(6)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Saksamaa enne 1. aprilli 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused: — pärast suurenemist 3,7 %lt SKPst 2002. aastal 4,0 %ni SKPst 2003. aastal vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3,7 %ni SKPst, 2005. aastal 3,2 %ni SKPst ning 2006. aastal viimaks 1,7 %ni SKPst. See jääb allapoole 2006. aasta veebruaris ajakohastatud stabiilsusprogrammis ettenähtud 3,3 % eesmärki ja tunduvalt allapoole eelarvepuudujäägi 3 % kontrollväärtust aasta enne nõukogu määratud tähtaega, — eelnevate soodsate tsükliliste tingimustega aastate jooksul ei loonud Saksamaa eelarve jaoks piisavaid reserve, et tulla toime majanduskasvu pikemaajalise aeglustumisega aastatel 2002–2005, mil SKP keskmine reaalkasv oli 0,5 % aastas. Rida maksukärpeid, mis viidi läbi 2005. aastani, pingestasid eelarvet veelgi, samas kui kulutuste poolel rakendati vastumeetmeid alles mõningase viivitusega. Eelarve tasakaalustamise meetmete hulka kuulusid avaliku sektori palgakasvu piiramine koos töötajate arvu vähendamisega, riikliku tervishoiusüsteemi reform 2004. aastal, toetuste ja riiklike investeeringute vähendamine ning samuti asjaolu, et palkade aeglane kasv erasektoris vähendas pensionikulusid. Lisaks laekus 2006. aastal otsestest maksudest (eelkõige kasumiga seotud maksudest) rohkem tulusid kui majandusareng oleks andnud alust arvata. Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paranes alates 2002. aastast ilma märkimisväärseid ühekordseid meetmeid kasutamata. Eelkõige 2006. aastal paranes eelarve hinnanguline struktuuriline tasakaal (st ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) SKP suhtes ligi ühe protsendipunkti võrra, — 2007. aastaks ennustatakse komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis eelarvepuudujäägi edasist vähenemist 0,6 %ni SKPst tänu SKP jätkuvalt kiirele kasvule ning eelkõige käibemaksu standardmäära tõstmisele 16 %-lt 19 %-le alates 2007. aasta jaanuarist (ühekordseid meetmeid ei ole ette nähtud). 2007. aasta kevadises teatises hindasid Saksamaa ametiasutused 2007. aasta eelarvepuudujäägi 1,2 %-le SKPst. Lisaks prognoosivad komisjoni talitused 2007. aastaks eelarve struktuurilise tasakaalu paranemist SKP suhtes 0,75 protsendipunkti võrra. Seega näib Saksamaa olevat saavutanud eelarve struktuurilise tasakaalu kumulatiivse paranemise vähemalt soovitatud ühe protsendipunkti võrra 2006. ja 2007. aastal. 2008. aastaks ennustatakse kevadprognoosis puudujäägi edasist vähenemist 0,3 %ni SKPst, kui poliitikat ei muudeta. See näitab, et eelarvepuudujääk on viidud alla 3 %st piirmäära SKPst usaldusväärselt ja püsivalt. Senise poliitika jätkumise korral peaks eelarve struktuuriline puudujääk 2008. aastal vaid veidi vähenema. Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Saksamaa puhul on struktuuriliselt tasakaalustatud eelarve; — võla suhe SKPsse stabiliseerus 2006. aastal pärast kerkimist 2002. aasta 60,3 %-lt SKPst 67,9 %ni SKPst 2005. aastal ning peaks komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt 2007. aastal vähenema 65,4 %ni SKPst ja 2008. aastal umbes 63,5 %ni SKPst senise poliitika jätkumise korral, lähenedes kontrollväärtusele seega kiiremini kui on prognoositud viimati ajakohastatud stabiilsusprogrammis.