ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Komisjoni 3. juuni 2005. aasta otsuses 2005/432/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete impordiks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsused 97/41/EÜ, 97/221/EÜ ja 97/222/EÜ, (3) on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada importida teatavaid lihatooteid, ning kehtestatud töötlemisviisid, mida käsitatakse tõhusana teatavate loomahaiguste tekitajate inaktiveerimisel. Et vältida haiguse levikut selliste toodete kaudu, tuleb kohaldada asjakohast töötlust, mis sõltub tervishoiuolukorrast päritoluriigis ja toote valmistamisel kasutatud liikide tervislikust seisundist. Seetõttu on asjakohane, et jätkuvalt lubataks nende lihatoodete ja lihavalmististe importi, mis koosnevad Lõuna-Aafrikast pärit silerinnaliste lindude lihast, mis on läbinud kõnealuses otsuses sätestatud asjakohase töötluse, või sisaldavad sellist liha.
(2)

Otsuse 2005/759/EÜ artiklis 3 sätestatakse, et kõnealust otsust ei kohaldata omanikega kaasas olevate lemmiklindude kolmandatest riikidest ühendusse liikumise suhtes, nagu on osutatud nimetatud artiklis. Praegu ei ole otsuse 2005/759/EÜ artiklis 3 Horvaatiale viidatud ja vastavalt sellele peab omanikega kaasas olevate lemmiklindude import kõnealusest kolmandast riigist olema kooskõlas samade impordipiirangutega, nagu on sätestatud kõnealuses otsuses teiste kolmandate riikide kohta. Horvaatia oli üks esimestest Euroopa riikidest, kes teatas komisjonile metslindudel avastatud lindude gripi juhtudest ja on toiminud kõnealuse haiguse uute juhtude käsitlemisel läbipaistvalt. Viimasel ajal ei ole Horvaatias uusi lindude gripi juhtumeid avastatud.
(2)

Riigi põhjaaladel on elektritarbimine kütmiseks 25 % kõrgem kui riigi muudel aladel. Seetõttu on Rootsis alates 1981. aasta juulist riigi põhjaaladel kasutatava elektrienergia suhtes kohaldatud vähendatud energiamaksu määra. Vähendamise määr protsentides, võrrelduna tavapärase maksumääraga, on hiljem siiski vähenenud.
2.

Lisatakse järgmised artiklid 2b ja 2c: “Artikkel 2b Erandid 1. Erandina artikli 2a lõikest 1 võib pädev asutus lubada järgmisi tegevusi: a) kodulindude pidamine välitingimustes, tingimusel, et lindude sööta ja jooki hoitakse sisetingimustes või varikatuse all, mis on piisav, et mitte meelitada metslinde maanduma, ning millega välditakse metslindude kokkupuudet kodulindudele ette nähtud sööda ja joogiga; b) välitingimustes asuvate veemahutite kasutamine, kui need on teatavate kodulindude heaoluks nõutavad ning looduslike veelindude eest piisavalt kaitstud; c) looduslikele veelindudele ligipääsetava pinnavee kasutamine pärast töötlust, mis tagab võimaliku linnugripiviiruse inaktiveerimise; d) peibutuslindude kasutamine linnujahil: i) peibutuslindude omanikud, kes on registreeritud pädevas asutuses, võivad pädeva asutuse range järelevalve all kasutada peibutuslinde nende metslindude ligimeelitamiseks, kellelt kavatsetakse võtta proove vastavalt liikmesriikide programmidele seoses kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks tehtavate uuringutega, nagu on sätestatud otsuses 2005/732/EÜ; või ii) kooskõlas asjakohaste bio-ohutusmeetmetega, mis hõlmavad järgmist: — üksikute peibutuslindude identifitseerimine rõngastamise abil, — erisüsteemi rakendamine järelevalveks peibutuslindude üle, — peibutuslindude tervisliku seisundi registreerimine ja sellest teatamine ning laborianalüüsid lindude gripi avastamiseks, kui linnujahi hooaja lõpuks on esinenud kõnealuste lindude surmajuhtumeid, — peibutuslindude ning ümbruskonna kodulindude ja muude vangistuses elavate lindude range eraldamine, — niisuguste transpordivahendite ja varustuse puhastamine ja desinfitseerimine, mida on kasutatud peibutuslindude veoks ja sõitudeks piirkondadesse, kuhu peibutuslinnud paigutatakse, — peibutuslindude liikumise piirangud ja kontroll, eriti mitmesuguse lahtise veega kokkupuute vältimiseks, — bio-ohutuse hea tava suuniste väljatöötamine ja rakendamine, kus taanetes 1–6 sätestatud meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikumalt, — esimeses, teises ja kolmandas taandes osutatud meetmete abil saadud teabest teatamise süsteemi rakendamine. 2. Erandina artikli 2a lõikest 2 võib pädev asutus lubada kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude kokkutoomist. Artikkel 2c Loa saamiseks vajalikud ja sellele järgnevad tingimused 1. Liikmesriigid tagavad, et artikli 2b kohaseid erandeid lubatakse üksnes pärast riskianalüüsi soodsate tulemuste saamist ning tingimusel, et lindude gripi võimaliku leviku ärahoidmiseks on võetud bio-ohutusmeetmed. 2. Enne peibutuslindude kasutamise lubamist vastavalt artikli 2b lõike 1 punkti d alapunktile ii esitab asjaomane liikmesriik komisjonile riskianalüüsi, millega on kaasas teave bio-ohutusmeetmete kohta, mis tuleb kehtestada käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise tagamiseks. 3. Liikmesriigid, kes lubavad erandeid vastavalt artikli 2b lõike 1 punkti d alapunktile ii, esitavad vastuvõetud bio-ohutusmeetmete kohta komisjonile aruande üks kord kuus.”
(4)

Võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda Bulgaarias seoses Newcastle’i haigusega ja seda, et riik on kohaldanud teatavaid haigusetõrjemeetmeid ning on saatnud komisjonile lisateavet haiguse olukorra kohta, näib, et olukord Bulgaarias, välja arvatud Vratsa, Blagoevgradi, Kardzhali ja Burgasi piirkonnas (välja arvatud Burgasi ja Sungurlare omavalitsustes), on jätkuvalt rahuldav. Seepärast on asjakohane piirata impordi peatamist kõnealuste piirkondadega.
1.

Lisatakse artiklid 4a ja 4b järgmises sõnastuses: “Artikkel 4a 1. Kui artiklis 2 osutatud vaatluste tulemused on rohkem kui kahel järjestikusel aastal kinnitanud organismi esinemist osal liikmesriigi territooriumist, määrab liikmesriik kindlaks vööndi, mis hõlmab seda osa tema territooriumist, kus organism esines (edaspidi “nakatunud vöönd”). 2. Liikmesriigid kas kohaldavad artikli 4 sätteid või, juhul kui on tõendeid, et organismi ei saa enam likvideerida, rakendavad nakatunud vööndites ja nende läheduses igal aastal kavu, et piirata organismi levikut nakatunud vöönditest piirkondadesse, kus organismi ei leidu (edaspidi “isoleerimiskavad”). Artikkel 4b Maisipõldudel, mis asuvad lennuväljade lennuradadest või mis tahes muudest aladest, kus õhusõidukid liiguvad, vähemalt 2 500 m raadiuses paiknevates vööndites, kus on leitud tõendeid organismi levimise suure ohu kohta, võetakse järgmisi meetmeid: — külvikordade süsteem, mille puhul kasvatatakse maisi kahe järjestikuse aasta jooksul üksnes ühel korral, või — organismi esinemise intensiivseire, kasutades asjakohaseid feromoonpüüniseid, ning kui organism avastatakse, võetakse meetmeid vastavalt artiklitele 3 ja 4.”
(9)

Rahanduskokkuleppe artikli 11 lõike 4 kohaselt peab Monaco Vürstiriik rahanduskokkuleppe rakendamiseks vajalike ühenduse õigusaktide kohaldamiseks võtma samasugused meetmed kui liikmesriigid. Kõnealused õigusaktid on loetletud rahanduskokkuleppe B lisas. Nõukogu 28. mai 2001. aasta raamotsus 2001/413/JSK mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimiste vastase võitluse kohta (10) peab täiendama kõigi eurodes väljendatud makseviiside kaitset kindlustavaid sätteid ja tagama nende ühtsuse. See otsus kuulub rahanduskokkuleppe artikli 9 reguleerimisalasse, mis käsitleb pettuste ja võltsimiste vastast võitlust eelkõige tänapäevastes pangandussüsteemides. Raamotsuse 2001/413/JSK kaasamine on vajalik eelkõige rahanduskokkuleppe artiklis 9 nimetatud nõukogu 29. mai 2000. aasta raamotsuse 2000/383/JSK (võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega) (11) sätete täiendamiseks. Seetõttu on otsus vajalik rahanduskokkuleppe rakendamiseks ning tuleks lisada kokkuleppe B lisasse.
(1)

Nõukogu 27. veebruari 2003. aasta otsuse 2003/170/JSK (liikmesriikide õiguskaitseorganite välismaale lähetatud kontaktametnike ühise kasutamise kohta) (3) rakendamise hindamisele tuginedes tuleks muuta nimetatud otsuse teatavaid sätteid, et võtta arvesse kehtivaid tavasid, mis on seotud nende Europoli kontaktametnike kasutamisega liikmesriikide poolt, kes on lähetatud välismaale, et suunata teavet vastavalt Europoli konventsioonile. (4)
(3)

Vastavalt Poola pädeva asutuse ametlikule avaldusele on teatavad liha-, kala- ja piimasektori ettevõtted lõpetanud oma ajakohastamisprotsessi ning on nüüd õigusaktidega täielikus vastavuses. Teatavad ettevõtted on lõpetanud tegevuse, mille tõttu neile üleminekuperiood anti. Lisaks sellele töötlevad teatavad piimasektori ettevõtted, kellele oli antud luba töödelda EL nõuetele vastavat ja mittevastavat piima, üksnes EL nõuetele vastavat piima. Seepärast tuleks kõnealused ettevõtted kustutada nende ettevõtete nimekirjast, kelle suhtes kohaldati üleminekuperioodi.
(2)

Komisjoni turvasätteid käsitleva artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriikidel, teistel asutamislepingutega või nende alusel loodud institutsioonidel, ametitel, talitustel ja asutustel võimaldatakse saada ELi salastatud teavet tingimusel, et nad kindlustavad, et nende talitustes ja tööruumides peetakse rangelt kinni vastavatest eeskirjadest, muu hulgas ka liikmesriikide välislepingupartnerite poolt.
(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kolm liikme kohta pärast Laust Grove VEJLSTRUPI, Johnny SØTRUPI ja Tove LARSENI tagasiastumist. Regioonide Komitees on vabanenud kolm asendusliikme kohta pärast Sonny BERTHOLDI, Niels LARSENI ja Mads LEBECHI tagasiastumist. Regioonide Komitees vabaneb kaks asendusliikme kohta pärast praeguste asendusliikmete Per Bødker ANDERSENI ja Eva NEJSTGAARDI nimetamist liikmeteks,
(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 5 lõikele 1 on struktuurifondidest lähenemiseesmärgi raames rahastamiseks abikõlblikud need piirkonnad, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (2) tähenduses statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri II tasandile (NUTS II tasand), kelle ostujõu pariteetides väljendatud sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta (arvutatud ühenduse ajavahemiku 2000–2002 andmete põhjal) on alla 75 % EL 25 keskmisest SKTst sama vaatlusperioodi jooksul.
2.

Artikli 4 lõige 5 asendatakse järgmisega: “5. Erandina lõikest 4 võivad pädeva asutuse tehtud riskianalüüsi alusel piiripunktid, mille ükskõik millise ühe konkreetse kategooria tootesaadetiste (nii inimtoiduks ettenähtud kui ka selleks kõlbmatute) käitlemismaht on piiratud, kasutada kõigi toodete puhul, mille jaoks piiripunkt on heaks kiidetud, mahalaadimisel, kontrollil ja ladustamisel samu rajatisi tingimusel, et partiid üksteisest eraldatakse ning et vajaduse korral tehakse partiide käitlemise ja kontrollimise vahel asjakohane puhastus ja desinfitseerimine. Komisjoni tuleb teavitada sellise erandi tegemisest ja selle aluseks olevast riskianalüüsist.”
(2)

Selleks et toetada ühtlustatud ja võrreldava Euroopa Liidu statistika arendamist kuritegevuse ja kriminaalõiguse kohta, mis on esmatähtis ühenduse õigusaktide ja poliitika väljakujundamiseks ja järelevalveks, nagu see on esitatud tegevuskavas Haagi programmi rakendamiseks, (1) võib komisjonil tekkida vajadus kasutada liikmesriikide esindajate ja spetsialistide teadmisi nõuandeorganis.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (2) artikli 4 lõikes 2 ja artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toitu ega sööta ei tohi viia ühenduse turule, kui selle jaoks ei ole vastavalt nimetatud määrusele antud luba. Sama määruse artikli 4 lõikes 3 ja artikli 16 lõikes 3 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda jaoks võib anda loa üksnes siis, kui on asjakohaselt ja piisavalt tõendatud, et kõnealune toit või sööt ei avalda kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ei eksita tarbijaid ega kasutajaid ning et see ei erine asendatavast toidust või söödast niisugusel määral, et selle tavapärane tarbimine võib põhjustada inimestele või loomadele toitainevaegust.
(1)

Otsuse 95/320/EÜ artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et komitee koosneb maksimaalselt 21 liikmest, kes on valitud liikmesriikide esitatud sobivate kandidaatide seast ja kes on komisjoni ülesande täitmiseks pädevad paljudel teadusaladel.
(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punktile b esitavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt iga aasta 10. juuliks aruande jooksva eelarveaasta 30. juuniks tehtud ümberkujundamise ja muutmise kulutuste ning asjaomase üldpindala kohta. Nimetatud määruse artikli 17 lõike 2 eeskirjadega nähakse ette, et liikmesriigid esitavad artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud kuluaruande ainult juhul, kui vastavalt artikli 16 lõike 1 punktile a deklareeritud summa, see tähendab jooksva eelarveaasta 30. juuniks tegelikult tehtud kulutused moodustavad vähemalt 75 % asjaomase liikmesriigi soovituslikust eraldisest. Vastavalt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1460/2006 (4) ettenähtud erandile ei kohaldata nimetatud sätet liikmesriikide suhtes, kellele 2005/2006. veiniaasta on ümberkorraldamise ja muutmise kava rakendamise teine aasta,
f)

Lahter I.25. Kaup on sertifitseeritud järgmiselt: märkige kala lubatud sihtkoht. (Igal sertifikaadil on samad võimalikud vastusevariandid.) — Karantiin: tähendab asjakohaste ühenduse õigusaktidega nõutavat karantiini. — Lemmikloomad: hõlmab ka juhtusid, kui dekoratiivsed veeloomad on ette nähtud lemmikloomakauplustele või samalaadsetele ettevõtetele edasimüügiks. — Tsirkus/näitus: hõlmab ka juhtusid, kui dekoratiivsed veeloomad on ette nähtud samalaadsete ettevõtete näituseakvaariumide jaoks, mitte edasimüügiks. — Muu: ette nähtud siinses klassifikatsioonis nimetamata otstarbeks, nt eraviisiline import või import ümberlaadijate kaudu.
(5)

Küprose elektriasutus (ECA) on praegu ainuke litsentseeritud elektrivarustaja Küprosel. Talle on valitsuse keskkonnakaalutlustest johtuva otsusega pandud arvestatav kohustus kütuseliikide (milleks praegu on raske kütus) mitmekesistamiseks. Sel põhjusel nõutakse maagaasi kasutuselevõttu elektritootmisstruktuurides. ECA nõustus ehitama maagaasil töötavad kombineeritud seadmed 2010. aastaks. Nõutud investeeringud tekitavad ECAle lisakohustuse, mis paneb need halvemasse olukorda võrreldes konkurentidega.
2.

Tsooni F (serotüüp 8) kitsendustega tsoonide Saksamaad käsitlev loetelu asendatakse järgmisega: “Saksamaa: Hessen — im Landkreis Kassel die Gemeinden Breuna, Liebenau, Zierenberg, Wolfhagen, Naumburg, Bad Emstal, Schauenburg, Habichtswald, Calden, Ahnatal, Baunatal, Hofgeismar, Grebenstein, Fuldabrück — Stadt Kassel — im Schwalm-Eder-Kreis die Gemeinden Fritzlar, Niedenstein, Gudensberg, Wabern, Borken (Hessen), Bad Zwesten, Jesberg, Gilserberg, Schwalmstadt, Neuental, Frielendorf, Homberg (Efze), Neukirchen, Schrecksbach, Willingshausen, Edermünde, Guxhagen, Körle, Melsungen, Felsberg, Malsfeld, Knüllwald, Schwarzenborn, Oberaula, Ottrau, Morschen — Landkreis Waldeck-Frankenberg — im Landkreis Hersfeld-Rotenburg die Gemeinden Ludwigsau, Neuenstein, Kirchheim, Niederaula, Breitenbach a. Herzberg — im Landkreis Fulda die Gemeinden Bad Salzschlirf, Großenlüder, Fulda, Hosenfeld, Neuhof, Flieden, Eichenzell, Kalbach — Landkreis Marburg-Biedenkopf — Vogelsbergkreis — Lahn-Dill-Kreis — Landkreis Gießen — Landkreis Limburg-Weilburg — Wetteraukreis — Hochtaunuskreis — Stadt Frankfurt am Main — Stadt Offenbach — Landkreis Offenbach — Main-Kinzig-Kreis — Rheingau-Taunus-Kreis — Stadt Wiesbaden — Main-Taunus-Kreis — Landkreis Groß-Gerau — Stadt Darmstadt — Landkreis Darmstadt-Dieburg — im Landkreis Bergstraße die Gemeinden Groß-Rohrheim, Biblis, Lampertheim, Bürstadt, Zwingenberg, Bensheim, Einhausen, Lorsch, Heppenheim, Lautertal, Lindenfels Niedersachsen — Stadt Osnabrück — Im Landkreis Grafschaft Bentheim die Gemeinden Bad Bentheim, Suddendorf, Ohne, Samern, Schüttorf, Quendorf, Isterberg, Nordhorn, Engden — Im Landkreis Emsland die Gemeinden Emsbüren, Salzbergen, Lünne, Spelle, Schapen — Im Landkreis Osnabrück die Gemeinden Glandorf, Bad Laer, Bad Rothenfelde, Dissen, Bad Iburg, Hilter, Melle, Bissendorf, Georgsmarienhütte, Hagen, Hasbergen Nordrhein-Westfalen Gesamtes Landesgebiet Rheinland-Pfalz — Kreis Ahrweiler — Kreis Altenkirchen — Kreis Alzey-Worms — Im Kreis Bad Dürkheim die Verbandsgemeinden Lambrecht (Pfalz), Hettenleidelheim, Freinsheim, Grünstadt Land — Stadt Bad Dürkheim — Kreis Bad Kreuznach — Kreis Bernkastel-Wittlich — Kreis Birkenfeld — Kreis Bitburg-Prüm — Kreis Cochem-Zell — Kreis Daun — Donnersbergkreis — Stadt Grünstadt — Kreis Kaiserslautern — Stadt Kaiserslautern — Stadt Koblenz — Kreis Kusel — Stadt Mainz — Kreis Mainz Bingen — Kreis Mayen-Koblenz — Kreis Neuwied — Im Kreis Südwestpfalz die Verbandsgemeinden Wallhalben, Waldfischbach-Burgalben, Thaleischweiler-Fröschen, Zweibrücken-Land sowie die Ortsgemeinden Donsieders, Clausen, Leimen aus der Verbandsgemeinde Rodalben, die verbandsfreie Gemeinde Rodalben und die Exklave zu Wilgartswiesen in der Verbandsgemeinde Rodalben — In der Stadt Pirmasens die Stadtteile Windsberg, Hengsberg, Fehrbach — Rhein-Hunsrück-Kreis — Rhein-Lahn-Kreis — Im Rhein-Pfalz Kreis die Verbandsgemeinde Heßheim, verbandsfreie Gemeinde Bobenheim-Roxheim — Stadt Trier — Kreis Trier-Saarburg — Westerwaldkreis — Stadt Worms — Stadt Zweibrücken Saarland Gesamtes Landesgebiet.”
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (2) hõlmab veiste, lammaste ja kitsede transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) seire eeskirju. Nimetatud määruses, nagu see on muudetud kujul, on sätestatud lammaste seire pikendamine.
(4)

Vastavalt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (4) artikli 10 lõikele 2, artiklitele 143d ja 143e on Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile (EAFRD) tehtavad ümberpaigutused kokku 2007.–2013. eelarveaastaks sätestatud komisjoni otsuses 2006/410/EÜ. (5) Need summad tuleks maaelu arengu programmitöö eesmärgil lisada kõnealusele jaotusele aastate kaupa iga liikmesriigi kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 lõigetega 3 ja 4 kehtestatud metoodikale. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 lõikega 1 ette nähtud ümbersuunamisest tulenevate summade jaotus aastate kaupa iga liikmesriigi kohta on kindlaks määratud komisjoni otsusega 2006/588/EÜ. (6)
(9)

Vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu praktikale “selleks, et koostada ühenduse tähtsusega alade esialgset loetelu, mille alusel oleks võimalik luua konkreetsete Euroopa erikaitsealade sidus ökoloogiline võrgustik, peab komisjonil olema põhjalik loetelu aladest, mis pakuvad siseriiklikul tasandil ökoloogilist huvi direktiivi eesmärgi seisukohast, milleks on looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse. (…) Ainult sel viisil on võimalik saavutada direktiivi 92/43/EMÜ artikli 3 lõike 1 esimeses taandes sätestatud eesmärki, milleks on säilitada või taastada asjaomaste looduslike elupaigatüüpide ja liikide elupaikade soodsat kaitsestaatust nende looduslikul levilal, mis võib paikneda ühenduse piirides kahe või enama riigi territooriumil” (3).
(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas pärast Küprose poolt enne 1. aprilli 2006 esitatud teatist vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklile 8g, ning komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused. — Valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenes 4,1 %lt SKTst 2004. aastal 2,4 %ni SKTst 2005. aastal, jõudes allapoole kolmeprotsendilisest SKT kontrollväärtusest. See tulemus on võrreldav 2004. aasta mai ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,9 %ga SKTst ning samuti 2005. aasta detsembri viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,5 %ga. Eelarvepuudujäägi vähendamine alla kontrollväärtuse 2005. aastal on kooskõlas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 antud soovitusega. Fiskaalset kohandamist jätkati 2005. aastal nii tulude suurendamise kui ka kulude kärpimise teel. Kuigi puudujäägi vähendamisele aitasid kaasa ka mõned ühekordsed meetmed, saavutati Küprosel eelarve stabiliseerimine peamiselt struktuurimeetmete abil. Struktuurne puudujääk (eelarve tsükliliselt korrigeeritud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) vähenes 3 %ni SKTst, võrreldes vastavalt ligi 5 % ja 8 %ga SKTst 2004. ja 2003. aastal. — Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosis ennustatakse 2006. aastaks puudujäägi edasist vähenemist 2,25 %ni SKTst, seda peamiselt struktuurimeetmete abil. See ületab veidi 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud ametlikku eesmärki, mis on 1,9 % SKTst. 2007. aastaks ennustatakse kevadprognoosis edasist puudujäägi vähenemist 2 %ni SKTst, seda eeldusel, et strateegiaid ei muudeta. Selle põhjal võib väita, et puudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära (3 % SKTst), nagu on asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt antud soovituses ette nähtud. — Valitsemissektori võlg, mis 2004. aastal ulatus 71,75 %ni, vähenes 2005. aastal 70,25 %ni. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla osakaal SKTst veelgi vähenema, jõudes 2006. ja 2007. aastal vastavalt 69 % ja 68 %ni. Võla vähenemise kiirus kontrollväärtuse 60 % SKTst suunas on kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovitusega.
(1)

Määruse (EÜ) nr 871/2004 artikli 2 lõige 2 näeb ette, et määrust kohaldatakse nõukogu poolt määratud kuupäevast niipea, kui vajalikud eeltingimused on täidetud, ja et nõukogu võib otsustada määrata eri sätete kohaldamiseks eri kuupäevad.
(1)

Otsuse 2005/211/JSK artikli 2 lõige 4 näeb ette, et kõnealuse otsuse artikli 1 teatud sätted jõustuvad alates nõukogu poolt määratud kuupäevast, niipea kui vajalikud eeltingimused on täidetud, ja et nõukogu võib otsustada määrata erinevad kuupäevad nende sätete kohaldamiseks.
1.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega: “Artikkel 2 Kitsendustega tsoonide piiritlemine Kitsendustega tsoonid piiritletakse I lisas loetletud geograafilistes piirkondades tsoonidena A, B, C, D, E ja F. Erandeid kitsendustega tsoonidest väljaviimiskeelu suhtes tehakse ainult vastavalt artiklitele 3, 4, 5 ja 6. Kitsendustega tsooni E puhul on mäletsejaliste hulka kuuluvate elusloomade vedamiseks Hispaania ja Portugali vahel nõutav asjaomaste pädevate asutuste luba, mis põhineb kahepoolsel kokkuleppel. Kitsendustega tsooni F puhul on lubatud lammaste katarraalsele palavikule vastuvõtlikku liiki loomade ning nende sperma, munarakkude ja embrüote vedamine tsooni piires. Nendes liikmesriikides, kus on kehtestatud järelevalvetsoon, võib vedu nimetatud tsooni toimuda alles pärast seda, kui sihtkoha pädev asutus on selleks loa andnud. Käesolevat otsust ei kohaldata enne 1. maid 2006 kogutud sperma, munarakkude ja embrüote suhtes.”
1.

Näidisdokumendid E 202 koos lisalehekülgedega 1–9, E 203 koos lisalehekülgedega 1–13, E 204 koos lisalehekülgedega 1–9, E 205 (BE), (CZ), (DK), (DE), (EE), (GR), (ES), (FR), (IE), (IT), (CY), (LV), (LT), (LU), (HU), (MT), (NL), (AT), (PL), (PT), (SI), (SK), (FI), (SE), (UK), (IS), (LI), (NO), (CH), E 207, E 210, E 211, E 213 koos lisalehekülgedega 1–5 ja E 215 koos lisaleheküljega võetakse vastu vastavalt käesoleva otsuse lisas olevatele vormidele.
(7)

Siiski on asjakohane lubada ajutiselt importida saadetisi, mille kohta ei ole päritolukohas läbi viidud kontrollimise tulemusi, tingimusel et liikmesriigid tagavad selliste saadetiste kontrollimise nende jõudmisel ühenduse piirile, et teha kindlaks, ega toodete histamiinisisaldus ei ületa määrusega (EÜ) nr 2073/2005 kehtestatud piirnorme. Kõnealune ajutise lubamise kord peaks piirduma ajaga, mis on piisav selleks, et Brasiilia ametiasutused jõuaksid parandada oma suutlikkust kontrollimisi läbi viia.
(4)

Kõnealust teavet silmas pidades on asjakohane piirata otsuses 2005/710/EÜ sätestatud impordi peatamist selliselt, et seda kohaldataks vaid nende Rumeenia piirkondade suhtes, kus on endiselt otsene nimetatud haiguse oht.