23)

lisatakse artiklid 52a, 52b ja 52c: „Artikkel 52a 4G- ja 5G-mobiilsidevõrkudele antav abi 1. 4G- ja 5G-mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. 2. Abikõlblikud on kõik passiivse mobiilsidevõrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikuprotsessi alusel vastavalt lõike 7 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 7 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja seda kontrollitakse tagantjärele tagasinõude mehhanismi kaudu. 3. 5G-investeering tehakse piirkondadesse, kus mobiilsidevõrke ei ole kasutusele võetud või kus on kättesaadavad ainult sellised mobiilsidevõrgud, mis suudavad toetada kuni 3G-mobiilsideteenuseid, ning kus 4G- ega 5G-mobiilsidevõrke ei ole või tõenäoliselt ei plaanita kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. 4G-investeering tehakse piirkondadesse, kus mobiilsidevõrke ei ole kasutusele võetud või kus on kättesaadavad ainult sellised mobiilsidevõrgud, mis suudavad toetada kuni 2G-mobiilsideteenuseid, ning kus 3G-, 4G- või 5G-mobiilsidevõrke ei ole või tõenäoliselt ei plaanita kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. 4. Lõikes 3 osutatud kaardistamine ja avalik konsultatsioon peavad vastama kõigile järgmistele nõuetele. a) Kaardistamisel tehakse selgelt kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riiklik sekkumine peaks hõlmama, ning võetakse olenevalt investeeringu liigist arvesse kõiki olemasolevaid mobiilsidevõrke. Kaardistamisel võetakse aluseks maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel. b) Avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab kavandatava meetme põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu asjakohasel veebisaidil (sealhulgas riigi tasandil). Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi meetme kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma mobiilsidevõrkude kohta, mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest. Kui abi andev asutus näeb subsideeritava taristu kasutuselevõtuks ette lühema või pikema perioodi kui kolm aastat, tuleb samast perioodist, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat, lähtuda ka selle hindamisel, kas eelmises lauses osutatud võrke tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva. 5. Abi saavat taristut ei võeta arvesse mobiilsideoperaatorite levialaga seotud selliste kohustuste täitmisel, mis tulenevad 4G-ja 5G-spektri kasutusõigustega seotud tingimustest. 6. Toetust saav projekt peab tooma kaasa olulise täiustuse (hüppeline muutus) võrreldes mobiilsidevõrkudega, mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat (kooskõlas lõikega 4). Hüppeline muutus leiab aset juhul, kui subsideeritava sekkumise tulemusena tehakse mobiilsidevõrku suuri uusinvesteeringuid ning subsideeritav võrk loob turul seoses mobiilsideteenuse kättesaadavuse, võimsuse, kiiruse ja konkurentsiga olulisi uusi võimalusi võrreldes võrkudega, mis on juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse. Projekt peab hõlmama suuri passiivsesse taristusse tehtavaid investeeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega võrgu aktiivelementide uuendamiseks. 7. Abi antakse järgmisel viisil. a) Abisummad eraldatakse elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkujatele avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist. Konkurentsipõhise valikumenetluse huvides määrab abi andev asutus eelnevalt kindlaks objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad kvalitatiivsed hindamiskriteeriumid, mida tuleb kaaluda taotletud abisummat arvesse võttes. Kui pakkumused on sarnase kvaliteediga, antakse abi sellele pakkujale, kes taotles kõige väiksemat abisummat. b) Kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele passiivse mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Avaliku sektori asutus tagab, et võrgu käitamiseks kasutatavate rahaliste vahendite ja muude tema käsutuses olevate rahaliste vahendite arvestus toimub eraldi. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist. 8. Võrgu käitamine pakub kooskõlas artikli 2 punktiga 139 võimalikult laia aktiivset ja passiivset hulgimüügitasandi juurdepääsu õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Aktiivne hulgimüügitasandi juurdepääs antakse vähemalt seitsmeks aastaks ning hulgimüügitasandi juurdepääs füüsilisele taristule, sealhulgas kaablikanalisatsioonile või mastidele, ei ole ajaliselt piiratud. Samad juurdepääsutingimused kehtivad ka subsideeritava võrgu kohta tervikuna, sealhulgas võrgu nende osade kohta, kus kasutatakse olemasolevaid taristuid. Juurdepääsu andmise kohustuse täitmine tagatakse ka siis, kui subsideeritava võrgu omandiõigus või haldamise või käitamise tingimused muutuvad. Kui abi antakse kaablikanalisatsiooni rajamiseks, peab see kanalisatsioon olema piisavalt suur vähemalt kõigi tegutsevate mobiilsideoperaatorite teenindamiseks. 9. Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse põhjal: i) keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi või liidu võrreldavates, konkurentsivõimelisemates piirkondades; ii) kui sellised avaldatud hinnad puuduvad, siis reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, iii) kui sellised avaldatud või reguleeritud hinnad puuduvad, järgitakse hinnakujundusel kulupõhisuse põhimõtteid vastavalt sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodikale. Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega juurdepääsutingimuste (sh -hinnad) ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses. 10. Kui projektile antav abisumma ületab 10 miljonit eurot, kehtestavad liikmesriigid järelevalve ja tagasinõude mehhanismi. 11. Riiklikest vahenditest rahastatava 4G- või 5G-võrgu kasutamine traadita püsiühenduse teenuste osutamiseks on lubatud ainult järgmistel tingimustel. a) Piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil (mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat), kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused. i) kaardistamisel ja avalikus konsultatsioonis võetakse arvesse ka artikli 52 lõike 4 kohaselt kindlaks tehtud olemasolevaid või tõenäoliselt plaanitavaid lairiba-püsivõrke; ii) toetatav traadita püsiühenduse 4G- või 5G-lahendus suudab töökindlalt tagada vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiiruse ning vähemalt kahekordistada alla- ja üleslaadimiskiirust võrreldes nendes piirkondades olemasolevate või tõenäoliselt plaanitavate püsivõrkude kiirustega. b) Piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil (mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat), kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused. i) kaardistamisel ja avalikus konsultatsioonis võetakse arvesse ka artikli 52 lõike 4 kohaselt kindlaks tehtud olemasolevaid või tõenäoliselt plaanitavaid lairiba-püsivõrke; ii) toetatav traadita püsiühenduse 4G- või 5G-lahendus suudab töökindlalt tagada vähemalt 300 Mbit/s allalaadimiskiiruse ja 100 Mbit/s üleslaadimiskiiruse ning vähemalt kahekordistada alla- ja üleslaadimiskiirust võrreldes nendes piirkondades olemasolevate või tõenäoliselt plaanitavate püsivõrkude kiirustega. Artikkel 52b Üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele antav abi 1. Abi määruse (EL) 2021/1153 alusel rahastatavatele või kvaliteedimärgise saanud üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. 2. Projektid peavad vastama lõikes 3 sätestatud kumulatiivsetele kokkusobivuse üldtingimustele. Peale selle peavad need kuuluma ühte lõikes 4 sätestatud abikõlblike projektide kategooriatest ja vastama kõigile kokkusobivuse eritingimustele, mis on sätestatud kõnealuses lõikes asjaomase kategooria kohta. Lõikega 1 ette nähtud vabastuse kohaldamisalasse kuuluvad ainult need projektid, mille puhul viidatakse üksnes lõikes 4 nimetatud igas asjaomases kategoorias kindlaks määratud elementidele ja üksustele. 3. Kumulatiivsed kokkusobivuse üldtingimused on järgmised. a) Abisaaja enda rahaline panus peab moodustama vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest, mille jaoks kasutatakse kas omavahendeid või välisrahastust, mis ei hõlma avaliku sektori finantstoetust. Kui abisaaja 25 % panuseks on välisrahastamine eri rahastamisallikaid ühendava investeerimisplatvormi kaudu, asendatakse eelmises lauses sätestatud tingimus, et välisrahastus ei tohi hõlmata avaliku sektori finantstoetust, nõudega, et platvormi investeeringutest 30 % on erainvesteeringud. b) Abikõlblikud on üksnes määruse (EL) 2021/1153 alusel abikõlblikud taristu kasutuselevõtuks tehtavate investeeringute kulud. c) Projekt tuleb kooskõlas määrusega (EL) 2021/1153 välja valida ühel järgmistest viisidest: i) Komisjoni määratud sõltumatu finantsvahendaja ühiselt kokku lepitud investeerimissuuniste alusel; ii) komisjon selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhineva konkureeriva pakkumismenetlusega või iii) komisjoni määratud sõltumatud eksperdid. d) Projekt peab võimaldama ühendamissuutlikkust, mis ei piirdu vaid kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevate kohustustega seotud nõuetest. e) Projekt peab tagama kolmandatele isikutele avatud hulgimüügitasandi juurdepääsu, sealhulgas eraldamise õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kooskõlas artikli 52 lõigetega 7 ja 8 või artikli 52a lõigetega 8 ja 9 (vastavalt vajadusele). 4. Abikõlblike projektide kategooriad ja nende suhtes kohaldatavad kumulatiivsed kokkusobivuse eritingimused on järgmised kategooriad ja tingimused. a) Investeeringud, mis tehakse 5G-koridori piiriülese lõigu kasutuselevõtuks määruses (EL) nr 1315/2013 sätestatud üleeuroopalise transpordivõrgu suunistes kindlaks määratud transpordikoridoris (üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) koridorid) ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele. i) Projekt hõlmab 5G-koridori piiriülest lõiku, mis ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri. ii) Liikmesriigis asuvad 5G-koridoride piiriülesed lõigud kokku ei tohi moodustada rohkem kui 15 % liikmesriigi üleeuroopalise transpordi põhivõrgu nende 5G-koridoride kogupikkusest, mis ei ole hõlmatud kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevad kohustused. Erandina kohaldatakse tingimust, et kui liikmesriik toetab piiriüleste 5G-koridoride kasutuselevõttu oma üleeuroopalises transpordi üldvõrgus, ei tohi selles liikmesriigis asuvad 5G-koridoride piiriülesed lõigud kokku moodustada rohkem kui 15 % liikmesriigi üleeuroopalise transpordi üldvõrgu nende 5G-koridoride kogupikkusest, mis ei ole hõlmatud kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevad kohustused. iii) Projektiga tuuakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse teenuseid toetavasse 5G-mobiilsidevõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega võrgu aktiivelementide uuendamiseks. iv) Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. b) Investeeringud, mis tehakse terabitise andmeedastusmahuga üleeuroopalise tuumikvõrgu sellise piiriülese lõigu kasutuselevõtuks, millega toetatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte eesmärkide saavutamist ning ühendatakse omavahel teatavad andmetöötlusseadmed, superandmetöötlusseadmed ja andmetaristud, ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele. i) Projekti raames võetakse kasutusele või soetatakse ühendamiseks vajalikke varasid, sealhulgas tühistamatud kasutusõigused, pimekiud või seadmed, et rajada üleeuroopalise tuumikvõrgu selline piiriülene lõik, mis võimaldab vähemalt 1 Tbit/s kiirusega piiranguteta läbivühendatavust vähemalt kahe sellise andmetöötlusseadme, superandmetöötlusseadme või andmetaristu vahel, mis 1) on nõukogu määrusega (EL) 2018/1488 (*) asutatud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte majutavad üksused või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/695 (**) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud teadusalaseid juhtalgatusi ja ülesandeid toetavad teadusuuringute taristud ning muud andmetöötlus- ja andmetaristud, mis aitavad saavutada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte eesmärke, ning 2) asuvad vähemalt kahes liikmesriigis või vähemalt ühes liikmesriigis ja vähemalt ühes Euroopa teadusruumi liikmesriigis. ii) Projektiga tuuakse tuumikvõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega, nt üksnes tarkvarauuenduste või -litsentsidega seotud investeeringutega. iii) Ühendamiseks vajalikud varad soetatakse riigihanke teel. iv) Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. c) Investeeringud, mis tehakse teatavate sotsiaal-majanduslike keskuste pilvetaristuid ühendava piiriülese lõigu kasutuselevõtuks tuumikvõrgus ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele. i) Projekti raames ühendatakse omavahel selliste sotsiaal-majanduslike keskuste pilvetaristud, mis on avalikud haldusasutused või avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused, kellele on tehtud ülesandeks üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. ii) Projekt hõlmab uute piiriüleste tuumikvõrkude kasutuselevõtul või selliste olemasolevate võrkude olulisel uuendamisel sellist piiriülest lõiku, mis 1) ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või 2) vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri. iii) Projekt hõlmab vähemalt kaht abikõlblikku punktis i osutatud sotsiaal-majanduslikku keskust, millest igaüks tegutseb eri liikmesriigis või ühes liikmesriigis ja ühes Euroopa Majanduspiirkonna riigis. iv) Projektiga tuuakse tuumikvõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega, nt üksnes tarkvarauuenduste või -litsentsidega seotud investeeringutega. Projekti raames on võimalik töökindlalt tagada sümmeetriline alla- ja üleslaadimiskiirus vähemalt 10 Gbit/s kordajates. v) Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. d) Investeeringud merekaablivõrgu kasutuselevõtuks, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele. i) Projekt hõlmab merekaablivõrgu piiriülest lõiku, mis 1) ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või 2) vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri. Teise võimalusena tagab abi saav üksus ainult hulgimüügiteenuste osutamise ning toetatav taristu peab parandama Euroopa äärepoolseimate piirkondade, ülemereterritooriumide või saarepiirkondade ühendamist ka ühe liikmesriigi piires. ii) Projekt ei tohi hõlmata marsruute, mis on vähemalt kahe olemasoleva või tõenäoliselt plaanitava tuumikvõrgu taristuga juba teenindatud. iii) Projektiga tuuakse merekaablivõrku suuri uusinvesteeringuid, mis hõlmavad uue merekaabli kasutuselevõttu või olemasoleva merekaabliga ühendamist või liiasuse probleemide lahendamist ega piirdu vaid marginaalsete investeeringutega. Projekti raames on võimalik töökindlalt tagada sümmeetriline alla- ja üleslaadimiskiirus vähemalt 1 Gbit/s. iv) Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. Artikkel 52c Ühendamisvautšerid 1. Ühendamisvautšerite kava kujul tarbijatele kaugtöö, veebiõppe või koolitusteenuste soodustamiseks või VKEdele antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. 2. Vautšerikava kestus ei tohi ületada 24 kuud. 3. Abikõlblikud on järgmistesse kategooriatesse kuuluvad vautšerikavad: a) vautšerikavad, mis tehakse tarbijatele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairiba-internetiühenduse teenuse lepingu või uuendavad kehtivat lepingut, et saada vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel, et vautšerikava alusel on abikõlblikud kõik elektroonilise side teenuse osutajad, kes suudavad töökindlalt pakkuda vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust; vautšereid ei anta juhul, kui teenuseosutaja vahetatakse välja sama suurt kiirust pakkuva teenuseosutaja vastu või kui uuendatakse kehtivat lepingut, mille raames on juba tagatud vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirus; b) vautšerikavad, mis tehakse VKEdele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairiba-internetiühenduse teenuse lepingu või uuendavad kehtivat lepingut, et saada vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel, et vautšerikava alusel on abikõlblikud kõik teenuseosutajad, kes suudavad töökindlalt pakkuda vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust; vautšereid ei anta juhul, kui teenuseosutaja vahetatakse välja sama suurt kiirust pakkuva teenuseosutaja vastu või kui uuendatakse kehtivat lepingut, mille raames on juba tagatud vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirus. 4. Vautšeritega kaetakse kuni 50 % seadistamise kogukuludest ja kuutasust lõikes 3 osutatud kiirusega lairiba-internetiühenduse teenuse saamiseks, olenemata sellest, kas tegemist on eraldiseisva teenuse või osaga teenuste rühmast, mis hõlmab vähemalt lõikes 3 osutatud kiirusega internetiühenduse loomiseks vajalikke lõppseadmeid (modem/ruuter). Vautšeri summa maksab avaliku sektori asutus otse lõppkasutajale või otse lõppkasutaja valitud teenuseosutajale, kusjuures viimasel juhul arvatakse vautšeri summa lõppkasutaja arvel olevast summast maha. 5. Vautšerid tehakse tarbijatele või VKEdele kättesaadavaks üksnes piirkondades, kus on olemas vähemalt üks võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirust; seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni abil. Kaardistamise ja avaliku konsultatsiooniga tehakse kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mis kuuluvad vähemalt ühe sellise võrgu teeninduspiirkonda, kus on võimalik vautšeri kehtivuse jooksul töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirust, ning piirkonnas tegutsevad abikõlblikud teenuseosutajad, samuti kogutakse teavet nende turuosa arvutamiseks. Kaardistatakse 1) traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, ning 2) traadita püsivõrgud või mobiilsidevõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel. Avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, avaldades kavandatava meetme põhiandmed ja kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu asjakohasel veebisaidil, sealhulgas riigi tasandil. Avaliku konsultatsiooni käigus kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi kavandatava meetme kohta ning põhjendatud teavet nende olemasolevate võrkude kohta, kus on võimalik töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirust. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva. 6. Vautšerikava peab vastama tehnoloogianeutraalsuse põhimõttele, st vautšereid peab olenemata kasutatavast tehnoloogiast olema võimalik lunastada kõigi nende operaatorite teenuste saamiseks, kes suudavad olemasolevas lairibavõrgus töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirust. Selleks et valik oleks tarbijatele või VKEdele lihtsam, avaldatakse iga geograafilise sihtpiirkonna abikõlblike teenuseosutajate loetelu internetis ning kõigil huvitatud teenuseosutajatel on võimalus taotleda loetellu kandmist läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. 7. Selleks et tagada abikõlblikkus juhtudel, kui lairiba-internetiühenduse teenuse osutaja on vertikaalselt integreeritud ja tema turuosa jaemüügiturul on üle 25 %, peab ta vastaval hulgimüügitasandi juurdepääsuturul pakkuma elektroonilise side teenuse osutajatele avatud, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel vähemalt üht hulgimüügitasandi juurdepääsutoodet, millega on võimalik tagada, et juurdepääsu taotleja suudab töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirusega jaemüügiteenust. Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse põhjal: i) keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi või liidu võrreldavates, konkurentsivõimelisemates piirkondades; ii) kui sellised avaldatud hinnad puuduvad, siis reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või iii) kui sellised avaldatud või reguleeritud hinnad puuduvad, järgitakse hinnakujundusel kulupõhisuse põhimõtteid vastavalt sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodikale. Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega juurdepääsutingimuste (sh -hinnad) ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses. (*) Nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1488, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (ELT L 252, 8.10.2018, lk 1)." (**) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1)“."