ET Euroopa Liidu Teataja L 144/3

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 491/2008,

3. juuni 2008,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljasektori tootmistoetustega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 98 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (2) tunnistatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 201 lõike 1 punkti c alusel alates 1. juulist 2008 kehtetuks.

(2) Komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse teraviljasektori tootmistoetusi käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) on korduvalt oluliselt muudetud. Pärast määruse (EÜ) nr 1234/2007 vastuvõtmist ühise turukorralduse ühtse määrusena on asjakohane kohandada vastavalt määrust (EMÜ) nr 1722/93. Selguse huvides tuleks see määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

(3) Pidades silmas eriolukorda tärkliseturul ja eriti vajadust hoida hindu konkurentsivõimelistena kolmandates riikides toodetud tärklise suhtes, mida imporditakse kaubana, mille puhul impordikord ei näe ette ühenduse tootjatele piisavat kaitset, sätestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 96 tootmistoetuse andmine maisist, nisust või kartulist saadud tärklise ning teatavate kaupade valmistamiseks kasutatavate derivaatide puhul, mille loetelu koostab komisjon, või tärklise tootmiseks kasutatava muu teravilja märkimisväärse kodumaise tootmise puudumisel, Soomes ja Rootsis igal turustusaastal odrast või kaerast saadud tärklise teatavate koguste puhul, kui see ei põhjusta nimetatud kahest teraviljast toodetava tärklisetoodangu suurenemist. Kõnealust tootmistoetust antakse eesmärgiga tagada asjaomastele töötlevatele tööstustele juurdepääs tärklisele ja teatavatele sellest saadud toodetele madalama hinnaga kui see, mis tuleneks kõnealuste toodete turu ühise korralduse eeskirjade kohaldamisest.

(4) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 98 kohaselt on vaja vastu võtta tootmistoetuste andmist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas kontrolli ja maksmist käsitlevad eeskirjad, et kõikides liikmesriikides kohaldataks samu eeskirju.

(5) Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 nähakse ette, et tuleb koostada loetelu toodetest, mille valmistamisel kasutatakse tärklist, mille puhul on õigus saada toetust.

(6) Kontrollimeetmete tõhususe tagamiseks tuleks näha ette toetuse saajate eelnev heakskiitmine nende liikmesriikide poolt, kelle territooriumil eespool nimetatud tooted valmistatakse.

(7) Tuleb määratleda tootmistoetuse arvutamise viis ja kinnitamise sagedus. Kõige rahuldavam arvutusmeetod on praegu selline, mis põhineb teravilja turuhinna ja impordimaksu arvutamisel kasutatava hinna vahelisel erinevusel. Stabiilsuse huvides tuleks tootmistoetus kinnitada üldjuhul iga kuu ja selleks, et kontrollida, kas tootmistoetuse suurus on õige, tuleks maailmaturul ja ühenduse kõige tüüpilisematel turgudel jälgida teravilja hindu. Tuleks täpsustada, milliseid ühenduse turge jälgitakse ja see jälgimine peaks piirduma maisiga. Kuna teiste teraviljahindade arvessevõtmine ei ole tegelikult mõjutanud toetuse suuruse arvutamist, ei ole ka viited teistele teraviljadele seepärast vajalikud.

(8) Tootmistoetust makstakse tärklise ja teatavate sellest saadud toodete kasutamisel teatavate kaupade valmistamiseks; on vaja üksikasjalikku teavet, et hõlbustada asjakohast kontrolli ja taotlejatele tootmistoetuse maksmist; asjaomase liikmesriigi pädeval ametiasutusel peaks olema õigus nõuda taotlejatelt, et nad esitaksid mis tahes teavet ning lubaksid neil teostada selliste kontrollide jaoks vajalikku jälgimist ja järelevalvet.

(9) Toote tootja ei saa alati kasutada põhitärklist ja seepärast on vaja koostada loetelu teatavatest tärklisest saadud toodetest, mille kasutamine annab tootjale õiguse saada toetust.

(10) Esterdatud või eeterdatud tärklise eripära võib viia teatavate spekulatiivsete töötlemistoiminguteni, mille eesmärk on saada tootmistoetust rohkem kui üks kord. Sellise spekulatsiooni vältimiseks on vaja meetmeid, tagamaks et esterdatud ega eeterdatud tärklist ei töödeldaks ümber tooraineks, mille kasutamine annab õiguse taotleda toetust. Sellise spekulatsiooni vältimiseks tuleks kohandada tagatise taset.

(11) Tootmistoetust ei tuleks maksta enne, kui töötlemine on toimunud. Kui töötlemine on toimunud, tuleks makse sooritada viie kuu jooksul pärast seda, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et tärklis on töödeldud. Tootjal peaks siiski olema võimalus saada enne kontrollide lõpuleviimist toetuse ettemaks.

(12) Lihtsustamise ning halduskoormuse ja modifitseeritud tärklise tooraineks ümbertöötlemise kulude vähendamise eesmärgil on asjakohane suurendada sellise tootmistoetuse suurust, mille puhul ei peeta kontrollimeetmeid vajalikuks, ilma et see suurendaks ühenduse vahendite ebaõige kulutamise riski.

(13) Käesoleva määrusega ette nähtud korra suhtes kohaldatakse komisjoni 22. juuli 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 2220/85, millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (4) Seepärast tuleks määratleda tootjate kohustuste esmanõuded, mille täitmise tagamiseks esitatakse tagatis.

(14) Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 96 võib tootmistoetust (edaspidi „toetus”) anda füüsilisele või juriidilisele isikule, kes kasutab nisust, maisist või kartulist saadud tärklist või teatavaid tärklisest saadud tooteid käesoleva määruse I lisas loetletud kaupade valmistamiseks.

Odra- ja kaeratärklise kasutamise puhul võib toetust anda Soomes 50 000 tonni ja Rootsis 10 000 tonni suuruse üldkoguse korral.

2. Toetust otsustatakse anda, võttes eelkõige arvesse:

a) konkurentsi kolmandate riikidega ning sellise konkurentsi suhtes ühise põllumajanduspoliitika mehhanismide ja ühise tollitariifistiku abil saavutatud kaitstuse taset;

b) tärklise tootmis- ja kasutamistehnoloogia arengut;

c) tärklise kogust lõpptootes ja/või tärklise suhtelist väärtust lõpptootes ja/või toote tähtsust tärklise turustamisel, võttes arvesse konkurentsi teiste toodetega.

3. Toote puhul toetuse andmine ei tohi moonutada konkurentsi teiste toodetega, mille puhul puudub õigus saada sellist toetust.

4. Kui tehakse kindlaks, et pärast toetuse andmist on toimunud konkurentsitingimuste moonutamine:

a) toetus tühistatakse või

b) toetust kohandatakse niivõrd, kui see on vajalik konkurentsitingimuste moonutuse kõrvaldamiseks.

5. Tootmistoetust ei või anda tärklise puhul, mis imporditakse ühendusse impordikava alusel, mille kohaselt imporditollimaksu vähendatakse.

6. Käesolevas artiklis sätestatud otsused võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „tärklis” – II lisas loetletud põhitärklis või tärklisest saadud toode;

b) „heakskiidetud toode” – I lisas loetletud toode;

c) „tootja” – isik, kes kasutab tärklist heakskiidetud toodete tootmiseks.

Artikkel 3

1. Juhul, kui toetust antakse, määratakse see kindlaks üks kord kuus. Kui maisi ja/või nisu hind ühenduse või maailma turul muutub olulisel määral, võib vastavalt lõikele 2 arvutatud toetust kuu jooksul kohandada, et võtta arvesse kõnealuseid muutusi.

2. Maisi-, nisu-, odra- või kaeratärklisetonni kohta antav toetus arvutatakse järgmiste hindade erinevuse põhjal, mida on korrutatud koefitsiendiga 1,6:

a) maisi keskmine turuhind Prantsusmaal ja Ungaris, mis on kehtiv viie päeva jooksul enne kindlaksmääramise päeva, ja

b) kohaldamise algusele eelneva viie päeva jooksul maisi impordimaksu kindlaksmääramisel kasutatud tüüpiliste CIF-importhindade keskmine Rotterdamis.

Esimeses lõigus toodud erinevuste arvutamisel kohaldatakse järgmisi reegleid:

a) kui punktis a osutatud maisi turuhind on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 18 osutatud sekkumishinnast kõrgem, kuid väiksem kui 155 % sellest hinnast, tuleb aluseks võtta sekkumishind, millele on lisatud pool tegeliku ja sekkumishinna vahest;

b) kui punktis a osutatud maisi turuhind on sekkumishinnast kõrgem kui 155 %, tuleb võtta aluseks hind, mis on võrdne sekkumishinnaga, millele on lisatud 27,5 % sekkumishinnast.

Kartulitärklisele võib kehtestada erineva toetuse, milles on arvestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1868/94 (5) artiklis 4a osutatud miinimumhinda. Sellisel juhul arvutatakse hind maisi turuhinna põhjal Prantsusmaal ja Ungaris, mida on peetud silmas esimese lõigu punktis a, mis ei tohi olla suurem kui 115 % sekkumishinnast.

Juulis, augustis ja septembris vähendatakse esimese lõigu punktis a osutatud maisi hinda vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 18 sätestatule teravilja juunikuise ja juulikuise sekkumishinna vahe võrra, välja arvatud juhul, kui esimese lõigu punktis a osutatud maisi hind vastab juba uue saagi puhul kehtivale hinnale.

3. Makstav toetus arvutatakse vastavalt lõikele 2 ja korrutatakse II lisas sätestatud koefitsiendiga, mis vastab tunnustatud toodete valmistamisel tegelikult kasutatud tärklise CN-koodile.

4. Käesolevas artiklis sätestatud otsused võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 4

1. Tootjad, kes kavatsevad taotleda toetust, peaksid pöörduma selle liikmesriigi pädeva asutuse poole, kus tärklist kasutatakse, esitades järgmised andmed:

a) tootja nimi ja aadress;

b) loetelu toodetest, milles kasutatakse tärklist, kaasa arvatud I lisas esitatud loetellu kantud tooted ja sinna kandmata tooted, toodete täielik kirjeldus ja CN-koodid;

c) tärklise heakskiidetud tooteks töötlemise koha (kohtade) aadress, kui see erineb tootja aadressist.

Liikmesriigid võivad küsida tootjalt lisateavet.

2. Tootjad esitavad pädevale asutusele kirjaliku kohustuse, millega nad annavad pädevale asutusele loa teostada tärklise kasutamise jälgimiseks vajalikku kontrolli ja järelevalvet ning milles nad kohustuvad esitama kogu nõutava teabe.

3. Pädev asutus võtab meetmed selle tagamiseks, et tootja ettevõte asuks asjaomases liikmesriigis ja oleks seal ametlikult heaks kiidetud.

4. Lõigetes 1 ja 2 kindlaksmääratud teabe põhjal koostab pädev asutus heakskiidetud tootjate loetelu ja ajakohastab seda.

Üksnes sel viisil heakskiidetud tootjad võivad taotleda artikli 5 kohaselt toetust.

Artikkel 5

1. Kui tootja soovib taotleda toetust, peab ta pöörduma toetussertifikaadi saamiseks kirjalikult pädeva asutuse poole. Taotlusi võib esitada igal tööpäeval enne kella 13.00 Brüsseli aja järgi.

2. Taotlus peab sisaldama:

a) tootja nime ja aadressi;

b) kasutatava tärklise kogust;

c) CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluva toote valmistamise korral kasutatava tärklise kogust;

d) tärklise kasutamise kohta (kohti);

e) töötlemistoimingute kavandatavaid kuupäevi.

3. Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:

a) tagatis artikli 8 kohaselt;

b) tärklise tarnija kinnitus selle kohta, et kasutatav toode on toodetud otse maisist, nisust, odrast, kaerast või kartulitest, kasutamata kõrvalsaadusi, mis on saadud muude põllumajandustoodete või kaupade valmistamisel.

4. Liikmesriigid võivad nõuda lisateavet.

Artikkel 6

1. Pädev asutus kontrollib artikli 5 kohaselt esitatud taotlusi kohe pärast nende laekumist ja väljastab viivitama toetussertifikaadi.

2. Ilma et see piiraks ühenduse õiguse muude sätete kohaldamist, kasutavad liikmesriigid toetussertifikaadi puhul riiklikke taotlusvorme, mis sisaldavad vähemalt lõikes 3 kindlaks määratud teavet.

3. Toetussertifikaat sisaldab artikli 5 lõikes 2 osutatud teavet ning toetuse määra ja sertifikaadi viimast kehtivuspäeva, milleks on selle väljaandmise kuule järgneva kolmanda kuu viimane päev.

Juuli ja augusti jooksul ning kuni 24. septembrini (kaasa arvatud) taotletud sertifikaatide kehtivusaeg on 30 päeva alates nende väljaandmise päevast, kuid mitte kauem kui 30. septembrini.

4. Sertifikaadil märgitud kohaldatav toetuse määr on taotluse vastuvõtmise päeval kehtiv määr.

Kui sertifikaadil märgitud tärklisekoguseid töödeldakse teravilja turustusaasta jooksul, mis järgneb taotluse vastuvõtmisele, kohandatakse uue turustusaasta jooksul töödeldava tärklise kohta makstavat toetust vastavalt hüvitissertifikaadi väljaandmise kuu jooksul kohaldatava sekkumishinna ja töötlemiskuul kohaldatava sekkumishinna vahelisele erinevusele, mis on korrutatud koefitsiendiga 1,60. Toetuse suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1913/2006 artikli 2 lõikes 1 osutatud vahetuskursi rakendusjuhtu.

Artikkel 7

1. Tootjatel, kellel on artikli 6 kohaselt väljastatud toetussertifikaat, on õigus taotleda kõikide käesoleva määruse nõuete täitmise korral sertifikaadil esitatud toetuse maksmist pärast seda, kui tärklis on kasutatud asjaomaste heakskiidetud toodete valmistamiseks.

2. Sertifikaadi alusel saadud õigusi ei saa loovutada.

Artikkel 8

1. Sertifikaat antakse välja tingimusel, et tootja on esitanud pädevale asutusel tagatise, mille suurus on 15 eurot põhitärklise tonni kohta ja mida on vajaduse korral korrutatud kasutatava tärklise liigile vastava koefitsiendiga, mis on sätestatud II lisas.

2. Tagatis vabastatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2220/85. Esmanõue kõnealuse määruse artiklis 20 määratletud tähenduses on taotluses esitatud tärklisekoguse töötlemine heakskiidetud toodeteks sertifikaadi kehtivusaja jooksul. Kui tootja on töödelnud vähemalt 90 % taotluses esitatud tärklisekogusest, loetakse kõnealune esmanõue siiski täidetuks.

Artikkel 9

1. Toetuse võib lõplikult välja maksta alles pärast seda, kui tootja on esitanud pädevale asutusele järgmised andmed:

a) tärklise ostu- ja tarnekuupäev(ad);

b) tärklise tarnijate nimed ja aadressid;

c) tärklise tootjate nimed ja aadressid;

d) tärklise töötlemise kuupäev(ad);

e) kasutatud tärklise kogus ja liik, k.a CN-koodid;

f) sertifikaadil esitatud ja tärklisest valmistatud heakskiidetud toote kogus.

2. Kui sertifikaadil esitatud toode kuulub CN-koodi 3505 10 50 alla, tuleb lisaks lõikes 1 nimetatud teabele esitada tagatis, mis on võrdne kõnealuse toote valmistamise puhul makstava tootmistoetusega. Kui tootmistoetus on väiksem kui 30 eurot ühe tonni tärklise kohta, ei ole tagatis siiski vajalik ning artikliga 10 ettenähtud järelevalve- ja kontrollimeetmeid ei kohaldata.

Esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklis 20 määratletud tähenduses on toodete kasutamine või eksportimine vastavalt käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 punktide a ja b vastavatele sätetele. Kasutamine või eksportimine peab toimuma 12 kuu jooksul alates sertifikaadi kehtivusaja lõppemisest. Pädevale asutusele esitatud nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib kõnealust tähtaega pikendada kõige rohkem kuue kuu võrra.

3. Enne maksmist teeb pädev asutus kindlaks, et tärklis on kasutatud heakskiidetud toodete valmistamiseks vastavalt sertifikaadil esitatud teabele. Selleks viiakse tavaliselt läbi halduskontroll, millele lisandub vajaduse korral füüsiline kontroll.

4. Kõik käesoleva määrusega ettenähtud kontrollid viiakse lõpule viie kuu jooksul pärast lõikes 1 nõutud teabe laekumist pädevale asutusele.

5. Kui töödeldud tärklisekogus on sertifikaadil esitatud kogusest suurem, loetakse seda lisakogust kuni 5 % ulatuses töödelduks kõnealuse dokumendi alusel ja selle puhul on õigus saada sertifikaadil esitatud toetust.

Artikkel 10

1. Artikli 9 lõikega 2 ettenähtud tagatis vabastatakse üksnes pärast seda, kui pädev asutus on saanud tõendi selle kohta, et CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluv toode:

a) on kasutatud ühenduse tolliterritooriumil muude kui II lisas loetletud toodete valmistamiseks, või

b) on otse kolmandatesse riikidesse eksportimise eesmärgil ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud.

2. Lõike 1 punktis a osutatud tõend koosneb tootja poolt pädevale asutusele esitatud avaldusest, kuhu on märgitud:

a) kas kõnealune toode on ette nähtud töötlemiseks;

b) et kõnealust toodet kasutatakse üksnes muude kui II lisas loetletud toodete valmistamiseks;

c) et kõnealune toode müüakse üksnes isikule, kes võtab punktis b nimetatud kohustuse kas selleks koostatud lepingu tingimuse või müügiarves nimetatud eritingimuse põhjal; tootja peab hoidma müügilepingu või -arve koopia pädeva asutuse käsutuses;

d) et tootja on teadlik lõike 8 sätetest;

e) toote vastuvõtja nimi ja aadress ning toote üleandmise korral asjaomane kogus;

f) kontrolleksemplari T 5 number, kui ostja asub mõnes teises liikmesriigis.

3. Iga kvartali lõpus edastab tootja pädevale asutusele 20 tööpäeva jooksul lõikes 2 nimetatud avalduse koopiad. Kõnealuse koopia laekumisel edastab asjaomane pädev asutus samad dokumendid 20 tööpäeva jooksul ostja pädevale asutusele.

4. Nii CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluva toote tootjad kui ka ostjad peavad pidama liikmesriigi poolt heakskiidetud laoarvestust, et oleks võimalik kontrollida lõikes 2 nimetatud tootja avalduses sisalduvatest kohustustest ja andmetest kinnipidamist. Liikmesriikide pädevad asutused viivad selle laoarvestuse põhjal läbi kontrollid viidates finantsaruannetele, kaasa arvatud arved ja pangaväljavõtted, niivõrd kui see on vajalik selleks, et nad veenduksid raamatupidamisarvestuses kajastatud kvantitatiivsetes toimingutes.

Sellest kohustusest võib vabastada ostjad, kes kasutavad igas kvartalis asjaomase CN-koodi alla kuuluvaid tooteid vähem kui 1 000 kg ulatuses.

5. Lõikega 4 ette nähtud kontrolli viivad vastavate liikmesriikide pädevad asutused tootja ja ostja ruumides läbi pärast iga kvartali lõppu. Sellised kontrollid käsitlevad asjaomase ajavahemikuga seotud ning tootjaid ja ostjaid käsitlevate üldandmete ühtlustamist ning üksikasjalikku kontrolli, mis tehakse vähemalt 10 % suhtes kõikidest toimunud tehingutest ja kasutustest.

Kõnealuse kontrolli määravad asjaomased asutused riskianalüüsi põhjal, võttes arvesse asjaomaste koguste ja summade olulisust, eelmiste kontrollide tulemusi ja teisi pädevate kontrolliasutuste poolt otsustatavaid tegureid.

Kõik kontrollid tuleb viia lõpule hiljemalt viis kuud pärast iga kvartali lõppu.

Tootja pädev asutus peab saama kontrollide tulemused oma käsutusse hiljemalt 20 tööpäeva pärast kontrolli lõppu.

Kui sellised kontrollid toimuvad kahes või enamas liikmesriigis, edastavad asjaomased pädevad asutused üksteisele teostatud kontrollide tulemused vastavalt nõukogu määruses (EMÜ) nr 1468/81 (6) osutatud korrale.

6. Kui vähemalt 3 % lõikes 5 nimetatud kontrollide puhul avastatakse eeskirjade eiramisi, tihendavad pädevad asutused kontrolle.

Kui kontrollide tulemused seda nõuavad, rakendab tagatise vabastanud pädev asutus asjaomase tootja suhtes lõikega 8 ette nähtud karistust.

7. Kui kõnealust toodet kasutatakse ühendusesiseses kaubanduses või kui see eksporditakse kolmandatesse riikidesse läbi mõne teise liikmesriigi territooriumi, väljastatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) kohaselt kontrolleksemplar T 5.

Kontrolleksemplari lahtrisse 104 lisatakse pealkirja „Muu” alla üks käesoleva määruse III lisas loetletud kannetest.

8. Kui lõigetes 1–7 sätestatud tingimusi ei täideta, nõuab asjaomase liikmesriigi pädev asutus, ilma et see piiraks siseriiklike karistuste rakendamist, sellise summa maksmist, mis on 150 % asjaomase toote suhtes eelmise 12 kuu jooksul kohaldatud kõrgeimast toetusest.

Artikkel 11

1. Sertifikaadil esitatud toetust makstakse üksnes tegelikult toodetud tärklisekoguse puhul. Artikli 8 lõikes 1 nimetatud tagatis vabastatakse määruse (EMÜ) nr 2220/85 V jaotise kohaselt.

2. Toetus makstakse välja hiljemalt viis kuud pärast artikli 9 lõikega 3 ette nähtud kontrolli lõpuleviimist. Tootja taotlusel võib pädev asutus siiski teha toetuse suuruse ettemakse 30 päeva pärast nimetatud teabe laekumist. Välja arvatud juhul, kui toode kuulub CN-koodi 3505 10 50 alla, peab tootja esitama kõnealuse ettemakse saamiseks tagatise, mille suurus on 115 % ettemakstavast summast. Tagatis vabastatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 19 lõikele 1.

Artikkel 12

Liikmesriigid teatavad komisjonile:

a) iga kuu esimese nädala lõpuks need tärklisekogused, mille jaoks on eelneva kuu jooksul esitatud artikli 5 lõikele 1 vastavad sertifikaaditaotlused;

b) kolme kuu jooksul alates kalendriaasta iga kvartali lõpust toetust saanud tärklise (maisi-, nisu-, kartuli-, odra- või kaeratärklis) liigi, kogused ja päritolu ning nende toodete kogused, mille jaoks tärklist on kasutatud.

Artikkel 13

Määrus (EMÜ) nr 1722/93 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 14

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 3. juuni 2008 Komisjoni nimel komisjoni liige Mariann FISCHER BOEL

(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 361/2008 (ELT L 121, 7.5.2008, lk 1).

(2) ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

(3) EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

(4) EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).

(5) EÜT L 197, 30.7.1994, lk 4.

(6) EÜT L 144, 2.6.1981, lk 1.

(7) EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

I LISA Tooted, mille valmistamiseks kasutatakse tärklist ja/või tärklisest saadud tooteid ning mis kuuluvad järgmiste kombineeritud nomenklatuuri koodide ja gruppide alla CN-kood Kirjeldus ex 1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: – taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: ex 1302 32 90 – – – guaaraoa seemnetest ex 1302 39 00 – – muud: – karrageen ex 1404 Mujal nimetamata taimne materjal: 1404 20 00 – puuvillalinter ex 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: 1702 50 00 – keemiliselt puhas fruktoos ex 1702 90 – muud, sealhulgas invertsuhkur: 1702 90 10 – – keemiliselt puhas maltoos ex grupp 29 Orgaanilised kemikaalid, v.a alamrubriigid 2905 43 00 ja 2905 44 grupp 30 Farmaatsiatooted 3402 Orgaanilised pindaktiivsed ained (v.a seep); pindaktiivsed ained, pesemisvahendid (k.a pesemise abiained) ja puhastusvahendid, mis sisaldavad või ei sisalda seepi, v.a rubriigi 3401 tooted ex grupp 35 Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid, v.a rubriik 3501 ning alamrubriigid 3505 10 10, 3505 10 90 ja 3505 20 ex grupp 38 Mitmesugused keemiatooted, v.a rubriigid 3809 ja 3824 60 grupp 39 Plastid ja plasttooted ex grupp 48 Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted 4801 00 Ajalehepaber, rullides või lehtedena 4802 Pinnakatteta paber või papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp 4803 00 Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsutatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga, rullides või lehtedena 4804 Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4802 või4803 nimetatud 4805 Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, töödeldud mitte rohkem kui kombineeritud nomenklatuuri grupi 48 märkuses 2 näidatud ulatuses 4806 Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid, rullides või lehtedena 4807 Kihiline paber ja papp (valmistatud siledate paberikihtide kokkuliimimise teel), pinnakatte ja immutuseta, tugevdatud või tugevdamata, rullides või lehtedena 4808 Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepitud, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjeldatud paber 4809 Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena 4810 Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega (kriitpaber), ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena 4811 Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või lehtedena, v.a rubriigi 4803, 4809 või 4810 kaubad 4812 00 00 Paberimassist filtriplokid, -tahvlid ja -plaadid ex 4813 Sigaretipaber, mõõtu lõigatud või lõikamata, raamatuks volditud või voltimata, toruks vormitud või vormimata: ex 4813 90 – muud ex 4814 Tapeet jms seinakattematerjalid; paberist aknatransparendid: 4814 10 00 – surutrüki-tapeedipaber 4814 20 00 – tapeet jms seinakatted paberist, mille pealispind on kaetud või pealistatud kohrutatud, surutrükiga, värvitud, trükimustriga kaunistatud või muul viisil dekoreeritud plastkihiga 4814 90 – muud ex 4816 Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt: 4816 10 00 – söepaber jms kopeerpaber 4816 90 00 – muud grupp 52 Puuvill ex 5801 Karusriie ja šenillriie, v.a rubriigi 5806 riie: – puuvillane: 5801 21 00 – – läbilõikamata kudekarustusega ex 5802 Froteerätikuriie jms kootud froteeriie, v.a rubriigi 5806 telgedel kootud paelad; taftingriie, v.a rubriigi 5703 tooted: – puuvillane froteerätikuriie jm puuvillane kootud froteeriie: 5802 11 00 – – pleegitamata 5802 19 00 – – muud ex 5803 Ažuurne riie, v.a rubriigi 5806 telgedel kootud paelad: 5803 10 00 – puuvillane

II LISA Põhitärklised ja tärklisest saadud tooted CN-kood Kirjeldus Ühe tonni tootmiseks kuluv tärklisekogus (koefitsient) A. PÕHITÄRKLISED (1) (2) ex 1108 Tärklis; inuliin: – tärklis: 1108 11 00 – – nisutärklis 1,00 1108 12 00 – – maisitärklis 1,00 1108 13 00 – – kartulitärklis 1,00 ex 1108 19 – – muu tärklis 1,00 B. JÄRGMISED TÄRKLISEST SAADUD TOOTED, KUI NEED ON VALMISTATUD EESPOOL NIMETATUD TOODETEST 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: ex 1702 30 – glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist: – – muud: – – – kuivaine glükoosisisaldusega vähemalt 99 % massist: 1702 30 51 – – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber 1,304 1702 30 59 – – – – muud (3) 1,00 – – – muud 1702 30 91 – – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber 1,304 1702 30 99 – – – – muud (3) 1,00 ex 1702 40 – glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist: 1702 40 90 – – muud (3) 1,00 ex 1702 90 – muud, sh invertsuhkur: 1702 90 50 – – maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup: – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber 1,304 – – – muud (3) 1,00 – – karamell: – – – muud: 1702 90 75 – – – – pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimat 1,366 1702 90 79 – – – – muud (3) 0,95 ex 2905 Atsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- või nitrosoderivaadid: – muud mitmehüdroksüülsed alkoholid: 2905 43 00 – – mannitool 1,52 2905 44 – – D-glütsitool (sorbitool): – – – vesilahusena: 2905 44 11 – – – – sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist (4) 1,068 2905 44 19 – – – – muud (4) 0,944 – – – muud: 2905 44 91 – – – – sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist 1,52 2905 44 99 – – – – muud 1,52 3505 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid: ex 3505 10 – dekstriinid jm modifitseeritud tärklised: 3505 10 10 – – dekstriinid (5) 1,14 – – muud modifitseeritud tärklised: 3505 10 90 – – – muud (5) 1,14 3505 20 – liimid 1,14 ex 3809 Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid): 3809 10 – tärklisainete baasil (5) 1,14 ex 3824 Valuvormi- ja kärnisegutugevdid; keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tooted ja valmistised (sh need, mis kujutavad endast looduslike saaduste segusid): 3824 60 – sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv: – – vesilahusena 3824 60 11 – – – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist (4) 1,068 3824 60 19 – – – muud (4) 0,944 – – muud: 3824 60 91 – – – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist 1,52 3824 60 99 – – – muud 1,52 (1) Esitatud koefitsienti kohaldatakse tärklise suhtes, mille kuivainesisaldus on maisi- ja nisutärklise puhul vähemalt 87 % ning kartulitärklise puhul vähemalt 80 %. Kui põhitärklise kuivainesisaldus on nimetatud sisaldusest väiksem, korrigeeritakse makstavat tootmistoetust järgmiste valemite alusel. 1. Maisi- või nisutärklis: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/87) × tootmistoetus. 2. Kartulitärklis: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/80) × tootmistoetus. Kui tootmistoetust makstakse CN-koodi 1108 alla kuuluva tärklise puhul, peab tärklise kuivaine puhtusaste olema vähemalt 97 %. Tärklise kuivaine puhtusaste määratakse kindlaks komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) I lisas esitatud meetodi abil. (2) Toodetud otse maisist, nisust või kartulitest, kasutamata muude põllumajandustoodete- või kaupade valmistamisel saadud kõrvalsaadusi. (3) Tootmistoetust makstakse nende CN-koodide alla kuuluvate toodete puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 78 %. Kui kõnealuste CN-koodide alla kuuluvate toodete kuivainesisaldus on alla 78 %, kohandatakse makstavat tootmistoetust järgmise valemi alusel: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/78) × tootmistoetus. (4) Tootmistoetust makstakse D-glütsitooli (sorbitool) puhul, mis on vesilahuses ja mille kuivainesisaldus on vähemalt 70 %. Kui kuivainesisaldus on alla 70 %, kohandatakse tootmistoetust järgmise valemi alusel: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/70) × tootmistoetus. (5) Tootmistoetust makstakse tärklise või dekstriini tegeliku kuivainesisalduse kohta.