukogu 6. novembril 2020 kõnealust erandit kuni 15. jaanuarini 2021. Otsusega (EL) 2021/26 (8) pikendas nõukogu 12. jaanuaril 2021 kõnealust erandit kuni 19. märtsini 2021. Otsusega (EL) 2021/454 (9) pikendas nõukogu 12. märtsil 2021 kõnealust erandit kuni 21. maini 2021.
(3)

Loomasooled võivad sisaldada farmakoloogiliste toimeainete jääke. Selliseid jääke on leitud kolmandast riigist liitu imporditud naturaalsetes kestades ja sellest on seoses keelatud antimikroobse toimega ainetega teatatud toidu- ja söödaalases kiirhoiatussüsteemis alates 2015. aastast. Need jäägid võivad esineda naturaalsetes kestades seetõttu, et kestade bakteriaalse saastumise vältimiseks on kasutatud antimikroobikume. Seepärast peaks komisjon tagama naturaalsete kestade keemilise ohutuse, nõudes, et loomasooli tuuakse liitu ainult otsuse 2011/163/EL lisas loetletud kolmandatest riikidest, kes on oma heakskiidetud jääkide seire kavades esitanud selle kauba kohta nõutavad tagatised. Otsuse 2011/163/EL artikli 2 lõiget 1 tuleks vastavalt muuta.
1)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse järgmine lõige 1a: „1a. Kui süsteemselt olulise maksesüsteemile on määruse (EL) nr 795/2014 (EKP/2014/28) kohaldamisel pädevateks asutusteks määratud kaks eurosüsteemi keskpanka ja kui nimetatud määruse artikli 1 lõike 2 alusel tehtud otsuses asjaomase maksesüsteemi süsteemselt oluliseks maksesüsteemiks lugemise kohta ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmisi põhimõtteid: a) käesolevas otsuses sätestatud pädeva asutuse volitusi ja õigusi võib kasutada üks kahest pädevaks asutuseks määratud eurosüsteemi keskpangast eraldi või mõlemad ühiselt; b) pädeva asutuse mis tahes kohustus tegutseda ettenähtud viisil või teha teatavaid toiminguid seoses parandusmeetme kohaldamise menetlusega vastavalt käesolevale otsusele on asjaomase menetluse algatanud eurosüsteemi keskpanga kohustus või juhul, kui mõlemad eurosüsteemi keskpangad on algatanud selle menetluse ühiselt määratud pädevate asutustena, on see neist kummagi kohustus; c) pädevateks asutusteks määratud eurosüsteemi keskpangad koordineerivad omavahel suhtlust asjaomase süsteemselt olulise maksesüsteemi käitajaga ning temale esitatavaid nõudmisi; d) süsteemselt olulise maksesüsteemi käitaja kohustus pädeva asutuse ees vastavalt käesolevale otsusele on kohustus mõlema pädevaks asutuseks määratud eurosüsteemi keskpanga ees ning vastus neist ühe või mõlema poolt käesoleva otsuse alusel esitatud nõudmisele tuleb esitada neist mõlemaile.“;
(1)

Määruses (EL) nr 795/2014 (EKP/2014/28) on sätestatud süsteemselt oluliste maksesüsteemide suhtes kohaldatavad järelevaatamise nõuded. Euroala liikmesriikides asuvad süsteemselt oluliste maksesüsteemide käitajad peavad tagama, et nende käitatav süsteemselt oluline maksesüsteem vastab kõnealustele nõuetele. Süsteemselt oluliste maksesüsteemide järele vaatama määratud pädevatel asutustel peavad olema piisavad vahendid ja järelevaatamisvolitused. Mõned neist volitustest on loetletud määruse (EL) nr 795/2014 (EKP/2014/28) artiklis 21, mille alusel Euroopa Keskpank (EKP) on vastu võtnud otsuse (EL) 2019/1349 (EKP/2019/25) (2), milles täpsustatakse üksikasjalikult nende järelevaatamisvolituste kasutamise korda ja tingimusi pädevate asutuste poolt.
(16)

Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et hakata kohaldama harmoneeritud standardeid EN IEC 61010-2–010:2020, EN IEC 61293:2020, EN 60335-2–17:2013, mida on muudetud standardiga EN 60335-2–17:2013/A1:2020, EN 60335-2–27:2013, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–27:2013/A1:2020 ja EN 60335-2–27:2013/A2:2020), EN 60335-2–30:2009, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–30:2009/A12:2020 ja EN 60335-2–30:2009/A1:2020, EN 60335-2–6:2015, mida on muudetud standarditega EN 60335-2–6:2015/A11:2020 ja EN 60335-2–6:2015/A1:2020, EN 60335-2–85:2003, mida on muudetud standardiga EN 60335-2–85:2003/A2:2020, ning EN 60947-5–1:2017, mida on parandatud standardiga EN 60947-5–1:2017/AC:2020-05, ning nende standardite võimalikke muid muudatusi ja parandusi, mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, on vaja edasi lükata harmoneeritud standardite EN 61010-2–010:2014, EN 61293:1994, EN 60335-2–27:2013, EN 60335-2–30:2009, EN 60335-2–6:2015, EN 60335-2–85:2003, EN 60335-2–17:2013 ja EN 60947-5–1:2017 viidete ning nende standardite Euroopa Liidu Teatajas avaldatud muudatuste ja paranduste viidete kustutamine.
(5)

EUBAM Libya strateegilise läbivaatamise raames leppis poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) 2. märtsil 2021 kokku, et missiooni tuleks pikendada kahe aasta võrra kuni 30. juunini 2023. Lisaks leppis PJK 30. märtsil 2021 kokku, et missiooni volituste, st peamiste tegevusvaldkondade (piirihaldus, õiguskaitse ja kriminaalõigus) hulka lisatakse teine strateegiline eesmärk, mis on toetada ÜRO juhitavaid jõupingutusi Berliini protsessi osana saavuta Liibüas rahu; ning et missiooni kaudu saadava võimaliku tulevase toetuse kohta tuleks teha otsus Euroopa välisteenistuse esitatud asjaomase strateegilise analüüsi põhjal hilisemas etapis, kui ÜRO või Liibüa ametiasutused esitavad selleks ametliku taotluse.
1)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega: „Artikkel 5 1. Liikmesriigi pädev asutus võib anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või teatavate rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemiseks tingimustel, mida ta peab asjakohaseks, pärast seda, kui ta on kindlaks teinud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on: a) vajalikud iga lisas loetletud isiku ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas tasumiseks toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumiseks, maksudeks, kindlustusmakseteks ning kommunaalteenuste tasudeks; b) ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks; c) ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; d) vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud muid pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist; e) makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks; f) ette nähtud üksnes sellise tasu maksmiseks, mis on vajalik i) lendude käitamiseks humanitaareesmärkidel, isikute evakueerimiseks või repatrieerimiseks või loodus-, tuuma- või keemiakatastroofi ohvreid toetavate algatuste jaoks; ii) lendude käitamiseks rahvusvahelise lapsendamismenetluse raames; iii) selliste lendude käitamiseks, mis on vajalikud, et osaleda kohtumistel eesmärgiga leida lahendus kriisile Valgevenes või edendada piiravate meetmete poliitilisi eesmärke, või iv) ELi lennuettevõtja hädaolukorras maandumiseks, õhkutõusmiseks või ülelennuks või g) vajalikud tegelemiseks kiireloomuliste ja selgelt kindlaks määratud lennuohutusküsimustega pärast eelnevat konsulteerimist Euroopa Liidu Lennundusohutusametiga. Liikmesriigid teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel antud lubadest.“
(3)

Vahejuhtumi tõsidust arvesse võttes on nõukogu seisukohal, et liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad ei tohiks anda luba oma territooriumil maandumiseks, sealt õhku tõusmiseks ega sellest üle lendamiseks ühelegi Valgevene lennuettevõtja, sealhulgas turustava lennuettevõtja käitatavale õhusõidukile.
2)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt: a) lõikesse 1 lisatakse järgmised lõigud: „EULEX KOSOVO kulude katmiseks alates 15. juunist 2021 kuni 14. juunini 2023 ette nähtud lähtesumma on 173 693 683 eurot. Sellest summast on EULEX KOSOVO kulude katmiseks missiooni volituste täitmisel Kosovos ette nähtud summa 57 900 000 eurot ning liikmesriigis üleviidud kohtumenetluste toetuse kulude katmiseks ette nähtud summa 115 793 683 eurot. Komisjon allkirjastab üleviidud kohtumenetluste haldamise eest vastutava registri nimel tegutseva registripidajaga toetuslepingu 115 793 683 euro suuruse summa kohta. Toetuslepingule kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu (*1) määruse (EL, Euratom) 2018/1046 toetusi käsitlevaid sätteid. EULEX KOSOVO-le järgnevaks ajavahemikuks määratava lähtesumma kohta teeb otsuse nõukogu. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/El ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“;" b) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. EULEX KOSOVO vastutab missiooni eelarve täitmise eest, välja arvatud lõikes 1 osutatud summade osas, mis on seotud liikmesriigis üleviidud kohtumenetluste toetamisega. Sel eesmärgil sõlmib EULEX KOSOVO komisjoniga lepingu.“
(2)

Määratletud organism on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (3) II lisa A osas loetletud kui taimekahjustaja, mida liidu territooriumil teadaolevalt ei esine. See on ka loetletud prioriteetse taimekahjustajana komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1702 (4) lisas.
(2)

Otsuses (EL) 2020/430 on sätestatud, et kui see on põhjendatud erandlike asjaolude jätkumisega, võib nõukogu kõnealuse otsuse kehtivust pikendada. Otsusega (EL) 2020/556 (3) pikendas nõukogu 21. aprillil 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit veel kord ühe kuu võrra alates 23. aprillist 2020. Erandi nimetatud pikendamine pidi eeldatavasti kehtima kuni 23. maini 2020. Otsusega (EL) 2020/702 (4) pikendas nõukogu 20. mail 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit kuni 10. juulini 2020. Otsusega (EL) 2020/970 (5) pikendas nõukogu 3. juulil 2020 kõnealust erandit kuni 10. septembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1253 (6) pikendas nõukogu 4. septembril 2020 kõnealust erandit kuni 10. novembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1659 (7) pikendas nõukogu 6. novembril 2020 kõnealust erandit kuni 15. jaanuarini 2021. Otsusega (EL) 2021/26 (8) pikendas nõukogu 12. jaanuaril 2021 kõnealust erandit kuni 19. märtsini 2021. Otsusega (EL) 2021/454 (9) pikendas nõukogu 12. märtsil 2021 kõnealust erandit kuni 21. maini 2021. Otsusega (EL) 2021/825 (10) pikendas nõukogu 20. mail 2021 kõnealust erandit kuni 16. juulini 2021.
(3)

artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Koosolekute eesistujana tegutseb komisjoni esindaja.“; b) lõiked 2 ja 3 jäetakse välja; c) lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega: „4. Rühmas toimunud arutelude lõpus ei toimu hääletamist.“; d) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Protokollis kajastatakse adekvaatselt ja täielikult päevakorra iga punkti arutlusi ja rühma esitatud arvamusi. Protokolli koostab sekretariaat eesistuja vastutusel.“; e) lõige 7 asendatakse järgmisega: „7. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat võib kutsuda rühma töös ajutiselt osalema väliseksperte, kes on pädevad rühma või töörühma konkreetses päevakorraküsimuses. Lisaks võib komisjoni esindaja anda vaatlejastaatuse artikli 4 lõikes 2 sätestatud isikutele või organisatsioonidele, tingimusel, et nende osalemine ei ohusta rühma või töörühma huvide tasakaalu. Vaatlejad võivad sõna võtta, kui eesistuja seda palub.“; f) lõige 10 asendatakse järgmisega: „10. Kõik asjakohased dokumendid, sealhulgas päevakorrad, protokollid ja osalejate kaastööd avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja teiste sarnaste üksuste registris või sellise teabe avaldamiseks ette nähtud veebisaidil, mis on kättesaadav registris esitatud lingi kaudu. Kõnealustele veebisaitidele juurdepääsu ei piirata kasutajaks registreerimise nõudega ega ühelgi muul viisil. Eelkõige avaldatakse aegsasti enne koosolekut selle päevakord ja muud asjakohased taustteavet andvad dokumendid ning seejärel pärast koosolekut võimalikult kiiresti selle protokoll. Avaldamisega seotud erandid nähakse ette üksnes juhul, kui leitakse, et asjaomase dokumendi avalikustamine kahjustaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 kohast avalike või erahuvide kaitset (*1).“ (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)."
(9)

Pikaajalistest laenuvõtmistehingutest tulenevate rahastamiskulude arvutamisel tuleks lähtuda kuludest, mis tulenevad kõigist laenuvõtmistehingutest, mida tehakse kuuekuulise ajavahemiku jooksul, mille sisse jääb reeglina väljamakse kuupäev. Selline kuuekuulisteks perioodideks segmenteerimine on põhjendatud vajadusega tagada, et väljamaksetega seotud rahastamiskulud on otseselt seotud selle tegemise ajal kehtivate turumääradega, mitte ei põhine mõnel edaspidisel perioodil kantavatel rahastamiskuludel. Nii tagatakse rahastamisvahendite ja nendega seotud kulude jaotamine asjaomastesse segmentidesse. Täpne rahastamisvahendite kogum määratakse kindlaks alles pärast kuuekuulise ajasegmendi lõppemist. See peaks võimaldama kohaldada samu rahastamiskulusid kõikide samasse ajasegmenti määratud samaaegsete väljamaksete suhtes ning peaks eelkõige tagama, et liikmesriikide suhtes kohaldatakse ausat, õiglast ja läbipaistvat lähenemisviisi. Vastav osa kuludest tuleks tasuda liikmesriikidel ja määruse (EL) 2020/2094 artikli 3 lõike 1 kohase sihtotstarbelise välistulu puhul liidu eelarvest. Nii välditakse meelevaldsust või juhuslikkust, mis iseloomustas traditsioonilist kompensatsioonisüsteemi, mille puhul toetusesaaja kulud sõltusid tingimustest, mida oli võimalik saavutada konkreetsel laenu võtmise päeval. Välja arvatud esimene ajasegment, mis peaks hõlmama ajavahemikku 1. juunist 2021 kuni 31. detsembrini 2021, peaks iga ajasegment hõlmama kuuekuulist ajavahemikku, mis algab 1. jaanuaril või 1. juulil. Viimase ajasegmendi aktiivne periood peaks lõppema 31. detsembril 2026, mis tähendab, et ajasegmente peaks kokku olema üksteist. Ajasegment peaks lõpetama toimimise kohe, kui rahastatud väljamaksed on täielikult tagasi makstud.