LISA

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Crème d’Isigny“

ELi nr: PDO-FR-0139-AM01 – 18.10.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Tootjaühendus Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys 2, rue du Docteur Boutrois 14230 Isigny-sur-Mer PRANTSUSMAA Tel +33 231513310 Faks +33 231923397 E-post: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com

Koosseis: rühm koosneb piima- ja võitootjatest. Taotlejate rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☒ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☒ Seos geograafilise piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muud [liikmesriigi pädeva asutuse ja taotlejate rühma kontaktandmed, kontrolliasutuse andmed, siseriiklikud nõuded]

4. Muudatus(t)e liik

— ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Punkt „Toote nimetus“

Nimetus „Crème d’Isigny“ on asendatud nimetustega „Crème d’Isigny“ või „Crème fraîche d’Isigny“.

Nimetusele „Crème d’Isigny“ asemel on pakutud alternatiiv. Kasutatakse nimetust „Crème fraîche d’Isigny“. Seda nimetust on kasutatud juba aastaid, et tähistada tooteid, mis vastavad värske koore määratlusele õigusaktides. Seega võimaldab muudatus kodifitseerida üht kasutusviisi värske koore turustamisel. Värske koor on koor, mida on üksnes pastöriseeritud ja mis on pakendatud tootmiskohas 24 tunni jooksul pärast pastöriseerimist.

5.2. Punkt „Toote kirjeldus“

1996. aastal registreeritud tootespetsifikaadis, mis hõlmas kahte toodet „Beurre d’Isigny“ ja „Crème d’Isigny“, on toote omadusi kirjeldavat peatükki muudetud nii, et selles kajastataks koore omadusi.

Järgmine lõik:

„Nendel kahel piimatootel on iseloomulikud omadused. Nad on loomuliku tulikakollase värvusega. Nad on aromaatsed ja nende tekstuur on kreemjas.“

on asendatud järgmisega:

„„Crème d’Isigny“ on rõõsk või hapendatud pastöriseeritud koor, mis on läikiva välimuse ja vandlivärvi kuni kahvatukollane. Koore minimaalne rasvasisaldus peab olema 35 grammi 100 grammi toote kohta. Rõõsk koor „Crème d’Isigny“ on vedel ning sellel on kergelt magus piimalõhn. Hapendatud koor „Crème d’Isigny“ on tihke ja seda iseloomustab värske ja magus piimamaitse, millel on kergelt happeline nüanss. Koor „Crème fraîche d’Isigny“ on koore „Crème d’Isigny“ liik, mida on vaid üks kord pastöriseeritud ja mis on pakendatud tootmiskohas hiljemalt 24 tunni jooksul pärast pastöriseerimist.“

Lisatud on toote välimust käsitlev parandus: välja on jäetud kehtivas spetsifikaadis olev tulikakollane värvus, mida kasutati täpsemalt „Beurre d’Isigny“ kirjeldamiseks.

Lisatud on sõna „läikiv“, mis võimaldab koore välimust paremini määratleda.

Nagu on kirjeldatud kehtivas tootespetsifikaadis tootmismeetodit käsitlevas punktis („Kasutatav koor peab olema läbinud kuumtöötluse, mis piirdub pastöriseerimisega“), on toote kirjelduses nüüd selgelt välja toodud, et tegemist on pastöriseeritud koorega.

Samuti on täpsustatud, et koore minimaalne rasvasisaldus on 35 grammi 100 grammi kohta, mis on esitatud ainult kehtiva tootespetsifikaadi tootmismeetodit käsitlevas punktis.

Kehtivas tootespetsifikaadis esitatud ainus organoleptiline kirjeldus („see on aromaatne ja selle tekstuur on kreemjas“) osutus liiga lühikeseks ja osaliselt ekslikuks, sest selles ei eristatud selgelt rõõska ja hapendatud koort. Seepärast on lisatud rõõsa ja hapendatud koore organoleptiline kirjeldus.

See muudatus on tehtud ka koonddokumendi punktis 3.2, asendades sõnad „Rikkaliku rasvasisaldusega ja kreemjas kollane koor“.

5.3. Punkt „Geograafiline piirkond“

Punkti „Geograafilise piirkonna määratlus“ alla on lisatud kõik geograafilises piirkonnas toimuvad etapid. Piirkonda kuuluvate kommuunide nimed on samuti ajakohastatud.

Nende muudatustega on selgitatud eri etappe ning ajakohastatud kommuunide nimekirja, muutmata seejuures geograafilise piirkonna piire.

Pakendamine peab vältimatult toimuma geograafilises piirkonnas. Seetõttu tuleb see toiming teha kiiresti pärast tootmisprotsessi lõppu, et vältida pettust (koore segamine), ning hoida ära oksüdeerumisest tulenevat koore muutumist, mis toimub sageli liiga pika transpordi ajal. Rõõska koort „Crème d’Isigny“ või „Crème fraîche d’Isigny“ võib siiski vedada mahutites geograafilises piirkonnas asuvast ühest koorejaamast teise üksnes koore hapendamise või võiks töötlemise eesmärgil.

5.4. Punkt „Päritolutõend“

Võttes arvesse riigisiseste õigusaktide arengut, on konsolideeritud spetsifikaadi punkti, milles käsitletakse üksikasju, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast, ning sellesse on koondatud deklareerimiskohustusi ja registrite pidamist käsitlevad sätted toote jälgitavuse tagamiseks ja tootmistingimuste jälgimiseks.

Seetõttu on lisatud järgmised lõigud, milles käsitletakse järgmist:

— ettevõtjate identifitseerimisdeklaratsioon ja nende muud deklareerimiskohustused, eelkõige seoses tootmise ajutise peatamisega (eelnev tootmiskavatsuse puudumise deklaratsioon ja eelnev tootmise taasalustamise deklaratsioon);

— registrite pidamine, millega määratakse kindlaks loomakasvatajate kohustused ja võetakse üle kooretootjate suhtes riiklikul tasandil kohaldatavad sätted;

— kontrollimenetlused, mis on ette nähtud kehtivate riigisiseste õigusaktidega: „Kogu menetlust täiendatakse analüütiliste ja organoleptiliste uuringutega, mida tehakse ilma eelneva hoiatuseta ning pisteliselt müügivalmis pakendatud toodetest proovide võtmise teel.“

5.5. Punkt „Tootmismeetod“

Spetsifikaadis käsitletakse tootmismeetodi mitmeid aspekte, et paremini kirjeldada tingimusi, mille alusel toodetakse piima ja valmistatakse koort „Crème d’Isigny“. Need tegurid aitavad tugevdada seost geograafilise piirkonnaga.

Lisatud on piimakarja pidamist käsitlevad sätted (tõug, sööt), et säilitada traditsioonilisi kasvatustavasid.

Karja pidamine

Lisatud on piimakarja määratlus. „Käesoleva tootespetsifikaadi kohaldamisel tähendab „kari“ ühe põllumajandusliku majapidamise kogu piimakarja, mis koosneb lüpsi- ja kinnislehmadest.“

Spetsifikaadi kõnealuse sätte eesmärk on selgelt määratleda, milliste loomade puhul kasutatakse väljendeid „piimakari“ ja „lüpsilehmad“, ning luua kontrolliraamistik ja vältida igasugust segadust.

Lisatakse järgmised lõigud:

„Loomi tuleb karjatada vähemalt seitse kuud.“

„Iga põllumajandusliku majapidamise peamine söödamaa koosluse peab moodustama vähemalt 50 % ulatuses rohi. Igal lüpsilehmal peab olema vähemalt 35 aari rohumaad (looduslik, ajutine või aastaselt kasutatav), millest vähemalt 20 aari on sobiv karjatamiseks või vähemalt 10 aari sobiv karjatamiseks koos lisasööda andmisega.“

Selleks et kinnitada toote seost geograafilise piirkonnaga, on geograafilises piirkonnas traditsiooniliselt rohttaimedest toituva karja kasvatamise puhul lisatud rohu (karjatamine, hein jne) tarbimise vajadus.

Tõug

Lisatakse järgmised lõigud:

„Iga kogumiskorra piim, mida tootja kasutab koore „Crème d’Isigny“ valmistamiseks, saadakse karjalt, mis koosneb vähemalt 30 % ulatuses Normandia tõugu piimalehmadest.“

„Kogumiskorda määratletakse kogu piima hulgana, mis on 48 tunni jooksul kogutud ja mida tootja on kasutanud.“

Need tegurid võimaldavad tagada, et Normandia tõugu lehmade piima kasutatakse olulisel määral koore „Crème d’Isigny“ valmistamisel.

Need elemendid on lisatud ka koonddokumendi punkti 3.3.

Karja sööt

Lisatakse järgmised lõigud:

„Karja põhiratsioon pärineb ligikaudu 80 % (arvestatuna kuivaines) ulatuses geograafilisest piirkonnast. See koosneb järgmisest värsket või sileeritud söödast: rohi, mais, valmimata teravili või valgurikkad kultuurid (kogu taim), õled, lutsern (kogu taim värskelt või konserveeritult), samuti söödapeet, juurköögiviljad ja suhkrupeedi kuivatatud pressimisjäägid.“

„Värske või sileeritud rohi moodustab vähemalt 40 % (arvestatuna kuivaines) söödaratsioonist keskmiselt seitse kuud kestval karjatamisel. Päevases söödaratsioonis ei või selle osakaal ülejäänud aasta jooksul olla väiksem kui 20 % (arvestatuna kuivaines).“

Selle teabe eesmärk on kinnitada toote ja geograafilise piirkonna vahelist seost peamiselt geograafilisest piirkonnast pärit piimalehmade söödavaliku kaudu. Lisaks on koostatud lubatud sööda loetelu, et paremini määratleda kasutatava sööda olemust.

Karja sööta käsitlevad sätted on samuti lisatud koonddokumendi punkti 3.3.

Lisatakse järgmine lõik: „Söödalisandite hulk ei või ületada 1 800 kg arvestatuna kuivaines ühe piimalehma kohta kalendriaastas.“

Selle nõude eesmärk on vältida olukorda, mille puhul täiendsööt omandab söödaratsioonis liiga suure osatähtsuse, ja soodustada seega geograafilisest piirkonnast pärineva põhisööda kasutamist.

See säte on lisatud ka koonddokumendi punkti 3.3.

Lisatakse järgmine lõik:

„Nii põhi- kui ka täiendsöödas on keelatud: kapsas, naeris, rüps ja rohelisena jagatud raps.

Söödamaterjale käsitleva määruse (EL) nr 68/2013 lisa C osa liigituse kohaselt on täiendsöödas on keelatud järgmine tooraine:

— palmi-, maapähkli-, päevalilleseemne- ja oliiviõli naturaalsel kujul või nende isomeerid (klass 2.20.1);

— piimatooted ja nendest saadud tooted (klass 8);

— maismaaloomadest valmistatud tooted ja nendest saadud tooted (klass 9);

— kalad ja muud veeloomad ning nendest saadud tooted (klass 10), välja arvatud tursamaksaõli;

— mitmesugused materjalid (klass 13), välja arvatud glükoosimelass.

Samuti on keelatud uurea ja selle derivaadid, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1831/2003 (loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta) 1. lisas.“

Mitmed tooted ja toorained on lüpsilehmade söödas keelatud, kuna neil on negatiivne mõju piima organoleptilistele omadustele.

Need elemendid on lisatud koonddokumendi punkti 3.3.

Traditsiooniliste tavade paremaks kirjeldamiseks on lisatud sätted koore tootmise eri etappide kohta.

Piima kogumine ja vastuvõtmine

Lisatakse järgmine lõik:

„Kogumine toimub maksimaalselt iga 48 tunni järel pärast esimest lüpsi. Põllumajanduslikes majapidamistes kogutud piim viiakse otse, ilma ümberlaadimiseta koorimisruumi. Piima kättesaamisel on toorpiima happesus vahemikus 14–16 Dornici kraadi, st pH on vahemikus 6,6–6,85.“

Koore „Crème d’Isigny“ või „Crème fraîche d’Isigny“ valmistamiseks kasutatava piima ladustamisaeg on piiritletud viisil, mis võimaldab vältida tooraine riknemist põllumajandusettevõttes. Samuti on keelatud piima ümberlaadimine põllumajandusettevõtete vahel parema jälgitavuse tagamiseks. Lisatud on ka toorpiima happesuse kriteerium, et tagada tooraine riknemise vältimine.

See säte on lisatud koonddokumendi punkti 3.3.

Valmistamine ja pakendamine

Lause „Koor peab vastama karja ja koort käsitlevatele riiklikele õiguslikele ja regulatiivsetele nõuetele“ on välja jäetud, kuna see kuulub õigusvaldkonda.

Koorimine ja pastöriseerimine

Lisatakse järgmine lõik: „Piima keeluaeg enne piima koorimist ei tohi olla pikem kui 48 tundi pärast vastuvõttu.“

See võimaldab säilitada tooraine kvaliteeti.

Lisatakse järgmine lõik:

„Enne koorimist võib kogutud täispiima esimese etapina eelpastöriseerida temperatuuril 74 °C. Pärast piima koorimist pastöriseeritakse koor temperatuuril 86–95 °C 30–180 sekundi jooksul.“

Kindlaks on määratud toote pastöriseerimise etapid.

Järgmine lõik:

„Selline töötlemine peab toimuma maksimaalselt 36 tunni jooksul pärast piima koorimist“

on asendatud järgmisega:

„Selline viimane töötlemine peab toimuma maksimaalselt 36 tunni jooksul pärast piima koorimist, et saada rõõska koort „Crème d’Isigny“.“

Toorpiima kvaliteedi säilitamiseks on lisatud piima koorimise ja pastöriseerimise vaheline maksimaalne ajavahemik. Iga kooreliigi valmistamisetappide tähtaegade täpsustamine lihtsustab nende kontrollimist.

Järgmine lõik:

„Koore „Crème d’Isigny“ tootmise ja turustamise eesmärgil on keelatud järgmiste ainete kasutamine:

— vadakukoor, soolvesi, taastatud, külmutatud või sügavkülmutatud koor,

— värvained või antioksüdandid,

— piima või koore happesuse vähendamiseks ettenähtud ained,

— muud koostisained, välja arvatud spetsiifilised piimhappebakterid.“

on asendatud järgmisega:

„Rõõsa koore „Crème d’Isigny“ tootmisel on keelatud kasutada vadakukoort, petipiima, taastatud koort, külmutatud või sügavkülmutatud koort, värvaineid ja antioksüdante, aineid, mis vähendavad piima või koore happesust, lisaaineid, abiaineid või muid koostisosi, välja arvatud piimahappebakterid.“

Koore „Crème d’Isigny“ või „Crème fraîche d’Isigny“ valmistamisel keelatud ainete loetelu on muudetud ja täiendatud, täpsustades, et keelatud on kasutada nii petipiima kui ka lisaaineid, abiaineid ja kõiki muid koostisosi, välja arvatud piimhappebakterid. Kuna kehtivas tootespetsifikaadis on viga, on soolvee kasutamise keeld välja jäetud.

Piimhappebakterite lisamine ja hapendamine

Lisatud on järgmine lõik:

„Hapendatud koore „Crème d’Isigny“ valmistamiseks kuumutatakse rõõska koort „Crème d’Isigny“ temperatuurini 12–23 °C, et lisada sellel piimhappebakterid. Piimhappebakterite lisamine rõõsale koorele „Crème d’Isigny“ peab toimuma hiljemalt 72 tundi pärast koorimise lõpetamist ja mitte hiljem kui 96 tundi pärast piima kättesaamist. Hapendamine toimub vähemalt 12 tunni jooksul ja temperatuuril 12–23 °C.“

Hapendamisetapi parameetrid on kindlaks määratud, et säilitada traditsioonilisi valmistustavasid.

Lõpuks on lisatud, et koor pakendatakse kuni 1 000 liitrit mahutavatesse anumatesse, kuid rõõska koort „Crème d’Isigny“ võib geograafilise piirkonna piires vedada ühest koorejaamast teise paagis, aga seda üksnes hapendatud koore „Crème d’Isigny“ või või „Beurre d’Isigny“ valmistamise eesmärgil.

Need elemendid on lisatud koonddokumendi punkti 3.5.

5.6. Punkt „Märgistus“

Järgmised lõigud:

„Asjaomane ettevõtja on kohustatud liimima pakendile või anumale või sellel esitatama kleebise, millel on sõnad „Crème d’Isigny – Appellation d’Origine Protégée“. Geograafilise sisuga sõnade „Isigny“ või „Isigny-sur-Mer“ või muu sellele piirkonnale viitava nimetuse, graafilise elemendi või illustratsiooni kasutamine on keelatud sellise koore turustamiseks, mida ei ole toodetud, pakendatud ega turustatud vastavalt päritolunimetuse tunnustamise dekreedile.“

on asendatud järgmisega:

„Igal kaitstud päritolunimetuse „Crème d’Isigny“ või „Crème fraîche d’Isigny“ pakendil peab olema individuaalne märgis, millele on kantud päritolunimetus, mille tähtede suurus on vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate suurimate tähemärkide suurusest. Ettevõtja on kohustatud liimima pakendile või anumale või sellel esitama kleebise, millel on sõnad „Crème d’Isigny“ või „Crème fraîche d’Isigny“ – Appellation d’Origine Protégée. Euroopa Liidu KPNi logo ja kleebis asetsevad kõrvuti või üksteise kohal ning ei tohi olla eraldatud teiste märgetega. Päritolunimetuse miinimumsuurust ei kohaldata kleebise suhtes, kuna see nimetus on juba märgisel esitatud. Märgistusel on esitatud märge rasvasisalduse kohta 100 grammis tootes.“

Nende elementide abil on võimalik selgitada toote identifitseerimise nõudeid.

Välja on jäetud säte, mis käsitleb sõnade „Isigny“ või „Isigny-sur-Mer“ või mõne muu kõnealust piirkonda hõlmava sõna, graafilise elemendi või illustratsiooni kasutamise keelamist spetsifikaadi tingimustele mittevastavate toodete puhul, kuna nimetatud säte ei kuulu spetsifikaadi kohaldamisalasse.

Need muudatused on tehtud koonddokumendi punktis 3.6.

5.7. Punkt „Seos piirkonnaga“

Punkt „Seos geograafilise piirkonnaga“ on täielikult ümber kirjutatud, et paremini tõendada „Crème d’Isigny“ ja geograafilise piirkonna seost, muutmata selle seose sisu. See tõendus toob esile eelkõige piimatootmise tingimused ja täpsemalt asjaolu, et sööt, mis põhineb rohu optimaalsel kasutamisel ja pikal karjatamisperioodil, võimaldab saavutada sellist piimarasva kvaliteeti, mis on sobiv koore „Crème d’Isigny“ valmistamiseks, milleks on vajalik eriline oskusteave. Seetõttu on viide „Crème d’Isigny“ oleiinhapperikkusele välja jäetud, kuna seda ei peeta eriomaseks.

Punkti „Geograafilise piirkonna eripära“ alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, mis annavad ülevaate ajaloolisest aspektist ja rõhutavad eripärast oskusteavet. Punktis „Toote eripära“ on esile toodud teatavad toote kirjelduse osas esitatud elemendid. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost.

See muudatus on tehtud ka koonddokumenti.

5.8. Punkt „Muu“

INAO aadressi on ajakohastatud.

Taotlejate rühma kontaktandmeid on ajakohastatud.

Punktis „Kontrolliasutuse kontaktandmed“ on ajakohastatud kontrolliasutuse nimetust ja kontaktandmeid. Selles punktis on toodud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: riiklik päritolunimetuste instituut (Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)) ning konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimetus ja kontaktandmed on kättesaadavad INAO veebilehel ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Tootespetsifikaadi punkti „Riiklikud nõuded“ alla lisatakse tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodit. Nõuded on esitatud tabelina, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte, nende kontrollväärtusi ja hindamismeetodit.

KOONDDOKUMENT

„Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“

ELi nr: PDO-FR-0139-AM01 – 18.10.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ on rõõsk või hapendatud pastöriseeritud koor, mis on läikiva välimuse ja vandlikarva kuni kahvatukollane. Koore minimaalne rasvasisaldus on 35 grammi 100 grammi toote kohta.

Rõõsk koor „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ on vedel ning sellel on kergelt magus piimaaroom.

Hapendatud koor „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ on tihke ja seda iseloomustab värske ja magus piimamaitse, millel on kergelt happeline nüanss.

Kuna koort „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ on üksnes pastöriseeritud, pakendatakse see tootmiskohas hiljemalt 24 tunni jooksul pärast pastöriseerimist.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Selleks et tagada geograafilisele piirkonnale iseloomuliku sööda kaudu tihe seos piirkonna ja toote vahel, tuleb piimalehmi pidada karjamaal vähemalt seitse kuud aastas, põllumajanduslikul majapidamisel peab olema ühe lüpsilehma kohta vähemalt 0,35 ha rohumaad, sealhulgas vähemalt 0,20 ha lüpsipaigast juurdepääsetavat rohumaad või vähemalt 0,10 ha lüpsipaigast juurdepääsetavat rohumaad, kus antakse loomadele lisaks haljassööta. Igas põllumajanduslikus majapidamises peab olema peamine söödamaa, mille koosluse moodustab vähemalt 50 % ulatuses rohi.

Piimalehmade sööt ei saa täielikult pärineda geograafilisest piirkonnast. Piimalehmade valguvajadust ei ole alati võimalik katta kõnealuses piirkonnas kasvatatava söödaga. Lisaks sellele ei ole võimalik tagada täiendsööda tooraine päritolu. Karja põhisöödaks olevast rohust ja heinast peab vähemalt 80 % (arvestatuna kuivaines aasta kohta) pärinema geograafilisest piirkonnast. Arvestades, et sööda põhiratsioon moodustab umbes 70 % piimalehmade kogusöödast, on sellest piirkonnast pärineva sööda osakaal hinnanguliselt vähemalt 56 %.

Rohi moodustab oma eri vormides vähemalt 40 % põhisöödast vähemalt seitsmekuulisel karjatamisperioodil ning ülejäänud aasta jooksul vähemalt 20 % päevasest põhiratsioonist. Söödalisandite hulk ei tohi ületada 1 800 kg ühe piimalehma kohta kalendriaastas.

Lubatud sööt on: rohi, mais, valmimata teravili või valgurikkad kultuurid (kogu taim), õled, lutsern (kogu taim värskelt või konserveeritult), samuti söödapeet, juurköögiviljad ja suhkrupeedi kuivatatud pressimisjäägid.

Peakapsas, naeris, rüps ja rohelisena jagatud raps, uurea ja selle derivaadid on põhiratsioonis ja täiendsöödas keelatud.

Täiendsöödas on keelatud järgmised toorained:

— palmi-, maapähkli-, päevalilleseemne- ja oliiviõli naturaalsel kujul või nende isomeerid;

— piimatooted ja nendest saadud tooted;

— maismaaloomadest valmistatud tooted ja nendest saadud tooted;

— kalad ja muud veeloomad ning nendest saadud tooted, välja arvatud tursamaksaõli;

— mitmesugused komponendid, välja arvatud glükoosimelass.

Iga kogumiskorra piim, mida tootja kasutab koore „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ valmistamiseks, saadakse karjalt, mis koosneb vähemalt 30 % ulatuses Normandia tõugu piimalehmadest, kusjuures kogutud piima määratletakse kui kogu piima, mis on 48 tunni jooksul kogutud ja mida tootja on kasutanud.

Kogumine toimub maksimaalselt iga 48 tunni järel pärast esimest lüpsi. Põllumajanduslikes majapidamistes kogutud piim viiakse otse, ilma ümberlaadimiseta koorimisruumi. Piima kättesaamisel on toorpiima happesus vahemikus 14–16 Dornici kraadi, st pH on vahemikus 6,6–6,85.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima ja koore tootmine peavad toimuma punktis 4 osutatud määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Koor pakendatakse geograafilises piirkonnas. Koore pakendamine on väga oluline toiming, et kontrollida toodete kvaliteeti, kuna rasvasisaldus on tundlik oksüdeerumise suhtes. Seepärast tuleb toode pakendada kiiresti pärast tootmisprotsessi lõppu. Seepärast tehakse nimetatud toiming punktis 4 osutatud määratletud geograafilises piirkonnas, kasutades selleks kuni 1 000 liitrit mahutavaid anumaid.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Igal koore „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ pakendil peab olema individuaalne märgis, millele on kantud päritolunimetus, mille tähtede suurus on vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate suurimate tähemärkide suurusest.

Ettevõtja on kohustatud liimima pakendile või anumale või sellel esitama kleebise, millel on sõnad „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ – Appellation d’Origine Protégée.

Euroopa Liidu KPNi logo ja kleebis asetsevad kõrvuti või üksteise kohal ning ei tohi olla eraldatud teiste märgetega. Päritolunimetuse miinimumsuurust ei kohaldata kleebise suhtes, kuna see nimetus on juba märgisel esitatud.

Märgisel on esitatud märge rasvasisalduse kohta 100 grammis tootes.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Määratletud geograafiline piirkond hõlmab järgmiste departemangude kommuunide territooriumi:

Calvadosi departemang (82 kommuuni):

Canton de Bayeux, kõik kommuunid, välja arvatud Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles, Vienne-en-Bessin.

Trévièresi kanton, kõik kommuunid, välja arvatud La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Drucy, Sallen.

La Manche’i departemang (93 kommuuni):

Agon-Coutainville’i kanton, järgmised kommuunid: Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny, Saint-Sébastien-de-Raids.

Bricquebeci kanton, järgmised kommuunid: Etienville, Les Moitiers-en-Bauptois, Orglandes.

Carentan-les-Maraisi kanton, kõik kommuunid.

Créancesi kanton, kommuunid Montsenelle (üksnes endiste kommuunide Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne, Saint-Jores territoorium), Le Plessis-Lastelle.

Pont-Heberti kanton, kõik kommuunid, välja arvatud Bérigny, Saint-André-de-l’Epine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle, Saint-Pierre-de-Semilly.

Saint-Lô-1 kanton, kõik kommuunid, välja arvatud Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon (üksnes endise kommuuni Lozon territoorium), Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles, Saint-Lô.

Valognesi kanton, kõik kommuunid, välja arvatud Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville, Yvetot-Bocage.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Koore „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ geograafiline tootmispiirkond on kaarja kujuga, kaetud settekivimitega ja asub madalal kõrgusel (< 50 m). See ala nimega Col du Cotentin kujutab endast geoloogilist üksust, mida on kujundanud merest tulenevad arvukad üleujutused ja mere taandumised. Piirkonnas eristatakse Bas Pays’d (madal ala), mille on moodustanud suured sooldunud ja settelised märgalad, mis on kuivendatud, kuid üleujutatavad, Haut Pays (kõrge ala) hekimaastikust, mis koosneb kõrgendikust ja lubjakivisaarekestest ning madalatest savistest ja kivistest küngastest idas. Pinnase üks peamisi omadusi tuleneb mere- ja jõesetetest, mis asuvad peamiselt Veys’ lahes ja sellesse suubuvate jõgede orgudes,

Col du Cotentini kliimat peetakse mõõdukaks ookeanikliimaks, kus sademete hulk on ligikaudu 800 mm ja need on jaotunud rohkem kui 170 päeva peale aastas. Suvised temperatuurid on jahedad ja talved on üsna mahedad, temperatuurid kõiguvad vähem kui Saint-Lôs või Caenis. Niiske, udune ja mahe kliima on tasasest maastikust tulenevalt homogeenne. Ookeani mõju näitab ka see, kui tähtsad on soolased mereaurud karjamaadele.

Col du Cotentin on üks Normandia rohumaakeskustest, mis oli olemas juba enne, kui Normandias alustati 1800. aastal põllumaade rohumaadeks muutmist. Veisekasvatajad muutsid Isigny piirkonna mainekaks rohumaade alaks, mida Normandia Assotsiatsioon iseloomustas 1874. aastal kui „rikkalikud karjamaad, tõelised koore- ja võiallikad“.

Cotentini veisekasvatajad hakkasid alates 19. sajandi keskpaigast kaitsma Cotentini tõu (millest saab Normandia tõu peamine liin) puhtust peamiselt selle kohaliku tõu piimatootmisjõudluse tõttu. Kuid see „tõuhälli“ staatus kahjustas kohalikke veisekasvatajaid, kes ei võtnud kohe kasutusele kunstlikku seemendamist ja pöördusid tagasi tootliku ja homogeense tõu Prim’Holstein juurde.

Col du Cotentini elanikud seostasid selle, kuidas piimakari rohtu parimal viisil kasutab, kiiresti piima väärindamiseks koore tootmise ja turustamise teel.

Tänapäeval moodustab rohumaade rohi endiselt piimalehmade põhisööda. Loomad on karjamaal vähemalt seitsme kuu jooksul ja söövad ülejäänud aasta vältel neile antavat rohtu. Tootjate pühendumus Normandia tõule, mis sobib tänu rasva- ja valgurikkale piimale suurepäraselt ka või tootmiseks, võimaldab kasvatada geograafilises piirkonnas arvukalt nimetatud tõugu veiseid. Tootjad rakendavad oskusteavet, eelkõige koore bioloogilise hapendamise osas.

Koor „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ on kreemjas ja ilma tükikesteta, rõõsk koor on vedel, hapendatud koor aga tihke. Toote minimaalne rasvasisaldus on vähemalt 35 grammi 100 grammi toote kohta ning see sisaldab rohkelt joodi ja mikrotoitaineid. Vandlivärvi kuni kahvatukollasel läikival koorel on selgelt tajutav peen lõhn, milles domineerib piim. Koor on suus voolav, värske, meeldiva ja magusa maitsega. Hapendatud koore puhul on tuntav ka hapukas noot.

Geograafilise piirkonna paiknemisest (mere lähedus) ja morfoloogiast (kõrgendike puudumine) tuleneb sademete korrapärane jaotus aasta lõikes ja mahedad temperatuurid isegi talvel. Need tegurid soodustavad nii rohu kasvu kogu aasta vältel kui ka loomade pikka karjatamisperioodi. Savi- ja lubjamullad, mis on tekkinud hiljutisest merelisest settest ja milles on rohkelt mineraalaineid, annavad nimetatud rohumaadele rikkaliku koosluse, samas kui Haut-Pays’ liivsavimuld on suurepärane niiskuse reguleerija, mis soodustab rohu korrapärast võrsumist.

Geograafilisest piirkonnast pärit piima rasva kvaliteet saavutatakse kombineerides rohusööta, mis tagab päritolunimetuse organoleptilised omadused ja koore eeldatava kreemja konsistentsi, suurema energiasisaldusega söödaga, soodustades seega suurte rasvaosakeste tootmist, mis võimaldab kinnistada piimas rohust saadud aroomiühendeid.

Koort „Crème d’Isigny“ / „Crème fraîche d’Isigny“ iseloomustab seega rohumaa optimaalne kasutamine ja piimakarja pikk karjatamisperiood ning talvine sileeritud sööt, millele lisandub muud liiki sööt. Sööda transport Bas-Pays’st Haut-Pays’ suunas ja selle säilitamine on traditsiooniline tegevus, mis tuleneb tavaliselt nende põllumajanduslike majapidamiste geograafilisest asukohast, mis tavapäraselt paiknevad Haut-Pays’s, kuid millel on karjamaid ka Bas-Pays’s.

See osaliselt Normandia tõugu karja sööt on kvaliteetse piima allikas, mille rasvasisaldus annab tootele suurepärase kreemja konsistentsi.

Traditsiooniliste kooretootmismeetodite jätkuv kasutamine, mis eeldab üksnes piimhappebakterite lisamist ja bioloogilist hapendamist, kuid mille puhul välistatakse näiteks taastatud koore, happesust vähendavate ainete või muude koostisosade või lisandite kasutamine, on peamine tegur, mille abil säilitada ja väljendada piimakarja tooraine eriomadusi.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba1010a1-bc3a-4468-a1d2-7578d8fd5494