Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 2818/98,

1. detsember 1998,

kohustuslike reservide kohaldamise kohta

(EKP/1998/15)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi "põhikiri"), eelkõige selle artikli 19 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt, [1]

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone, [2]

ning arvestades, et:

põhikirja artikli 19 lõikes 1 sätestatakse, et kui Euroopa Keskpank (EKP) otsustab kehtestada osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutuste suhtes kohustusliku reservi nõude, tuleb neid reserve hoida EKP ja osalevate riikide keskpankade (osalevad RKPd) kontodel ja kohane on nende hoidmine osalevate RKPde kontodel;

kohustuslike reservide süsteemi tõhususe tagamiseks tuleb kindlaks määrata ka kohustuslike reservide arvutamise ja hoidmise kord ning aruandlus- ja kontrollieeskirjad;

pankadevaheliste kohustuste väljajätmiseks reservibaasist peaksid kõik tavapärased mahaarvamised kuni kaheaastase tähtajaga võlakirjadelt ja rahaturuinstrumentidelt põhinema ühelt poolt asjaomaste krediidiasutuste emiteeritud ning muude krediidiasutuste, EKP ja osalevate riikide keskpankade hoitavate asjakohaste vahendite summa ja teiselt poolt krediidiasutuste emiteeritud selliste vahendite tasumata kogusumma suhtarvul kogu eurotsooni kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

- osalev liikmesriik — EL liikmesriik, kes on kooskõlas asutamislepinguga kasutusele võtnud ühisraha,

- osaleva riigi keskpank (osalev RKP) — osaleva liikmesriigi keskpank,

- asutus — osaleva liikmesriigi iga õigussubjekt, kellelt EKP võib põhikirja artikli 19.1 tingimustel nõuda kohustuslike reservide hoidmist,

- reservikonto — asutuse konto osalevas RKPs, mille päevalõpusaldot võetakse arvesse asutuse reservinõude täitmisel,

- reservinõue — asutustele kehtestatud nõue hoida osalevate RKPde reservikontodel kohustuslikke reserve,

- reservimäär — reservibaasi iga osa suhtes artiklis 4 täpsustatud protsendimäär,

- hoidmisperiood — ajavahemik, mil peetakse arvestust reservinõude täitmise kohta ja mille jooksul peab kohustuslikke reserve reservikontol hoidma,

- päevalõpusaldo — saldo hetkel, mil on lõpule viidud maksed ja kanded, mis on seotud võimaliku juurdepääsuga Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) püsivahenditele,

- RKP pangapäev — päev, mil teatav osalev RKP on avatud EKPSi rahapoliitilisteks toiminguteks,

- resident — füüsiline või juriidiline isik, kes elab või asub osalevas liikmesriigis nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 [3] (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) artikli 1 lõike 4 tähenduses,

- saneerimismeetmed — meetmed, mis on mõeldud asutuse varalise seisundi säilitamiseks või taastamiseks ja võivad mõjutada kolmandate isikute seniseid õigusi, sealhulgas meetmed, mis võimaldavad peatada makseid või täitemeetmeid või vähendada nõudeid,

- lõpetamismenetlus — asutusega seotud kõiki võlakohustusi hõlmav menetlus, mille korral sekkub osaleva liikmesriigi õigusasutus või mõni muu pädev asutus, et vara enda järelevalve all ära müüa, sealhulgas juhud, mil menetlus lõpetatakse kompromissi või mõne analoogse meetmega.

Artikkel 2

Reservinõudega hõlmatud asutused

1. Reservinõuet kohaldatakse järgmist liiki asutuste suhtes:

a) nõukogu direktiivi 77/780/EMÜ [4] artikli 1 esimeses taandes määratletud krediidiasutused, välja arvatud osalevad RKPd;

b) nõukogu direktiivi 77/780/EMÜ artikli 1 esimeses taandes määratletud krediidiasutuste filiaalid, mis ei ole osalevad RKPd; siia kuuluvad nende krediidiasutuste filiaalid, mille registreeritud asukoht ega peakontor ei asu osalevas liikmesriigis.

Reservinõudeid ei kohaldata osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutuste filiaalide suhtes, mis asuvad väljaspool osalevaid liikmesriike.

2. EKP võib võrdse kohtlemise põhimõtet järgides vabastada reservinõudest asutused:

a) mille suhtes on algatatud lõpetamismenetlus või võetud saneerimismeetmeid;

b) mille suhtes reservinõude kehtestamine ei vastaks EKPSi kohustuslike reservide süsteemi eesmärgile. Sellise erandi üle otsustamisel võtab EKP arvesse ühte või mitut järgmist kriteeriumi:

i) asutus täidab eriülesandeid;

ii) asutus ei konkureeri pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega;

iii) kõik asutuse hoiused on ette nähtud piirkondlikuks ja/või rahvusvaheliseks arenguabiks.

3. EKP avaldab loendi reservinõudega hõlmatud asutustest. EKP avaldab ka nende asutuste loendi, mis on reservinõudest vabastatud muudel kui saneerimismeetmetega seotud põhjustel. Asutused saavad nende loendite põhjal kindlaks teha, kas neil on kohustusi mõne teise asutuse ees, mille suhtes kohaldatakse reservinõuet. Need loendid ei määra, kas asutuste suhtes kohaldatakse reservinõuet kooskõlas käesoleva artikliga 2.

Artikkel 3

Reservibaas

1. Asutuse reservibaas koosneb järgmistest kohustustest (nagu on määratletud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemis, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga 1. detsembri 1998. aasta määruses (EÜ) nr 2819/98 [5] rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta (EKP/1998/16)), mis tulenevad rahaliste vahendite vastuvõtmisest:

a) hoiused;

b) emiteeritud võlakirjad;

c) rahaturuinstrumendid.

2. Reservibaasist jäetakse välja järgmised kohustused:

kohustused muude asutuste ees, mis ei ole artikli 2 lõikele 3 vastavas EKPSi kohustusliku reservi süsteemi vabastuste loendis, ja kohustused EKP või osaleva RKP ees. Selle sätte kohaldamiseks peab asutus suutma asjaomasele osalevale RKPle tõendada oma tegelikku kohustuste summat teiste asutuste ees, mille suhtes ei ole EKPS kohustusliku reservi süsteemi loendis erandit tehtud, ja EKP või mõne osaleva RKP ees nende reservibaasist väljaarvamiseks. Kui seda ei ole võimalik tõendada kuni kaheaastase tähtajaga emiteeritud võlakirjade puhul, võib asutus oma kõnealuste võlakirjade tasumata summa reservibaasist standardkorras maha arvata. Kui seda ei ole võimalik tõendada rahaturuinstrumentide puhul, võib asutus oma rahaturuinstrumentide tasumata summa reservibaasist standardkorras maha arvata. EKP avaldab selliste standardsete mahaarvamiste summa samamoodi kui artikli 2 lõikes 3 osutatud loendi.

3. Asutus arvutab teatava hoidmisperioodiga seonduva reservibaasi viimaste andmete põhjal, mille ta esitab asjaomasele osalevale RKPle enne asjakohase hoidmisperioodi algust, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemi raames.

Artikkel 4

Reservimäärad

1. Nullprotsendilist reservimäära kohaldatakse järgmist liiki kohustuste puhul (nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemi raames):

a) üle kaheaastase tähtajaga hoiused;

b) üle kaheaastase etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused;

c) repotehingud;

d) üle kaheaastase tähtajaga emiteeritud võlakirjad.

2. Kõikide muude reservibaasi kuuluvate kohustuste puhul on reservimäär 2,0 %.

Artikkel 5

Reservinõude arvutamine

1. Kohustuslike reservide summa, mida iga asutus peab teatud hoidmisperioodil hoidma, arvutatakse kohaldades reservimäära igale selle perioodi reservibaasi asjakohasele osale artikli 4 määratluse kohaselt.

2. Iga asutuse reservinõudest arvatakse maha 100000 eurot, kui artiklist 11 ei tulene teisiti.

Artikkel 6

Reservieraldised

1. Asutus hoiab oma kohustuslikke reserve ühel või mitmel reservikontol iga sellise osaleva liikmesriigi keskpangas, kus asutusel on mõni üksus, vastavalt tema reservibaasile vastavas liikmesriigis. Reservikontode vääring on euro. Reservikontona võib kasutada asutuse arvelduskontosid osalevas RKPs.

2. Asutus on reservinõude täitnud, kui tema reservikontode keskmine päevalõpusaldo ei ole hoidmisperioodil väiksem kui artikli 5 kohaselt selleks ajaks määratud summa.

3. Kui asutusel on osalevas liikmesriigis rohkem kui üks üksus, vastutab asutuse reservinõude täitmise eest registreeritud asukoha üksus või peakontor, juhul kui see asub kõnealuses liikmesriigis. Kui asutusel ei ole kõnealuses liikmesriigis registreeritud asukohta ega peakontorit, määrab ta kõnealuses liikmesriigis filiaali, kes vastutab asutuse reservinõude täitmise eest. Kõigi nende üksuste hoitavaid reserve võetakse arvesse asutuse üldise reservinõude täitmisel kõnealuses liikmesriigis.

Artikkel 7

Hoidmisperiood

Hoidmisperiood on üks kuu ja see algab iga kuu 24. kalendripäeval ja lõpeb järgneva kuu 23. kalendripäeval.

Artikkel 8

Tasustamine

1. Kohustuslike reservide eraldisi tasustatakse järgmise valemi kohaselt, mis võrdub EKPSi põhiliste refinantseerimistoimingute keskmise (kalendripäevade arvu järgi kaalutud) intressiga hoidmisperioodil:

=

·

·

· 100

360

kus:

Rt = kohustuslike reservide eraldiste tasustamine hoidmisperioodil t;

Ht = kohustuslike reservide eraldised hoidmisperioodil t;

nt = kalendripäevade arv hoidmisperioodill t;

i = hoidmisperioodi t kalendripäev i;

MRi = viimaste põhiliste refinantseerimistoimingute intressi piirmäär kalendripäeval i.

2. Tasustamine toimub RKP teisel pangapäeval pärast selle hoidmisperioodi lõppu, mille jooksul tasu teeniti.

Artikkel 9

Kontrollimiskohustus

Osalevatel RKPdel on õigus kontrollida selle teabe õigsust ja kvaliteeti, mida asutused esitavad reservinõude täitmise tõendamiseks kohustuslike reservide kohaldamist käsitleva määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 kohaselt, ilma et see piiraks EKP õigust kõnealust õigust ise kasutada.

Artikkel 10

Kohustuslike reservide kaudne eraldis vahendaja kaudu

1. Asutus võib taotleda luba kõigi oma kohustuslike reservide hoidmiseks vahendaja kaudu, kes on sama liikmesriigi resident. Vahendaja peab olema reservinõudega hõlmatud asutus, kes tavaliselt lisaks kohustuslike reservide hoidmisele haldab osaliselt seda asutust (nt tresooraktsiad), kelle vahendajana ta tegutseb.

2. Loataotlus esitatakse selle osaleva liikmesriigi keskpangale, kus taotlev asutus asub. Taotlusele tuleb lisada vahendaja ja taotleja vahelise lepingu ärakiri, mis sisaldab mõlema poole nõusolekut kokkulepitud korra suhtes. Peale selle määratakse lepingus kindlaks, kas taotlev asutus soovib juurdepääsu EKPSi püsivahenditele ja avaturutehingutele. Lepingu ülesütlemisaeg peab olema vähemalt 12 kuud. Kui eespool nimetatud tingimused on täidetud, võib kõnealune RKP anda loa pooltevahelise lepingu kehtivuse ajaks, kui käesoleva artikli lõikest 4 ei tulene teisiti. Luba jõustub selle andmisele järgneva esimese hoidmisperioodi algusest.

3. Vahendaja hoiab neid kohustusliku reservi eraldisi kooskõlas EKPSi kohustuslike reservide süsteemi üldtingimustega. Asutuste reservinõuete täitmise eest vastutavad nii vahendaja kui ka tema vahendatavad asutused. Nõuete mittetäitmisel võib EKP rakendada asjakohaseid sanktsioone vahendaja, tema poolt vahendatava asutuse või mõlema suhtes, sõltuvalt vastutusest mittetäitmise eest.

4. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud reservide kaudse hoidmise tingimuste täitmata jätmisel või usalduse kaotamisel vahendaja vastu võib EKP või asjaomane osalev RKP kohustuslike reservide kaudse hoidmise loa igal ajal tühistada, kui asutus, kes hoiab oma reserve vahendaja kaudu, või vahendaja ise ei täida oma EKPSi kohustuslike reservide süsteemist tulenevaid kohustusi. Usalduse kaotamisel vahendaja vastu võib loa tühistada kohe. Kui käesoleva artikli lõikest 5 ei tulene teisiti, tühistatakse luba muudel põhjustel jooksva hoidmisperioodi lõpus. Asutus, kes hoiab oma reserve vahendaja kaudu, või vahendaja ise võib igal ajal taotleda loa tühistamist. Loa tühistamine eeldab, et asjaomane osalev RKP on sellest eelnevalt teatanud.

5. Asutusele, kes hoiab kohustuslikke reserve vahendaja kaudu, või vahendajale teatatakse loa tühistamisest usalduse kaotamisest erinevatel põhjustel vähemalt viis tööpäeva enne selle hoidmisperioodi lõppu, mil luba tühistatakse.

6. Ilma et see piiraks oma kohustuslikke reserve vahendaja kaudu hoidva asutuse statistilise aruandluse kohustust, esitab vahendaja reservibaasi kohta piisavalt üksikasjalikud andmed, et EKP saaks artikli 9 kohaselt kontrollida nende õigsust ja kvaliteeti, ja määrab kindlaks reservinõuded ja hoitavaid reserve käsitlevad andmed nii enda kui ka iga asutuse kohta, kelle vahendaja ta on. Need andmed esitatakse sellele osalevale RKPle, kus kohustuslikke reserve hoitakse. Vahendaja esitab eespool osutatud reservibaasi andmed sama tihti ja samaks tähtajaks, kui määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteem seda nõuab.

Artikkel 11

Konsolideeritud reservieraldis

Asutused, kellel on lubatud esitada statistilisi andmeid kontsernina ja konsolideeritult (nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemis), peavad hoidma kohustuslikke reserve ühe kontserni kuuluva asutuse kaudu, mis tegutseb ainult kõnealuste asutuste vahendajana, kui artiklist 10 ei tulene teisiti. Kontserni vahendajana tegutsev asutus võib taotleda EKPlt erandit artikli 10 lõike 6 sätetest. Kui EKP rahuldab selle taotluse, kohaldatakse artikli 5 lõikes 2 osutatud mahaarvamist üksnes kontserni kui terviku suhtes.

Artikkel 12

RKP pangapäevad

Kui vähemalt üks osaleva RKP filiaal on RKP pangapäeval kohaliku või piirkondliku tähtpäeva tõttu suletud, annab asjaomane osalev RKP asutustele eelnevalt teada, milline kord kehtib kõnealuste filiaalidega seotud tehingute suhtes.

Artikkel 13

Üleminekusätted

1. Esimene hoidmisperiood algab 1. jaanuaril 1999 ja lõpeb 23. veebruaril 1999.

2. Asutuse reservibaas esimesel hoidmisperioodil määratakse kindlaks tema 1. jaanuari 1999. aasta bilansi osade alusel, mis on esitatud osalevatele RKPdele määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemi raames.

Artikkel 14

Käesoleva määruse muutmine

Käesoleva määruse muudatused jõustuvad üksnes terve hoidmisperioodi suhtes ja nendest teatatakse enne selle perioodi algust.

Artikkel 15

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 1999.

Frankfurt Maini ääres, 1. detsember 1998

EKP nõukogu nimel

president

Willem F. Duisenberg

[1] EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1.

[2] EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4.

[3] EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

[4] EÜT L 322, 17.12.1977, lk 30.

[5] EÜT L 356, 30.12.1998, lk 7.

--------------------------------------------------