JUHATAJATE NÕUKOGU OTSUS,

20. jaanuar 2016,

Euroopa Investeerimispanga kodukorra muutmise kohta, et kajastada EIP juhtimise tugevdamist [2016/772]

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JUHATAJATE NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE

ARVESTADES, ET pank soovib tugevdada oma eetika- ja vastavuskomisjoni rolli ning oma sise-eeskirju seoses panga halduskomitee liikmete ametisse nimetamise ja võimaliku ametiaja peatamisega;

ARVESTADES, ET eetika- ja vastavuskomisjoni rolli tuleks tugevdada, kehtestades sellele komisjonile võimaluse esitada arvamusi mis tahes eetikaküsimuste kohta, mis puudutavad halduskomitee või direktorite nõukogu liiget;

ARVESTADES, ET juhatajate nõukogu, mis on põhikirja alusel pädev otsustama panga halduskomitee liikmete ametist tagandamise üle, võib otsustada ka halduskomitee liikme ametiaja ajutiselt peatada;

ARVESTADES, ET see volitus peatada halduskomitee liikmete ametiaeg teatavatel kindlaks määratud asjaoludel ja piiratud kestusega on soovitav, et pank saaks kiiresti reageerida erakorralistele olukordadele; kavandatav mehhanism näeb ette selle volituse andmise panga presidendile kokkuleppel juhatajate nõukogu esimehega või panga presidenti puudutavatel juhtudel juhatajate nõukogu esimehele;

ARVESTADES, ET igale ametiaja peatamise otsusele eelneb konsulteerimine eetika- ja vastavuskomisjoniga;

ARVESTADES, ET asjaomane kohaldatav kord on sätestatud panga kodukorra uues artiklis 23b;

ARVESTADES, ET eespool nimetatud eeskirjadega kehtestatud raamistikus delegeeritakse nii ametiaja peatamise kui ka ametist tagandamise korda käsitlevate täiendavate rakenduseeskirjade vastuvõtmine direktorite nõukogule;

ARVESTADES, ET eespool nimetatud eeskirjade üle tuleks hääletada juhatajate nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega, pidades silmas põhikirja artikli 11 lõiget 2;

ARVESTADES, ET panga juhatajate nõukogu toetuseks nende otsuses halduskomitee liikmete ametisse nimetamise kohta luuakse ajutine ametisse nimetamise nõuandekomitee, mille ülesanne on avaldada mittesiduvaid arvamusi;

ARVESTADES, ET selleks, et hõlbustada otsuste tegemist selliste ametisse nimetamiste kohta ning reageerida hea pangandustava hiljutisele arengule, tuleks panga kodukorras kehtestada mõned ametisse nimetamise otsuse suhtes kohaldatavad kriteeriumid;

ARVESTADES, ET kodukorra artikli 11 lõikes 3 tuleb teha mitmed tehnilised muudatused, mille eesmärk on tagada direktorite nõukogus loodud eri komisjonide, nt riskipoliitikakomisjoni sujuv toimimine,

OTSUSTAS kvalifitseeritud häälteenamusega, et:

LISA

Euroopa Investeerimispanga kodukord, vastu võetud 4. detsembril 1958 ja muudetud 15. jaanuaril 1973, 9. jaanuaril 1981, 15. veebruaril 1986, 6. aprillil 1995, 19. juunil 1995, 9. juunil 1997, 5. juunil 2000, 7. märtsil 2002, 1. mail 2004, 12. mail 2010, 25. aprillil 2012, 26. aprillil 2013 ja 20. jaanuaril 2016 juhatajate nõukogu poolt

I PEATÜKK

MAJANDUSAASTA

Artikkel 1

Panga majandusaasta algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

II PEATÜKK

JUHATAJATE NÕUKOGU

Artikkel 2

1. Juhatajate nõukogu kutsub kokku esimees omal algatusel või nõukogu liikme taotlusel. Panga president võib omal algatusel või direktorite nõukogu taotlusel taotleda juhatajate nõukogu esimehelt nõukogu kokkukutsumist.

2. Juhatajate nõukogu peab aastakoosolekut eesmärgiga vaadata läbi aastaaruanne ja määrata panga jaoks kindlaks üldjuhised.

3. Juhatajate nõukogu võib otsustada kinnitada aastaaruande, mis hõlmab finantsaruandeid (bilanssi, kasumiaruannet, erijaotise aruannet, raamatupidamise aastaaruande lisasid, sh nende koondversioone, ja teisi aruandeid, mida võib pidada vajalikuks panga finantsseisundi või tulemuste hindamiseks), väljaspool aastakoosolekut, sealhulgas kirjaliku menetluse teel.

4. Juhatajate nõukogu koosolekutele võib kutsuda osalema halduskomitee liikmeid. Direktorite nõukogu, halduskomitee ja auditikomisjoni liikmed osalevad juhatajate nõukogu aastakoosolekul.

Artikkel 3

1. Juhatajate nõukogu koosolekust tuleb teatada vähemalt kolmkümmend päeva enne iga koosoleku toimumise kuupäeva.

2. Juhatajate nõukogu liikmetele tuleb edastada päevakord ja koosoleku dokumendid vähemalt kakskümmend päeva enne koosolekut.

3. Iga juhataja võib nõuda päevakorrapunktide lisamist nõukogu koosoleku päevakorda, tingimusel et ta esitab oma nõude juhatajate nõukogu esimehele kirjalikult vähemalt viisteist päeva enne koosolekut.

4. Juhatajate nõukogu esimees võib eelnevates lõigetes sätestatud tähtaegadest loobuda, kui kõik nõukogu liikmed sellega nõustuvad, või kiireloomulistel asjaoludel panga presidendi taotlusel.

Artikkel 4

Juhatajate nõukogu võtab otsused vastu vastavalt Euroopa Investeerimispanga põhikirja (edaspidi „põhikiri“) artiklile 8.

Artikkel 5

1. Juhatajate nõukogu esimees ja direktorite nõukogu esimees võivad panna otsuseid hääletamisele kirjalikult või elektroonilise kirjavahetuse teel.

2. Otsused loetakse vastuvõetuks, kui juhatajate nõukogu sekretariaat on saanud piisavalt poolthääli.

3. Kirjalikku või elektroonilist hääletamist, vajaduse korral vaikimisi heakskiitmise menetlusega, kasutatakse tavaliselt direktorite nõukogu, halduskomitee ja auditikomisjoni liikmete nimetamiseks.

4. Välja arvatud valdkondades, kus on nõutav ühehäälsus või kvalifitseeritud häälteenamus, võib juhatajate nõukogu direktorite nõukogu sellekohase ettepaneku põhjal otsuseid vastu võtta vaikimisi heakskiitmise menetluse teel. Vaikimisi heakskiitmise menetluse teel tehtud otsus loetakse vastuvõetuks kuue nädala pärast alates selle kohta teate saatmisest, välja arvatud juhul, kui pooled nõukogu liikmed või liikmed, kes esindavad rohkem kui poolt märgitud kapitalist, on teatanud, et nad ei ole nõus.

Iga juhataja võib nõuda vaikimisi heakskiitmise menetluse katkestamist.

Artikkel 6

Iga juhataja võib saada kirjaliku volituse mitte rohkem kui ühelt oma kolleegilt tema esindamiseks juhatajate nõukogu koosolekul volitatud isikuna ja tema asemel hääletamiseks.

Artikkel 7

1. Esimehe ametikohal on nõukogu liikmed kordamööda vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu kehtestatud liikmesriikide protokollijärjestusele.

2. Nõukogu liikme ametiaeg esimehena lõpeb kas aastakoosoleku päeva lõpus või eelneva majandusaasta finantsaruannete kinnitamise päeva lõpus, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Uue esimehe ametiaeg algab järgmisel päeval.

Artikkel 8

Juhatajate nõukogu menetlusi protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla esimees ja protokollija.

Artikkel 9

Igal juhatajate nõukogu liikmel on õigus kasutada ühte liidu ametlikest keeltest. Ta võib nõuda, et iga nõukogus käsitletav dokument koostatakse tema valitud keeles.

Artikkel 10

Juhatajate nõukogule adresseeritud kirjad tuleb saata juhatajate nõukogu sekretariaati panga alalises asukohas.

III PEATÜKK

DIREKTORITE NÕUKOGU

Artikkel 11

1. Direktorite nõukogu koguneb vähemalt kuus korda aastas ja otsustab iga kord oma järgmise koosoleku kuupäeva.

2. Kui kolmandik hääleõiguslikest liikmetest nõuab või esimees peab vajalikuks, kutsub esimees direktorite nõukogu kokku enne kavandatud kuupäeva.

3. Direktorite nõukogus asutatakse tema vastutusala piires ja vastavalt käesoleva kodukorra artiklile 18 personali palga- ja eelarvekomisjon, kes vastutab eelnevalt kindlaks määratud küsimuste eest, et esitada direktorite nõukogule otsustusprotsessi hõlbustamiseks mittesiduvaid arvamusi.

Direktorite nõukogu võib oma vastutusala piires ja vastavalt käesoleva kodukorra artiklile 18 otsustada asutada riskipoliitikakomisjoni ja aktsiakapitalis osalemise põhimõtete komisjoni, mille liikmed nimetatakse ja mille kodukord võetakse vastu komisjonide asutamise ajal. Need komisjonid võivad pidada ühiseid koosolekuid, kui see on asjakohane, ning kutsuda koosolekule auditikomisjoni. Nad annavad direktorite nõukogule soovitusi ja esitavad otsustusprotsessi hõlbustamiseks mittesiduvaid arvamusi.

Käesolevas lõikes nimetatud komisjonide koosseisu kuuluvad mõned direktoritest või nende asendusliikmed.

Eespool nimetatud komisjone juhib president ning tal on õigus delegeerida nende komisjonide esimehe ülesanded direktorite nõukogu liikmele või asepresidendile. Peasekretär tagab ülalnimetatud komisjonidele sekretariaaditeenused.

4. Asutatakse eetika- ja vastavuskomisjon, kuhu kuuluvad neli kõige kauem ametis olnud direktorit, kes on soovinud vabatahtlikult selles osaleda, lisaks auditikomisjoni esimees. Komisjoni juhib kõige kauem ametis olnud direktor ning komisjoni esimehe ametiaeg on kolm aastat, mida pikendatakse vastavalt komisjoni töökorras sätestatud tingimustele. Eetika- ja vastavuskomisjon:

— otsustab direktorite nõukogu või halduskomitee liikme või endise liikme või, vabatahtlikkuse alusel, auditikomisjoni liikme võimalike huvide konfliktide üle;

— esitab arvamusi mis tahes eetikaküsimustes, mis puudutavad direktorite nõukogu või halduskomitee liiget;

— kasutab kõiki muid selles kodukorras sätestatud volitusi.

Ta kohaldab juhatajate nõukogus vastu võetud õiguslikke sätteid ametikohustega sobimatuse kohta. Komisjon teavitab vastu võetud otsustest direktorite nõukogu ja juhatajate nõukogu.

Vastavusbüroo vanemametnik osaleb komisjoni koosolekutel ilma hääleõiguseta.

Peainspektor osaleb komisjoni koosolekutel ilma hääleõiguseta, kui arutatakse pettusega seotud küsimusi, näiteks EIP pettusevastaste põhimõtete kehtiva redaktsiooniga seotud küsimusi.

Juhatajate nõukogu võtab vastu eetika- ja vastavuskomisjoni töökorra.

Artikkel 12

1. Direktorite nõukogu koosolekust tuleb teatada ja selle päevakorra andmed edastada tavaliselt vähemalt viisteist päeva enne iga koosoleku toimumise kuupäeva.

2. Direktorite nõukogu liikmed saavad dokumentidega tutvuda vähemalt kümme tööpäeva enne koosolekut. Pank võib kasutada elektroonilisi sidevahendeid.

3. Direktorite nõukogu iga liige võib nõuda teemade lisamist nõukogu koosoleku päevakorda, tingimusel et ta esitab oma nõude direktorite nõukogu esimehele kirjalikult vähemalt viis päeva enne koosolekut.

4. Kiireloomulistel juhtudel võib esimees nõukogu kokku kutsuda viivitamatult. Otsuseid võib hääletamisele panna ka kirjalikult või elektroonilise kirjavahetuse teel. Esimees võib kasutada ka vaikimisi heakskiitmise menetlust direktorite nõukogu kehtestatud tingimustel.

Artikkel 13

Igal direktorite nõukogu liikmel on õigus kasutada ühte liidu ametlikest keeltest. Ta võib nõuda, et iga nõukogus käsitletav dokument koostatakse tema valitud keeles.

Artikkel 14

1. Asendusliikmed võivad osaleda direktorite nõukogu koosolekutel. Ühe riigi poolt või mitme riigi ühisel kokkuleppel või komisjoni nimetatud asendusliikmed võivad asendada liiget, kelle on nimetanud vastavalt see riik, üks nendest riikidest või komisjon. Asendusliikmetel ei ole hääleõigust, välja arvatud juhul, kui nad asendavad ühte või mitut direktorit või kui neid on volitatud hääletama vastavalt käesoleva artikli lõike 5 sätetele.

2. Juhtudel, kus põhikirja artikli 9 lõige 2 sätestab, et riik nimetab ühe direktori ja kaks asendusliiget, peab direktor nimetama tähtsuse järjekorras, milline asendusliige teda esindab, kui tal ei ole võimalik koosolekul osaleda, ja kui see ei ole võimalik, kehtivad järgmises lõikes sätestatud eeskirjad.

3. Juhtudel, kus põhikirja artikli 9 lõige 2 sätestab, et iga liikmesriik nimetab ühe direktori ja mitu liikmesriiki nimetavad ühiselt mitu asendusliiget, nimetatakse asendusliige direktori ülesandeid täitma, kui direktor ei saa koosolekul osaleda ja kui otsest volitust ei ole, järgmises järjekorras:

a) asendusliikmete nimetamise või määramise ajal kindlaks määratud asendusliige;

b) kõige kauem ametis olnud asendusliige;

c) ea poolest kõige vanem asendusliige.

4. Kui direktor oma ülesannete täitmise lõpetab või sureb, asendab teda vastavalt eelmise lõike punktides a, b ja c sätestatud eeskirjadele kindlaks määratud asendusliige, kuni juhatajate nõukogu nimetab uue direktori.

5. Kui direktor, kes ei saa koosolekul osaleda, ei saa määrata asendusliiget ennast esindama, võib ta oma hääleõiguse kirjalikult delegeerida teisele direktorite nõukogu liikmele.

6. Ühelgi direktorite nõukogu liikmel ei tohi olla ühe kahe hääle.

Artikkel 15

1. Põhikirja artikli 10 lõikes 2 sätestatud kvoorum on kaheksateist kohal viibivat hääleõiguslikku liiget.

2. Direktorite nõukogu võtab otsused vastu vastavalt põhikirja artikli 10 lõikele 2.

3. Põhikirja artikli 19 lõigetes 5 ja 6 sätestatud ühehäälsus tähendab kohal viibivate või esindatud hääleõiguslike liikmete antud poolthäälte koguarvu.

Artikkel 16

1. Vastavalt põhikirja artikli 9 lõike 2 neljandale lõigule koopteerib direktorite nõukogu kuus hääleõiguseta eksperti: kolm täisliiget ja kolm asendusliiget.

2. President esitab direktorite nõukogule täisliikme kandidaadid ja asendusliikme kandidaadid perioodiks, mis lõpeb direktorite ametiaja lõpus.

3. Need kandidaadid valitakse panga tegevusaladega seotud valdkonnas kvalifitseeritud ja tõendatud kogemusega isikute hulgast.

4. Direktorite nõukogu kiidab presidendi ettepaneku heaks põhikirja artikli 10 lõike 2 esimeses lauses sätestatud korras.

5. Koopteeritud ekspertidel on direktorite nõukogu hääleõiguseta liikmete õigused ja samad kohustused.

Artikkel 17

Direktorite nõukogu koosolekuid protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku esimees ja selle koosoleku esimees, millel protokoll kinnitatakse, ning koosoleku protokollija.

Artikkel 18

1. Direktorite nõukogul on vastavalt põhikirja artikli 9 lõikele 1 järgmised volitused:

— ta kehtestab halduskomitee ettepaneku põhjal tingimused, mis moodustavad panga rahastamis-, tagatis- ja vahendite kogumise üldraamistiku, kiites eelkõige heaks intressimäärade, komisjonitasude ja muude tasude kehtestamise kriteeriumid;

— ta võtab halduskomitee ettepaneku põhjal vastu panga juhtimist puudutavad põhimõtted;

— ta tagab EIP Grupi poliitika ja tegevuse järjepidevuse;

— ta kiidab heaks halduskomitee ettepanekud rahastamis- ja tagatistehingute kohta;

— ta lubab halduskomiteel teostada vahendite kogumise tehinguid ja nendega seotud rahaliste vahendite haldamise ja tuletisinstrumentide tehinguid tema koostatud üldiste kavade raames;

— ta jälgib panga finantstasakaalu ja riskijuhtimist;

— ta otsustab halduskomitee esitatud panga põhiliste juhtimisdokumentide üle, eelkõige strateegilise tegevuskava, aastaeelarve ja finantsaruannete üle, kaasa arvatud nende koondversioonide üle, ning vajaduse korral nende rakendamise üle;

— ta vaatab läbi kõik halduskomitee ettepanekud, mis esitatakse juhatajate nõukogule;

— ta võtab vastu panga erisätted dokumentidele juurdepääsu kohta;

— ta määrab kindlaks koopteeritud ekspertide suhtes kohaldatavad sätted;

— ta võtab pärast auditikomisjoniga konsulteerimist vastu panga finantsaruannetes kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted.

2. Ta tagab üldiselt, et panka juhitakse talle asutamislepinguga pandud ülesannete täitmisel nõuetekohaselt vastavalt asutamislepingule, põhikirjale, juhatajate nõukogu antud üldjuhistele ja teistele panga tegevust reguleerivatele õigusaktidele. Direktorite nõukogu võib oma volituste täitmisel nõuda, et halduskomitee teeks algatusi ja esitaks ettepanekuid.

3. Ta võib kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud otsuse põhjal delegeerida mõned oma ülesannetest halduskomiteele. Ta määrab kindlaks sellise delegeerimise tingimused ning jälgib delegeeritud ülesannete täitmist.

4. Ta kasutab kõiki teisi põhikirjas sätestatud volitusi ja annab vastu võetud eeskirjades ja otsustes halduskomiteele vastavad rakendusvolitused, kusjuures halduskomitee vastutab vastavalt põhikirja artikli 11 lõikele 3 presidendi alluvuses ja direktorite nõukogu kontrolli all panga jooksva äritegevuse eest.

Artikkel 19

1. Direktorite nõukogu liikmetel on õigus direktorite nõukogu koosolekutel osalemisega seotud sõidu- ja elamiskulude hüvitamisele.

2. Juhatajate nõukogu määrab kindlaks direktoritele ja asendusliikmetele makstava osalemistoetuse summa.

IV PEATÜKK

HALDUSKOMITEE

Artikkel 20

1. Halduskomitee on panga alaline esindus- ja otsustusorgan, ilma et see piiraks põhikirjas sätestatut.

2. Ta koguneb juhul, kui panga tegevus seda nõuab.

Artikkel 21

1. Selleks et otsused ja arvamused oleksid kehtivad, peab otsuste tegemisel ja arvamuste esitamisel kohal viibima vähemalt viis halduskomitee liiget.

2. President juhib direktorite nõukogu koosolekuid, vastavalt käesoleva kodukorra artikli 11 lõikele 3 asutatud komisjone ja halduskomiteed. Kui president ei saa koosolekul osaleda, on haige või tal on huvide konflikt, asendab presidenti kõige kauem ametis olnud asepresident. Kui kaks või mitu asepresidenti on ametis olnud sama kaua, asendab presidenti ea poolest vanem asepresident.

3. Otsused võetakse vastu kohal viibivate liikmete antud häälte lihthäälteenamusega. Igal halduskomitee liikmel on üks hääl. Halduskomitee liikmete häälte võrdse jagunemise korral on presidendil otsustav hääl.

4. Halduskomitee võib delegeerida juhtimis- või haldusmeetmete vastuvõtmise presidendile või ühele või mitmele asepresidendile vastavalt delegeerimisotsuses sätestatud piirangutele ja tingimustele. Sel meetodil vastu võetud otsustest teatatakse viivitamatult komiteele.

Halduskomitee võib delegeerida teiste meetmete vastuvõtmise ühiselt presidendile ja ühele või mitmele asepresidendile vastavalt delegeerimisotsuses sätestatud piirangutele ja tingimustele; kui see ei ole asjaoludest tingitult võimalik, võib ta otsuse vastu võtta koosolekul. Sel meetodil vastu võetud otsustest teatatakse viivitamatult komiteele.

5. Halduskomitee võib otsuseid hääletada ja vastu võtta kirjalikult või elektroonilise kirjavahetuse teel. Halduskomitee võib kasutada ka vaikimisi heakskiitmise menetlust ja erandlikel asjaoludel kasutusele võtta telekonverentsi tingimustel, mille ta sätestab.

Artikkel 22

Halduskomitee menetlustest teeb kokkuvõtte protokollija protokollis, millele kirjutavad alla koosolekul osalevad halduskomitee liikmed.

Artikkel 23

1. Halduskomitee on vastavalt põhikirja artikli 11 lõigetele 3 ja 7 pädev vastu võtma ja rakendama panga osakondade korralduse ja tööga seotud halduseeskirju, sealhulgas personalijuhtimist käsitlevaid sätteid, ametieeskirju ning vastavaid õiguseid ja kohustusi, ilma et see piiraks personalieeskirju. Ta teavitab nendest direktorite nõukogu.

2. Halduskomitee on samadel tingimustel ühtlasi pädev sõlmima kõiki lepinguid panga töötajatega.

3. Seoses eespool sätestatuga on president volitatud otsustama mis tahes personaliküsimusi, täitma kokkuleppeid, lepitama erimeelsusi, sõlmima lepinguid ja üldiselt tegema kõike, mis on panga huvides kasulik ja vajalik, vastavalt põhikirja artikli 11 lõikele 7.

Artikkel 23a

1. Halduskomitee liikmed on sõltumatud ja pädevad isikud, kes on kogenud finants-, pangandus- ja/või Euroopa Liidu küsimustes. Nad peavad alati

— olema ausad ja hea mainega;

— omama piisavaid teadmisi, oskusi ja pädevusi oma ülesannete täitmiseks.

Halduskomitee kogu koosseis peab kajastama piisavalt ulatuslikku asjatundlikkust ja soolist mitmekesisust.

2. Luuakse ametisse nimetamise nõuandekomisjon eesmärgiga esitada mittesiduvaid arvamusi selle kohta, kas kandidaadid sobivad täitma halduskomitee liikme ülesandeid, arvestades kriteeriume, mis on sätestatud eelmises lõikes ja mida kirjeldatakse täpsemalt selle komisjoni töökorras, enne kui juhatajate nõukogu nimetab isikud ametisse, nagu on osutatud põhikirja artikli 11 lõikes 1.

Komisjoni kuulub viis pangavälist liiget, kelle nimetab ametisse juhatajate nõukogu presidendi ettepanekul, ning need liikmed peavad olema sõltumatud, pädevad, ausad ja hea mainega. Komisjoni liikmetel peavad olema asjakohased tööalased kogemused, eelkõige panganduses, sealhulgas pangajärelevalves ja/või finantsvaldkonnas, era- ja avalikus sektoris ja/või põhjalikud teadmised Euroopa Liidu küsimustest. Komisjoni kogu koosseis peab kajastama piisavalt ulatuslikku asjatundlikkust ja soolist mitmekesisust. Komisjoni liikmed nimetatakse ametisse kuni kuueks aastaks ning nad võidakse üks kord tagasi nimetada.

Pank korraldab komisjonile sekretariaaditeenused. Juhatajate nõukogu võtab vastu komisjoni töökorra.

Artikkel 23b

1. Halduskomitee liikme raske või väidetava raske rikkumise korral kas seeläbi, et ta jätab ulatuslikul määral täitmata oma ametikohustused või rikub seadust, või muul juhul, mis võib raskelt kahjustada panga mainet ja/või mille tagajärjeks võib olla see, et asjaomane liige ei saa enam oma kohustusi nõuetekohaselt täita, võib president juhatajate nõukogu esimehega kokkuleppel peatada halduskomitee asjaomase liikme ametiaja vastavalt käesoleva artikli 23b sätetele.

Presidenti puudutavatel juhtudel võib presidendi ametiaja peatada juhatajate nõukogu esimees.

2. Ametiaja peatamise otsus:

— võetakse vastu pärast eetika- ja vastavuskomisjoniga konsulteerimist ning pärast halduskomitee asjaomase liikme seonduvate tähelepanekute saamist;

— otsusest teatatakse viivitamata direktorite nõukogule ja juhatajate nõukogule;

— kehtib kuni kolm kuud, mille jooksul juhatajate nõukogu hääletab kvalifitseeritud häälteenamusega selle otsuse kinnitamise täiendavaks ajavahemikuks kuni üheksa kuud. Selleks tuleb juhatajate nõukogule esitada eetika- ja vastavuskomisjoni arvamus ning halduskomitee asjaomase liikme seonduvad tähelepanekud. Juhatajate nõukogul võidakse lasta hääletada enne kolmekuulist ametiaja peatamise perioodi, mille järel hääletamine suletakse.

3. Kui juhatajate nõukogu otsustab kolme kuu jooksul kinnitada ametiaja peatamise täiendavaks ajavahemikuks, siis peatatakse halduskomitee asjaomase liikme ametiaeg kuni selle peatamisperioodi lõpuni, välja arvatud juhul, kui

— juhatajate nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega liikme ametisse ennistada;

— juhatajate nõukogu võtab põhikirja artikli 11 lõike 2 alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu ametist tagandamise otsuse.

4. Kui juhatajate nõukogu ei tee kolme kuu jooksul otsust kinnitada peatamist täiendavaks ajavahemikuks, siis ennistatakse halduskomitee asjaomane liige ametisse automaatselt.

5. Ametiaja peatamise perioodi lõpus ennistatakse halduskomitee asjaomane liige ametisse automaatselt, välja arvatud juhul, kui tema suhtes kehtib ametist tagandamise otsus vastavalt põhikirja artikli 11 lõikele 2.

6. Tagandamise menetluse korral vastavalt põhikirja artikli 11 lõikele 2 tuleb konsulteerida eetika- ja vastavuskomisjoniga. Eetika- ja vastavuskomisjoni arvamus edastatakse juhatajate nõukogule koos asjaomase halduskomitee asjaomase liikme seonduvate tähelepanekutega.

7. Juhatajate nõukogu sätestab ametiaja peatamise ning ametist tagandamise korra üksikasjad.

V PEATÜKK

AUDITIKOMISJON

Artikkel 24

1. Auditikomisjon (edaspidi „komisjon“) kontrollib vastavalt põhikirja artiklile 12 iga aasta pangaoperatsioonide teostamise ja panga raamatupidamise nõuetekohasust.

2. Ta vastutab panga raamatupidamisarvestuse auditeerimise eest.

3. Ta kontrollib panga tegevuse vastavust parimatele pangandustavadele.

Artikkel 25

1. Komisjon peab vähemalt kord aastas koosolekut halduskomiteega, et arutada oma töö tulemusi eelneval majandusaastal ning jooksva majandusaasta töökava.

2. Komisjon peab iga majandusaasta lõpus ja hiljemalt kaks nädalat enne juhatajate nõukogule esitamist saama direktorite nõukogu aastaaruande eelnõu, mis sisaldab finantsaruannete eelnõusid.

3. Komisjon peab kolme nädala jooksul alates nende dokumentide saamisest, olles täitnud ülesanded, mida peetakse vajalikuks, saanud halduskomiteelt kinnituse sisekontrolli-, riskijuhtimis- ja sisehaldussüsteemide tõhususe kohta ning vaadanud läbi välisaudiitorite aruande, edastama panga presidendile aruande, mis kinnitab, et tema teada ja tema hinnangul

— juhitakse panga tegevust nõuetekohaselt, eelkõige seoses riskijuhtimise ja järelevalvega;

— komisjon on kontrollinud, et panga operatsioonid on teostatud ja raamatupidamisarvestust on peetud nõuetekohaselt, ning et ta on sel eesmärgil kontrollinud, et panga operatsioone on teostatud vastavalt põhikirjas ja kodukorras sätestatud vorminõuetele ja korrale;

— komisjon kinnitab, et finantsaruanded ja direktorite nõukogu koostatud raamatupidamise aastaaruandes sisalduv ülejäänud finantsteave annavad tõese ja erapooletu ülevaate panga finantsseisundist selle aktivate ja passivate suhtes ja selle tehingute tulemuste ja rahavoogude suhtes vaatlusalusel majandusaastal. Ta annab sama kinnituse finantsaruannete koondversioonide kohta.

4. Kui komisjon leiab, et ta ei saa eespool öeldut kinnitada, peab ta esitama panga presidendile sama tähtaja sees aruande, mis sisaldab põhjendatud selgitust.

5. Komisjoni aruanne edastatakse juhatajate nõukogule direktorite nõukogu aastaaruande lisana.

6. Komisjon esitab juhatajate nõukogule üksikasjaliku aruande oma töö tulemuste kohta eelneval majandusaastal koos kinnitusega, et panga tegevus vastab parimatele pangandustavadele, ning selle koopia saadetakse direktorite nõukogu ja halduskomitee liikmetele. Komisjoni aruanne saadetakse juhatajate nõukogule koos direktorite nõukogu aastaaruandega.

Artikkel 26

1. Komisjonil on juurdepääs kõikidele panga raamatupidamisdokumentidele ja maksedokumentidele ning ta võib küsida näha kõiki teisi dokumente, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks kontrollida. Panga osakonnad on valmis teda igati abistama.

2. Komisjon kasutab ka välisaudiitoreid, kelle ta määrab pärast konsulteerimist halduskomiteega ja kellele ta on volitatud delegeerima panga finantsaruannete auditeerimisega seotud igapäevast tööd. Selleks vaatab ta igal aastal läbi kavandatud välisauditi laadi ja ulatuse ning kasutatavad auditimenetlused. Ta vaatab läbi ka sellise auditi tulemused ja järeldused, sealhulgas märkused või soovitused. Pank koostab kohe välisaudiitorite töölevõtukirja vastavalt komisjoni kehtestatud tingimustele.

3. Komisjon vaatab igal aastal läbi ka panga siseauditi töökava, ulatuse ja tulemused.

4. Ta tagab, et sise- ja välisaudiitorite töö on nõuetekohaselt kooskõlastatud. Vajaduse korral võib komisjon kasutada teisi eksperte.

5. Komisjoni menetlused on kehtivad ainult tingimusel, et enamik selle liikmeid on kohal. Välja arvatud käesoleva kodukorra artiklis 25 nimetatud aruanded, mida saab vastu võtta ainult ühehäälselt, nõuavad kõik komisjoni otsused selle liikmete enamuse nõusolekut. Komisjoni liikmete häälte võrdse jagunemise korral on esimehel otsustav hääl.

6. Komisjoni esimees võib panna otsuseid hääletamisele kirjaliku või elektroonilise hääletamise teel.

7. Komisjon määrab kõik teised tööeeskirjad kindlaks ise.

8. Komisjoni liikmed ei avalda mis tahes teavet ega andmeid, mida nad saavad teada oma ülesannete täitmise käigus, pangavälistele isikutele ega asutustele. See kohustus kehtib ka komisjoni määratud välisaudiitoritele vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

Artikkel 27

1. Komisjoni liikmed nimetab juhatajate nõukogu. Nad nimetatakse ametisse kuueks järjestikuseks majandusaastaks ilma ametiaja pikendamiseta. Igal aastal asendatakse üks komisjoni liige.

2. Liikmed valitakse sõltumatute, pädevate ja ausate isikute hulgast. Liikmetel on finants-, auditi- või pangandusjärelevalvealased eksperditeadmised avalikus või erasektoris ning nad peaksid ühiselt tagama terve ala eksperditeadmised.

3. Komisjoni liikmete ametiaeg lõpeb kas käesoleva kodukorra artikli 2 lõikes 2 osutatud juhatajate nõukogu aastakoosoleku päeva lõpus või finantsaruannete kinnitamise päeva lõpus, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Uute liikmete ametiaeg algab järgmisel päeval.

4. Juhatajate nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamuse põhjal komisjoni liikme tagandada, kui ta leiab, et liige ei ole enam suuteline oma ülesandeid täitma.

5. Komisjoni esimehe ametit täidab ühe aasta kaupa rotatsiooni põhimõttel liige, kelle ametiaeg lõpeb kas artikli 2 lõikes 2 osutatud juhatajate nõukogu aastakoosoleku päeva lõpus või finantsaruannete kinnitamise päeva lõpus, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

6. Juhatajate nõukogu võib panga presidendi ja auditikomisjoni esimehe ühise ettepaneku põhjal nimetada kuni kolm vaatlejat kuueks aastaks ilma ametiaja pikendamiseta. Nad nimetatakse nende erikvalifikatsiooni põhjal, eriti pangandusjärelevalve alal. Nad abistavad komisjoni selle ülesannete ja kohustuste täitmisel, osaledes selle töös. Komisjoni täisliikmed võivad usaldada vaatlejatele teatavaid konkreetseid ülesandeid, eelkõige komisjoni koosolekuid ettevalmistavaid uuringuid.

Artikkel 28

Surma, vabatahtliku tagasiastumise, tagandamise tagajärjel või muul põhjusel vaba ametikoha tekkimise korral nimetab juhatajate nõukogu kolme kuu jooksul asendaja kogu ülejäänud ametiajaks.

Artikkel 29

Juhatajate nõukogu määrab kindlaks komisjoni liikmete ja vaatlejate ametitulu. Nende ülesannete täitmisega seotud sõidu- ja elamiskulud hüvitatakse samadel tingimustel, mis kehtivad direktorite nõukogu liikmetele.

VI PEATÜKK

SEKRETARIAAT

Artikkel 30

Panga peasekretär tagab sekretariaaditeenused juhatajate nõukogule, direktorite nõukogule, halduskomiteele ja auditikomisjonile. Ta tagab sekretariaaditeenused ka juhatajate nõukogu asutatud komisjonidele ja Euroopa Liidu või teiste organite mandaadi alusel asutatud üksustele, kui pank on selliste teenuste osutamise ette näinud.

VII PEATÜKK

PANGA TÖÖTAJAD

Artikkel 31

Direktorite nõukogu kehtestab eeskirjad panga töötajate kohta. Haldusnõukogu võtab vastu nende eeskirjade rakendamise korra vastavalt käesoleva kodukorra artiklile 23.

Artikkel 32

1. Juhatajate nõukogu tagab, et panga likvideerimise korral on panga personali õigused tagatud.

2. Kiireloomulises olukorras võtab halduskomitee viivitamatult meetmed, mida ta peab vajalikuks, tingimusel et ta kannab nendest kohe ette direktorite nõukogule.

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTE

Artikkel 33

1. Käesolev kodukord ja selle muudatused jõustuvad nende vastuvõtmise päeval.

2. Käesoleva kodukorra sätted ei moodusta mingeid erandeid Euroopa Liidu toimimise lepingu või panga põhikirja sätetest.