ML 17 „Andmekogu“ (parameetriline tehniline andmebaas) Tehnilise teabe kogu, mille kasutamine võib tõhustada asjaomaste süsteemide, varustuse või komponentide jõudlust.

ML21, 22 „Arendamine“ On seotud kõikide seeriatootmisele eelnevate järkudega, nagu näiteks toote projektlahendus, projektlahenduse otsing, projektlahenduse analüüs, projektlahenduse põhimõtted, prototüüpide koostamine ja katsetamine, katsetootmiskavad, projektlahenduse andmed, projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess, osade suhtelise paigutuse kavand, terviku moodustamise kavand, skeemid.

ML11 „Automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid“ Elektroonilised süsteemid, mille kaudu sisestatakse, töödeldakse ja edastatakse teavet, mis on oluline juhitavate vägede, suurte formeeringute, taktikaliste formeeringute, väeüksuste, laevade, allüksuste või relvade tõhusaks toimimiseks. See saavutatakse arvuti ja muu spetsiaalriistvara abil, mis on ette nähtud toetama sõjalist juhtimis- ja kontrollifunktsiooni. Automaatse juhtimis- ja kontrollisüsteemi peamised funktsioonid on: teabe tõhus automaatne kogumine, säilitamine ja töötlemine; olukorrast ning lahinguoperatsiooni ettevalmistamist ja läbiviimist mõjutavatest asjaoludest ülevaate andmine; operatiivsete ja taktikaliste kalkulatsioonide tegemine ressursside eraldamiseks väegrupeeringute või operatiivse lahingukorra elementide või lahingupaigutuse vahel kooskõlas missiooniga või operatsiooni etapiga; andmete ettevalmistamine olukorra hindamiseks ja otsuste tegemiseks igal ajal operatsiooni või lahingu käigus; operatsioonide arvutisimulatsioonid.

ML22 „Baasteadusuuringud“ Eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamiseks.

ML7, 22 „Biokatalüsaatorid“ 'Ensüümid' spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks või muud bioloogilised koostisosad, mis seovad end kemoründemürkidega ja kiirendavad nende degradatsiooni. Tehniline märkus 'Ensüümid' – spetsiaalsete keemiliste või biokeemiliste reaktsioonide „biokatalüsaatorid“.

ML7, 22 „Biopolümeerid“ Bioloogilised makromolekulid: a. ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks; b. 'anti-idiotüüpsed',' monoklonaalsed' või 'polüklonaalsed' 'antikehad'; c. spetsiaalselt loodud või spetsiaalselt töödeldud 'retseptorid'. Tehniline märkus 1. 'anti-idiotüüpsed antikehad' – antikehad, mis seovad end teiste antikehade konkreetsete antigeeni sidumiskohtadega; 2. 'monoklonaalsed antikehad' – valgud, mis seovad end ühe antigeeni sidumiskohaga ning mida toodab üksainus rakukloon; 3. 'polüklonaalsed antikehad' – valkude segu, mis seob end konkreetse antigeeniga ning mida toodab rohkem kui üks rakukloon; 4. 'retseptorid' – bioloogilised makromolekulaarsed struktuurid, mis on suutelised siduma ligandeid, mille sidumine mõjutab füsioloogilisi funktsioone.

ML7 „Ekspressioonivektorid“ Kandjad (nt plasmiid või viirus), mida kasutatakse geneetilise materjali viimiseks peremeesrakkudesse.

ML15 „Esimese põlvkonna kujutisvõimendid“ Elektrostaatiliselt fokuseeritud võimendustorud, milles kasutatakse kiudoptilisi või klaasplaadist sisendit ja väljundit, multileelisfotokatoode (S-20 või S-25), kuid ei kasutata mikrokanalplaatvõimendeid.

ML 1 „Laskekõlbmatuks muudetud tulirelv“ Tulirelv, mida on ELi liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi siseriikliku asutuse määratletud protsesside abil muudetud nii, et sellega ei ole võimalik tulistada ühtegi laskekeha. Kõnealuste protsessidega muudetakse alaliselt tulirelva olulisi võimekusi. Siseriiklike õigusnormide kohaselt võib tulirelva laskekõlbmatust tõendada kinnitusega, mille annab välja pädev asutus, ning seda võib märkida templiga, mis kantakse tulirelva olulisele osale.

ML21, 22 „Kasutamine“ Toimimine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.

ML13 „Kiud- või niitmaterjalid“ Hõlmavad järgmist: a. pidevad monokiud; b. pidev lõng ja heie; c. paelad, kudumid, reeglipäratud matid ja punutised; d. tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad; e. mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid; f. aromaatse polüamiidi pulp.

ML7 „Kohandatud sõjas kasutamiseks“ Iga muudatus või eesmärgipärane valik (nt puhtuse, säilivusaja, virulentsuse, levimisomaduste või ultraviolettkiirguskindluse muutmine), mille sihiks on inim- ja loomkaotuste tekitamise, seadmete kahjustamise või viljasaagi või keskkonna kahjustamise efektiivsuse tõstmine.

ML19 „Kosmosekindlad“ Esemed, mis on loodud, valmistatud või edukate katsete tulemusel töökindlaks tunnistatud, et kasutada neid maapinnast kõrgemal kui 100 km. Märkus Kui konkreetne ese on katsete tulemusel tunnistatud „kosmosekindlaks“, ei tähenda see, et teised esemed, mis on valmistatud samas tootmisvahetuses või mis kuuluvad samasse mudeliseeriasse, on samuti „kosmosekindlad“, kui nende osas ei ole tehtud individuaalseid katseid.

ML 11 „Kosmosesõiduk“ Aktiiv- ja passiivsatelliidid ja kosmosesondid.

ML 8 „Kõrge siseenergiaga materjalid“ Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada nende ettenähtud kasutamiseks nõutavat energiat. „Lõhkeained“, „pürotehnika“ ja „raketikütus“ on kõrge siseenergiaga materjalide alamklassid.

ML 17 „Kütuseelement“ Elektrokeemiline seade, mis muundab keemilise energia otse alalisvooluelektrienergiaks, tarbides kütust välisest toiteallikast.

ML9, 19 „Laser“ Komponentide koost, mis toodab nii ruumiliselt kui ka ajaliselt koherentset valgust, mida võimendab stimuleeritud kiirgusemissioon.

ML8 „Lisandid“ Ained, mida kasutatakse plahvatavates formulatsioonides nende omaduste parandamiseks.

ML8, 18 „Lõhkeained“ Tahked, vedelad või gaasilised ained või ainete segud, mida kasutatakse lõhkepeades, lõhkeseadmetes või mujal esmase, võimendava või peamise lõhkelaenguna ning mille eesmärk on plahvatada.

ML8 „Lähteained“ Lõhkeainete tootmises kasutatavad erikemikaalid.

ML7 „Massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemilised ühendid“ Ained, mis massirahutuste ohjamiseks eeldatavatel kasutustingimustel tekitavad kiiresti inimestel sensoorset ärritust või avaldavad neile halvavat füüsilist mõju, mis kaob lühikese aja jooksul pärast kokkupuute lõppemist. (Pisargaasid on „massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemiliste ühendite“ alarühm.)

ML10 „Mehitamata õhusõiduk“ Igasugune „õhusõiduk“, mis on võimeline lendu alustama ja sooritama kontrollitavat ja juhitavat lendu ning navigeerima ilma inimpiloodita pardal.

ML4, 8 „Pürotehnika“ Tahkete või vedelate kütuste ja oksüdeerijate segud, mille süttimisel toimub kontrollitud kiirusel energeetiline keemiline reaktsioon, et tekitada teatavaid ajalisi viivitusi või teatud koguses kuumust, müra, suitsu, nähtavat valgust või infrapunakiirgust. Pürofoorsed ained on pürotehnika alamklass, mis ei sisalda oksüdeerijaid, kuid mis süttivad õhuga kokku puutudes spontaanselt.

ML8 „Raketikütus“ Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada kontrollitud kiirusel suurel hulgal mehhaanilise töö tegemiseks vajalikku kuuma gaasi.

ML17 „Robot“ Manipulatsioonimehhanism, mis võib olla nii pideval rajal kui ka punktist punkti kulgev, võib kasutada andureid ning millel on kõik järgmised omadused: a. multifunktsionaalsus; b. selle abil saab erinevate liikumiste kaudu kohale asetada või suunata materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis; c. koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid; ning d. tal on „kasutaja juurdepääsetav programmeeritavus“ kas õpetamine/kordamine-meetodit kasutades või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogiline kontroller, st ilma mehaanilise vahelesegamiseta. Märkus Eespool esitatud definitsioon ei hõlma järgmisi seadmeid: 1. Manipulatsioonimehhanismid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad; 2. fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt; 3. Mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud programmi mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje programmi mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil; 4. Muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektriliste kahendseadmete või reguleeritavate peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal; 5. virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes’i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on ette nähtud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks.

ML21 „Tarkvara“ Ühest või mitmest „programmist“ või „mikroprogrammist“ koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes kättesaadavale väljundmeediale.

ML22 „Tehnoloogia“ Spetsiifiline teave, mis on vajalik toote „arendamiseks“, „tootmiseks“ või „kasutamiseks“. See teave esineb tehniliste andmete või tehnilise abi kujul. Sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja mõistes kontrollitud „tehnoloogia“ on täpsustatud kategoorias ML22. Tehniline märkus 1. 'Tehnilised andmed' võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu näiteks magnetkettad, helilindid, püsimälud. 2. 'Tehniline abi' võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis. 'Tehniline abi' võib hõlmata 'tehniliste andmete' üleandmist.

ML18, 21, 22 „Tootmine“ Kõik tootmisetapid, nagu näiteks toote insenerlahendus, valmistamine, integreerimine, kokkupanek (montaaž), järelevalve, katsetamine, kvaliteedi tagamine.

ML4, 10 „Tsiviilõhusõiduk“ Need „õhusõidukid“, mis on loetletud kasutusotstarbe järgi ühe või mitme ELi liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusameti poolt avaldatud lennukõlblikkuse sertifitseerimise nimekirjas lendamiseks sisemaistel ja välismaistel tsiviil-kaubanduslikel marsruutidel või seaduslikuks kasutamiseks tsiviil-, era- ja ärilisel otstarbel.

ML17 „Tuumareaktor“ Reaktorianumas paiknevad või vahetult selle külge kinnitatud osad, seadmed, mis reguleerivad reaktori südamiku võimsustaset, ning komponendid, mis tavaliselt sisaldavad reaktori südamiku primaarset jahutusainet, puutuvad sellega vahetult kokku või kontrollivad seda.

ML17 „Tööorganid“ Haaratsid, 'aktiivsed tööriistühikud' ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud „roboti“ manipulaatori otsa kinnitusplaadile. Tehniline märkus 'Aktiivsed tööriistühikud' on seadmed, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda.

ML22 „Vajalik“ Kasutatuna koos sõnaga „tehnoloogia“, tähendab üksnes seda „tehnoloogia“ osa, mis peab tagama reguleeritud toimimistaseme, näitajate või funktsioonide saavutamise või ületamise. Sellist „vajalikku“„tehnoloogiat“ võivad jagada erinevad tooted.

ML10 „Õhust kergemad õhusõidukid“ Õhupallid ja õhulaevad, mille õhkutõstmiseks kasutatakse kuuma õhku või muid õhust kergemaid gaase, näiteks heeliumi või vesinikku.

ML8, 10, 14 „Õhusõidukid“ Jäigatiivaline, muudetava tiivakujuga, pöörleva tiivaga (helikopter), kaldrootoriga või kaldtiivaga lennuaparaat.

ML22 „Üldkasutatav“ „Tehnoloogia“ või „tarkvara“, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes. Märkus: Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat“ või „tarkvara“ olemast „üldkasutatav“.