ET Euroopa Liidu Teataja L 135/11

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/792,

11. mai 2016,

mis käsitleb tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja eluaseme hinnaindeksit ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Tarbijahindade harmoneeritud indeksiga (THHI) mõõdetakse liikmesriikide inflatsiooni ühtlustatud viisil. Komisjon ja Euroopa Keskpank (EKP) kasutavad THHId liikmesriikide hinnastabiilsuse hindamiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikliga 140.

(2) Harmoneeritud indekseid kasutatakse komisjoni korraldatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1176/2011 (3) loodud makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames.

(3) Kvaliteetne ja võrreldav hinnastatistika on väga oluline liidus avaliku poliitika eest vastutajate, teadlaste ja kõigi Euroopa kodanike jaoks.

(4) Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) kasutab THHId, et mõõta seda, kuidas täidetakse ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 1 kohast EKPSi hinnastabiilsuse eesmärki, mis on eriti oluline liidu rahapoliitika kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikele 2. ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 4 ja artikli 282 lõike 5 kohaselt tuleb EKPga konsulteerida iga tema pädevusse kuuluva liidu õigusakti eelnõu puhul.

(5) Käesoleva määruse eesmärk on luua ühine raamistik tarbijahindade harmoneeritud indeksite ja eluaseme hinnaindeksi väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks liidu ja liikmesriikide tasandil. Ent see ei välista võimalust laiendada tulevikus raamistiku kohaldamist piirkondlikule tasandile, kui see osutub vajalikuks.

(6) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2494/95 (4) loodi ühine raamistik tarbijahindade harmoneeritud indeksite koostamiseks. See õigusraamistik on vaja viia vastavusse praeguste nõuete ja tehnilise arenguga, parandades seeläbi veelgi tarbijahindade harmoneeritud indeksite ja eluaseme hinnaindeksi asjakohasust ja võrreldavust. Käesoleva määrusega loodavale uuele raamistikule tuginedes tuleks alustada tööd hindade arengut käsitlevate lisanäitajatega.

(7) Käesolevas määruses võetakse arvesse komisjoni parema õigusloome tegevuskava ja eelkõige komisjoni 8. oktoobri 2010. aasta teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus“. Statistika valdkonnas on komisjon seadnud prioriteediks regulatiivse keskkonna lihtsustamise ja parandamise, nagu on osutatud komisjoni 10. augusti 2009. aasta teatises „Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile“.

(8) THHI ja konstantse maksumääraga tarbijahindade harmoneeritud indeksi („konstantse maksumääraga THHI“) jaotuse aluseks peaksid olema kategooriad, mis vastavad Euroopa individuaalse tarbimise klassifikaatorile kuluartiklite lõikes (ECOICOP). See liigitus peaks tagama, et kogu Euroopa statistika individuaalse tarbimise kohta on järjepidev ja võrreldav. ECOICOP peaks olema kooskõlas ÜRO COICOPiga, mis on rahvusvaheline standard individuaalse tarbimise liigitamiseks kuluartiklite lõikes, ning ECOICOPi tuleks seetõttu kohandada vastavalt ÜRO COICOPi muudatustele.

(9) THHI põhineb vaadeldud hindadel, mis hõlmavad ka toodete maksustamist. Järelikult mõjutab inflatsiooni toodetele kehtiva maksumäära muutumine. Selleks et analüüsida inflatsiooni ja hinnata lähenemist liikmesriikides, on vaja koguda teavet ka selle mõju kohta, mida maksumäära muutumine avaldab inflatsioonile. Seetõttu tuleks THHI arvutada ka konstantse maksumääraga hindade põhjal.

(10) Hinnaindeksite kindlaksmääramine eluruumide ja eelkõige omanike kasutuses olevate eluasemete jaoks on oluline samm THHI asjakohasuse ja võrreldavuse täiendava parandamise suunas. Eluaseme hinnaindeks on vajalik lähtepunkt omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi koostamiseks. Peale selle on eluaseme hinnaindeks iseseisvalt oluline näitaja. Komisjon peaks koostama 31. detsembriks 2018 aruande, mis käsitleb omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi sobivust THHIsse integreerimiseks. Sõltuvalt kõnealuse aruande tulemustest peaks komisjon, kui see on asjakohane, esitama mõistliku aja jooksul ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks seoses omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi integreerimisega THHIsse.

(11) Varajaste esialgsete andmete esitamine igakuise THHI kohta kiirhinnangu kujul on euroala rahapoliitika jaoks väga tähtis. Seetõttu peaksid kiirhinnangu esitama need liikmesriigid, kelle rahaühik on euro.

(12) THHI on kavandatud hindama hinnastabiilsust. See ei ole mõeldud elukallidusindeksina. Lisaks THHIle tuleks alustada uuringuid harmoneeritud elukallidusindeksi loomiseks.

(13) Harmoneeritud indeksite vastavusperioodi tuleks perioodiliselt ajakohastada. Selleks et tagada indeksite võrreldavus ja asjakohasus, tuleks kehtestada reeglid harmoneeritud indeksite ja nende eri ajahetkedel integreeritud alamindeksite ühiste vastavusperioodide kohta.

(14) Tarbijahindade harmoneeritud indeksite ja eluaseme hinnaindeksi järkjärgulise harmoneerimise tõhustamiseks tuleks algatada katseuuringud, et hinnata põhjalikumate alusandmete kasutamise või uute meetodite rakendamise teostatavust. Komisjon peaks võtma katseuuringute ergutamiseks vajalikud meetmed ning leidma õiged stiimulid, mis hõlmavad rahalist toetust.

(15) Komisjon (Eurostat) peaks kontrollima allikaid ja meetodeid, mida liikmesriigid on harmoneeritud indeksite arvutamisel kasutanud, ja jälgima õigusraamistiku rakendamist liikmesriikides. Sel eesmärgil peaks komisjon (Eurostat) pidama liikmesriikide statistikaasutustega korrapärast dialoogi.

(16) Selleks et hinnata, kas liikmesriikide esitatud üksikasjalikud harmoneeritud indeksid on piisavalt võrreldavad, on oluline taustteave. Lisaks aitavad liikmesriikides kasutatavad läbipaistvad koostamismeetodid ja -tavad kõigil sidusrühmadel harmoneeritud indeksitest aru saada ja nende kvaliteeti veelgi parandada. Seepärast tuleks kehtestada harmoneeritud metaandmete esitamise reeglid.

(17) Liikmesriikide esitatud statistiliste andmete kvaliteedi tagamiseks peaks komisjon kasutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (5) artiklis 12 sätestatud asjakohaseid eelisõigusi ja volitusi.

(18) Selleks et tagada kohandamine vastavalt ÜRO COICOPi muudatustele, muuta rakendusaktidega reguleeritavate punktide loetelu, lisades sellesse punkte, millega võetakse arvesse statistiliste meetodite tehnilist arengut ja katseuuringute hinnanguid, samuti muuta nende ECOICOPi alamindeksite loetelu, mille arvutamist liikmesriikidelt ei nõuta, ning hõlmata THHIga ja konstantse maksumääraga THHIga õnnemängud, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(19) Selleks et tagada harmoneeritud indeksite täielik võrreldavus, on vaja ühesuguseid tingimusi seoses järmisega: ECOICOPi kohaldamine THHIs ja konstantse maksumääraga THHIs; liikmesriikide, kelle rahaühik on euro, esitatavate THHI kiirhinnangute alajaotused; omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi ja eluaseme hinnaindeksi jaotused; harmoneeritud indeksite kaalude kvaliteet; vabatahtlikel katseuuringutel põhinevad paremad meetodid; asjakohane metoodika; harmoneeritud indeksite ja nende alamindeksite revideerimise reeglid; andmete ja metaandmete vahetamise standardid, ühetaolised korrigeerimise tingimused ning kvaliteedi tagamise tehnilised nõuded, mis on seotud iga-aastaste standardsete kvaliteediaruannete sisuga, kõnealuste aruannete komisjonile (Eurostat) esitamise tähtajaga ning metaandmete struktuuriga ja kõnealuste metaandmete komisjonile (Eurostat) esitamise tähtajaga. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6).

(20) Rakendamismeetmete ja delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel vastavalt käesolevale määrusele peaks komisjon võimaluse korral kaaluma kulutasuvust ning tagama, et nende meetmete ja õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust.

(21) Kuna käesoleva määruse eesmärki luua tarbijahindade harmoneeritud indeksite ja eluaseme hinnaindeksi jaoks ühtsed statistikastandardid ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(22) Lähtuvalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklist 7 on Euroopa statistikasüsteemi komiteel palutud anda erialast nõu.

(23) Määrus (EÜ) nr 2494/95 tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHI, konstantse maksumääraga THHI, omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeks) ja eluaseme hinnaindeksi väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks liidu ja liikmesriikide tasandil.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „tooted“– kaubad ja teenused, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (7) (edaspidi „ESA 2010“) A lisa punktis 3.01;

2) „tarbijahind“– rahalistes tehingutes kodumajapidamiste poolt üksiktoodete eest tasutav ostuhind;

3) „eluasemehind“– kodumajapidamiste poolt ostetud eluruumide tehinguhind;

4) „ostuhind“– ostja poolt toodete eest tegelikult tasutav hind, sealhulgas kõik toodetele kohaldatavad maksud ilma subsiidiumideta pärast allahindluste mahaarvamist standardhindadest või -tasudest; välja arvatud krediidikokkulepete intressi- või teenustasud ja muud lisatasud, mis tulenevad suutmatusest maksta ostuhetkel kokku lepitud tähtaja jooksul;

5) „reguleeritud hind“– hind, mille valitsus on otse kehtestanud või mida ta märkimisväärselt mõjutab;

6) „tarbijahindade harmoneeritud indeks“ või „THHI“– iga liikmesriigi arvutatud võrreldav tarbijahinnaindeks;

7) „konstantse maksumääraga tarbijahindade harmoneeritud indeks“ või „konstantse maksumääraga THHI“– indeks, mille abil mõõdetakse tarbijahindade muutusi ilma samal ajavahemikul toodete maksumäärades toimuvate muutuste mõjuta;

8) „maksumäär“– maksu parameeter, mis võib olla teatav protsent hinnast või absoluutväärtuses maksusumma, millega füüsilist üksust maksustatakse;

9) „omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeks“– indeks, millega mõõdetakse muutusi kodumajapidamissektori seisukohast uute eluruumide ning muude selliste toodete tehinguhindades, mida kodumajapidamised ostavad omanike-kasutajatena;

10) „eluaseme hinnaindeks“– indeks, millega mõõdetakse muutusi kodumajapidamiste ostetud eluruumide tehinguhindades;

11) „THHI või konstantse maksumääraga THHI alamindeks“– hinnaindeks iga sellise kategooria jaoks, mis vastab Euroopa individuaalse tarbimise klassifikaatorile kuluartiklite lõikes („ECOICOP“), nagu on sätestatud I lisas;

12) „harmoneeritud indeksid“– THHI, konstantse maksumääraga THHI, omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeks ja eluaseme hinnaindeks;

13) „THHI kiirhinnang“– liikmesriikide, kelle rahaühik on euro, esitatav THHI varajane hinnang, mis võib põhineda esialgsel teabel ja vajaduse korral sobival mudelil;

14) „Laspeyresi tüüpi indeks“– hinnaindeks, millega mõõdetakse keskmisi hinnamuutusi hinna vastavusperioodist kuni võrdusperioodini, kasutades hinna vastavusperioodile eelneva perioodi kulutuste osatähtsust, mida on kohandatud selliselt, et need kajastaksid hinna vastavusperioodi hindu.

Laspeyresi tüüpi indeksit määratletakse järgmiselt:

Toote hinda tähistab p, hinna vastavusperiood on 0, võrdusperiood on t. W (kaalud) tähistab kulutuste osatähtsust hinna vastavusperioodile eelneval perioodil b, mida on kohandatud hinna vastavusperioodi 0 hindade kajastamiseks;

15) „indeksi vastavusperiood“– periood, mille puhul indeksiks määratakse 100 punkti;

16) „hinna vastavusperiood“– periood, millega võrreldakse võrdlusperioodi hinda; kuuliste indeksite jaoks on hinna vastavusperiood eelneva aasta detsember ja kvartaalsete indeksite jaoks on hinna vastavusperiood eelneva aasta neljas kvartal;

17) „alusandmed“– järgmine teave:

a) THHI ja konstantse maksumääraga THHI puhul: i) toodete ostuhinnad, mida on vaja käesoleva määruse kohaselt alamindeksite arvutamisel arvesse võtta, ii) toote hinda määravad omadused, iii) teave maksude ja aktsiiside kohta, iv) teave selle kohta, kas hind on täielikult või osaliselt reguleeritud ja v) kaalud, mis kajastavad vaatlusaluste toodete tarbimise taset ja struktuuri;

b) omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi puhul: i) kodumajapidamissektori seisukohast uute eluruumide ning muude selliste toodete tehinguhinnad, mida kodumajapidamised ostavad omanike-kasutajatena ja mida on vaja arvesse võtta omaniku kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi arvutamisel käesoleva määruse kohaselt; ii) omadused, mis määravad eluruumide hinna ning muude selliste toodete hinnad, mida kodumajapidamised ostavad omanike-kasutajatena, ja iii) kaalud, mis kajastavad vaatlusaluste eluasemekulutuste taset ja struktuuri;

c) eluaseme hinnaindeksi puhul: i) kodumajapidamiste ostetud eluruumide tehinguhinnad, mida on vaja käesoleva määruse kohaselt eluaseme hinnaindeksi arvutamisel arvesse võtta, ii) eluruumide hinda määravad omadused ja iii) kaalud, mis kajastavad vaatlusaluste eluasemekulutuste taset ja struktuuri;

18) „kodumajapidamine“– ESA 2010 A lisa punkti 2.119 alapunktides a ja b osutatud kodumajapidamised, olenemata selle liikmete kodakondsusest või elanikustaatusest;

19) „liikmesriigi majandusterritoorium“– ESA 2010 A lisa punktis 2.05 osutatud majandusterritoorium, mis hõlmab ka liikmesriigi piires asuvaid eksterritoriaalseid enklaave, kuid ei hõlma välismaailmas asuvaid territoriaalseid enklaave;

20) „kodumajapidamiste rahalised lõpptarbimiskulutused“– lõpptarbimiskulutuste see osa, mis on tekkinud

— kodumajapidamistel,

— rahalistes tehingutes,

— liikmesriigi majandusterritooriumil,

— seoses toodetega, mida kasutatakse isiklike vajaduste või soovide otseseks rahuldamiseks, nagu on määratletud ESA 2010 A lisa punktis 3.101,

— ühel või mõlemal võrreldaval ajavahemikul;

21) „koostamise meetodi oluline muutmine“– muutus, mis hinnangute järgi mõjutab harmoneeritud indeksi või selle osa aastamuutust mis tahes perioodil

a) kõiki komponente hõlmava THHI, konstantse maksumääraga THHI, omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi või eluaseme hinnaindeksi puhul rohkem kui 0,1 protsendipunkti võrra,

b) THHI või konstantse maksumääraga THHI puhul ECOICOPi mis tahes pearühma, rühma, klassi või (viienumbrilise) alamklassi puhul vastavalt rohkem kui 0,3; 0,4; 0,5 või 0,6 protsendipunkti võrra.

Artikkel 3

Harmoneeritud indeksite koostamine

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) artikli 2 punktis 12 määratletud harmoneeritud indeksid.

2. Harmoneeritud indeksid on igal aastal aheldamise meetodil saadud Laspeyresi tüüpi indeksid.

3. THHI ja konstantse maksumääraga THHI põhinevad kodumajapidamiste rahalistes lõpptarbimiskulutustes sisalduvate toodete hinnamuutustel ja kaaludel.

4. THHI ja konstantse maksumääraga THHI ei hõlma kodumajapidamistevahelisi tehinguid, v.a üürniku poolt eraomanikule makstav üür, kui omanik tegutseb turutootjana, kellelt kodumajapidamised (üürnikud) ostavad teenuseid.

5. Võimaluse korral ja eeldusel, et andmed on kättesaadavad, koostatakse omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeks käesoleva määruse jõustumisele eelneva kümne aasta kohta.

6. THHI ja konstantse maksumääraga THHI alamindeksid koostatakse ECOICOPi kategooriate kohta. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustab THHI ja konstantse maksumääraga THHI koostamise tarvis ECOICOPi kohaldamise ühtseid tingimusi. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

7. Komisjon koostab 31. detsembriks 2018 aruande, milles käsitletakse omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi sobivust THHIsse integreerimiseks. Sõltuvalt selle aruande tulemustest esitab komisjon, mõistliku aja jooksul ja kui see on asjakohane, ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks seoses omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi integreerimisega THHIsse. Kui aruandes leitakse, et omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi THHIsse integreerimiseks on vaja metoodikat veelgi täiendada, jätkab komisjon metoodilist tööd ning annab sellest asjakohasel juhul aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

8. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustab liikmesriikide, kelle rahaühik on euro, esitatavate THHI kiirhinnangute jaotust. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

9. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustab omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi ja eluaseme hinnaindeksi jaotusi. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

10. Liikmesriigid ajakohastavad igal aastal harmoneeritud indeksite alamindeksite kaalud. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustab harmoneeritud indeksite kaalude kvaliteedi ühtseid tingimusi. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Artikkel 4

Harmoneeritud indeksite võrreldavus

1. Selleks et harmoneeritud indekseid saaks käsitada võrreldavatena, peavad liikmesriikidevahelised erinevused kõigil üksikasjalikkuse tasemetel kajastama üksnes erinevusi hinnamuutuste või kulutuste struktuuris.

2. Kõiki harmoneeritud indeksite alamindekseid, millega seoses esineb kõrvalekaldeid käesoleva määruse kohastest kontseptsioonidest või meetoditest, käsitatakse võrreldavatena juhul, kui tulemuseks on indeks, mille hinnanguline süstemaatiline erinevus käesolevale määrusele vastava metoodika kohaselt koostatud indeksist on

a) THHI ja konstantse maksumääraga THHI puhul aastaarvestuses eelneva aastaga võrreldes keskmiselt väiksem kui 0,1 protsendipunkti või sellega võrdne;

b) omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi ja eluaseme hinnaindeksi puhul aastaarvestuses eelneva aastaga võrreldes keskmiselt väiksem kui 1 protsendipunkt või sellega võrdne.

Kui esimeses lõigus osutatud arvutus ei ole võimalik, peab käesoleva määruse kontseptsioonidest või meetoditest erineva metoodika kasutamise tagajärgi üksikasjalikult kirjeldama.

3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte I lisa muutmiseks, et tagada vastavalt ÜRO COICOPi muudatustele harmoneeritud indeksite võrreldavus rahvusvahelisel tasandil.

4. Selleks et tagada ühtsed tingimused võrreldavate harmoneeritud indeksite koostamisel ning saavutada käesoleva määruse eesmärgid, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles täpsustab täiendavalt artiklis 8 osutatud vabatahtlikel katseuuringutel põhinevaid paremaid meetodeid ja metoodikat. Rakendusaktides käsitletakse järgmist:

i) valimi võtmine ja representatiivsus,

ii) hindade kogumine ja töötlemine,

iii) asendus ja kvaliteedikohandus,

iv) indeksi koostamine,

v) revideerimine,

vi) eriindeksid,

vii) toodete käsitamine erivaldkondades.

Komisjon tagab, et kõnealuste rakendusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust.

Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

5. Selleks et koostada harmoneeritud indekseid, et võtta arvesse statistiliste meetodite tehnilist arengut ja artikli 8 lõikes 4 osutatud katseuuringute hinnanguid, on komisjonil õigus muuta kooskõlas artikliga 10 vastu võetud delegeeritud õigusaktidega käesoleva artikli lõike 4 esimest lõiku, lisades selles sätestatud loetelusse punkte, tingimusel et need punktid ei kattu juba olemasolevatega ega muuda käesolevas määruses sätestatud harmoneeritud indeksite kohaldamisala ega olemust.

Artikkel 5

Andmetele esitatavad nõuded

1. Liikmesriikide kogutavad harmoneeritud indeksite ja alamindeksite koostamise alusandmed on liikmesriikide tasandil representatiivsed.

2. See teave saadakse statistilistest üksustest, mis on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 696/93, (8) või muudest allikatest, tingimusel et täidetud on käesoleva määruse artiklis 4 osutatud harmoneeritud indeksite võrreldavusnõuded.

3. Statistilised üksused, kes esitavad andmeid kodumajapidamiste rahalistes lõpptarbimiskulutustes sisalduvate toodete kohta, teevad vastavalt vajadusele alusandmete kogumisel või esitamisel koostööd. Alusandmed, mida statistilised üksused harmoneeritud indeksite koostamise eest vastutavatele riiklikele asutustele esitavad, peavad olema täpsed ja täielikud.

4. Harmoneeritud indeksite koostamise eest vastutavate riiklike asutuste nõudmise korral esitavad statistilised üksused võimaluse korral elektroonilisi tehinguandmeid, näiteks vöötkoodilugejaga saadavad andmed, sellise üksikasjalikkusega, mis on vajalik harmoneeritud indeksite koostamiseks ning võrreldavusnõuete täitmise ja harmoneeritud indeksite kvaliteedi hindamiseks.

5. Harmoneeritud indeksite ühine vastavusperiood on 2015. aasta. Seda indeksi vastavusperioodi kasutatakse kõigi harmoneeritud indeksite ja nende alamindeksite täielike aegridade puhul.

6. Harmoneeritud indeksid ja nende alamindeksid skaleeritakse ümber uuele ühisele indeksi vastavusperioodile juhul, kui käesoleva määruse kohaselt vastu võetud harmoneeritud indeksite puhul on metoodika oluliselt muutunud, või alates 2015. aastast iga kümne aasta järel pärast viimast ümberskaleerimist. Ümberskaleerimine uuele indeksi vastavusperioodile hakkab kehtima alates

a) indeksi vastavusperioodile järgneva aasta jaanuarikuu indeksist kuuliste indeksite puhul,

b) indeksi vastavusperioodile järgneva aasta esimese kvartali indeksist kvartaalsete indeksite puhul.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse harmoneeritud indeksite ümberskaleerimist käsitlevad üksikasjalikud reeglid. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

7. Liikmesriigid ei ole kohustatud koostama ega edastama

a) THHI ja konstantse maksumääraga THHI alamindekseid, mis moodustavad vähem kui ühe tuhandiku kogukulutustest;

b) omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi ja eluaseme hinnaindeksi alamindekseid, mis moodustavad vähem kui ühe sajandiku vastavalt omanike kasutuses olevatele eluasemetele tehtavatest kogukulutustest või eluruumide koguostudest.

8. Liikmesriigid ei ole kohustatud koostama järgmisi ECOICOPi alamindekseid, kuna need ei sisaldu kodumajapidamiste rahalistes lõpptarbimiskulutustes või kuna metoodika ühtlustamise tase ei ole veel piisav:

02.3 Narkootikumid 09.4.3 Õnnemängud 12.2 Prostitutsioon 12.5.1 Elukindlustus 12.6.1 Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesolevas lõikes esitatud loetelu ja lisada THHIsse ja konstantse maksumääraga THHIsse õnnemängud.

Artikkel 6

Sagedus

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) THHI, konstantse maksumääraga THHI ja nende alamindeksid kord kuus, sealhulgas pikemate ajavahemike lõikes koostatavad alamindeksid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksid ja eluaseme hinnaindeksid kord kvartalis. Neid indekseid võib soovi korral esitada ka kord kuus.

3. Liikmesriikidelt ei nõuta alamindeksite koostamist kord kuus või kord kvartalis juhul, kui harvemini toimuva andmekogumise puhul on täidetud artikli 4 kohased võrreldavusnõuded. Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostat) ECOICOPi, omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi ja eluaseme hinnaindeksi kategooriatest, mille jaoks nad kavatsevad koguda andmeid harvemini kui kord kuus ECOICOPi puhul või kord kvartalis omanike kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi ja eluaseme hinnaindeksi kategooriate puhul.

4. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) igal aastal harmoneeritud indeksite alamindeksite ajakohastatud kaalud.

Artikkel 7

Tähtajad, andmevahetusstandardid ja revisjonid

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) harmoneeritud indeksid ja kõik alamindeksid

a) veebruari – detsembri indeksite puhul hiljemalt 15 kalendripäeva ning jaanuari indeksite puhul hiljemalt 20 kalendripäeva pärast selle kuu lõppu, mille kohta indeksid arvutatakse, ja

b) hiljemalt 85 kalendripäeva pärast selle kvartali lõppu, mille kohta indeksid arvutatakse.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) ajakohastatud kaalud

a) iga aasta 13. veebruariks kuuliste indeksite puhul,

b) iga aasta 15. juuniks kvartaalsete indeksite puhul.

3. Liikmesriigid, kelle rahaühik on euro, esitavad komisjonile (Eurostat) THHI kiirhinnangu hiljemalt selle kuu eelviimasel kalendripäeval, mille kohta kiirhinnang antakse.

4. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) käesoleva määrusega nõutavad andmed ja metaandmed kooskõlas andmete ja metaandmete vahetamise standarditega.

5. Juba avaldatud harmoneeritud indekseid ja nende alamindekseid võib revideerida.

6. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustab üksikasjalikult lõikes 4 osutatud andmete ja metaandmete vahetamise standardeid ning lõikes 5 osutatud harmoneeritud indeksite ja nende alamindeksite revideerimise ühtseid tingimusi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Artikkel 8

Katseuuringud

1. Kui harmoneeritud indeksite koostamiseks on vaja põhjalikumaid alusandmeid või kui artikli 4 lõikes 4 osutatud meetodite puhul on tehtud kindlaks harmoneeritud indeksite parema võrreldavuse vajadus, võib komisjon (Eurostat) algatada katseuuringud, milles osalemine on liikmesriikide jaoks vabatahtlik.

2. Kui see on asjakohane, eraldatakse katseuuringutele vahendeid liidu üldeelarvest.

3. Katseuuringutega hinnatakse põhjalikumate alusandmete saamise või uue metoodika kasutuselevõtu teostatavust.

4. Komisjon (Eurostat) hindab katseuuringute tulemusi tihedas koostöös liikmesriikide ja harmoneeritud indeksite põhikasutajatega, võttes arvesse põhjalikumate alusandmete või uute metoodiliste lähenemisviiside rakendamisest saadavat kasu võrreldes harmoneeritud indeksite koostamisest tulenevate lisakuludega.

5. Komisjon koostab 31. detsembriks 2020 ning seejärel iga viie aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse katseuuringute põhitulemusi, kui need on kättesaadavad.

Artikkel 9

Kvaliteedi tagamine

1. Liikmesriigid tagavad esitatud harmoneeritud indeksite kvaliteedi. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud standardseid kvaliteedikriteeriume.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) järgmise:

a) iga-aastased standardsed kvaliteediaruanded, mis hõlmavad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriumeid;

b) igal aastal ajakohastatavad metaandmed, mis sisaldavad üksikasjalikku teavet kasutatud andmeallikate, määratluste ja meetodite kohta;

c) komisjoni (Eurostat) taotluse korral muu asjaomane teave sellisel üksikasjalikkuse tasemel, mida on vaja võrreldavusnõuete täitmise ja harmoneeritud indeksite kvaliteedi hindamiseks.

3. Liikmesriik, kes kavatseb harmoneeritud indeksite või nende osade koostamise meetodit oluliselt muuta, teavitab sellest komisjoni (Eurostat) vähemalt kolm kuud enne sellise muudatuse jõustumist. Liikmesriik edastab komisjonile (Eurostat) muudatuse kohta kvantitatiivse mõjuhinnangu.

4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tehnilised kvaliteedinõuded iga-aastaste standardsete kvaliteediaruannete, aruannete komisjonile (Eurostat) esitamise tähtaja ning metaandmete struktuuri ja nende komisjonile (Eurostat) esitamise tähtaja kohta. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 4 lõigetega 3 ja 5 ning artikli 5 lõikega 8 delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust.

Lisaks põhjendab komisjon delegeeritud õigusaktides ette nähtud meetmeid nõuetekohaselt ning analüüsib asjakohasel juhul nende kulutasuvust, sealhulgas andmeesitajatele tekkivat koormust ja statistika tegemise kulusid kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõikega 3.

Enne kõnealuste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist järgib komisjon oma tavapärast praktikat ja konsulteerib ekspertidega, sealhulgas liikmesriikide ekspertidega.

3. Artikli 4 lõigetes 3 ja 5 ning artikli 5 lõikes 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 13. juunist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõigetes 3 ja 5 ning artikli 5 lõikes 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 4 lõigete 3 ja 5 ning artikli 5 lõike 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, jätkavad liikmesriigid kuni 2016. aastat käsitlevate andmete esitamiseni harmoneeritud indeksite edastamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 2494/95.

2. Määrus (EÜ) nr 2494/95 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2017.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

3. Artikli 3 lõigetes 6, 9 ja 10, artikli 4 lõikes 4, artikli 5 lõikes 6 ja artikli 7 lõikes 6 osutatud rakendusaktide esmakordsel vastuvõtmisel lisab komisjon nendesse komisjoni määruse (EÜ) nr 1749/96 (9), komisjoni määruse (EÜ) nr 2214/96 (10), nõukogu määruse (EÜ) nr 1687/98 (11), komisjoni määruse (EÜ) nr 2646/98 (12), komisjoni määruse (EÜ) nr 1617/1999 (13), nõukogu määruse (EÜ) nr 2166/1999 (14), komisjoni määruse (EÜ) nr 2601/2000 (15), komisjoni määruse (EÜ) nr 2602/2000 (16), komisjoni määruse (EÜ) nr 1920/2001 (17), komisjoni määruse (EÜ) nr 1921/2001, (18) komisjoni määruse (EÜ) nr 1708/2005 (19),nõukogu määruse (EÜ) nr 701/2006 (20), komisjoni määruse (EÜ) nr 330/2009 (21), komisjoni määruse (EL) nr 1114/2010 (22) ning komisjoni määruse (EL) nr 93/2013 (23) (vastu võetud määruse (EÜ) nr 2494/95 alusel) asjaomased sätted niivõrd, kui need on kooskõlas käesoleva määrusega ning vähendab samal ajal sobivas ulatuses rakendusaktide üldarvu. Määruse (EÜ) nr 2494/95 alusel vastu võetud määrused kehtivad üleminekuperioodil. Üleminekuperiood lõpeb käesoleva määruse artikli 3 lõigete 6, 9 ja 10, artikli 4 lõike 4, artikli 5 lõike 6 ja artikli 7 lõike 6 alusel esmakordselt vastu võetud rakendusaktide kohaldamise alguskuupäeval, mis on kõikide nimetatud rakendusaktide jaoks sama kuupäev.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse esimest korda 2017. aasta jaanuari käsitlevate andmete suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Strasbourg, 11. mai 2016 Euroopa Parlamendi nimel president M. SCHULZ Nõukogu nimel eesistuja J. A. HENNIS-PLASSCHAERT

(1) ELT C 175, 29.5.2015, lk 2.

(2) Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 21. aprilli 2016. aasta otsus.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

(4) Nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

(8) Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1).

(9) Komisjoni 9. septembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1749/96 tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta (EÜT L 229, 10.9.1996, lk 3).

(10) Komisjoni 20. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2214/96 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta: THHI osaindeksite edastamine ja levitamine (EÜT L 296, 21.11.1996, lk 8).

(11) Nõukogu 20. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1687/98, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1749/96 tarbijahindade harmoneeritud indeksis sisalduvate kaupade ja teenuste kaetuse osas (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 12).

(12) Komisjoni 9. detsembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2646/98, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksi hinnaloendite käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 335, 10.12.1998, lk 30).

(13) Komisjoni 23. juuli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1617/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksis kindlustuse käsitlemise miinimumstandardite osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9).

(14) Nõukogu 8. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2166/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitsesektori toodete tarbijahindade harmoneeritud indeksis käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 266, 14.10.1999, lk 1).

(15) Komisjoni 17. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2601/2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ostuhindade tarbijahindade harmoneeritud indeksisse kandmise ajastamise kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 14).

(16) Komisjoni 17. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2602/2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis hinnaalanduste käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16).

(17) Komisjoni 28. septembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis protsendina tehingu väärtusest väljendatud teenustasude käsitlemise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46).

(18) Komisjoni 28. septembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1921/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksi läbivaatamise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2602/2000 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49).

(19) Komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1708/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühtlustatud tarbijahindade harmoneeritud indeksi ühise vaatlusperioodi suhtes ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9).

(20) Nõukogu 25. aprilli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 701/2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga (ELT L 122, 9.5.2006, lk 3).

(21) Komisjoni 22. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 330/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahinna harmoneeritud indeksites (THHI) hooajatoodete käsitlemise miinimumstandardite kohta (ELT L 103, 23.4.2009, lk 6).

(22) Komisjoni 1. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1114/2010, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHIde) kaalude kvaliteedi miinimumstandardite kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2454/97 (ELT L 316, 2.12.2010, lk 4).

(23) Komisjoni 1. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 93/2013, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 (tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta) rakendamiseks seoses omaniku kasutuses olevate eluasemete hinnaindeksi loomisega (ELT L 33, 2.2.2013, lk 14).

I LISA EUROOPA INDIVIDUAALSE TARBIMISE KLASSIFIKAATOR EESMÄRGI JÄRGI (ECOICOP) 01 TOIT JA ALKOHOLITA JOOGID 01.1 Toit 01.1.1 Leib, sai ja teraviljatooted 01.1.1.1 Riis 01.1.1.2 Jahu ja tangained 01.1.1.3 Leib ja sai 01.1.1.4 Muud pagaritooted 01.1.1.5 Pitsa ja quiche 01.1.1.6 Pastatooted ja kuskuss 01.1.1.7 Hommikusöögihelbed 01.1.1.8 Muud teraviljatooted 01.1.2 Liha 01.1.2.1 Veise- ja vasikaliha 01.1.2.2 Sealiha 01.1.2.3 Lamba- ja kitseliha 01.1.2.4 Kodulinnuliha 01.1.2.5 Muu liha 01.1.2.6 Söödav rups 01.1.2.7 Kuivatatud, soolatud või suitsutatud liha 01.1.2.8 Muud lihatooted 01.1.3 Kala ja mereannid 01.1.3.1 Värske või jahutatud kala 01.1.3.2 Külmutatud kala 01.1.3.3 Värsked või jahutatud mereannid 01.1.3.4 Külmutatud mereannid 01.1.3.5 Kuivatatud, suitsutatud või soolatud kala ja mereannid 01.1.3.6 Muud konserveeritud või töödeldud kalal ja mereandidel põhinevad tooted 01.1.4 Piim, juust ja munad 01.1.4.1 Värske täispiim 01.1.4.2 Värske väherasvane piim 01.1.4.3 Piimakonservid 01.1.4.4 Jogurt 01.1.4.5 Juust ja kohupiim 01.1.4.6 Muud piimatooted 01.1.4.7 Munad 01.1.5 Õlid ja rasvad 01.1.5.1 Või 01.1.5.2 Margariin ja muud taimsed rasvad 01.1.5.3 Oliiviõli 01.1.5.4 Muud toiduõlid 01.1.5.5 Muud loomsed toidurasvad 01.1.6 Puuviljad 01.1.6.1 Värsked või jahutatud puuviljad 01.1.6.2 Külmutatud puuviljad 01.1.6.3 Kuivatatud puuviljad ja pähklid 01.1.6.4 Konserveeritud puuviljad ja puuviljapõhised tooted 01.1.7 Köögiviljad 01.1.7.1 Värsked või jahutatud köögiviljad, v.a kartul ja muud mugulad 01.1.7.2 Külmutatud köögiviljad, v.a kartul ja muud mugulad 01.1.7.3 Kuivatatud köögiviljad, muud konserveeritud või töödeldud köögiviljad 01.1.7.4 Kartulid 01.1.7.5 Kartulikrõpsud 01.1.7.6 Muud mugulad ja mugulköögiviljatooted 01.1.8 Suhkur, keedised, mesi, šokolaad ja maiustused 01.1.8.1 Suhkur 01.1.8.2 Keedised, marmelaad ja mesi 01.1.8.3 Šokolaad 01.1.8.4 Maiustused 01.1.8.5 Toidujää ja jäätis 01.1.8.6 Kunstlikud suhkruasendajad 01.1.9 Mujal klassifitseerimata toiduained 01.1.9.1 Kastmed, maitseained 01.1.9.2 Sool, vürtsid ja maitsetaimed 01.1.9.3 Imikutoit 01.1.9.4 Valmistoidud 01.1.9.9 Muud mujal klassifitseerimata toiduained 01.2 Alkoholita joogid 01.2.1 Kohv, tee ja kakao 01.2.1.1 Kohv 01.2.1.2 Tee 01.2.1.3 Kakao ja šokolaadipulber 01.2.2 Mineraalvesi, karastusjoogid, puu- ja köögiviljamahlad 01.2.2.1 Mineraal- või allikavesi 01.2.2.2 Karastusjoogid 01.2.2.3 Puu- ja köögiviljamahlad 02 ALKOHOLJOOGID, TUBAKATOOTED JA NARKOOTIKUMID 02.1 Alkoholjoogid 02.1.1 Piiritusjoogid 02.1.1.1 Piiritusjoogid ja liköörid 02.1.1.2 Alkoholiga karastusjoogid 02.1.2 Vein 02.1.2.1 Viinamarjavein 02.1.2.2 Muud puuviljaveinid 02.1.2.3 Kangendatud vein 02.1.2.4 Veinijoogid 02.1.3 Õlu 02.1.3.1 Laagriõlu 02.1.3.2 Muud alkoholi sisaldavad õlled 02.1.3.3 Vähese alkoholiga ja alkoholivaba õlu 02.1.3.4 Õllejoogid 02.2 Tubakatooted 02.2.0 Tubakatooted 02.2.0.1 Sigaretid 02.2.0.2 Sigarid 02.2.0.3 Muud tubakatooted 02.3 Narkootikumid 02.3.0 Narkootikumid 02.3.0.0 Narkootikumid 03 RÕIVAD JA JALATSID 03.1 Riietus 03.1.1 Rõivamaterjalid 03.1.1.0 Rõivamaterjalid 03.1.2 Rõivaesemed 03.1.2.1 Meesterõivad 03.1.2.2 Naisterõivad 03.1.2.3 Imikute (0–2aastased) ja laste (3–13aastased) rõivad 03.1.3 Muud riideesemed ja rõivamanused 03.1.3.1 Muud riideesemed 03.1.3.2 Rõivamanused 03.1.4 Rõivaste puhastus, parandus ja laenutus 03.1.4.1 Rõivaste puhastus 03.1.4.2 Rõivaste parandus ja laenutus 03.2 Jalatsid 03.2.1 Kingad ja muud jalatsid 03.2.1.1 Meestejalatsid 03.2.1.2 Naistejalatsid 03.2.1.3 Imiku- ja lastejalatsid 03.2.2 Jalatsite parandus ja laenutus 03.2.2.0 Jalatsite parandus ja laenutus 04 ELUASE, VESI, ELEKTER, GAAS JA MUUD KÜTUSED 04.1 Tegelik eluasemeüür 04.1.1 Üürnike tegelikult makstud üüritasud 04.1.1.0 Üürnike tegelikult makstud üüritasud 04.1.2 Muud tegelikud üüritasud 04.1.2.1 Üürnike tegelikult makstud üüritasud teisese elukoha eest 04.1.2.2 Garaažiüür ja muud üürnike makstud üüritasud 04.2 Arvestuslik eluasemeüür 04.2.1 Omanike-kasutajate arvestuslik üür 04.2.1.0 Omanike-kasutajate arvestuslik üür 04.2.2 Muud arvestuslikud üüritasud 04.2.2.0 Muud arvestuslikud üüritasud 04.3 Eluruumi hooldus ja remont 04.3.1 Materjalid eluruumi hoolduseks ja remondiks 04.3.1.0 Materjalid eluruumi hoolduseks ja remondiks 04.3.2 Teenused eluruumi hoolduseks ja remondiks 04.3.2.1 Torulukkseppade teenused 04.3.2.2 Elektrikute teenused 04.3.2.3 Küttesüsteemide hooldusteenused 04.3.2.4 Maalrite teenused 04.3.2.5 Puuseppade teenused 04.3.2.9 Muud eluruumi hoolduse ja remondi teenused 04.4 Veevarustus ja mitmesugused eluruumiga seotud teenused 04.4.1 Veevarustus 04.4.1.0 Veevarustus 04.4.2 Prügivedu 04.4.2.0 Prügivedu 04.4.3 Kanalisatsioon 04.4.3.0 Kanalisatsioon 04.4.4 Muud mujal klassifitseerimata eluruumiga seotud teenused 04.4.4.1 Hooldustasud korterelamutes 04.4.4.2 Turvateenused 04.4.4.9 Muud eluruumiga seotud teenused 04.5 Elekter, gaas ja muud kütused 04.5.1 Elektrienergia 04.5.1.0 Elektrienergia 04.5.2 Gaas 04.5.2.1 Maagaas ja linnagaas 04.5.2.2 Veeldatud süsivesinikud (butaan, propaan jne) 04.5.3 Vedelkütused 04.5.3.0 Vedelkütused 04.5.4 Tahkekütused 04.5.4.1 Kivisüsi 04.5.4.9 Muud tahkekütused 04.5.5 Soojusenergia 04.5.5.0 Soojusenergia 05 SISUSTUS, KODUTARBED JA IGAPÄEVANE KODUHOOLDUS 05.1 Mööbel ja sisustus, vaibad ja muud põrandakatted 05.1.1 Mööbel ja sisustus 05.1.1.1 Kodumööbel 05.1.1.2 Aiamööbel 05.1.1.3 Valgustusseadmed 05.1.1.9 Muu mööbel ja sisustus 05.1.2 Vaibad ja muud põrandakatted 05.1.2.1 Vaibad ja vaipkatted 05.1.2.2 Muud põrandakatted 05.1.2.3 Vaip- ja põrandakatete paigaldamise teenused 05.1.3 Mööbli, sisustuse ja põrandakatete parandus 05.1.3.0 Mööbli, sisustuse ja põrandakatete parandus 05.2 Kodutekstiil 05.2.0 Kodutekstiil 05.2.0.1 Mööbliriie ja kardinad 05.2.0.2 Voodipesu 05.2.0.3 Laua- ja vannitoatekstiil 05.2.0.4 Kodutekstiili parandus 05.2.0.9 Muu kodutekstiil 05.3 Kodumasinad 05.3.1 Suured elektrilised ja mitteelektrilised kodumasinad 05.3.1.1 Külmikud, sügavkülmikud ja külmik-sügavkülmikud 05.3.1.2 Pesumasinad ja -kuivatid ning nõudepesumasinad 05.3.1.3 Keedu- ja küpsetusseadmed 05.3.1.4 Kütteseadmed, kliimaseadmed 05.3.1.5 Puhastusseadmed 05.3.1.9 Muud suured kodumasinad 05.3.2 Väikesed elektrilised kodumasinad 05.3.2.1 Toidutöötlemisseadmed 05.3.2.2 Kohvimasinad, teekannud ja muud sarnased masinad 05.3.2.3 Triikrauad 05.3.2.4 Röstrid ja grillid 05.3.2.9 Muud väikesed elektrilised kodumasinad 05.3.3 Kodumasinate remont 05.3.3.0 Kodumasinate remont 05.4 Klaastooted, lauanõud ja tarberiistad 05.4.0 Klaastooted, lauanõud ja tarberiistad 05.4.0.1 Klaasnõud, kristallnõud, keraamilised nõud ja portselannõud 05.4.0.2 Kööginoad, söögiriistad ja lauahõbe 05.4.0.3 Mitteelektrilised majapidamis- ja köögitarbed 05.4.0.4 Klaastoodete, lauanõude ja tarberiistade parandus 05.5 Majapidamis- ja aiatööriistad ning -seadmed 05.5.1 Suured tööriistad ja seadmed 05.5.1.1 Suured mootoriga tööriistad ja seadmed 05.5.1.2 Suurte tööriistade ja seadmete remont, liisimine ja rentimine 05.5.2 Väikesed tööriistad ja mitmesugused tarvikud 05.5.2.1 Väikesed mootorita tööriistad 05.5.2.2 Mitmesugused väikeste tööriistade tarvikud 05.5.2.3 Mootorita väikeste tööriistade ja mitmesuguste tarvikute remont 05.6 Kaubad ja teenused kodumajapidamise igapäevaseks hoolduseks 05.6.1 Lühikese kasutusajaga majapidamiskaubad 05.6.1.1 Puhastus- ja hooldusvahendid 05.6.1.2 Muud lühikese kasutusajaga majapidamiskaubad 05.6.2 Kodu- ja majapidamisteenused 05.6.2.1 Palgatud personali osutatavad koduteenused 05.6.2.2 Puhastusteenused 05.6.2.3 Mööbli ja sisustuse üürimine 05.6.2.9 Muud kodu- ja majapidamisteenused 06 TERVISHOID 06.1 Meditsiinitooted, -vahendid ja -seadmed 06.1.1 Ravimid 06.1.1.0 Ravimid 06.1.2 Muud meditsiinitooted 06.1.2.1 Rasedustestid ja mehhaanilised rasestumisvastased vahendid 06.1.2.9 Muud mujal klassifitseerimata meditsiinitooted 06.1.3 Terapeutilised vahendid ja seadmed 06.1.3.1 Korrigeerivad prillid ja kontaktläätsed 06.1.3.2 Kuulmisaparaadid 06.1.3.3 Terapeutiliste vahendite ja seadmete parandus 06.1.3.9 Muud terapeutilised vahendid ja seadmed 06.2 Ambulatoorsed teenused 06.2.1 Meditsiiniteenused 06.2.1.1 Üldarstiteenused 06.2.1.2 Eriarstiteenused 06.2.2 Hambaraviteenused 06.2.2.0 Hambaraviteenused 06.2.3 Meditsiinilised tugiteenused 06.2.3.1 Meditsiinilise analüüsi laborite ja röntgenikeskuste teenused 06.2.3.2 Raviveed, ravivõimlemine, kiirabiteenused ja terapeutiliste vahendite rent 06.2.3.9 Muud meditsiinilised tugiteenused 06.3 Haiglateenused 06.3.0 Haiglateenused 06.3.0.0 Haiglateenused 07 TRANSPORT 07.1 Sõidukite ost 07.1.1 Sõiduautod 07.1.1.1 Uued sõiduautod 07.1.1.2 Kasutatud sõiduautod 07.1.2 Mootorrattad 07.1.2.0 Mootorrattad 07.1.3 Jalgrattad 07.1.3.0 Jalgrattad 07.1.4 Loomveokid 07.1.4.0 Loomveokid 07.2 Isiklike veovahendite kasutamine 07.2.1 Isiklike veovahendite varuosad ja lisaseadmed 07.2.1.1 Rehvid 07.2.1.2 Isiklike veovahendite varuosad 07.2.1.3 Isiklike veovahendite lisaseadmed 07.2.2 Isiklike veovahendite kütused ja määrdeained 07.2.2.1 Diislikütus 07.2.2.2 Bensiin 07.2.2.3 Muud isiklike veovahendite kütused 07.2.2.4 Määrdeained 07.2.3 Isiklike veovahendite hooldus ja remont 07.2.3.0 Isiklike veovahendite hooldus ja remont 07.2.4 Muud isiklike veovahenditega seotud teenused 07.2.4.1 Garaažide, parkimiskohtade ja isiklike veovahendite rent 07.2.4.2 Kasutamistasude kogumine ja parkimisautomaadid 07.2.4.3 Õppesõidud, sõidueksamid, juhiload ja tehnoülevaatus 07.3 Veoteenused 07.3.1 Reisijate raudteevedu 07.3.1.1 Reisijatevedu rongiga 07.3.1.2 Reisijatevedu metroo ja trammiga 07.3.2 Reisijate maanteevedu 07.3.2.1 Reisijatevedu bussiga 07.3.2.2 Reisijatevedu takso ja koos juhiga renditud autoga 07.3.3 Reisijate õhuvedu 07.3.3.1 Riigisisesed lennud 07.3.3.2 Rahvusvahelised lennud 07.3.4 Reisijate mere- ja siseveevedu 07.3.4.1 Reisijate merevedu 07.3.4.2 Reisijate siseveevedu 07.3.5 Kombineeritud reisijatevedu 07.3.5.0 Kombineeritud reisijatevedu 07.3.6 Muud ostetud veoteenused 07.3.6.1 Köisraudtee-, ripptee- ja tõstukivedu 07.3.6.2 Kolimis- ja ladustamisteenused 07.3.6.9 Mujal klassifitseerimata muud ostetud transporditeenused 08 SIDE 08.1 Postiteenused 08.1.0 Postiteenused 08.1.0.1 Kirjade käsitsemise teenused 08.1.0.9 Muud postiteenused 08.2 Telefoni- ja faksiseadmed 08.2.0 Telefoni- ja faksiseadmed 08.2.0.1 Tavatelefoniseadmed 08.2.0.2 Mobiiltelefoniseadmed 08.2.0.3 Muud telefoniseadmed ja faksiseadmed 08.2.0.4 Telefoni- või faksiseadmete remont 08.3 Telefoni- ja faksiteenused 08.3.0 Telefoni- ja faksiteenused 08.3.0.1 Traadiga telefoni teenused 08.3.0.2 Traadita telefoni teenused 08.3.0.3 Internetile juurdepääsu teenused 08.3.0.4 Kombineeritud telekommunikatsiooniteenused 08.3.0.5 Muud teabeedastusteenused 09 VABA AEG JA KULTUUR 09.1 Audiovisuaalsed, fotograafia- ja andmetöötlusseadmed 09.1.1 Seadmed heli ja pildi vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks 09.1.1.1 Seadmed heli vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks 09.1.1.2 Seadmed heli ja pildi vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks 09.1.1.3 Kaasaskantavad heli- ja pildiseadmed 09.1.1.9 Muud seadmed heli ja pildi vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks 09.1.2 Foto- ja kinoseadmed ning optikariistad 09.1.2.1 Kaamerad 09.1.2.2 Foto- ja kinoseadmete tarvikud 09.1.2.3 Optikariistad 09.1.3 Andmetöötlusseadmed 09.1.3.1 Personaalarvutid 09.1.3.2 Andmetöötlusseadmete abiseadmed 09.1.3.3 Tarkvara 09.1.3.4 Kalkulaatorid ja muud andmetöötlusseadmed 09.1.4 Salvestisekandjad 09.1.4.1 Salvestisega salvestisekandjad 09.1.4.2 Salvestiseta salvestisekandjad 09.1.4.9 Muud salvestisekandjad 09.1.5 Audiovisuaalsete, fotograafia- ja andmetöötlusseadmete remont 09.1.5.0 Audiovisuaalsete, fotograafia- ja andmetöötlusseadmete remont 09.2 Muud suuremad vaba aja ja kultuuriga seotud kestvuskaubad 09.2.1 Suured vabaaja-kestvuskaubad vabas õhus kasutamiseks 09.2.1.1 Autoelamud, haagiselamud ja järelhaagised 09.2.1.2 Lennukid, ülikerglennukid, purilennukid, deltaplaanid ja kuumaõhupallid 09.2.1.3 Laevad, päramootorid ja laevade sisustus 09.2.1.4 Hobused, ponid ja aksessuaarid 09.2.1.5 Suured mängu- ja spordivahendid 09.2.2 Muusikariistad ja suured vabaaja-kestvuskaubad siseruumides kasutamiseks 09.2.2.1 Muusikariistad 09.2.2.2 Suured vabaaja-kestvuskaubad siseruumides kasutamiseks 09.2.3 Muude suuremate vaba aja ja kultuuriga seotud kestvuskaupade hooldus ja remont 09.2.3.0 Muude suuremate vaba aja ja kultuuriga seotud kestvuskaupade hooldus ja remont 09.3 Muud vabaajakaubad ja -tarbed, aiandus ja lemmikloomad 09.3.1 Mängud, mänguasjad ja huvialane tegevus 09.3.1.1 Mängud ja huvialane tegevus 09.3.1.2 Mänguasjad ja peokaubad 09.3.2 Spordi- ja matkavarustus ning vahendid vaba aja veetmiseks vabas õhus 09.3.2.1 Spordivarustus 09.3.2.2 Matkavarustus ja vahendid vaba aja veetmiseks vabas õhus 09.3.2.3 Spordi- ja matkavarustuse ning vaba aja veetmiseks vabas õhus kasutatavate vahendite parandus 09.3.3 Aiandus, taimed ja lilled 09.3.3.1 Aiatarbed 09.3.3.2 Taimed ja lilled 09.3.4 Lemmikloomad ja nendega seotud tooted 09.3.4.1 Lemmikloomade ost 09.3.4.2 Lemmikloomatooted 09.3.5 Veterinaaria- ja muud lemmikloomadele mõeldud teenused 09.3.5.0 Veterinaaria- ja muud lemmikloomadele mõeldud teenused 09.4 Vabaaja- ja kultuuriteenused 09.4.1 Vabaaja- ja sporditeenused 09.4.1.1 Vabaaja- ja sporditeenused – pealtvaatamine 09.4.1.2 Vabaaja- ja sporditeenused – osalemine 09.4.2 Kultuuriteenused 09.4.2.1 Kinod, teatrid, kontserdid 09.4.2.2 Muuseumid, raamatukogud, loomaaiad 09.4.2.3 Televisiooni ja raadio litsentsitasud, abonenttasud 09.4.2.4 Kultuuriga seotud varustuse ja tarvikute laenutus 09.4.2.5 Fotograafiateenused 09.4.2.9 Muud kultuuriteenused 09.4.3 Õnnemängud 09.4.3.0 Õnnemängud 09.5 Ajalehed, raamatud ja kirjatarbed 09.5.1 Raamatud 09.5.1.1 Ilukirjandus 09.5.1.2 Õpikud 09.5.1.3 Muud mitteilukirjanduslikud raamatud 09.5.1.4 Köitmisteenused ja e-raamatute allalaadimine 09.5.2 Ajalehed ja perioodikaväljaanded 09.5.2.1 Ajalehed 09.5.2.2 Ajakirjad ja perioodikaväljaanded 09.5.3 Mitmesugused trükised 09.5.3.0 Mitmesugused trükised 09.5.4 Kirja- ja joonistustarbed 09.5.4.1 Pabertooted 09.5.4.9 Muud kirja- ja joonistustarbed 09.6 Pakettreisid 09.6.0 Pakettreisid 09.6.0.1 Riigisisesed pakettreisid 09.6.0.2 Rahvusvahelised pakettreisid 10 HARIDUS 10.1 Eelharidus ja esimese taseme haridus 10.1.0 Eelharidus ja esimese taseme haridus 10.1.0.1 Eelharidus (ISCED-97 aste 0) 10.1.0.2 Esimese taseme haridus (ISCED-97 aste 1) 10.2 Teise taseme haridus 10.2.0 Teise taseme haridus 10.2.0.0 Teise taseme haridus 10.3 Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus 10.3.0 Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus 10.3.0.0 Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus (ISCED-97 aste 4) 10.4 Kolmanda taseme haridus 10.4.0 Kolmanda taseme haridus 10.4.0.0 Kolmanda taseme haridus 10.5 Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata 10.5.0 Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata 10.5.0.0 Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata 11 RESTORANID JA HOTELLID 11.1 Toitlustusteenused 11.1.1 Restoranid, kohvikud jms 11.1.1.1 Restoranid, kohvikud, tantsusaalid 11.1.1.2 Kiirtoit ja toidu kaasaostmise teenused 11.1.2 Sööklad 11.1.2.0 Sööklad 11.2 Majutusteenused 11.2.0 Majutusteenused 11.2.0.1 Hotellid, motellid, võõrastemajad ja muud sarnased majutusteenused 11.2.0.2 Puhkekeskused, telkimisplatsid, noortehostelid ja muud sarnased majutusteenused 11.2.0.3 Muude asutuste osutatavad majutusteenused 12 MITMESUGUSED KAUBAD JA TEENUSED 12.1 Isikuhooldus 12.1.1 Juuksurisalongid ja ihuhooldusasutused 12.1.1.1 Meeste- ja lastejuuksurid 12.1.1.2 Naistejuuksurid 12.1.1.3 Ihuhooldus 12.1.2 Elektrilised isikuhooldusvahendid 12.1.2.1 Elektrilised isikuhooldusvahendid 12.1.2.2 Elektriliste isikuhooldusvahendite parandus 12.1.3 Muud isikuhooldusvahendid, -kaubad ja tooted 12.1.3.1 Mitteelektrilised seadmed 12.1.3.2 Isiklikuks hügieeniks ja heaoluks mõeldud tooted, esoteerilised tooted ja ilutooted 12.2 Prostitutsioon 12.2.0 Prostitutsioon 12.2.0.0 Prostitutsioon 12.3 Mujal klassifitseerimata isiklikud esemed 12.3.1 Ehted, kellad ja käekellad 12.3.1.1 Ehted 12.3.1.2 Kellad ja käekellad 12.3.1.3 Ehete, kellade ja käekellade parandus 12.3.2 Muud isiklikud esemed 12.3.2.1 Reisitarbed 12.3.2.2 Imikutooted 12.3.2.3 Muude isiklike esemete parandus 12.3.2.9 Mujal klassifitseerimata muud isiklikud esemed 12.4 Sotsiaalkaitse 12.4.0 Sotsiaalkaitse 12.4.0.1 Lapsehoiuteenused 12.4.0.2 Vanadekodud ja puudega inimeste kodud 12.4.0.3 Inimeste kodust hooldust võimaldavad teenused 12.4.0.4 Nõustamine 12.5 Kindlustus 12.5.1 Elukindlustus 12.5.1.0 Elukindlustus 12.5.2 Eluruumiga seotud kindlustus 12.5.2.0 Eluruumiga seotud kindlustus 12.5.3 Tervisega seotud kindlustus 12.5.3.1 Tervisega seotud riiklik kindlustus 12.5.3.2 Tervisega seotud erakindlustus 12.5.4 Transpordiga seotud kindlustus 12.5.4.1 Mootorsõiduki kindlustus 12.5.4.2 Reisikindlustus 12.5.5 Muu kindlustus 12.5.5.0 Muu kindlustus 12.6 Mujal klassifitseerimata finantsteenused 12.6.1 Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused 12.6.1.0 Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused 12.6.2 Muud mujal klassifitseerimata finantsteenused 12.6.2.1 Pankade ja postiasutuste teenustasud 12.6.2.2 Maaklerite ja investeerimisnõustajate võetavad tasud ja teenustasud 12.7 Muud mujal klassifitseerimata teenused 12.7.0 Muud mujal klassifitseerimata teenused 12.7.0.1 Haldustasud 12.7.0.2 Õigusabiteenused ja raamatupidamine 12.7.0.3 Matuseteenused 12.7.0.4 Muud tasud ja teenused