ET Euroopa Liidu Teataja L 109/44

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/658,

8. oktoober 2014,

abimeetme SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada Hinkley Point C tuumaelektrijaama toetuseks

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7142 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt nendele sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Pärast teatise esitamisele eelnenud kontakte teavitas Ühendkuningriik tuumaelektrijaama Hinkley Point C (edaspidi „HPC”) toetuseks võetavatest meetmetest 22. oktoobri 2013. aasta elektroonilise teatisega, mis registreeriti komisjonis samal päeval.

(2) 18. detsembril 2013 algatas komisjon ametliku uurimise seoses teatatud meetmetega, kuna tal oli tõsiseid kahtlusi nende kokkusobivuses riigiabi eeskirjadega.

(3) Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamisotsus”) avaldati konkurentsi peadirektoraadi veebilehel 31. jaanuaril 2014 ja Euroopa Liidu Teatajas7. märtsil 2014. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.

(4) Ühendkuningriik saatis oma märkused algatamisotsuse kohta 31. jaanuaril 2014.

(5) Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi ja edastas need Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus vastata; Ühendkuningriigid esitasid oma märkused 13. juunil ja 4. juulil 2014.

2. MEETMETE KIRJELDUS

2.1. HINNAVAHELEPING

(6) Teatatud meede seisneb esiteks hinnavahelepingus, millega antakse HPC-le tegevusetapi jooksul tulutoetust. Esmalt teatas Ühendkuningriik investeerimislepingust, mis määratleti kui hinnavahelepingu esialgne vorm. Kuna aga läbirääkimised Ühendkuningriigi ja ettevõtja vahel, kelle omanduses toetusesaaja kõnealuse otsuse tegemise ajal täielikult oli – EDF Energy plc (edaspidi „EDF”), kestsid eeldatust kauem, asendati investeerimisleping täielikult hinnavahelepinguga. EDF on Ühendkuningriigis asuv Prantsuse elektriettevõtja Electricité de France tütarettevõtja.

(7) Toetusesaaja on NNB Generation Company Limited (edaspidi „NNBG”), mis oli otsuse tegemise ajal täielikult EDFi kontrolli all. Hinnavaheleping on NNBG ja hinnavahelepingu vastaspoole, s.o ettevõtja Low Carbon Contracts Company Ltd vaheline eraõiguslik leping. NNBG osanike ja ministeeriumi vahel allkirjastatakse eraldi leping. See eraldi leping seondub üksnes tehingu tingimusi käsitlevate osadega, eeskätt nendega, mis on seotud võimalike sulgemiseni viivate sündmustega ja tulude jagamise mehhanismidega.

(8) Hinnavahelepingu kohaselt saab NNBG tuludest summa, mis määratakse kindlaks vastavalt hulgituru hinnale, millega ta elektrit müüb, ja hinnavahemakse vastavalt eelmisel võrdlusperioodil täheldatud eelmääratletud täitmishinna ja võrdlushinna vahele.

(9) Kui võrdlushind on väiksem kui täitmishind, tasub hinnavahelepingu vastaspool täitmishinna ja võrdlushinna vahelise erinevuse, tagades, et NNBG saab kokkuvõttes suhteliselt stabiilset tulu, olenevalt oma müügistrateegiast ja toodetavast kogusest. Vastupidi – kui võrdlushind on suurem kui täitmishind, on NNBG kohustatud tasuma erinevuse hinnavahelepingu vastaspoolele. Ka sel juhul saab NNBG seega suhteliselt stabiilset tulu.

(10) Võrdlushind on nende hulgihindade kaalutud keskmine, mille Ühendkuningriik kehtestab kõigile hinnavahelepingutega toetatud ettevõtjatele. NNBG puhul on asjakohane võrdlushind baaskoormuselektrienergia turu-võrdlushind, mida kohaldatakse kõigi baaskoormuselektrienergiat tootvate ettevõtjate suhtes (2).

(11) Eelkõige on baaskoormuselektri turu võrdlushind praegu kehtestatud nii, et kasutatakse Londoni energiamaaklerite liidu (London Energy Broker's Association, LEBA) ja börsi NASDAQ OMX Commodities teatatud päeva pakkumishinna andmeid seoses elektri ostuhinnaga üks hooaeg (st kuus kuud) enne selle tarnimist ehk hooaeg-ette-hinnaga (3).

(12) Baaskoormuselektri turu võrdlushind arvutatakse kord hooaja jooksul ja vahetult enne iga hooaega, kui arvestatakse välja eelmisel hooajal iga päev avaldatud hooaeg-ette-hindade aritmeetiline keskmine. Seda keskmist kaalutakse selle tagamiseks, et iga võrdlusindeksi puhul omistatakse kaubeldud kogusele proportsionaalne mõju.

(13) NNBG on kohustatud säilitama eelnevalt määratletud minimaalse tootlikkustaseme, aga ei ole kohustatud tootma eelnevalt kindlaksmääratud kogust. Eelkõige eeldatakse, et elektrijaam töötab 91 % koormusega. Kui NNBG ei saavuta seda koormustegurit, ei suuda ta eeldatavalt saavutada sellist tulutaset, mida ta projektist loodab saada.

(14) NNBG saab hinnavahemaksed, mille aluseks on tema mõõdetud toodang kuni toodangu maksimumtasemeni (edaspidi „ülempiir”), mis kehtestatakse hinnavahelepingus. Makseid ei tehta turul müüdava ülempiiri ületava toodangu eest. NNBG toodetud elekter müüakse turule.

2.1.1. Hinnavahelepingu mehhanismi üldine toimimine

(15) Hinnavaheleping sõlmitakse hinnavahelepingu vastaspoolega, st üksusega, keda rahastatakse kõiki litsentsitud tarnijaid hõlmava kollektiivse seadusjärgse kohustuse kohaselt.

(16) Lõpliku lepingu sõlmimine oleneb EDF/NNBG lõplikust investeerimisotsusest ja ka rahastamiskorda käsitlevatest kokkuleppest (sealhulgas Ühendkuningriigi valitsuse võlatagatise tingimustest) ning poolte lõplikest kinnitustest.

(17) Hinnavahelepingu raamistiku kohaselt vastutavad litsentsitud tarnijad kollektiivselt lepingust tulenevate mis tahes kohustuste eest ning teine lepingupool vastutab üksnes ulatuses, milles litsentsitud tarnijad või Ühendkuningriigi valitsus on talle vahendeid üle kandnud. Iga tarnija vastutab vastavalt oma turuosale, mis määratakse kindlaks mõõdetud elektrikasutuse alusel. Selle raamistiku kohaselt vahetab ministeerium juhul, kui maksekohustusi ei täideta, välja lepingupoole, nõuab maksed sisse teistelt tarnijatelt või tasub otse tootjatele.

(18) Lisaks määrab teine lepingupool arveldusagendi, kellel on ühelt poolt õigus koguda laekumisi (st õigus koguda tarnijatelt makseid) ja teiselt poolt kohustus teha makseid elektritootmisettevõtetele ning saada neilt makseid. Ühendkuningriigi valitsus kavatseb arveldusagendiks määrata Elexoni (st organ, kes praegu tegutseb Ühendkuningriigis arveldusagendina ning kes on täielikult Ühendkuningriigi põhivõrguettevõtja ehk riikliku energiasüsteemi omanduses) tütarettevõtja.

(19) Hinnavahelepingu kohasel elektritootmisettevõtte vastaspoolel võimaldatakse teha otsuseid ja kasutada kaalutlusõigust, näiteks otsustades, et ettevõte täidab oma kohustusi või on vaja esitada garantiisid, et tagada maksete kavakohane tegemine, või leevendada teatavaid nõudeid, olenevalt konkreetsetest turutingimustest. Ühendkuningriigi valitsus kavatseb esitada täiendavaid juhiseid parameetrite kohta, mis võivad piirata vastaspoole kaalutlusõigust teha otsuseid seoses hinnavahelepingu toimimisega.

(20) Joonise 1 abil selgitatakse, millised on hinnavahelepingu süsteemi toimimisega seotud osaliste vastavad rollid. Joonis 1 Rollid ja vastutusalad hinnavahelepingu toimimisel Allikas: Ühendkuningriigi ametiasutused.

2.1.2. Hinnavahelepingu tingimused

(21) Ühendkuningriik ja EDF on hinnavahelepingu tingimused kokku leppinud. Need tingimused lisatakse lepingu pikka vormi enne lepingu lõplikku allkirjastamist ja EDFi poolset lõpliku investeerimisotsuse tegemist.

(22) Mitmed kokkulepitud tingimused peegeldavad muid tehnoloogialahendusi, eelkõige taastuvenergiatehnoloogiat käsitlevate hinnavahelepingute tingimusi. Need tingimused on avalikud (4). Muud tingimused on HPC hinnavahelepingu jaoks eriomased.

(23) Vastavalt kokkulepitud tingimustele kehtestatakse täitmishinnaks 92,50 naelsterlingit MWh kohta 2012. aasta nominaalhindades. Kui tehakse otsus ehitada uus tuumaelektrijaam Sizewell C ning kasutada seejuures sama projekti ja näha ette võimalus jagada mõningaid HPC reaktorite kulusid, muudetakse täitmishinda nii, et see on 89,50 naelsterlingit MWh kohta, jällegi 2012. aasta nominaalväärtuses.

(24) Täitmishind indekseeritakse täielikult tarbijahinnaindeksiga, nagu ka muude hinnavahelepingute puhul. Tarbijahinnaindeksit korrigeeritakse kord aastas ning baaskuupäev on november 2011. Igal aastal korrigeeritakse täitmishinda hooaja esimesel päeval, võttes aluseks riikliku statistikaameti veebruari kohta avaldatud uusima saadaoleva tarbijahinnaindeksi

(25) Hinnavahelepingu kestus algab iga reaktori puhul hiljemalt selle käikulaskmiseks kehtestatud ajavahemiku alguskuupäevast, ning moodustab […] (5) aastat alates käikulaskmise kooskõlastatud kuupäevast. Pärast seda kuupäeva algab hinnavahelepingu kehtivusaeg, olenemata sellest, kas jaam töötab või mitte.

(26) Lepingu kehtivuse viimane kuupäev on teise reaktori kasutusevõtuks kehtestatud ajavahemiku viimase päeva […] aastapäev. Kui kumbagi reaktorit ei ole viimaseks kuupäevaks või enne seda kasutusele võetud, võib hinnavahelepingu vastaspool lepingu lõpetada. Lepingu kehtivuse viimast kuupäeva võib pikendada vääramatu jõu või ühendusprobleemide tõttu.

(27) Nähakse ette kaks tulude jagamise mehhanismi. Esimene puudutab ehituskulusid (6) ja sellega nähakse ette järgmine: i) esimene […] ehitustulust (nominaalväärtuses) jagatakse põhimõttel 50:50, nii et 50 protsenti tulust läheb hinnavahelepingu vastaspoolele ja 50 protsenti NNBG-le, ja ii) mis tahes ehitustulu, mis ületab […] (nominaalväärtuses), jagatakse põhimõttel 75:25, nii et 75 protsenti tulust läheb hinnavahelepingu vastaspoolele ja 25 protsenti NNBG-le.

(28) Teine tulude jagamise kord on seotud omakapitali tulumääraga. Kehtestati kaks piirmäära (7).

(29) Esimene piirmäär kehtestati omakapitali prognoositava sisemise tulumäära tasemel selle otsuse tegemise ajal uusima finantsmudeli järgi, (8) või kui 11,4 protsenti märgitud omakapitalist ja nominaalväärtuses. Sellest tasemest üles- või allapoole jääv mis tahes tulu jagatakse nii, et hinnavahelepingu vastaspool saab 30 protsenti ja NNBG 70 protsenti.

(30) Teine piirmäär, mis on kehtestatud kõrgemal tasemel – 13,5 protsenti nominaalväärtuses või 11,5 tegelikus väärtuses (korrigeeritud vastavalt tarbijahinnaindeksile), põhineb samal mudelil nagu eespool toodud põhjenduses. Sellest tasemest ülespoole jääv mis tahes tulu jagatakse nii, et hinnavahelepingu vastaspool saab 60 protsenti ja NNBG 40 protsenti.

(31) Nähakse ette kaks tegevuskulude ülevaatamise kuupäeva. Esimene on 15 aastat ja teine 25 aastat pärast esimese reaktori käivitamise alguskuupäeva. Tegevuskulude ülevaatamised pakuvad võimalust leevendada mõlema poole pikaajalisi kuluriske ja viivad täitmishinna muutusteni mõlemas suunas. Selle mehhanismiga võimaldatakse täitmishinda suurendada või vähendada, võttes aluseks järgmiste tegevuskuluridade artiklite teadaolevad tegelikud kulud ja läbivaadatud prognoosid tulevaste kulude kohta, igal juhtumil täielikult ja eranditult nii, nagu tootmisrajatise jätkuvaks käitamiseks nõutav: a) värske tuumkütuse laadimine; b) kindlustus; c) tuumaküsimuste reguleerimise ameti (ONR) tasud; d) ettevõttemaksud; e) kindlad ülekandetasud; f) keskmise radioaktiivsusega jäätmete/kasutatud tuumkütuse kõrvaldamise kulude muutused, mis tulenevad jäätmekäitluse hinna muutustest vastavalt jäätmekäitluslepingule; g) kasutatud tuumkütuse käitlemise ja dekomisjoneerimiskulude muutused; h) tegevus- ja hoolduskulud; i) remondikulud ja tegevuskulud rahalises väljenduses, mis on kajastatud kuluna tootja kasumiaruandes kooskõlas IFRSiga, ning kõik tekkinud kapitalikulud.

(32) Ülevaatamisest jäetakse välja kõik kulud, mis on seotud konstrueerimise, muu kui mõistlikule ja usaldusväärsele standardile vastava toimimise ning tootmisrajatise valmiduse või võimsusega, samuti hooldusega mitteseotud kapitalikulud, uue (mitte olemasolevas ehitises asuva) konstruktsiooniga seotud kulud ning rahastamis- ja teatavad jäätmekäitluskulud.

(33) Tegevuskulude ülevaatamisel kasutatavad läbivaadatud kuluhinnangud põhinevad NNBG koostatud aruandel ja need on kokku lepitud hinnavahelepingu vastaspoolega, võttes arvesse muude Euroopa kõrgrõhureaktori tehnoloogiat (EPR –European Pressurised Reactor) kasutavate tuumajaamade ning muude surveveereaktori tehnoloogiat kasutavate tuumajaamade võrdluskulusid Põhja-Ameerikas ja ELis, kõigil juhtudel mõistlikule ja usaldusväärsele standardile vastava toimimise korral. Täitmishinna korrektsioon arvutatakse välja võrdluskulude ülemise poole alusel.

(34) Täitmishinda (või hinnavahelepingu vastaspoolele makstavat kogusummat või aastaseid makseid) vähendatakse nii, et see peegeldaks muutusi summas, mida NNBG peab maksma NNBG aktsionäridepoolse rahastamise ja maksude struktureerimisega seotud asjaoludel. Suurendamist selles suhtes ei võimaldata.

(35) Pärast jaama käivitamist tehakse hindamisasutuse Valuation Office ametliku hinnangu järel ühekordne tulevikku suunatud täitmishinna korrektsioon seoses ärikinnisvara eest tasutavate maksudega. Sellest tulenevad muutused ärikinnisvara maksudes tehakse tegevuskulude ülevaatamise kaudu.

(36) Lisaks hinnavahelepingu üldistes standardtingimustes käsitletud teabe esitamisele nõutakse NNBG-lt ka teatud tagatiste andmist seoses Ühendkuningriigi valitsusele esitatud andmetes ja mudelites sisalduva teabega, mis puudutab projekti kulusid. Lepinguga nähakse ette kokkulepitud finantsmudeli kasutamine, et määrata kindlaks selle tingimustega nõutavad erinevad täitmishinna ja muud korrektsioonid.

(37) NNBG on kaitstud ja ta võib teatavatele nõuetele vastavate seadusemuudatuste (Qualifying Changes in Law, edaspidi „QCIL”) korral mõned kulud tagasi saada.

(38) QCIL on diskrimineeriv seadusemuudatus, eriotstarbeline seadusemuudatus, eriotstarbeline maksuseaduse muudatus, muu seadusemuudatus või õigusliku aluse muudatus, mis ei ole ühegi kõnealuse juhtumi puhul ennustatav.

(39) Diskrimineeriv seadusemuudatus on seadusemuudatus, mille tingimusi kohaldatakse konkreetselt (ja mitte pelgalt kaudselt või tagajärjena või üldiselt kohaldatava seaduse muudatuse ebaproportsionaalse mõjuna) projekti, tootmisrajatise või NNBG suhtes, aga muul juhul mitte.

(40) Eriotstarbeline seadusemuudatus on seadusemuudatus, mille tingimusi kohaldatakse konkreetselt (ja mitte pelgalt kaudselt või tagajärjena või üldiselt kohaldatava seaduse muudatuse ebaproportsionaalse mõjuna) hinnavahelepinguga hõlmatud tuumaenergia tootmise rajatiste või elektrienergia tootmise rajatiste suhtes.

(41) Eriotstarbeline maksuseaduse muudatus on i) uraani suhtes kehtestatud maksu muudatus või uus maks või ii) seadusemuudatus või muudatus Ühendkuningriigi maksu- ja tolliameti praktikas, mille tulemusena muutub NNBG maksustamine vähem soodsaks, kui on ette nähtud teatud konkreetsetes Ühendkuningriigi maksu- ja tolliameti väljastatud maksude tasumise tõendites.

(42) Õigusliku aluse muutus on see, kui i) ONR (või selle järglasest reguleeriv asutus) enam ei reguleeri elektrienergia tootmise rajatist, hinnates, kas riski vähendamiseks vajalik kahju oleks saadava kasu suhtes liiga ebaproportsionaalne, või ii) asjaomane keskkonnaamet (või selle järglasest reguleeriv asutus) enam ei hinda riski vähendamise võimalust seoses tootmisrajatise kui aktsepteeritava keskkonnariskiga, kaaludes, kas rakendamiskulud on sellest saadava keskkonnakasu suhtes ebaproportsionaalsed.

(43) QCILide puhul makstakse hüvitist üks kord ja üksnes siis, kui kõigi QCILide nõuete kogusumma ületab 50 miljonit naelsterlingit 2012. aasta nominaal- ja indekseeritud väärtustes. Kahekordseid tagasimakseid ei lubata. Täitmishinda korrigeeritakse lepingu järelejäänud kestuse ajal mis tahes konkreetse QCILi puhul ainult üks kord vastavalt kokkulepitud finantsmudelile või arvutades välja nõutava korrektsiooni nüüdispuhasväärtuse.

(44) Tingimuste kohaselt saab NNBG hüvitist HPC „poliitilise” sulgemise korral (mida teeb kas Ühendkuningriik, EL või rahvusvaheline pädev asutus) muudel põhjustel kui teatavad põhjused, mis hõlmavad muu hulgas tervise-, tuumaohutuse, julgeoleku-, keskkonnapõhjuseid, tuumkütuse transporti või tuumaalaseid kaitsemeetmeid (teatav sulgemissündmusena kvalifitseeruv juhtum).

(45) Hüvitis on kättesaadav ka juhul, kui tootmisrajatis suletakse tuumavaldkonnaga seotud vastutuskindlustuse asjaolude tõttu, sealhulgas põhjusel, et Ühendkuningriigi valitsus ei kiida heaks tootja väljapakutud alternatiivset kindlustuskorda, kui Ühendkuningriik pidanuks seda mõistlikult tegema ja kui tootjale polnud saadaval muid heakskiidetud kindlustusvõimalusi.

(46) Kaitsemeetmed seoses sulgemissündmusena kvalifitseeruva juhtumiga hõlmavad lisaks hinnavahelepingu vastaspoole või Ühendkuningriigi valitsuse poolsele hüvitise maksmisele õigust anda NNGB üle Ühendkuningriigi valitsusele (ja Ühendkuningriigi valitsuse õigust nõuda üleandmist).

(47) Lepingu katkestamise alused kehtivad üksnes NNBG kohta. Otsuse, kas lõpetada leping selle katkestamise aluste kättejõudmisel, teeb hinnavahelepingu vastaspool.

2.2. KREDIIDIGARANTII

(48) HPC projekt ja eelkõige NNBG saavad lisaks hinnavahelepingule kasutada ka riigi krediidigarantiid emiteeritud võlakohustusele (edaspidi „krediidigarantii”).

(49) Emiteeritavaid võlakirju toetatakse krediidigarantiiga. Viimast saab käsitleda kindlustuslepinguna, millega tagatakse nõuetele vastava võlakohustuse põhisumma ja intresside õigeaegne maksmine, kusjuures summa võib ulatuda kuni 17 miljardi naelsterlingini (9).

(50) Krediidigarantii annab Ühendkuningriigi rahandusministeeriumi üksus Infrastructure UK (edaspidi „IUK”), mis valvab Ühendkuningriigi garantiikava haldamise järele. Krediidigarantii on kogu äritegevust hõlmav võlaplatvorm HPC pikaajaliseks rahastamiseks.

(51) IUK arvates on tehing üles ehitatud viisil, millega põhjendatakse HPC klassifitseerimist samaväärsesse riskikategooriasse kui BB+/Ba1. Garantiitasu tase on 295 baaspunkti.

(52) Kava kohaselt toetatakse rahastamisstruktuuri osana emiteeritavaid võlakirju Ühendkuningriigi rahandusministeeriumi lordvolinike (garantii andja) võimaldatava garantiiga. Hõlmatud on ka sildlaen, mille kommertspangad annavad ehituse tarvis (ja mida ei tagata Ühendkuningriigi tagatiskavaga). Tehingule ettenähtud ülejäänud kapitali annavad aktsionärid. Muud kapitaliallikad võib rahastamisstruktuuri lisada garantii andja nõusolekul.

(53) Otsuse tegemise ajal kavandati rahastamisallikaid järgmiselt: a) algne omakapital […] GBP; b) tingimuslik omakapital […] GBP; c) ehituse sildlaen kuni […] GBP; d) võlakirjad […] GBP eest;

(54) Rahastamisstruktuur on üles ehitatud nii, et enne kui võlakirjad kannavad mis tahes kahjusid, kantakse lõplikult kahjumisse algne omakapital. Tingimusliku omakapitaliga pakutakse täiendavat kindlustunnet, et saabub kuupäev, mil garantii andja kindlustundeks on muu hulgas alustanud tööd HPC ja see toimib ning mil kõik nõutavad reservid on täielikult rahastatud (rahaasjade lõpuleviimine).

(55) Omakapitaliga seonduvad aktsionäride kohustused määratakse kindlaks omakapitali jaotamise lepingus, mille osaline on ka garantii andja, nii et talle tekivad kohustused seoses omakapitali andmisega.

(56) Tagamaks, et maksejõuetuse ilmnemise korral oleks omakapitali andjal ülalkirjeldatud kahjumi katmise võime, on lepinguosalised kehtestanud kaks tingimust (alusstsenaariumi tingimus (10) ja FFSi nurjumise tingimus) (11), mis võimaldavad garantii andjal nõuda algse omakapitali suurendamist või vastavalt tingimusliku omakapitali suurendamist, st selle viivitamatut eraldamist ja rakendamist võlakirjade lunastamiseks ja garantii andjale võlgnetavate summade tasumiseks. Sellise sätete kombinatsiooniga kavatsetakse tagada, et peamine vastutus EPR-tehnoloogia elujõulisuse eest lasub aktsionäridel ja mitte garantii andjal, kuni seda saab objektiivsete tõenditega kinnitada tänu varasemate projektide, nagu Flamanville 3 ja Taishan 1, edule.

(57) Alusstsenaariumi tingimuse täitumiseni jääval ajavahemikul on kasutataval võlasummal piirmäär, mis on minimaalselt järgmine: võla piirmäär projekti asjaomase vaheetapi puhul ja […] protsenti algsest omakapitalist miinus arenduseks vajalik omakapital ehk siis […] miljardit naelsterlingit. Tabelis 1 esitatakse praktiline näide omakapitali kahjumi kandmise võime omaduste kohta: Tabel 1 Alusstsenaariumi kohased kasutuselevõtu andmed ja alusstsenaariumi tingimuse mittetäitmine Allikas: avaldanud IUK 12. septembril 2014. Base Case Drawdown Profile GBP bilion Total Commited Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 Cashflow Base Equity 9,23 1,69 — — — — — — 2,10 2,52 2,09 0,83 Contingent Equity 8,00 N/A — — — — — — — — — — Bonds 16,00 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 3,35 2,65 1,25 — — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 3,79 6,31 8,39 9,23 Contingent Equity — — — — — — — — — — Bonds 1,50 3,45 5,85 8,75 12,10 14,75 16,00 16,00 16,00 16,00 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 5,43 2,92 0,83 — Undrawn Committed Equity 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 13,43 10,92 8,83 8,00 Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020) Total Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Cashflow Base Equity 1,69 1,69 — — — — — — Contingent Equity 7,97 N/A — — — 1,97 3,35 2,65 Bonds 6,87 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 Contingent Equity — — — 1,97 5,32 7,97 Bonds 1,50 3,45 5,85 6,78 6,78 6,78 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 Cumulative Cap on Debt 1,50 3,43 5,85 6,78 6,78 6,78 Source: UK Base Case

(58) Pärast alusstsenaariumi tingimuse täitmist vastab garantii andja põhikaitse ehitusperioodil tingimusliku omakapitali summale, mis võidakse võtta kasutusele ülekulude katmiseks koos projekti vahe-eesmärkidega, millega piiratakse mis tahes perioodi võlasummat.

(59) Aktsionäride eraldistel on nii algse omakapitali kui ka tingimusliku kapitali puhul täielik krediiditoetus selliste vahendite abil (loetelu ei ole ammendav) nagu emaettevõtja tagatised, akreditiivid või muud krediiditoetused, mis on garantii andja jaoks vastuvõetavad.

(60) Aktsionärid võimaldavad fikseeritud (12) ja/või muutuva (13) tagatise, (14) sealhulgas nõuetele vastava kommertspandi (15) kogu nende varade, omandite ja ettevõtete ulatuses, et toetada oma kohustusi NNBG ees ja NNBG kohustusi. NNBG ja võlakirjade emitent, äsja asutatud eriotstarbega äriühing, annavad kumbki oma kohustuste toetuseks ammendava fikseeritud ja/või muutuva tagatise, sealhulgas nõuetele vastava kommertspandi kogu nende varade, omandite ja ettevõtete ulatuses. Tagatist toetavad teatud olulisi lepinguid puudutavad otsekokkulepped lepingupooltega.

(61) Tehingu eripära ja ohutuse suure olulisuse tõttu võetakse tagatise täitmisele pööramisel arvesse Ühendkuningriigi ohutust reguleeriva asutuse nõusolekut ja asjaolu, et tagatist saab kasutada üksnes organ, kellel HPC jaamaga seoses on või saab olema tuumaenergia tootmise litsents.

(62) Aktsionäride, NNBG ja emitendi antavad tagatised on mõeldud kindlustama, et tagatisega kindlustatud pooled: (16) i) oleksid võlgniku maksejõuetuse puhul maksimaalses eelisseisundis asjaomase võlgniku tagatiseta võlausaldajate nõuete ees; ii) säilitaksid võimaluse, et tagatisega kindlustatud pooled saaksid tagatisvarasid müüa ning rakendada sellisest müügist saadud vahendeid tagatud tasumata kohustuste täitmiseks, kui see peaks olema parim viis tagasimakseid maksimeerida, ja iii) kasutaksid maksimaalset kontrolli mis tahes pandiandja maksejõuetuse korral ja saavutaksid tagatise juhtimiseesmärgi, määrates asjaomase võlausaldaja varadele ja ettevõttele pankrotihalduri.

(63) Võlakirjad on emitendi tagamata kohustused ja need ei osale üheski emitendi või HPC kontserni mis tahes muu liikme antavas tagatises.

(64) Võlausaldajate järjestusega seoses kohaldatakse NNBG antud tagatise täitmisele pööramise menetlusi praktikas järgmises prioriteetsuse järjekorras: 1) seaduse kohaselt eelistatavad võlausaldajad; 2) täitmisele pööramise kulud (st usaldusisikute ja maksejõuetuse korral määratava mis tahes isiku kulud); 3) FDP võlausaldajad (17); 4) ehituse sildlaenu andjad; 5) võlakirjad ja garantii andja; 6) NNBG tagamata nõuetega võlausaldajad; 7) NNBG aktsionärid.

(65) Seda täitmisele pööramise menetluste prioriteetsuse järjekorda ei saa ilma garantii andja nõusolekuta muuta.

(66) Tehingu rahastamine on jaotatud etappideks, võttes aluseks projekti elluviimise vahe-eesmärkide saavutamise.

(67) Ajavahemikul pärast kuupäeva, mil on emiteeritud maksimaalne hulk võlakirju (mis ei ole SZC võlakirjad), eraldatakse vastavalt kavale algne omakapital ja tingimuslik omakapital, millega kaetakse selle kavaga seotud mis tahes ülekulud.

(68) Enne rahaasjade lõpuleviimist ei ole lubatud maksta aktsionäridele dividende.

(69) Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et pärast rahaasjade lõpuleviimist on krediidigarantii jätkuvalt kaitstud paljude struktuursete ja lepingujärgsete riskimaandamismeetmetega, sealhulgas oluliste piirangutega selle kohta, millal võib maksta dividende, ja […]-kuise võla teenindamise reserviga (mida võidakse rahastada sularahaga, valmisolekuakreditiividega või aktsepteeritavate tagatistega), mis võib ulatuda […] miljardi naelsterlingini. Väidetavalt oleks turustandard projekti finantseerimise puhul kuuekuine võla teenindamise reserv.

(70) Krediidigarantii nõutakse pärast rahaasjade lõpuleviimist sisse tõenäoliselt üksnes juhul, kui: a) esineb väga oluline kõrvalekalle tegevustulemustes ning seetõttu kahaneb võlateeninduseks saadaolev sularahavoog eeldatust väiksemaks ja b) selle kõrvalekalde tõttu ammendub struktuuris ettenähtud ja eespool osutatud oluline võla teenindamise reserv.

(71) Kui võla teenindamise reserv kasutusse võetakse (mis tahes ulatuses), tuleb see taastada, enne kui võib teha mis tahes dividendimakseid.

(72) Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et arvestades maksejõuetuse vastaste struktuursete kaitsemeetmete ulatust ning käivitavate sündmuste olemasolu ja maksejõuetust ennetavaid võimalikke riskimaandamisvahendeid, peaks vajadus garantii rakendamise järele tekkima väga väheste ja ebatõenäoliste asjaolude korral. Kui aga rakendamine peaks vajalik olema, on asjaolud tõenäoliselt ootamatud ja tõsised, mis puhul fikseeritud meede ei ole asjakohane. IUK arvamuse kohaselt on vaja paindlikkust, et kaaluda tema võimalusi seoses sündmuste ilmnemisega, nii et ta saaks oma huve paremini kaitsta. Seetõttu otsustas IUK maksimaalse ja paindliku võimaluste kogumi kasuks koos otsustusõigusega määrata kindlaks sel ajal kõige asjakohasem rakendamise viis.

(73) Komisjonile on hindamiseks esitatud HPC projekti rahastamise praeguseni kokkulepitud põhilised rahastamistingimused. Need sisaldavad poolte kokkulepet rahastamisdokumentide põhitingimuste kohta, aga käesoleva otsuse tegemise ajaks ei olnud saadaval lõplikult vormistatud õigusakti eelnõude ametlikke versioone. Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid, et ülejäänud tingimused ja lõplikud rahastamisdokumendid sisaldavad standardklausleid, mida iga investor samalaadse projekti puhul nõuaks. Kuna komisjonil ei olnud võimalust seda kontrollida, peavad Ühendkuningriigi ametiasutused juhul, kui lõplikes dokumentides tehakse mis tahes muudatusi võrreldes praegu komisjonile esitatud meetme kirjeldusega, sellest komisjoni teavitama.

2.3. LEPING MINISTEERIUMIGA

(74) Hinnavahelepinguga nähakse ette, et NNBG investoritel on õigus hüvitisele, juhul kui Ühendkuningriigi valitsus peaks otsustama HPC poliitilistel põhjustel (ja mitte tervise, ohutuse, julgeoleku, keskkonna, transpordi või kaitsemeetmetega seotud kaalutlustel) sulgeda Neid makseid rahastataks samal viisil, nagu rahastatakse hinnavahelepingust tulenevaid makseid (st tarnija maksust). Hinnavahelepingule lisandub ministeeriumiga sõlmitud leping – see sõlmitakse ministeeriumi ja NNBG investorite vahel.

(75) Lepinguga nähakse ette, et kui vastaspoolest organ ei ole suuteline pärast poliitilist sulgemist tegema NNBG investoritele hüvitismakseid, maksab ministeerium investoritele kokkulepitud hüvitise. Lepinguga ei nähta ette täiendavaid hüvitismakseid ei NNBG-le ega tema investoritele.

3. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(76) Komisjon sai algatamisotsuse üle konsulteerimise ajal – mis kestis kuni 7. aprillini 2014 – väga arvukalt vastuseid. Palume vaadata riigiabi hinnangu suhtes asjakohaste märkuste kirjeldust allpool.

(77) Huvitatud isikute märkusi käsitletakse hinnangu asjakohastes osades ilma konkreetset märkust konkreetselt nimetamata.

(78) Märkuste hulka arvestades kirjeldatakse neid teemade järgi rühmitatuna.

3.1. MEETMETE KUI ÜLDIST MAJANDUSHUVI PAKKUVA TEENUSE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(79) Üks vastaja nõustus Ühendkuningriigi valitsusega, et meetmed ei hõlma riigiabi, ja viitas Ühendkuningriigi esitatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse hinnangut toetavatele tõenditele.

(80) Üks isik väitis, et HPC osutab üldist majandushuvi pakkuvat teenust, kuna ta täidab avaliku teenindamise kohustust, tagades, et energianõudlusele vastatakse nii lühikeses, keskpikas kui pikas perspektiivis, ning et projekti viiakse ellu selgel ja läbipaistval viisil, nii et ühelegi osalevale ettevõtjale ei anta majanduslikku eelist. Samuti suurendaks HPC varustuskindlust, vähendades toetumist imporditavatele kütustele ning vähendades fossiilkütuste kasutamist.

(81) Nende isikute hulgas, kes ei nõustu Ühendkuningriigi seisukohaga, et meede ei hõlma riigiabi, täheldas üks vastaja, et meede ei ole kooskõlas Altmarki kriteeriumidega, kuna hinnavaheleping kujutab endast üksnes hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest.

(82) Mitu vastajat täheldas, et ükski muu ettevõtja ei olnud suuteline projektile pakkumust esitama.

(83) Mitu isikut väitis, et teatatud meede ei kuulu ELi üldist majandushuvi pakkuva teenuse raamistikku, kuna Ühendkuningriik ei ole selgelt määratlenud avaliku teenindamise kohustust, mille eest ta hüvitist annaks, ega ole täitnud avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise tingimusi, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (18) artikli 3 lõikes 2.

(84) Mitu isikut märkis, et abimeetmed ei ole kooskõlas Altmarki kriteeriumidega, mille kohaselt elektrienergia tootmine on tavapärane majandustegevus ja et seega peaks tuumaenergia konkureerima muude elektrienergia allikatega elektrienergia liberaliseeritud siseturul; meetmel puudub ühishuvi eesmärk; näib, et ei ole ühtegi objektiivset kriteeriumi, õigustamaks 35aastast kestust; sellega koheldakse erinevalt tuumaenergiat ja taastuvaid energiaallikaid; see tugineb teadmata parameetritele ning puudub kulude ja tulude analüüs. Pealegi ei saa see olla üldist majandushuvi pakkuv teenus asjaolu tõttu, et tuumaenergiaga saab toota üksnes baaskoormuselektrienergiat. Lisaks oleks olemas oluline risk ülemääraseks hüvitamiseks.

3.2. ABI OLEMASOLU KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(85) Mitu vastajat väitis, et meetmed kujutavad endast riigiabi, kuna need hõlmavad kahepoolseid lepinguid riigi ja ettevõtja vahel; maksed on konkreetselt suunatud eesmärgile toota tuumaenergiat; maksetega on otseselt seotud riigieelarve; ja lepinguga nähakse tuumaenergiale ette toetus ja eritingimused, mis ületaksid mis tahes toetuse taastuvatele energiaallikatele.

(86) Üks vastaja täheldas, et jäätmekäitluse hinnale maksimaalse piirmäära kehtestamine ühiku kohta tehtava jäätmemakse asemel kujutab endast abi ja täiendavat subsiidiumi uute tuumajaamade käitajatele.

3.3. ÜHISHUVI EESMÄRKIDE, TURUTÕRGETE JA RIIGI SEKKUMISE VAJADUSE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(87) Muude positiivsete vastuste hulgas täheldas üks vastaja, et tuumaenergia võib suuresti aidata kaasa vähese süsinikuheitega elektri tootmisele ja mitmekesistada elektritootmissektorit. Samuti märkis ta, et kuigi sellega ei suudeta Ühendkuningriigis järgmiste kümnendite jooksul pakkuda kogu vajalikku täiendavat võimsust, on sellel tõenäoliselt otsustav roll ammenduva tuumavõimsuse asendamisel ja tuleviku nõudlusele vastamisel.

(88) Mitu vastajat väitis, et Ühendkuningriik on teistest ELi liikmesriikidest erinevas olukorras, kuna on saar ja tal on vähem võimalusi võrkudevahelisteks ühendusteks. Mis tahes võrdlus Soome või Prantsusmaaga oleks kohatu nende märkimisväärselt erineva turustruktuuri tõttu ja asjaolu tõttu, et nendes liikmesriikides on pikaajalised majanduslikud kokkulepped tuumajaamade ehitamise toetuseks. Pealegi ei suudaks Ühendkuningriik tulla toime taastuvatele energiaallikatele iseloomuliku muutliku võimsusega, importides oma naabritelt suuri energiahulki, kui taastuvatest allikatest energiat ei toodeta, ja võimalikust liigsest tootmisest põhjustatud dumpinguprobleemidega. Ühendkuningriigi turutõrked oleksid Euroopa ühtsel elektriturul mis tahes riigiga võrreldes seetõttu alati suuremad kui Euroopa mandriosas ning nõuaksid rohkem meetmeid nende korrigeerimiseks. Lisaks suurendaks toetus tuumaenergiale energiavarustuse mitmekesisust ning tugevdaks seega Ühendkuningriigi energiasüsteemi vastupidavust.

(89) Üks vastaja juhtis tähelepanu konkreetsele tuumaenergia turutõrkele, eeskätt jaama pikale ehitusajale ja tööeale, mistõttu investeeringutasuvuseni kulub üle 30 aasta, tublisti kauem kui 2050. aasta. Samuti demonstreerivad teatud liikmesriikides toimunud elektrikatkestustest saadud õppetunnid, et piiriülestele ülekandevõimsustele saab tugineda vaid piiratud määral ja et üksik põhivõrguettevõtja ei suuda tagada võrkudevahelist ülekandevõimsust samal viisil kui riigisisese silmusvõrgustiku puhul. Riigiabi võib HPC projekti puhul konkurentsi vähem moonutada, võrreldes muude meetmete, näiteks võimsuse turgude kasutuselevõtuga.

(90) Üks vastaja väitis, et HPC ei kahjustaks keskkonnakaitse tagamise eesmärki, kuna selle toiminguid kontrollivad hoolikalt asjaomased asutused, nagu näiteks tuumaküsimuste reguleerimise amet. Samuti vastaks HPC 2010. aasta keskkonnalubade väljaandmise määrustele.

(91) Mitu isikut väitis, et juba praegu on olemas tehnoloogialahendused tuumajäätmete ohutuks ladustamiseks.

(92) Mitu isikut märkis, et praegune poliitikapõhimõtete kombinatsioon ei ole piisav investeeringute hoogustamiseks tuumaenergiasse, eelkõige kuna heitkogustega kauplemise süsteemi süsinikuhind on liiga väike; Ühendkuningriigi süsinikuhinna alampiir ei suurenda süsinikuhinda piisavalt, et stimuleerida investeeringuid tuumaenergiasse; ja Ühendkuningriigi tagatisskeemist iseenesest ei piisa investeeringute toetamiseks, kuna selles ei ole käsitletud tuumaenergia pikaajalist majanduslikku elujõulisust. Viimaks – tuumaenergia süsinikujälg oleks sarnane tuuleenergia jäljega ning palju väiksem kui mereliste taastuvenergiaallikate ning fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia ja biomassi tehnoloogia puhul.

(93) Üks isik väitis, et Ühendkuningriik toetab taastuvaid energiaallikaid, aga see tehnoloogia ei sobi baaskoormuselektrienergia tootmiseks, ning et samal ajal gaasile tuginemine muudab Ühendkuningriigi sõltuvaks fossiilkütustest ja suurendab geopoliitilist riski.

(94) Üks vastaja väitis, et komisjon peaks hindama HPC puhast keskkonnakasu, võrreldes Ühendkuningriigi praeguse energiaallikate kogumiga. Nende kriteeriumide suhtes hinnatuna peaks HPC selgelt andma märkimisväärset keskkonnakasu.

(95) Mitu isikut väitis, et liikmesriikidel peaks olema vabadus valida oma energiaallikate kogum ja nad peaksid pakkuma vajalikke stiimuleid, ilma milleta on takistatud tõhusad pikaajalised erainvesteeringud vähese CO2-heitega energiatootmisesse. Komisjonil ei peaks olema mingeid volitusi selliseid otsuseid mõjutada. Samuti oleksid tuumajaamadel suured ettemakstavad kapitalikulud ja väikesed tegevuse piirkulud, mis koos tegevuskulude ja elektrituru hindade vahelise korrelatsiooni puudumisega osutab sellise riski olemasolule, mida ei saa tarbijatele üle kanda ilma riigi sekkumiseta.

(96) Mitu isikut kritiseeris algatamisotsuse punkti 337, eelkõige kuna Ühendkuningriigis ei ole uutesse tuumaelektrijaamadesse tehtud investeeringuid alates energiaturu liberaliseerimisest 20 aastat tagasi. Samuti muudavad valitsuse poliitika muutumise oht ja muud poliitilised riskid sellise investeeringu erainvestoritele keeruliseks.

(97) Mitu isikut väitis, et kapitalikulud moodustavad ligikaudu 75 protsenti ühtlustatud elektrikuludest, (19) võrreldes 10–15 protsendiga gaasi puhul, mida põletatakse süsiniku püüdmise ja sidumiseta. Samuti täheldati, et CO2-heite vähendamise kulutõhusus on tema mudeli kohaselt tasemel 50 g CO2/kWh aastaks 2030, võrreldes selle praeguse tasemega ligikaudu 500 g CO2/kWh, mis saavutataks väikseimate kuludega üksnes juhul, kui uue tuumaenergia võimsus saavutab märkimisväärse turuosa (nt 11–18 GW). Mahukast tuumaprogrammist saadava kasu nüüdisväärtus oleks 23 miljardit naelsterlingit. Samuti säilitaks pikaajaline tuumaenergiaalane leping elektri dispetšjuhtimise tõhususe, ja see on miski, mis on oluline nii tuuma- kui ka taastuvenergiatehnoloogia puhul, arvestades nende väikeseid piirkulusid.

(98) Üks vastaja väitis, et kui ei toetata uue tehnoloogia, nagu näiteks EPR, varajast arendamist, viib see investorite huvi kadumiseni selle tehnoloogia vastu nii Ühendkuningriigis kui ka väljaspool seda.

(99) Üks vastaja väitis, et Euratomi lepingut ei saa komisjoni praegustest poliitikapõhimõtetest sõltumatult kohaldada, kuna lepingu artikliga 40 nõutakse, et komisjon avaldaks perioodiliselt tuumaenergia tootmissihte, ja et lepingu eesmärke saab täita üksnes kooskõlas lepingu muude sätetega.

(100) Üks vastaja märkis, et enne liberaliseerimist tehti tuumaenergiasse investeerimine võimalikuks tariifidest rahastatavate projektide kaudu, millega välistati investeerimisrisk.

(101) Üks isik teatas, et tuumkütuse allikas on mitmekesine ja energia varustuskindluse seisukohast reitingus väga kõrgel kohal.

(102) Üks isik täheldas, et peale tuumatehnoloogia ei ole ühtegi tõestatud vähese süsinikuheitega baaskoormustehnoloogiat, mida saaks kasutada samal võimsuse tasemel. Samuti oleksid investorid, arvestades poliitilisi riske kogu Euroopa Liidus, järjest ettevaatlikumad äärmiselt suure kapitali eraldamisel uue põlvkonna elektritootmisele. Kõigele lisaks on komisjoni ennustatavad investeeringud uude tuumajaama aastatel 2027–2030 ebakindluse tõttu küsitavad.

(103) Mitu isikut täheldas, et Ühendkuningriigil ei ole ilmselt samalaadset mehhanismi kui Soome ettevõtja Mankala mudel (energiatootmisettevõtjate ja energiamahukate tööstusharude ühisinvesteering), millega saaks juhtida lühiajaliste kapitalikulude ja pikaajalise elektri hetkehinna vahelist asümmeetriat.

(104) Üks isik täheldas, et enamik taastuvenergiaalastest tehnoloogialahendustest on leiutatud 1900. aastate alguses, mistõttu tehnoloogia väljakujunemise alusel on nende toetamine vähem põhjendatud kui tuumatehnoloogia toetamine.

(105) Mitu isikut märkis ära, et reaktorid ei hakka tööle enne 2023. aastat, mistõttu jaamadega ei saa lahendada varustuskindluse probleemi, mida Ühendkuningriik meetmete õigustamiseks rõhutab.

(106) Üks isik märkis, et tuumatehnoloogia ei taga varustuskindlust, kuna see muudab energiatootmise sõltuvaks lõhustuva tuumamaterjali impordist. Teine isik märkis, et varustuskindluse parandamiseks tuleks vähendada tuginemist imporditavatele kütustele.

(107) Üks vastaja märkis, et Ühendkuningriigi valitsuse energiapoliitika on poliitiliselt kallutatud ja piirab rannikupealsete tuuleparkide ja päikeseenergiajaamade arendamist.

(108) Mitu vastajat märkis, et tuumatehnoloogia halvendab varustuskindlust, sest erakorraliste rikete, võimsuse vähendamise või korraliste hoolduste tõttu puudub sel vajalik paindlikkus pakkumise ja nõudluse tasakaalustamiseks võrgus. Tuumatehnoloogiat seostatakse ka ennustamatute vapustustega, mis nõuavad suuremahulisi varuvariante, vastupidiselt tuule muutlikkusele, mida kirjelduse kohaselt saab suures ulatuses ennustada. Lõpuks on tuumatehnoloogia samade vastajate arvates ka kehv võimalus vähendada heitkoguseid, kuna ühe uuringu kohaselt tekib tuumatsükli käigus 9–25 korda rohkem CO2 kui tuuleenergia puhul.

(109) Mitu vastajat täheldas, et võrdleva statistika kohaselt ei ole tuumatehnoloogia panus CO2-heite vähendamisse oluline.

(110) Mitu isikut täheldas, et meetmega ei tagata energiajulgeolekut, kuna sellega ei asendata ammenduvat võimsust piisavalt kiiresti ja see tugineks uraanivarudele, mis võivad lõppeda.

(111) Mitu vastajat väitis, et subsiidiumid viiksid muu, innovatiivsema ja vähem keskkonnakahjuliku tootmistehnoloogia väljatõrjumiseni ning et need subsiidiumid ei ole põhjendatud ega kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab”. Pikaajalisest meetmest põhjustatud kulud tuleks kanda tulevastel põlvkondadel.

(112) Mitu vastajat soovis rõhutada, et paljud liikmesriigid, eeskätt Saksamaa, Austria, Iirimaa, Itaalia ja teised, on tuumaenergia vastu ja et muud liikmesriigid nagu Portugal, Taani, Eesti või Kreeka ei saaks tuumaenergiat ning et seega ei saa olla ka ühist eesmärki seoses tuumaenergiaga.

(113) Mitu vastajat täheldas, et tehnoloogiat, mis vajab 60 aasta jooksul subsiidiume ja on vabastatud kõigist enda põhjustatud otsestest ja kaudsetest kuludest ning mis nõuab 35aastast tagatud lepingut, ei saa pidada elujõuliseks.

(114) Üks isik väitis, et puudub rahuldav viis tegeleda vajadusega kõrvaldada radioaktiivsed jäätmed.

(115) Üks vastaja väitis, et Ühendkuningriik soosib uut tuumaenergiat liigselt, jättes tähelepanuta kõrvaldamist ümbritseva suure ebakindluse ja pakkudes investoritele kindlustunnet.

(116) Mitu vastajat kritiseeris Ühendkuningriigi tehtud riskihinnangut, väites, et selles ei ole käsitletud ega kirjeldatud ootamatute, muude kui konstruktsioonist põhjustatud õnnetuste jada, nagu juhtus Fukushimas, ega muid suuremaid tuumaõnnetusi. Samuti kritiseerisid nad väiteid, et kõige halvemate mõistlikult ennustatavate õnnetuste/intsidentide puhul HPCs (sealhulgas terrorirünnak), ei ületaks kaitsekestast väljapaiskunud materjali määr 0,03 % reaktori südamiku varudest päevas.

(117) Mitu vastajat täheldas, et on selgusetu, kas Ühendkuningriik on võtnud arvesse selliste uute tehnoloogialahenduste arengut, mis parandaksid elektrivõrgu paindlikkust (nt dünaamiline hinnaarvestus, lepingud koormuse kohta, mille dispetšer võib tarbijat kahjustamata ajutiselt välja lülitada; dünaamilise koormuse piiraja tööstuses, teenuste koondamine ja majapidamiste nõudluse optimeerimine).

(118) Üks vastaja kritiseeris asjaolu, et Ühendkuningriik peab liiga oluliseks baaskoormuselektrienergia tootmist, kuigi arvestades energeetikasektoris toimuvaid muudatusi on küsitav, kas 2020ndate keskel on baaskoormus endiselt sama asjakohane kui tänapäeval. Eelkõige peaks üha olulisemaks muutuma süsteemi paindlikkus.

(119) Paljud isikud täheldasid, et HPC ei oleks esimene omataoline jaam, vaid pigem viies või kuues, võttes arvesse Soome ja Prantsusmaa jaamu ning veel kahte Hiinasse ehitatud jaama. Pealegi telliti Soomes ja Prantsusmaal sarnased reaktorid ilma riigiabi saamata.

(120) Üks isik väitis, et päikeseenergiatööstusel oleks potentsiaali toota samas mahus elektrit aastas, nagu HPC hakkab eeldatavalt tootma, ja võrreldavate kuludega, ning et meretuuleparkide energia võib 2020. aastaks või veidi hiljem olla odavam kui tuumaenergia.

(121) Üks isik väitis, et ka Ühendkuningriigi valitsuse enese arvnäitajatest nähtuvalt ei ole uus tuumajaam vajalik, vastupidiselt mitmetele dokumentidele ja kõnedele, milles ekslikult kinnitatakse, et elektrinõudlus võib kahe- või koguni kolmekordistuda, võttes arvesse valitsuse enese uuringut pikaajalise elektrinõudluse ja võimsusevajaduste kohta aastani 2025.

3.4. MEETME ASJAKOHASUSE JA STIMULEERIVA MÕJU KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(122) Muude positiivsete vastuste hulgas täheldas mitu vastajat, et tuumaenergia võib suuresti aidata kaasa vähese süsinikuheitega elektri tootmisele ja võib aidata mitmekesistada elektritootmissektorit. Samuti märkisid nad, et kuigi sellega ei suudeta Ühendkuningriigis järgmiste kümnendite jooksul pakkuda kogu vajalikku täiendavat võimsust, on sellel tõenäoliselt otsustav roll vananeva tehnoloogiaga tuumavõimsuse asendamisel ja tuleviku nõudlusele vastamisel.

(123) Mitu vastajat väitis, et valitsuse sekkumiseta keskenduksid erainvesteeringud üksnes lühiajalisele kasule, mis muudaks uue tuumajaama püstitamise võimatuks.

(124) Üks vastaja väitis, et ilma abita ei oleks käitajatel stiimulit investeerida uutesse tuumajaamadesse ja et esimese projekti edukas lõpuleviimine vähendaks uute projektide kulusid märkimisväärselt. Samuti väitis ta, et kolmanda põlvkonna reaktoreid ei saa võrrelda olemasolevate jaamadega ja et kui puudub pikaajaline hinnastabiilsuse väljavaade, on võimatu saada tuumaenergiasse erainvesteeringuid.

(125) Mitu vastajat väitis, et Ühendkuningriigi uue tuumajaama ehitamise programm oleks nii Ühendkuningriigile kui Euroopale kasulik tänu tööhõive märkimisväärsele suurendamisele.

(126) Mitu vastajat täheldas, et abi võimaldaks väga spetsialiseerunud ja kõrgelt kvalifitseeritud tööjõul säilitada oma oskused ja arendada uusi meetodeid ja tehnikaid, ja see on miski, mis oleks vältimatult vajalik ka praegu töötavate tuumareaktorite dekomisjoneerimisel. Samuti osutasid nad positiivsele mõjule, mida abi avaldaks käitajatele tarneahelas.

(127) Mitu vastajat märkis, et Ühendkuningriigi ettevõtjad pooldavad tugevalt mitmekesist energiaallikate kogumit ning et eelkõige toetavad nad tuuma-, tuule- ja hüdroenergiat. Ühendkuningriigi programmiga luuakse stabiilsem investeerimiskeskkond ettevõtjatele, eelkõige suurtele elektritarbijatele.

(128) Mitu vastajat täheldas, et kavandataval mehhanismil on roheliste sertifikaatide süsteemiga – mida praegu kasutatakse eranditult taastuvenergia puhul – võrreldes see eelis, et piiratakse ülemäärast hüvitamist.

(129) Mitu isikut täheldas, et riigil on kohustus stimuleerida investorite mitmekesistamisotsuseid, kuna liberaliseeritud turud ei saa arvestada liikmesriigi varustuskindluse kasudega.

(130) Üks isik kritiseeris komisjoni arvamust, et hinnavahelepingutega kaotatakse enamik tururiske, kuna paljudes liikmesriikides kasutatakse taastuvate energiaallikate toetamiseks soodustariife ning ei oleks põhjust tuumaenergiat erinevalt käsitleda.

(131) Mitu vastajat väitis, et tuumatehnoloogia ei ole keskkonnahoidlik, ei ole taastuv, vaid lõplik, ja on äärmiselt kulukas, kuigi see on väljakujunenud tehnoloogia, mille puhul kogemustel ei ole õpetavat mõju.

3.5. MEETMETE PROPORTSIONAALSUSE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(132) Üks isik märkis, et hinnavahelepingu mehhanismiga maandatakse riske, seades NNBG siiski baasriski ette, ning vältides ülemäärast hüvitamist tänu sellele, et maksed tehakse üksnes juhul, kui võrdlushind on väiksem kui täitmishind. Samuti piirab ülemäärast hüvitamist omakapitali tulude jagamise kord ning NNBG-le ei tagata fikseeritud tasemel tulusid või kasumit. Viimaks stabiliseeriks hinnavaheleping hinnad ning looks seeläbi parema investeerimiskeskkonna.

(133) Mitu isikut väitis, et täitmishinda tuleks võrrelda muude vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste täitmishinnaga ja mitte gaasijaamade hinnaga ning kaaluda tuleks tulevasi, mitte praeguseid hinnatasemeid.

(134) Mitu isikut märkis, et HPC hinnavaheleping kestaks 35 aastat, samas kui taastuvenergiaallikate lepingud on lühema kestusega ja tavajuhul mitte pikemad kui 15 aastat. Tuumajaam aga töötaks 60 aastat, samas kui taastuvenergiarajatised 20–25 aastat, mis annab tööea kohta tulemuseks väiksema subsiidiumide osatähtsuse. Hinnavahelepingutega kaitstaks Ühendkuningriiki suuremate ehituskulude tasumise eest.

(135) Üks isik esitas kuluhinnangu kulude vähenemise ulatuse kohta pärast esimest jaama, väites, et see ulatub 60–75 naelsterlingini MWh kohta aastaks 2030. Samuti väitis ta, et teatatud meetme täitmishind jääb tema analüüsis soovitatud vahemikku, st 85–100 naelsterlingit MWh kohta.

(136) Mitu isikut väljendas arvamust, et praegu peetakse odavamaks vaid väheseid tehnoloogialahendusi, millest ühegagi ei suudeta tulevikus toota märkimisväärseid elektrikoguseid.

(137) Mitu isikut täheldas, et kui arvesse võetakse täielikke taastuvate energiaallikate süsteemikulusid, oleks tuumaenergia Ühendkuningriigi teatatud täitmishinna juures märksa odavam valik.

(138) Üks isik väitis, et komisjoni otsus jätta tuumaprojektid hinnavahelepingu tüüpi mehhanismide kasutamisalast välja võib avaldada suurt mõju NDA suutlikkusele rakendada Ühendkuningriigi rahuotstarbelise plutooniumi käitlemise lahendusi. Samuti väideti, et tänu Ühendkuningriigi valitsusele on jäätmetega seotud kulud maksumaksjale minimaalsed/kaudsed.

(139) Mitu vastajat märkis, et investeerimisabi ei lahutata tegevusabist.

(140) Üks vastaja märkis, et kõik lepingud ja nende mis tahes muudatused, mis mõjutavad rahastamist, või kord, mis puudutab dekomisjoneerimist, jäätme- ja kasutatud tuumkütuse käitlemist ja kõrvaldamist, peavad olema saadaval nii üldsuse teavitamiseks kui ka parlamendipoolseks kontrollimiseks. Ta märkis samuti, et avalikuks ei ole tehtud põhiteavet kulude kujunemise kohta.

(141) Mitu isikut väljendas muret, et Ühendkuningriik võib anda NNBG-le täiendavat abi, sealhulgas sellise korra vormis, millega piiratakse tuumajaamade käitajate vastutust. Mõned isikud leidsid ka, et tuumatehnoloogiale alternatiivsed tehnoloogialahendused peavad kandma täielikku vastutust, samas kui tuumatehnoloogia saaks kasu piiratud vastutuse korrast.

(142) Teine toetuseliik, millele osutati kui teatatud abist tõenäoliselt välja jäetule, on jäätmekäitluslepingu – mille sõlmimise kavatseb Ühendkuningriik teha uute tuumajaamade käitajatele kohustuslikuks – kohase tuumajäätmete käitlemise ja kõrvaldamise kulude alaarvestus. Samamoodi märkisid mõned isikud, et dekomisjoneerimiskulude täieliku arvestuse väidetav puudumine rikub põhimõtet „saastaja maksab”.

(143) Üks vastaja väljendas muret seoses võimalike ülekuludega, tuginedes Euroopa kõrgrõhureaktorite (EPR) mudelite kogemustele Soomes ja Prantsusmaal.

(144) Juba praegu antakse Ühendkuningriigi olemasolevatele tuumajaamade käitajatele rahalist toetust erinevate finantsvahendite abil, sealhulgas vastutuse piiramise, äririskide tagamise, tuumajäätmete kõrvaldamise kulude subsiidiumide ning terrorismivastaste kulude subsideerimise abil.

(145) Mitu isikut märkis, et abi põhjustab majandusriski ülekandmist ettevõtjalt maksumaksjatele ning seotust ühe tarnijaga, mistõttu energiahinnad tõusevad järgmise 35 aasta jooksul.

(146) Mitu isikut väitis, et täitmishind on liiga kõrge ning et HPC on kalleim elektrijaam, mis on kunagi ehitatud. Moonutused põhjustavad lisakulusid.

(147) Üks isik märkis, et proportsionaalsuse hinnang ei saa olla ammendav, kuni tulude jagamise ja kulude ülevaatamise sätted ei ole täielikult teatavaks tehtud.

(148) Üks isik pakkus, et täitmishind on suurem kui hind, mida Saksamaa maksab oma maismaa tuuleenergia eest.

(149) Ühe isiku arvates oleks õiglane eeldada, et ei ole ühtegi põhjendatud ootust, miks peaksid Euroopa kõrgrõhureaktori kulud tänu toetusele märkimisväärselt vähenema, ja et kõnealune reaktor ei liigitu areneva tehnoloogia alla.

(150) Mitu isikut väitis, et paljud arenevad taastuvenergiaalased tehnoloogialahendused võivad osutuda palju kulutõhusamaks kui HPC ning et Carbon Connecti äsjase aruande (20) kohaselt hinnatakse, et EDFi ja teiste HPC investorite tulud oleksid palju suuremad kui muude projektide puhul, kusjuures eeldatav omakapitali tasuvus oleks ligikaudu 19–21 protsenti, suurem kui programmi Private Finance Initiative projektide eeldatav omakapitali tasuvus. Samuti kui võetakse arvesse tuumakatastroofide vastast täielikku kindlustust, nõrgendab see oluliselt tuumajaama majanduslikku põhjendatust, võrreldes muude vähese süsinikuheitega allikatega. Viimaks osutatakse Ühendkuningriigi alamkoja riigieelarvekomisjoni ja tuumajaamade dekomisjoneerimise ameti äsjases aruandes, et tuumapärandi kulud on üle 2,5 miljardi naelsterlingi aastas, 42 % energeetika- ja kliimamuutuse ministeeriumi (DECC) kogueelarvest.

(151) Mitu isikut väitis, et esineb põhjendatud kahtlus ülemäärase hüvitamise kohta.

(152) Üks isik arvutas, et kui 35 aasta täitmishind teisendataks võrdväärseks 15 aasta täitmishinnaks, oleks see ligikaudu 117 naelsterlingit MWh kohta 2012. aasta reaalväärtuses või ligikaudu 20 protsenti suurem kui maismaa tuuleparkide puhul ja 10–15 protsenti suurem kui biomassipõhise energia puhul. Samuti võiks arvata, et maismaa tuuleparkide kulud peaksid tänu nende järjest kasvavale kasutuselevõtule 2023. aastaks veelgi vähenema, muutes erinevuse veel märgatavamaks.

(153) Minu isikut märkis, et alternatiivsete tehnoloogialahenduste ja eelkõige taastuvtehnoloogia hinnad tulevikus tõenäoliselt langevad, mille tagajärjeks on suhteline HPC projekti ülemäärane hüvitamine.

(154) Üks isik väitis, et Ühendkuningriik ei ole uurinud, kas turul on saada samaväärset võimsust või toodangut samaks ajavahemikuks. Prantsusmaal ja Soomes on tuumaelektri hind vahemikus 45–50 eurot/MWh. Finantsanalüütikute aruannetest nähtub, et EDFi omakapitali sisemine aastane tulumäär oleks vahemikus 25–35 protsenti. Lisaks teeb hinnavaheleping võrdlushinna saavutamise tuumatehnoloogia puhul kergemaks kui taastuvate energiaallikate puhul ning koos süsinikuhinna alampiiriga ja võimsuse turuga toetab investeeringuid uude tuumajaama.

3.6. VÕIMALIKE KONKURENTSI- JA LIIKMESRIIKIDEVAHELISE KAUBANDUSE MOONUTUSTE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(155) Positiivseid vastuseid andnute seas väitis mitu isikut, et meetme mõju konkurentsile ja liikmesriikide vahelisele kaubandusele ei oleks märkimisväärne, kuna see ei mõjutaks märkimisväärselt tarbijate heaolu ega põhjustaks jaehindade tõusu. Samuti mõjuksid NNBG-le turujõud ning stiimulid konkureerida elektrienergia hulgimüügiturul.

(156) Mitu isikut väitis, et kõigile vähese CO2-heitega tehnoloogialahendustele tuleks luua võrdsed tingimused ning et seega peaksid uue tuumatehnoloogia subsiidiumid olema kooskõlas taastuvate energiaallikate praeguste toetuspõhimõtetega. Mitu isikut väitis, et säilitada tuleks tehnoloogianeutraalsus ehk seega ei tohiks tuumatehnoloogiat diskrimineerida.

(157) Mitu isikut täheldas, et meetmetega ei tõrjuta investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse, kuna ka neid toetatakse hinnavahelepingutega. Mõned isikud väitsid veel, et vastupidi, abi aitaks hoogustada uusi investeeringuid energiatootmistehnoloogia lahendustesse.

(158) Üks isik täheldas, et eeldatavasti on HPC tootmisvõimsus üle 3 GW, samas kui Ühendkuningriigi turg tervikuna jõuab varsti 80 GW-ni. Selles mõttes ei oleks abist tulenev turumoonutus märkimisväärne (nt 4 protsenti).

(159) Mitu isikut täheldas, et uue tuumajaama alternatiivide pakutava tootlikkusega ei suudeta tagada piisavaid võimsustasemeid, mida saaks pidada sobivaks valikuks. Eelkõige ei saa pidada kindlaks nõudlusreageeringust saadavat kasu, energiatõhusus vajaks täiendavate poliitiliste põhimõtete rakendamist ning tõhusale ressursikasutusele aitaksid kõige rohkem kaasa võrkudevahelised ühendused, aga siin on põhilised takistused poliitilised ja regulatiivsed.

(160) Mitu vastajat väitis, et meetmed moonutaksid konkurentsi. See juhtuks alternatiivsete tehnoloogialahenduste väljatõrjumise tõttu ning eelkõige taastuvenergiatehnoloogiasse diskrimineeriva lähenemise või nendesse investeerimata jätmise tõttu. Samuti tekiksid kaubandusmoonutused siseturul, kuna importijad ei saaks konkureerida tuumaenergia subsideeritud hinnaga, mis viiks kunstlikult tekitatud ülejääkideni teistes liikmesriikides.

(161) Üks vastaja täheldas, et abi moonutaks olemasolevate tuumajaamade ja uute tuumajaamade vahelist konkurentsi, sest uued saavad tegevusabi, aga olemasolevad mitte. Veel üks isik märkis, et säilitada tuleks tehnoloogianeutraalsus ning seega ei tohiks tuumatehnoloogiat diskrimineerida.

(162) Üks isik täheldas, et tuumatehnoloogia subsideerimine tõenäoliselt kahandab turuosa, kus taastuvenergiatehnoloogia saaks osaleda, ja muudab raskemaks uute taastuvenergia tootmisvõimsuste rajamise kogu ELis.

(163) Üks isik kritiseeris prof Greeni ja dr Staffelli eksperdiuuringut, eelkõige kuna nende metoodika on heaoluanalüüside või moonutuste hindamiste teostamiseks sobimatu; nende eeldused on finantsturgude tõrgete olemasolu käsitlemiseks sobimatud; nende eeldus kapitali kaalutud keskmise hinna eksogeensuse kohta on põhjendamatu; ning uuringus eiratakse õppimist, süsiniku välismõjusid, varustuse mitmekesisust ja turuvõimu.

(164) Üks isik märkis, et abi muudaks muu energiatehnoloogia ja tuumatehnoloogia täielike kulude vahelise tasakaalutuse tarbijatele kahjulikuks ja suurendaks maksusummasid märgatavalt. Samuti omandaks EDF valitseva seisundi Suurbritannia energiaturul, eelkõige kui olemasolevate tuumajaamade majanduslikku eluiga pikendatakse.

(165) Üks isik väitis, et kui tasuda hinnavahelepingu kohaseid erinevusi mõõdetud toodangu alusel, võib see põhjustada turumoonutusi, kuna tootjad saaksid elektrit müüa koguni negatiivsete hindadega ja tulu teenimiseks tugineda hinnavahelepingule.

(166) Üks isik väitis, et abi ulatus kahjustaks investeerimist tulevastesse, sealhulgas Šotimaa ja Islandi (geotermiline elekter) vahelistesse ning Inglismaa ja Põhjala riikide (geotermiline ja tuuleelekter, loodete energiast saadav elekter) vahelistesse võrkudevahelistesse ühendustesse.

3.7. KREDIIDIGARANTII KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(167) Mitu vastajat märkis, et ei saa välistada ülemäärast hüvitamist, arvestades et abipakett hõlmab lisaks hinnavahelepingule ka krediidigarantiid.

3.8. MUUD SAADUD MÄRKUSED

(168) Mitu vastajat osutas, et veel märtsis 2013, 27 aastat pärast Tšernobõli katastroofi sisaldasid metssead suures koguses radioaktiivseid aineid. Mitu vastajat palus korraldada teise konsulteerimise, kui teatatud meetmes on lõplikult kokku lepitud.

(169) Mitu vastajat juhtis tähelepanu Ühendkuningriigi valitsuse lubadusele, et tema valimiseelses manifestis ei ole riigi subsiidiume tuumatehnoloogiale.

(170) Üks isik täheldas, et Ühendkuningriik tugineb uute ehitustega seoses jätkuvalt sellele, mida ta nimetab protsesside edukaks lõpuleviimiseks, aga jätab tähelepanuta märkimisväärse ebakindluse geoloogilise lõppladustamise rajatise asukoha, rajamise ja käitamise asjus, mille kohta on vaja teha plaane ja selgitada välja kulud. Samuti kritiseeris ta Ühendkuningriigi praeguseid ettepanekuid tuumajäätmete käitlemise ja kõrvaldamise kohta.

4. ÜHENDKUNINGRIIGILT SAADUD MÄRKUSED

(171) Ühendkuningriik saatis oma vastuse algatamisotsusele 31. jaanuaril 2014. Ühendkuningriigi vastuses esitati mitu analüüsi, sealhulgas järgmised: a) energeetika- ja kliimamuutuste ministeeriumi mudelid ja vastupidiste stsenaariumide analüüs; b) Oxera aruanne turutõrgete, proportsionaalsuse ja võimalike konkurentsimoonutuste kohta; c) Pöyry uuring võimalike siseturu moonutuste ning uue tuumajaama alternatiivide kohta; d) Redpointi aruanne Ühendkuningriigi elektrisektori kujunemise kohta; e) kulude kindlakstegemise ja kontrollimise protsessi kirjeldus; protsessis osalesid KPMG ja LeighFisher; f) KPMG aruanne võimalike konkurentsimoonutuste kohta; g) tulumäärade võrdlusanalüüs.

(172) Oma vastuses kordab Ühendkuningriik üldjoontes sama seisukohta, mille ta esitas ka teatises. Eelkõige oleks uus tuumajaam oluline osa Ühendkuningriigi energiaallikate kogumist, mis aitab saavutada süsinikuvaest, turvalist ja mitmekesist energiavarustust taskukohaste kuludega.

(173) Ühendkuningriigi argumente kirjeldatakse üksikasjalikumalt allpool.

4.1. RIIGIABI JA ÜLDIST MAJANDUSHUVI PAKKUVA TEENUSE OLEMASOLU KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(174) Ühendkuningriik väitis, et teatatud meede ei ole riigiabi, hinnavahelepingu puhul vastavalt Altmarki kriteeriumidele ja tagatise puhul vastavalt garantiisid käsitlevale teatisele (21). Teise võimalusena jätkas Ühendkuningriik kaalumist, et abi oleks kokkusobiv üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku alusel (22). Kui see ei kehti, oleks abi kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

(175) Seoses esimese Altmarki kriteeriumiga, st üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasoluga väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et HPC ehitamine kindla ajakava kohaselt ning selle käitamine hinnavahelepingu raamistikus kujutab endast üldist majandushuvi pakkuvat teenust, et saavutada Ühendkuningriigi üldhuvieesmärke.

(176) Ühendkuningriigi ametiasutused selgitavad üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõistet. Üldist majandushuvi pakkuv teenus seisneb väidetavalt investeeringute tagamises uue põlvkonna tuumavõimsusesse kindlaks tähtajaks. Väidetavalt ei investeeriks ükski praegustes turutingimustes tegutsev eraettevõtja uue põlvkonna tuumajaama hinnavahelepingus kindlaksmääratud tähtajaks. Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et uute tuumajaamade ehitamisega seoses on ilmnenud olulised turutõrked, mis põhjendab investeerimise esitamist üldist majandushuvi pakkuva teenusena.

(177) Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul tõdetakse elektrienergia direktiivis, (23) et artikli 3 lõike 2 kohase avalike teenuste osutamise kohustuse puhul võib võtta arvesse vajadust pakkuda pikaajaliselt võimsust varustuskindluse tagamiseks. Eeldatavalt ei ole varutootmisvõimsuse pakkumisega seoses põhjust piirata seda alust avalike teenuste osutamise kohustustega. Väidetavalt aitab HPC kaasa Ühendkuningriigi pikaajalisele varustuskindluse kavandamisele, tagades pikaajaliselt olulise tootmisvõimsuse, nagu nähakse ette elektrienergia direktiivi artikli 3 lõikega 2, nimelt 35 aasta pikkuseks tähtajaks, mille jooksul tehakse hinnavahemakseid vastavalt hinnavahelepingule. Asjaolu, et HPC kasutuselevõtt ei pruugi toimuda piisavalt kiiresti, et vältida võimsuse võimalikku kahanemist enne 2020. aastat, ei ole kava pikaajalisust arvestades määrav, vastupidiselt üldhuvieesmärgi lühiajalisele suunitlusele. Väidetavalt ei õõnesta asjaolu, et Ühendkuningriigis võib enne HPC kasutuselevõttu ilmneda võimsuse ebapiisavus, projekti põhimõtteid. Pealegi oleks Ühendkuningriik edasise sekkumiseta 2020. aastate jooksul jätkuvalt silmitsi ebapiisava võimsusega ja peaks nende probleemide pidevaks lahendamiseks töötama välja energiaallikate kogumi.

(178) Aidates märkimisväärselt kaasa Ühendkuningriigi pikaajalisele vähese CO2-heitega energia varustuskindlusele, on see investeering uude tuumaenergia tootmisvõimsusesse – mis peaks valmima ja võetama kasutusse kindla tähtaja jooksul – ja selle käitamine hinnavahelepingu raamistikus väidetavalt suunatud sellise üldise või avaliku huvi täitmisele, mida saab käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusena. Ühendkuningriigi valitsuse sõnul ei paku tavapärastel turutingimustel tegutsevad ettevõtjad uut baaskoormusvõimsust ja eelkõige tuumaprojekte tähtajaks, mis oleks piisav Ühendkuningriigi üldhuvieesmärkide täitmiseks.

(179) Ühendkuningriigi ametiasutused soovitavad käsitada hinnavahelepingut nii, et sellega kehtestatakse NNBG-le konkreetsed avalike teenuste osutamise kohustused. Üldist majandushuvi pakkuvale teenusele vastavate avalike teenuste osutamise kohustuse täpne määratlus ja kohustuslik laad tuleneb rangete klauslite, millega kavatsetakse tagada NNBG-poolne kindlaksmääratud tähtaja järgimine, ja selle asjaolu kombinatsioonist, et kui NNBG on ehitusse kaasatud, ei ole tal enam võimalik taganeda äärmiselt suurte pöördumatute kulude tõttu, mis tal tuleks kanda.

(180) Seoses teise Altmarki tingimusega väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et võrdlushinna arvutamise parameetrid ja täitmishinna võimalik korrigeerimine on põhimõtteliselt kokku lepitud ja need sätestatakse hinnavahelepingus erapooletul ja läbipaistval viisil enne selle jõustumist.

(181) Seoses kolmanda Altmarki tingimusega väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et kohtupraktika kohaselt on komisjoni kontrolli ulatus – seoses hüvitise vajalikkuse ja proportsionaalsusega kolmanda Altmarki tingimuse mõttes – piiratud ilmse vea olemasoluga, arvestades liikmesriigi laiaulatuslikku kaalutlusõigust üldise majandushuvi teenuste ja selle rakendamise tingimuste määratlemisel (24). Ühendkuningriigi ametiasutused leiavad, et meede on proportsionaalne ja et hinnavahelepingu mehhanism viib riigiabi taseme automaatselt miinimumini, kuna hinnavahemakseid tehakse üksnes juhul, kui turu võrdlushind ületab täitmishinna. Hinnavaheleping sisaldab mitmeid kaitseklausleid ülemäärase hüvitamise vastu.

(182) Neljandale Altmarki tingimusele osutades on see kriteerium Ühendkuningriigi ametiasutuste arvates kavandatud tagama, et üldise majandushuvi teenuste osutamise eest makstav hüvitis vastab sellise teenuse eest tavapärastes turutingimustes saadavale tasule. Arvatavasti ei peaks olemasoleva asjakohase võrdlusanalüüsi puudumine käesoleva juhtumi puhul muutma võimatuks neljanda Altmarki tingimuse kohaldamist. Väidetavalt peaks komisjon hindama positiivset aspekti eesmärgi ja nende kontrollitavate elementide suhtes, mis käesoleva juhtumi puhul on olemas. Ühendkuningriigi ametiasutused arvavad, et kulude kindlakstegemise ja kontrollimise tööst, mille tegid välised nõustajad eesmärgiga tagada, et NNBG kuluhinnangud üldise majandushuvi teenuse osutamise kohta on põhjendatud, peaks piisama, et pidada neljandat Altmarki tingimust täidetuks.

(183) Seoses krediidigarantiiga on Ühendkuningriigi ametiasutused arvamusel, et sellega ei anta ettevõtjale eelist, kuna seda pakutakse kaubanduslikel tingimustel vastavalt turumajanduse investori põhimõttele. Ühendkuningriigi valitsus leiab, et krediidigarantiil ja hinnavahelepingu tingimustel on erinevad otstarbed. Hinnavahelepingu otstarve oleks pakkuda pikaajalist lepingulist korda hulgituru hindade ebakindluse vähendamiseks vastavalt alusvara tulemusnäitajatele. Krediidigarantii, nagu ka finantskindlustuse andjate pakutavad kommertslikud krediidigarantiid, hõlbustab laiemat juurdepääsu pikaajalise laenukapitali turgudele. Krediidigarantii hinnakujundus ja heakskiitmine oleneb suures osas aluseks oleva projekti riskist tervikuna, sealhulgas hinnavahelepingu tingimustest. Vastupidine ei ole aga tõsi: tagatise olemasoluga jaotatakse riskiprofiil ümber laenuinvestorite ja garantii andja vahel, selle asemel et muuta projekti riskiprofiili. Ühendkuningriigi valitsus ei arva, et projekti ettevõtja saab hinnavahelepingu ja krediidigarantii kombinatsioonist mis tahes täiendavat toetust.

(184) Mis puudutab ministeeriumiga sõlmitud lepingut, mis käsitleb hüvitamist poliitilistel põhjustel sulgemise korral, siis väidab Ühendkuningriik, et kõik hinnavahelepingud sisaldavad sätteid investoritele makstavate hüvitiste kohta sulgemissündmuseks kvalifitseeruva juhtumi ilmnemisel, näiteks seadusemuudatuse puhul, millega alaliselt suletakse kogu rajatis (olenevalt tehnoloogiast) või Ühendkuningriigi valitsuse keeldumise puhul rajatis pärast teatud sulgemisperioodi taaskäivitada. Otseleping ministeeriumi ja NNBG investorite vahel on täiendav ja eraldine leping, mis kavakohaselt peaks toimima lisatagatisena seoses sulgemissündmust puudutavate sätetega. Lepinguga tagatakse, et kui vastaspoolest organ ei ole suuteline pärast poliitilistel põhjustel sulgemist tegema NNBG investoritele hüvitismakseid, maksab ministeerium investoritele kokkulepitud hüvitise. Sellega ei nähta ette täiendavaid hüvitismakseid ei NNBG-le ega tema investoritele.

(185) Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad veel, et see leping on vajalik, kuna tuumaenergia puhul esinevad spetsiifilised poliitilistel põhjustel sulgemisega seotud riskid.

(186) Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et nad ei kavatse lisada igale hinnavahelepingule lepingut ministeeriumiga, kuna seda tuleks vaadelda iga projekti puhul eraldi. Nende väitel on aga võimalik, et otselepingu põhimõtteid võidakse rakendada muude projektide puhul, sealhulgas muu tehnoloogia puhul – eelkõige kui need on eriti suured ja vastuolulised ja/või kui neil on samalaadne dekomisjoneerimisega seonduv kord.

(187) Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul on hüvitismaksed tegelikult mõeldud NNBG investorite esialgse positsiooni taastamiseks ja neid ei peaks käsitama riigiabina.

(188) Veel väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et kui meede ei hõlma riigiabi, on see ühise majandushuvi teenuste raamistikus siseturuga kokkusobiv.

(189) Väidetavalt kujutab investeerimine uue põlvkonna tuumavõimsusesse, mis peab valmima ja kasutusele võetama kindlaksmääratud tähtaja jooksul, ja selle käitamine investeerimislepingu raames, mille kohaselt tehakse hinnavahemakseid 35 aasta jooksul, endast üldise majandushuvi teenust. Lisaks sisaldab hinnavahelepingu kord kohustuse kehtestamiseks vajalikke elemente ja selles on sätestatud asjaomased avalike teenuste osutamise kohustused ning hüvitamistasemed.

(190) Väidetavalt, kuna ülesande täitmise periood 35 aastat (mis on ka hinnavahemaksete ajavahemik) on lühem kui HPC amortisatsiooniperiood ehk 60 aastat, on kohustuste täitmise ajavahemiku kestus põhjendatud, arvestades kõnealust üldise majandushuvi teenust.

(191) Mis puudutab riigihanke nõudeid, siis peaks komisjon Ühendkuningriigi valitsuse väitel eeldama, et valiku- ja läbirääkimiste menetlus on korraldatud korrektselt, välja arvatud juhul, kui uurimisest nähtuvalt on menetlust rikutud. Ühendkuningriik leiab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (25) või Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ (26) riigihanke-eeskirjad ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kohta ei ole kõnealuse meetme suhtes kohaldatavad, kuna see ei hõlma asjade, ehitustööde ega teenuste riigihanget Ühendkuningriigi valitsuse või mis tahes riigiasutuse kasuks nende direktiivide tähenduses. Ühendkuningriigi valitsus leiab, et samadel põhjustel ei kohaldu teatatud meetme suhtes väidetavalt ka elektrienergia direktiivi artikkel 8. Siiski väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et Ühendkuningriigi valitsuse tänini järgitud menetlused elektriturureformi programmi raames sobivate investorite väljaselgitamiseks on põhinenud selgel, läbipaistval ja mittediskrimineerival raamistikul, mis on läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise poolest hankemenetlusega võrdväärne. Veelgi enam, HPCd puudutava lepingu üksikasjalikud tingimused tuleb ükshaaval läbi rääkida, et need peegeldaksid konkreetse investeeringu erijooni.

(192) Mis puudutab diskrimineerimist, siis väidetavalt tagaks Ühendkuningriik juhul, kui ta kehtestaks uue tuumaenergia tootmisvõimsuse puhul sama ühise majandushuvi teenuse osutamise kohustuse mõnele muule ettevõtjale, et võrdlushinna ja täitmishinna arvutamiseks kasutatakse sama meetodit. Iga investeerimislepingu täpsed tingimused võivad aga toote ainulaadsete eriomaduste tõttu varieeruda. Sellegipoolest saab selliseid võimalikke varieerumisi objektiivselt põhjendada ja need ei kujutaks endast diskrimineerimist.

(193) Seoses hüvitamist puudutavate nõuetega väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et täitmishind on arvutatud välja NNBG arvestuslike ehitus- ja käitamiskulude alusel ning see sisaldab ka mõistlikku garanteerimata kasumit, kusjuures NNBG kulud on põhjendatud ja sõltumatult kontrollitud.

(194) Ühendkuningriigi ametiasutused arvavad, et täiendavad nõuded ei ole meetme puhul vajalikud, kuna see ei kuulu ühegi üldise majandushuvi teenuste raamistikus esitatud juhtumi alla ning väidetavalt ei ole mingit alust järeldada, et meede põhjustaks siseturul tõsiseid moonutusi või mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust sellises ulatuses. Teadaolevalt ei ole samalaadseid teenuseid osutatud üldise majandushuvi teenustega konkureerivalt ja eeldatavalt ei asu erasektor neid lähemas tulevikus osutama. Väidetavalt on komisjon varasemas otsuses möönnud, et riigi toetus elektrisektorile geograafiliselt eraldatud riigis (Iirimaa), millel on vähe võrkudevahelisi ühendusi muude energiavõrkudega, avaldab kaubandusele piiratud mõju ega ole ühenduse huvidega vastuolus (27). Eeldatavalt kehtib sama Ühendkuningriigi elektrisektori kohta.

(195) Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud täiendavad märkused: i) Ühendkuningriigi ametiasutused selgitavad oma väidete mitmetes osades, et meetme eesmärk on stimuleerida või edendada investeeringuid vähese CO2-heitega energiatootmisse, eelkõige uude tuumajaama. ii) HPC hinnavaheleping on mõeldud aitama lahendada projekti ees seisvaid takistusi võimalikult tõhusalt, sealhulgas pakkuma mõningast kaitset teatavate riskide eest, eelkõige seoses ebakindlusega tulevaste elektrihindade ümber. iii) On palju viise, kuidas NNBG kulud võivad olla suuremad kui eeldatud või tema tulud väiksemad kui eeldatud (näiteks kui ta ei saavuta kavandatud tootmistasemeid või kui tema tegelikud elektrimüügihinnad on väiksemad kui turu võrdlushind). iv) NNBG-l on vabadus müüa oma elektrit turule kas hetkehinna või tavalepingu alusel. Ei ole nõuet, et NNBG müüks ainult hetketurule.

4.2. ÜHISHUVI EESMÄRKIDE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(196) Ühendkuningriik väidab, et püüab saavutada ELi ühiseid CO2-heite vähendamise, varustuskindluse ja varustuse mitmekesisuse eesmärke kõige väiksemate kuludega ja et nagu teisedki liikmesriigid, seisab ta nende saavutamisel silmitsi probleemidega.

(197) Ühendkuningriik täheldab, et energiatõhusus, nõudlusreageering, võrkudevahelised ühendused ja turgude tasakaalustamise täiustatud toimimine on olulised, aga üksnes nendega ei saa kõnealuseid eesmärke saavutada, vaatamata asjaolule, et need on kasutusele võetud. Samal ajal väidab Ühendkuningriik, et pädevus määrata kindlaks energiaallikate kogum on liikmesriikidel ja et tema on otsustanud, et tuumaenergia on osa tema energiaallikate kogumist.

(198) Tuumaenergia aitab saavutada CO2-heite vähendamist, kuna see on vähese CO2-heitega tehnoloogia, ja Ühendkuningriigi hinnangust nähtub, et see on üks osa kõige kulutõhusamast teest CO2-heite vähendamiseni koos taastuvate energiaallikatega ning CO2 kogumise ja säilitamise seadmeid kasutavate elektrijaamadega.

(199) Muule tehnoloogiale tuginemine oleks riskantne. Eelkõige hindab Ühendkuningriik, et tuumaenergia puudumise korral vajaks ta kas 14 GW maismaa tuuleparkide energiat, 11 GW mere tuuleparkide energiat või 5 GW kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga jaamade (CCGT) energiat (28) lisaks olemasolevale või kavandatavale võimsusele, et vastata nõudlusele sama tähtaja jooksul.

(200) Samuti usub Ühendkuningriik, et mitmekesine energiaallikate kogum on nõutav ka usaldusväärse ja tasakaalus elektrisüsteemi tagamiseks.

(201) Viimaks väidab Ühendkuningriik, et tema tuumaenergiaalane poliitika on kooskõlas Euratomi lepingu kohase ühise huvi eesmärgi poole püüdlemisega.

4.3. TURUTÕRGETE JA RIIGI SEKKUMISE VAJADUSE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(202) Ühendkuningriik väidab, et elektritootmist, konkreetsemalt vähese CO2-heitega elektrienergia tootmist ja eelkõige uue tuumaenergia tootmist mõjutab terve hulk turutõrkeid.

(203) Eelkõige toob Ühendkuningriik esile järgmised turutõrked, mis on elektriturule üldiselt omased: a) jääksüsiniku kahjulik mõju. Praegused poliitikapõhimõtted (sealhulgas heitkogustega kauplemise süsteem HKS selle süsinikukvoodi madala hinnataseme tõttu) ei paku piisavalt pikaajalist kindlust ega piisavalt tugevaid hinnasignaale, et võtta täielikult arvesse elektritootmist iseloomustavaid negatiivseid mõjusid (nt samaaegne süsinikuheite tekitamine), muutes uude tuumajaama investeerimise hõlbustamise seega keeruliseks; b) positiivsed välismõjud, mis viivad võimaluseni vähendada varustuskindlust ning mitmekesistada pakkumist turul. Elektrienergia kättesaadavus oleks avalikkusele meelepärane, aga viiks nappuse korral ebakorrektse hinnakujunduse ja viimaks raha puudumiseni, st tootmise ja varustuskindluse vähenenud tagamiseni. See on nii seetõttu, et otsuses teha erainvesteering elektrienergia tootmisse ei võeta arvesse ei võimalike avariide sotsiaalkulusid ega tootmise kättesaadavuse mõju võrgule ja teistele võrgu kasutajatele, seega ei ole üksikute tehnoloogialahenduste riskid ja kasud kooskõlas sotsiaalselt optimaalse olukorraga, kuna gaasi puhul on riskid loomulikult maandatud ja kõik teised tehnoloogialahendused on seatud ebasoodsasse olukorda, mis lõpuks viib pakkumise mitmekesisuse vähenemiseni; c) ebapiisavad stiimulid, et saada kasulikke õppetunde uute ja väljakujunemata tehnoloogialahenduste kasutamisest. See viib investeeringute alapakkumiseni esimestesse omataolistesse ja uutesse tehnoloogialahendustesse; d) finantsturutõrked, mis piiravad energiataristu projektidele saadaolevat raha. Tuumaenergia tootmisele ei oleks saadaval projektirahastust, kuna riskide ülekandmise turud oleksid ebatäielikud ning puuduksid instrumendid nende riskide maandamiseks. Pikaajalised elektrienergiaga varustamise lepingud oleksid investeeringute tasemega võrreldes tunduvalt lühiajalisemad, samas kui hinnad oleksid väga volatiilsed ning pikaajalised hinnaprognoosid väga ebakindlad.

(204) Samuti väidab Ühendkuningriik, et eelkõige tuumaenergia puhul on olemas teatud täiendavad turutõrked ning need süvendavad takistusi sellesse tehnoloogiasse investeerimisel: e) vastuvõtlikkus poliitilisele riskile ja f) maandamata risk seoses vastuvõtlikkusega elektrihinnamuutustele; see oleks palju raskem versioon eespool punktis d rõhutatud laiemast turutõrkest, kuna tuumaenergia tootmise puhul vajatakse äärmiselt suuri investeeringuid.

(205) Ühendkuningriik täheldab, et need turutõrked ei ole pelgalt teoreetilised, nagu tõestab asjaolu, et Ühendkuningriigis ei ole uutesse tuumaelektrijaamadesse tehtud turu liberaliseerimisest alates ühtegi investeeringut.

(206) Ühendkuningriik väidab, et algatamisotsuses osutatud mudel ning eelkõige Redpointi ja Ühendkuningriigi energeetika- ja kliimamuutuse ministeeriumi prognoosid, milles osutati, et uus tuumajaam oleks kasutusvalmis 2027. või 2030. aastaks, ei ole usaldusväärsed.

(207) Ühendkuningriik on oma mudelit ajakohastanud uuemate andmetega, mille kohaselt saaks uue tuumajaama kaubanduslikku kasutusse võtta kõige varem 2032. aastal, aga võib-olla ka mitte enne 2050. aastat. Ühendkuningriik rõhutab, et mudelite koostamine lihtsustab paratamatult tegelikkust ja selles ei saa arvestada kõiki riske ja kogu ebakindlust, millega investorid tegelikus maailmas silmitsi seisavad.

(208) Ühendkuningriik järeldab, et üksnes turujõududele tuginemisega kaasneb risk lükata edasi panustamine uude tuumajaama saavutamaks Ühendkuningriigi eesmärgid mitmeks aastaks, ja tõenäoliselt kaasnevad sellega suuremad kulud. Isegi lühikesed, kolme- või nelja-aastased viivitused põhjustaksid heaolu vähenemist, mille suuruseks Ühendkuningriik hindab kuni 30 miljardit naelsterlingit.

(209) Viimaks vaidlustab Ühendkuningriik väite, et muud projektid sarnastel turgudel ei kasutaks samal tasemel riigi sekkumist või toetust.

4.4. MEETME ASJAKOHASUSE JA STIMULEERIVA MÕJU KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(210) Oma vastuses algatamisotsusele kordab Ühendkuningriik oma seisukohta, et hinnavaheleping on kõige asjakohasem vahend investeeringute toomiseks uude vähese CO2-heitega energiatootmisse ning eelkõige uude tuumajaama.

(211) Hinnavahelepinguga kaotataks suutmatus jagada tulemuslikult või kanda üle hinna volatiilsuse riski ülekandmise turgude ebatäielikkuse tõttu ning asjakohaste turupõhiste riskimaandamisinstrumentide puudumise tõttu. Hinnavahelepingutega leevendatakse hulgimüügihinna volatiilsuse maandamata riski, vähendades ebakindlust toodetud elektri müügihinna ümber, mida saab NNBG. Tänu sellele pakub hinnavaheleping kindlustunnet, et investeerimisjärgselt saadakse vastuvõetaval tasemel tulu.

(212) Ühendkuningriik täheldab, et hinnavahelepinguga lahendataks esiletoodud turutõrkeid tarbijatele väiksemate kuludega, võrreldes alternatiivsete mehhanismidega, nagu tavapärased soodustariifid, kuna sellega kehtestatakse hinnatasemetele ülempiir ning seega vähendatakse riigi toetust, kui hulgimüügihinnad on suuremad kui täitmishind. Kui fikseeritud soodustariifide korra puhul makstakse elektriühiku kohta üks ja sama summa, olenemata hulgimüügi hinnatasemest, siis hinnavahelepinguga maandatakse suurte hulgimüügihindade stsenaariumi puhul ülemäärase hüvitamise riski.

(213) Samuti rõhutab Ühendkuningriik, et hinnavaheleping on turupõhine instrument, kuna sellega nõutakse toetusesaajalt turul müümist valdavate hulgimüügihindadega. Seetõttu säiliksid NNBG kaubanduslikud stiimulid müüa oma elektrit vastavalt turu tavapärasele toimimisele. Muu hulgas, kui NNBG kalduks võrdlushinnast kõrvale, müües näiteks elektrit alla võrdlushinna, vähendaks ta sellega oma tulusid, kuna hinnavahemakse arvutatakse võrdlushinna alusel. Teised turuosalised avaldaksid toetusesaajatele siiski teatud määral konkurentsisurvet.

(214) Ühendkuningriik kordab veel oma seisukohta, et hinnavahelepingu ja krediidigarantii kombinatsioon on asjakohane instrument.

(215) Ühendkuningriigi arvates ei vähendaks krediidigarantii üksi investorite ebakindlust seoses tulevaste hulgimüügihindadega, mis Ühendkuningriigi sõnul tooks kaasa vajaduse suuremate toetuste järele ja seega tõstaks ka tarbijate kulusid. Krediidigarantii eesmärk on lahendada probleeme laenu saamisel kapitaliturult märkimisväärsel tasemel, mis on vajalik uude tuumajaama investeerimisel.

(216) Krediidigarantiiga ei pakuta omakapitali omanikele täiendavat kaitset projekti riskide eest, võrreldes sellega, mida tõenäoliselt pakuks turg, ning seega ei tegelda vajadusega leida omakapitali investoreid. Investorid ei ole valmis eraldama väga suuri rahasummasid, ei omakapitali ega tingimusliku omakapitalina, ilma tulusid kindlustava hinnavahelepinguta.

(217) Viimaks täheldas Ühendkuningriik, et HPC projekt on ainuke tuumaprojekt Ühendkuningriigis, mis on sobivas arutlusetapis, ning seega oleks olnud ebapraktiline alustada reaalset konkurentsipõhist menetlust.

4.5. MEETMETE PROPORTSIONAALSUSE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(218) Oma vastuses kordas Ühendkuningriik seisukohta, et täitmishind kehtestati madalaimal võimalikul tasemel, et stimuleerida soovitud investeeringuid, ning range kulude kindlakstegemise ja kontrollimise protsessi alusel hinnangu tulususe taseme kohta, mida investoritel oleks seoses HPC projektiga mõistlik oodata, ning terve rea keerukate läbirääkimiste põhjal EDFiga.

(219) Ühendkuningriik väitis, et hinnavahelepingu kohaselt jäävad HPC investoritele olulised riskid, eelkõige ehituskulude riskid, aga ka mõned tegevusriskid ning valmidusega seotud mahuriskid. Investoritel lasub ehituse ülekulude ja viivituste risk, sest hinnavahelepingu kohane hüvitamine algab alles koos elektri müümisega ehk siis, kui jaam hakkab tööle. Kui NNBG ei ehita jaama valmis käikulaskmiseks kehtestatud eelmääratletud ajavahemiku jooksul, tekib talle ka hinnavahelepingu kestuse lühenemise risk, sest seda hakatakse arvestama käikulaskmise ajavahemiku alguskuupäevast. Kui ehitust ei ole lepingu kehtivuse viimaseks kuupäevaks lõpule viidud, on Ühendkuningriigil õigus leping ühepoolselt lõpetada.

(220) Pealegi nõutakse krediidigarantiiga ikkagi, et investorid eraldaksid projektile märkimisväärselt omakapitali ning kataksid ülekulud, kusjuures omakapital jääb selliste riskide puhul tagatisega kaitsmata.

(221) Täitmishinna tase arvutatakse vastavalt NNBG eeldatavatele projektikuludele, nähes ette mõistliku kasumi. Ühendkuningriik aga väidab, et kulud võivad olla eeldatust suuremad ja tulud väiksemad, mistõttu tekib NNBG-le kasumirisk.

(222) Ühendkuningriik täheldab, et hinnavaheleping kaitseb ülemäärase hüvitamise vastu, sest kui hulgituru hinnad on suuremad kui täitmishind, teevad tootjad makse tarnijatele. Samuti juhib ta tähelepanu täiendavatele ülemäärase hüvitamise vastastele kaitsemeetmetele nii ehituse kui ka omakapitali tulude jagamise vormis, millega peaks olema tagatud, et NNBG mis tahes kasum jagatakse tarnijatega ning lõppkokkuvõttes ka tarbijatega, jättes samal ajal NNBG-le piisavalt stiimuleid selle kasumi saavutamiseks. Aga mis tahes kahjum tuleks kanda ainult NNBG-l.

(223) Ühendkuningriik väidab, et täitmishinna tulevast korrigeerimist, näiteks QCIList ja tegevuskulude ülevaatamisest tulenevaid kohandusi kohaldatakse üksnes piiratud ja eelmääratletud asjaolude suhtes ning need seonduvad valitud kuludega. Tegevuskulude ülevaatamine on samuti mõeldud ülemäärase hüvitamise piiramiseks, sest kui need kulud osutuvad hinnatust väiksemaks, korrigeeritakse täitmishinda allapoole.

(224) Ühendkuningriik kordab oma seisukohta, et tagatis antakse kaubanduslikel tingimustel ning seega ei hõlma see riigiabi.

4.6. VÕIMALIKE KONKURENTSI- JA LIIKMESRIIKIDEVAHELISE KAUBANDUSE MOONUTUSTE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(225) Ühendkuningriik väitis, et hinnavahelepingul ei ole märkimisväärset mõju konkurentsile ega liikmesriikidevahelisele kaubandusele, ning esitas oma väite toetuseks KPMG, Oxera ja Pöyry aruanded.

(226) Hinnavahelepingu instrument minimeeriks tootjatevahelisi mis tahes konkurentsimoonutusi, jättes NNBG-le kokkupuute turujõududega ning stiimulid konkureerida elektrienergia hulgiturul. NNBG-le ei ole tagatud võrdlushinna saavutamine ning ta peaks müüma oma toodangut, konkureerides parima võimaliku hinna nimel, ning stiimulid talle oleksid samasugused kui teistele turuosalistele.

(227) Ühendkuningriik väitis, et hinnavaheleping ei põhjusta märkimisväärset konkurentsimoonutust, kuna NNBG-l või EDFil ei ole tõenäoliselt ei motivatsiooni ega suutlikkust rakendada strateegiat mõjutamaks võrdlushinda, mille alusel arvutatakse hinnavahemaksed. Kui NNBG peaks püüdma võrdlushinda strateegiliselt vähendada, kalduks ta kõrvale oma riski minimeerimise strateegiast, st püüdest saavutada võrdlushind. Samuti kahtleb Ühendkuningriik, kas NNBG-l oleks eelneval turul või kas NNBG-l ja EDFil oleks järgnevatel jaeturgudel sellise strateegia rakendamisest kasu. Ühendkuningriik osutas, et Ühendkuningriigi ja ELi õigusraamistike kohased reguleerivad asutused takistaksid samuti NNBG-l strateegiliselt toimida ja võrdlushinda mõjutada.

(228) Hinnavahelepingu tõttu ei väheneks ka tarbijate heaolu ega suureneks jaehinnad ning tegelikult oleks tänu sellele väiksem tõenäosus, et tarnija saaks üle kanda üksnes kulude suurenemise, kuna nii stabiliseeritakse hulgihindu.

(229) Ühendkuningriik väitis, et keskendub jätkuvalt võrkudevahelistele ühendustele ja et hinnavahelepingul ei oleks märkimisväärset mõju võrkudevaheliste ühenduste kaudu liikuvatele elektrivoogudele ega stiimulitele investeerida võrkudevahelistesse ühendustesse, sest need olenevad Ühendkuningriigi ja muude turgude vahelistest hinnaerinevustest.

(230) Pöyry analüüs osutas, et HPC mõju hinnaerinevustele Ühendkuningriigi turu ja nende naaberturgude, mis on võrkudevaheliste ühenduste kaudu juba praegu Ühendkuningriigiga ühendatud, vahel on piiratud ning et seega ei moonuta projekt liikmesriikide vahelist kaubandust.

(231) Samuti arvab Ühendkuningriik, et jaehindade väike langus, mis võib olla põhjustatud HPC kasutuselevõtust, ei muuda oluliselt stiimuleid energiatõhususe parandamiseks ning et uue tuumajaama alternatiivide pakutav võimalik energiasääst, näiteks nõudlusreageering või energiatõhusus, ei ole piisavalt suur, et seda saaks realistliku variandina kaaluda.

5. EDFILT SAADUD MÄRKUSED

(232) EDF koos EDF S.A ja NNBG-ga esitas oma vastuse 7. aprillil 2014. Oma vastuses esitab EDF olulisi täiendavaid tõendeid ja analüüsi, toetamaks oma väidet, et komisjoni algatamisotsuses esitatud kahtlused on alusetud.

(233) EDFi esitatud põhiargumente kirjeldatakse lühidalt allpool, jällegi rühmitatuna riigiabi hindamise põhimõtete järgi.

(234) EDF väidab, et hinnavaheleping vastab Altmarki kriteeriumidele ning et seega ei ole meede riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt.

(235) Esimese Altmarki kriteeriumi kohta väidetakse, et HPC osutatav üldise majandushuvi teenus ei hõlma NNBG poolset baaskoormuselektrienergia tagamist. Pigem seisneb üldise majandushuvi teenus investeerimises uue põlvkonna tuumajaama, mis peab valmima kindlaks tähtajaks. Komisjoni väljendatud kahtlused selle kohta, kas baaskoormuselektrienergia tagamist võib käsitada üldise majandushuvi teenusena või mitte, ei ole seega asjakohased.

(236) Väidetavalt on HPC vajalik CO2-heite vähendamise, varustuskindluse ja tarnete mitmekesisuse ning energia taskukohasuse eesmärkide saavutamiseks.

(237) Seoses kolme ülejäänud Altmarki kriteeriumiga ei saa NNBG meetmest väidetavalt mingit eelist. Hüvitise arvutamise parameetrid sätestatakse hinnavahelepingus. Ülemäärast hüvitamist välditakse mitme meetodiga ning eelkõige ametliku kulude kindlakstegemise ja kontrollimise protsessiga, mis läbiti enne täitmishinna kindlaksmääramist. Pealegi peaks Ühendkuningriigi tehtud üksikasjalik analüüs HPC hinnavahelepingu finantsparameetrite kohta tegelema mis tahes kahtlustega seoses küsimusega, kas hüvitamistase põhineb kuludel, mis võivad tekkida tüüpilisel hästi toimival ning vajalike vahenditega varustatud ettevõtjal.

(238) Mis puudutab krediidigarantiid, siis väidab EDF, et see ei hõlma riigiabi, kuna on vastavuses turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega.

(239) Mis puudutab lepingut ministeeriumiga poliitilise sulgemise riski kohta, siis väidab EDF, et poliitilise sulgemise riski käsitlevad sätted ei kujuta endast abi.

(240) EDFi sõnul annavad Ühendkuningriigi ja ELi õiguse aluseks olevad üldpõhimõtted õiguse saada omandi äravõtmise korral hüvitist. Need üldpõhimõtted kehtivad kõigi turuosaliste suhtes, kuigi teatavad hüvitisenõuete esitamise viisid on kättesaadavad üksnes ELi liikmesriikidest või sellistest riikidest pärinevatele turuosalistele, kes on energiaharta lepingu liikmed. Hinnavahelepingu asjaomased sätted annavad väidetavalt lepingukindluse nende üldpõhimõtete toimimise kohta. Sellel alusel järeldab EDF, et lepingut ei saa liigitada riigiabiks.

5.1. ÜHISHUVI EESMÄRKIDE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(241) EDF väitis, et ajavahemikul 2021–2030 vajaks Ühendkuningriik ligikaudu 60 gigavati ulatuses uute tootmisvõimsuste lisandumist süsteemi, et lahendada probleemi seoses olemasolevate fossiilkütusel töötavate elektrijaamade ja tuumaelektrijaamade sulgemisest põhjustatud energia ebapiisavusega. EDFi sõnul ei oleks seda probleemi võimalik lahendada ainuüksi võrkudevaheliste ühenduste lisandumise ega energiatõhususega, vaid see nõuaks märkimisväärses mahus uute tootmisvõimsuste ehitamist.

(242) EDF märkis, et DECC koostatud mudelist nähtuvalt tekivad tootmise piisavust puudutavad probleemid 2020. aastate alguses ja et HPC, mis eeldatavalt hakkab tootma 2023. aastal, aitaks kaasa selle energiaprobleemi lahendamisele.

(243) EDF täheldas, et uus tehnoloogia peab põhiliselt olema süsinikuvaene, et saavutada komisjoni energia tegevuskavaga aastani 2050 (29) kooskõlas olevaid CO2-heite vähendamise eesmärke. Uus tuumajaam oleks elektrisektori kulutõhusa CO2-heite vähendamise otsustav komponent.

(244) Viimaks aitaks HPC kaasa ka energiaallikate täiendava mitmekesistamise eesmärgi saavutamisele, piirates Euroopa tuginemist väljastpoolt ELi imporditavale gaasile. See oleks kooskõlas Ühendkuningriigi õigusega kasutada oma Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 kohast kaalutlusõigust lisada tuumaenergia oma tulevasse energiaallikate kogumisse koos muude vähese CO2-heitega energia tootmise viisidega.

(245) See strateegiline otsus oleks kooskõlas ka Euratomi lepinguga.

5.2. RIIGI SEKKUMISE VAJADUSE JA TURUTÕRGETE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(246) EDF väitis, et turg üksi ei suuda täita neid ühiseesmärke, kuna nõutavad investeeringud on kaks korda suuremad kui need, mis tehti kahe aastakümne jooksul pärast 1990. aastal toimunud erastamist.

(247) Eelkõige tekib elektritootmisega ja eeskätt tuumaenergiaga seoses kombinatsioon järelejäänud turutõrgetest. Nende turutõrgete täpsemaks käsitlemiseks esitati Compass Lexeconi aruanne (30): a) CO2-heite turu tõrge, kuna CO2-heide ei ole heitkogustega kauplemise süsteemis piisava hinnaga ja süsinikuhinna alampiir ei ole piisav, arvestades poliitilist riski, et hindu tulevikus langetatakse; b) varustuskindlus ja varustuse mitmekesisuse turutõrked asjaolu tõttu, et investorid ei väärtusta piisavalt kindlusest ja mitmekesisusest tulenevaid sotsiaalseid hüvesid. Investeeringuid suuremahulistesse tootmisvaradesse ei tehta kõrgeima hinna perioodide eeldatavate tulude alusel, arvestades nende ettearvamatust, mis viib „puuduva raha” probleemini ning mitmekesisuse puudumiseni energiaallikate kogumis. c) ebatäielikud riskide ülekandmise turud, kuna puudub igasugune kindlus, et elektri hulgimüügihinnad on seotud vähese CO2-heitega elektri tootjate püsikuludega. Sellest tulenev hinna volatiilsuse risk ei oleks iseenesest tõrge, aga sellest saab tõrge, kui riske saab tulemuslikult üle kanda, jagada või ühendada, mida praegused turutingimused ei võimalda; d) poliitilised ja nn kinnihoidmisega seotud riskid oluliste poliitiliste ja regulatiivsete riskide tõttu, mis võivad märkimisväärselt mõjutada investorite projektist saadavaid võimalikke tulusid, seades uue tuumajaama investorite ette võimaliku kinnihoidmisprobleemi, st riski, et pärast investeeringu tegemist takistab valitsus oma tegevusega investoritel sellest kasu saada; e) rahastamisega seotud riskid piirangute tõttu, mis tulenevad praegustest finantsturu tingimustest, kus laenuandjad väldivad riske seoses uue tuumajaamaga.

(248) EDF järeldab eespool esitatud argumentide põhjal, et riigiabi on vajalik ühishuvi eesmärkide saavutamiseks.

5.3. MEETME ASJAKOHASUSE JA STIMULEERIVA MÕJU KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(249) EDF arvas, et Ühendkuningriigi detsembris 2011 avaldatud avalik pakkumiskutse uue vähese CO2-heitega võimsuse arendajatele alustada DECCga arutelusid võimalike investeerimislepingute üle, kus NNBG oli ainus vastanud tuumaelektrijaama arendaja, muudab osaliste järgitud läbirääkimisteprotsessi piisavaks. Ühendkuningriik täitis märkimisväärset nõuetekohase hoolsuse kohustust 18 kuud kestnud kulude kindlakstegemise ja kontrollimise protsessi abil.

(250) Samuti ei isoleeriks hinnavaheleping NNBG-d tururiskidest. NNBG jätkab elektri müümist hulgimüügiturul. Hinnavahemakse kujutab endast projektikulude alusel arvutatud õiglast summat. NNBG-d stimuleeritakse võrdlushinna saavutamiseks müüma oma toodangut turule ning ta võtab riski, et ta ei suuda seda teha või et ta ei suuda toota nii palju elektrit, kui on kavandatud.

(251) Lisaks jäävad NNBG-le olulised riskid, sealhulgas ehitamisrisk, käitamisriskid, finantsriskid ning jäätme- ja dekomisjoneerimisriskid. Ülekulusid ei kanta üle tarbijatele ning need kannab NNBG.

(252) Lisaks on hinnavaheleping asjakohane vahend, kuna sellega võimaldatakse hinnastabiilsust pakkuvat pikaajalist lepingut, ning samas on see kulutõhusam vahend kui fikseeritud määraga soodustariifid. Samuti on vajalik hinnavahelepingu ja krediidigarantii kombinatsioon, kuna hinnavahelepinguga tegeletakse HPC projektiriskidega, garantiiga aga hõlbustatakse NNBG jaoks laenusaamist, ning garantii antakse kaubanduslikel tingimustel.

(253) EDF väitis, investeerimine üldiselt uude tuumajaamade põlvkonda ja konkreetselt HPC-sse ei saa teoks ilma hinnavahelepingu ja krediidigarantiita, ning tervitas komisjoni esialgset järeldust, et teatatud meetme stimuleeriv mõju on tõenäoline.

5.4. MEETMETE PROPORTSIONAALSUSE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(254) EDF väitis, et hinnavahemaksed ei ületa taset, mis on vajalik HPC projekti piisavaks kasumlikkuseks. Eesmärgiks olev sisemine tulumäär [9,75–10,25] protsenti on kooskõlas EDFi kontserni investeerimiskriteeriumidega ja asjakohane, arvestades projektiga seotud riske, ning samuti kooskõlas teiste hinnavahelepingu toetusesaajatele ettenähtud tuludega.

(255) EDF leidis, et hinnavahelepingu kestus 35 aastat on minimaalne, mis on nõutav, et projekti oleks võimalik rahastada. Mis tahes vähendamine viiks muudatusteni laenu rahastamise struktuuris, dekomisjoneerimise rahastamise korras ning tulude tasemes ja poliitilises riskis.

(256) Lõpuks sisaldab hinnavaheleping EDFi väitel lepingumehhanismi, millega välditakse NNBG ja tema investorite ülemäärast hüvitamist, eelkõige tulude jagamise klausleid.

5.5. VÕIMALIKE KONKURENTSI- JA LIIKMESRIIKIDEVAHELISE KAUBANDUSE MOONUTUSTE KOHTA SAADUD MÄRKUSED

(257) EDF arvas, et kasutusele võetava võimsuse suhteliselt väikese osatähtsuse tõttu ei tõrjuta hinnavahelepinguga erainvesteeringuid muudesse tootmisvõimsuse vormidesse, sealhulgas taastuvatesse energiaallikatesse.

(258) Uude fossiilkütuste tootmisse investeerimata jätmine aitaks EDFi arvates üksnes saavutada meetme ühishuvi kavandatud eesmärki. HPC puudumisel võib Ühendkuningriik suurendada teiste vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste toetuste taset, aga EDF arvas, et see stsenaarium ei ole nii tõhus, kuna kõnealused tehnoloogialahendused on kulukam ja ebakindlam viis jõuda Ühendkuningriigi CO2-heite vähendamise eesmärkideni.

(259) Mõju võrkudevaheliste ühenduste võimsusele oleks samuti piiratud, sest HPC ei mõjutaks võrkudevaheliste ühenduste projektide investeerimisstiimuleid, ei vähendaks investeerimist nõudlusreageeringusse, mis oleneks peamiselt tariifide struktuurist, ega vähendaks investeeringuid energiatõhususse, mis tugineb suuresti konkreetsetele abimaksetele ja rahastamistoetusele.

(260) Lisaks teatas EDF, et hinnavahelepinguga ei antaks EDFile ega NNBG-le eelist, mis ei oleks saadaval teistele energiatootjatele. Konkurendid saavad taotleda hinnavahelepingut ja hinnavaheleping ei võta NNBG-lt stiimulit teha otsuseid tulemusliku dispetšjuhtimise ja kulude vähendamise kohta.

(261) Lõpuks ei anna hinnavaheleping NNBG-le suutlikkust ega stiimulit manipuleerida võrdlushinnaga või tõrjuda EDF-i konkurente, kuna võrdlusturg on väga likviidne ja NNBG hooajaline toodang moodustab üksnes väikese osa kaubeldavatest kogustest. Samuti nähakse hinnavahelepingutes ette kaitseklauslid võrdlushinna mis tahes moonutamise vastu. Konkurentide juurdepääsu takistamine HPC baaskoormuselektrienergiale oleks NNBG teistele aktsionäridele kui EDF vastuvõetamatu ning see oleks vastuvõetamatu ka Ühendkuningriigile kui krediidigarantii andjale ja ka projekti laenuandjatele.

6. ÜHENDKUNINGRIIGI VASTUS HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD MÄRKUSTELE

(262) Ühendkuningriik saatis oma vastuse huvitatud isikute märkustele 13. juunil ja 4. juulil 2014.

(263) Üldiselt leidis Ühendkuningriik, et enamik märkusi olid positiivsed ja et enamikku tõstatatud küsimusi on tema varem esitatud vastustes käsitletud. Ühendkuningriigi peamisi argumente, mille ta esitas vastuseks huvitatud isikute tõstatud põhilistele probleemidele, kirjeldatakse allpool. Kirjeldatakse üksnes vastuseid kõige asjakohasematele märkustele riigiabi hindamise kohta.

6.1. ABI JA ÜLDIST MAJANDUSHUVI PAKKUVA TEENUSE OLEMASOLU

(264) Ühendkuningriik kordas oma seisukohta, et liikmesriikidel on laialdane kaalutlusõigus määratleda tegevus üldist majandushuvi pakkuva teenusena. Eeldatavalt ei kohaldata teatatud meetme suhtes elektrienergia direktiivi artiklit 8.

(265) Samuti leidis Ühendkuningriik, et isegi ametliku hankemenetluse puudumisel reklaamis ta arendajatele laialdaselt võimalust alustada arutelusid vähese CO2-heitega energiatootmise investeerimislepingute või esialgsete hinnavahelepingute üle.

(266) Seoses krediidigarantiiga väitis Ühendkuningriik jätkuvalt, et see ei ole abi, sest see antakse turutingimustel ja on saadaval ka teistele projektidele. Ühendkuningriik väidab, et IUK tagatisskeem on Ühendkuningriigis avatud suurtele investeerimisprojektidele, sealhulgas investeeringutele taastuvenergia projektidesse ning ka tuumaprojektidesse.

(267) Seoses hüvitisega väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et täitmishind on kehtestatud järgmistel alustel: i) range kulude kindlakstegemise ja kontrollimise protsess, et hinnata HPC projekti kulusid, kusjuures hinnang koostati väliste finants- ja tehniliste nõustajate toetusel; ii) selle tulude taseme põhjalik hindamine, mida investorid võiksid HPC projektiga seoses mõistlikult eeldada; hindamisel kasutati võrdlusanalüüsi teiste samalaadsete projektide suhtes; iii) terve rida keerulisi läbirääkimisi sellise täitmishinna ülempiiri analüüsi alusel, mida Ühendkuningriigi valitsus pidas HPC puhul asjakohaseks, võrreldes seda ka muude elektritootmise vormide kuludega. Samuti korraldas Ühendkuningriik kulutasuvuse analüüsi, mille alusel ta järeldab, et: i) HPC projekti investeeringutasuvus on õi