ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(89)

Selleks et võimaldada komisjonil teha enne varaseimat võimalikku maksekuupäeva või pärast hiliseimat võimalikku maksekuupäeva kantud kulud liidu vahenditest rahastamiskõlblikuks, piirates samas selle finantsmõju, peaks see volituste delegeerimine hõlmama ka erandite tegemist selliste maksete rahastamiskõlbmatuks tunnistamisest, mille makseasutused on toetusesaajatele teinud enne varaseimat või pärast hiliseimat võimalikku maksekuupäeva. Et liikmesriikidele kehtiksid selged normid ja tingimused, peaks see volituste delegeerimine hõlmama ka maksete peatamise määra seoses iga-aastaste kontrolli- ja heakskiitmismenetlustega ning samuti maksete peatamise määra ja kestust ning asjaomaste summade tagasimaksmise või vähendamise tingimust seoses mitmeaastase tulemuslikkuse seirega. Samuti peaks see volituste delegeerimine hõlmama sekkumist või meetmeid, mille puhul võivad liikmesriigid teha ettemakseid, eesmärgiga tagada järjepidevus määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud normidega ning asjakohaste rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktidega, järgides finantsmääruse artikli 11 lõike 2 punktis b kehtestatud rahalisi piiranguid. Selleks et võtta arvesse tulusid, mida makseasutused koguvad liidu eelarvesse, tehes liikmesriikide edastatud kuludeklaratsioonide alusel makseid, peaks see volituste delegeerimine hõlmama ka tingimusi, mille alusel hüvitatakse EAGFi ja EAFRD raames tehtud teatavaid kulusid ja saadud tulusid. Lisaks sellele ja pidades silmas liikmesriikide vahel kättesaadavate assigneeringute võrdse jaotuse võimaldamist, peaks see volituste delegeerimine hõlmama kohustustele ja summade maksmisele kohaldatavaid meetodeid, kui liidu eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud või kui kavandatud kohustuste kogusumma ületab finantsmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud piirmäära.
(1)

Liigi Asparagus officinalis L. ning lillesibulate ja puituvate marja- ja dekoratiivkultuuride geneetiline taust on keeruline või nende paljundamine aeganõudev või tehniliselt keerukas, seepärast on aretamine tehniliselt keeruline ja selleks on vaja investeerida teadus- ja arendustegevusse. Pärast nimetatud liikidele sordikaitse andmist kulub aastaid, et taimi paljundada ja luua mõistliku sissetuleku tagamiseks piisava suurusega varu. Seega on ajavahemik, mille jooksul saab kaitsealuse sordi omanik sordikaitse alusel sissetulekut, piiratud. Selleks et soodustada investeerimist nimetatud liikide sortidega seotud teadus- ja arendustegevusse, on vaja pikendada sordikaitse tähtaega ja soodustada aretustegevust uute sortide arendamiseks, et vastata põllumajandustootjate ja tarbijate vajadustele ning tegeleda kliimamuutuste mõjuga. Selleks et need investeeringud end ära tasuks, kulub rohkem aega kui valdava enamiku muude liikide, näiteks põllumajanduskultuuride puhul, millel on sageli lühem kasvutsükkel ning suurem ja ulatuslikum tarbijaskond.
(20)

Selleks et tagada kõikide liikmesriikide võrdne kohtlemine, peaks reservist rahalise toetuse saamise taotluste esitamiseks kohalduma kõigile liikmesriikidele üks tähtaeg. Reservi eripära ja suhteliselt lühikese rakendusperioodi tõttu on põhjendatud kohandatud vaatlusperioodi kehtestamine ning seetõttu oleks liikmesriikide kohustus esitada igal aastal finantsmääruse artikli 63 lõigetes 5, 6 ja 7 nõutud dokumendid ebaproportsionaalne. Arvestades ka seda, et liidu eelarvele avalduvaid riske leevendatakse nõudega, mille kohaselt tuleb reservi jaoks kasutada usaldusväärset juhtimis- ja kontrollisüsteemi, mis on liikmesriikides juba olemas või tuleb kohasel juhul liikmesriikides luua, on põhjendatud teha erand liikmesriikide kohustusest esitada nõutud dokumendid iga aasta veebruariks või märtsiks. Selleks et komisjon saaks kontrollida, kas reservist antud rahalist toetust on kasutatud nõuetekohaselt, tuleks liikmesriikidelt samuti nõuda, et nad esitaksid koos reservist rahalise toetuse saamise taotlusega rakendusaruanded, mis sisaldavad üksikasjalikumat teavet rahastatud meetmete kohta ja kirjeldavad Ühendkuningriigi liidust väljaastumise ebasoodsaid tagajärgi ettevõtjate ja majandussektorite jaoks, raamatupidamise aastaaruande elemendid, lõplike auditiaruannete ja tehtud kontrollide kokkuvõtte, liidu vahendite haldaja kinnituse ja sõltumatu auditeerimisasutuse arvamuse, mis on koostatud kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega.
(48)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (16) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (17) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (18) ja (EL) 2017/1939 (19) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (20) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. I lisas loetletud abisaajad peaksid samuti andma komisjonile viivitamata teada õigusnormide rikkumisest, sealhulgas kelmustest või pettustest, mille kohta on olemas esmakordne halduslik või kohtulik tuvastamine, ja hoidma teda kursis haldus- ja kohtumenetluste edenemisega. Et viia selline aruandlus vastavusse liikmesriikide hea tavaga, peaks see olema elektrooniline, kasutades komisjoni loodud rikkumisjuhtumite haldamise süsteemi.
h)

kui tuvastatakse arvatav veebis toimuv laste seksuaalne kuritarvitamine, säilitatakse punkti a alapunkti i kohaldamisel töödeldud sisuandmeid ja seotud andmeliiklusandmeid ja sellise töötlemise käigus saadud isikuandmeid turvaliselt üksnes selleks, et: i) teatada arvatavast veebis toimuvast laste seksuaalsest kuritarvitamisest viivitamata pädevatele õiguskaitse- ja õigusasutustele või laste seksuaalse kuritarvitamise vastu avalikes huvides võitlevatele organisatsioonidele; ii) blokeerida asjaomase kasutaja konto või peatada või lõpetada talle teenuse osutamine; iii) luua andmete kohta, mis on usaldusväärselt määratletud laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava veebimaterjalina, ainulaadne ja tagasiteisendamatu digiallkiri („räsi“); iv) võimaldada asjaomasel kasutajal taotleda teenuste osutajalt hüvitist või esitada laste seksuaalse kuritarvitamise kahtlusega seotud küsimustes vaie või kasutada õiguskaitsevahendeid või v) vastata pädevate õiguskaitse- ja õigusasutuste taotlustele, mis on esitatud kooskõlas kohaldatava õigusega, et anda neile vajalikud andmed kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest vastutusele võtmiseks nagu on sätestatud direktiivis 2011/93/EL;
(8)

Kui maksja liikmesriigis ja makse saaja liikmesriigis kasutatakse erinevaid vääringuid, on vääringu konverteerimise tasudel piiriüleste maksete puhul oluline osa. Direktiivi (EL) 2015/2366 artikliga 45 on ette nähtud, et kasutatavad tasud ja vahetuskurss oleksid läbipaistvad; selle direktiivi artikli 52 punktis 3 nähakse ette teabele esitatavad nõuded seoses raamlepinguga hõlmatud maksetehingutega ning sama direktiivi artikli 59 lõikega 2 nähakse ette teabele esitatavad nõuded isikutele, kes pakuvad vääringu konverteerimise teenust müügikohas või sularaha- või makseautomaadis. On vaja ette näha lisameetmed, et kaitsta tarbijaid vääringu konverteerimise teenuste ülemääraste tasude eest ning tagada, et tarbijatele antakse teavet, mida on vaja parima vääringu konverteerimise võimaluse valimiseks.
(1)

Komisjon võttis 11. detsembril 2019 vastu teatise Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, milles on esitatud Euroopa uue majanduskasvu poliitika tegevuskava ning ambitsioonikad eesmärgid kliimamuutustega võitlemiseks ja keskkonnakaitseks. Kooskõlas eesmärgiga saavutada liidu 2030. aasta kliimaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (4), ning saavutada liidus hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus tulemuslikul ja sotsiaalselt õiglasel viisil, tehti Euroopa rohelises kokkuleppes ettepanek õiglase ülemineku mehhanismi kohta, et näha ette rahalised vahendid keeruliste ülesannete lahendamiseks, mis on seotud liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide ning liidus 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise üleminekuprotsessiga, seejuures kedagi kõrvale jätmata. Kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise negatiivsed mõjud ohustavad enim just kõige haavatavamaid piirkondi ja inimesi. Üleminek kliimaneutraalsele majandusele on uute majanduslike võimaluste allikas, millel on märkimisväärne töökohtade loomise potentsiaal, eelkõige praegu fossiilkütustest sõltuvates piirkondades. Samuti võib see aidata suurendada energiajulgeolekut ja vastupanuvõimet. Samas võib kõnealune üleminek tekitada ka lühiajalisi sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid piirkondades, kus toimub ulatuslik süsinikuheite vähendamine ning mis on juba nõrgestatud COVID-19 kriisi häiriva majandusliku ja sotsiaalse mõju tõttu.
(55)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (15) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (16) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (17) ja (EL) 2017/1939 (18) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (19) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgselt koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. Liikmesriigid peaksid tegema täielikku koostööd ning osutama liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele igakülgset vajalikku abi liidu finantshuvide kaitsmisel.
(60)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (21) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (22) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (23) ja (EL) 2017/1939 (24) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (25) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgselt koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. Liikmesriigid peaksid tegema täielikku koostööd ning osutama liidu institutsioonidele, organitele, asutustele ja ametitele igakülgset vajalikku abi liidu finantshuvide kaitsmisel.
2.

Traadita internetiühendus kohalikes kogukondades Rahastamise saamiseks peavad meetmed, mille eesmärk on pakkuda kohalikku traadita internetiühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas avalikkusele ligipääsetavatel välialadel, millel on kohaliku kogukonna jaoks tähtis roll, vastama järgmistele tingimustele: a) neid viib ellu teises lõigus osutatud avaliku sektori asutus, mis on suuteline kavandama kohalike traadita pääsupunktide rajamist avalikus ruumis nii sise- kui ka välitingimustes ja tegema järelevalvet selle üle ning tagama tegevuskulude rahastamise vähemalt kolme aasta jooksul; b) need tuginevad ülisuure läbilaskevõimega digivõrkudele, mis võimaldavad tagada kasutajatele väga hea kvaliteediga internetiühenduse, mis: i) on tasuta ja millele ei ole seatud diskrimineerivaid tingimusi, on kergesti juurdepääsetav, turvatud ning kasutab uusimaid ja parimaid olemasolevaid seadmeid ja on suuteline pakkuma kasutajatele kiiret ühendust, ning ii) toetab laialdast ja mittediskrimineerivat juurdepääsu innovatiivsetele digiteenustele; c) nende puhul kasutatakse komisjoni ette nähtud ühtset visuaalset identiteeti ja need on seotud asjaomaste mitmekeelsete internetipõhiste vahenditega; d) selleks et saavutada koostoime ja suurendada võimsust ning parandada kasutajakogemust, hõlbustavad need 5G-valmidusega väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõttu, nagu on kindlaks määratud direktiivis (EL) 2018/1972 ning e) nendega võetakse kohustus hankida vajalikud seadmed ja/või seotud paigaldusteenused kooskõlas kohaldatava õigusega, tagamaks et projektidega ei kaasne põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Liidu rahalist toetust antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (2) artikli 3 punktis 1 määratletud avaliku sektori asutustele eesmärgiga pakkuda riigisisese õiguse kohaselt tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta kohalikku traadita ühendust, rajades selleks kohalikud traadita pääsupunktid. Rahastatud meetmetega ei tohi dubleerida olemasolevaid samalaadsete omadustega, sealhulgas kvaliteedi poolest samalaadseid, tasuta ühendusi, mida avalik või erasektor samas avalikus kohas pakub. Olemasolevad eelarvevahendid jaotatakse liikmesriikide vahel geograafilist tasakaalu silmas pidades. Asjakohasel juhul tagatakse koordineerimine ja sidusus nende CEFist toetatavate meetmetega, millega toetatakse sotsiaal-majanduslike keskuste juurdepääsu ülisuure läbilaskevõimega võrkudele, mis võimaldavad gigabitiühendust, sealhulgas 5G-süsteeme ja muud tipptasemel ühendust.
(61)

Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 peaks olema võimalik anda toetust juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetustaotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulud ei ole siiski rahastamiskõlblikud, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vältida liidu toetuse andmises häireid, mis võivad kahjustada liidu huve, peaks rahastamisotsuses olema võimalik sätestada piiratud ajavahemiku jooksul mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alguses ja üksnes igakülgselt põhjendatud juhtudel, et meetmed ja kulud on rahastamiskõlblikud alates 2021. eelarveaasta algusest, isegi kui neid rakendati ja need tekkisid enne toetustaotluse esitamist. Samadel põhjustel ja samadel tingimustel on vaja teha erand finantsmääruse artikli 193 lõikest 4 tegevustoetuste puhul.
(36)

Selleks et liit ja liikmesriigid püsiksid kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmisel ja kliimamuutustega kohanemisel järje peal, peaks komisjon edusamme korrapäraselt hindama, tuginedes käesolevas määruses sätestatud teabele, sealhulgas määruse (EL) 2018/1999 kohaselt esitatud teabele ja aruannetele. Selleks et aegsasti valmistuda Pariisi kokkuleppe artiklis 14 osutatud üleilmseks kokkuvõtteks, tuleks alates 2023. aastast avaldada selle hindamise järeldused iga viie aasta järel hiljemalt 30. septembriks. See tähendab, et nimetatud määruse artikli 29 lõike 5 ja artikli 35 kohased aruanded ning nimetatud määruse artikli 29 lõike 1 ja artikli 32 kohased vastavatel aruandlusaastatel esitatud aruanded tuleks edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule samal ajal kõnealuse hindamise järeldustega. Kui liikmesriikide ühised edusammud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks või kliimamuutustega kohanemiseks ei ole piisavad või kui liidu meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või need ei ole vastupanuvõime tugevdamiseks ning kliimamuutuste suhtes vastuvõtlikkuse vähendamiseks piisavad, peaks komisjon võtma kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed. Samuti peaks komisjon korrapäraselt hindama asjakohaseid liikmesriikide meetmeid ja andma soovitusi, kui ta leiab, et liikmesriigi meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või kohanemis- ja vastupanuvõime tugevdamiseks ning kliimamuutuste suhtes vastuvõtlikkuse vähendamiseks piisavad.
(28)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (12) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (13) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (14) ja (EL) 2017/1939 (15) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (16) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.
(30)

Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et ESF+ aitab edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 8, et soodustada naiste ja meeste võrdset kohtlemist ja võimalusi kõigis valdkondades, sealhulgas tööturul osalemist ning töötingimuste ja karjääri arengut. Samuti peaksid nad tagama, et ESF+ edendab kõigi võrdseid võimalusi ja hoiab ära diskrimineerimist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 10, edendab puuetega inimeste kaasamist ühiskonda teistega võrdsetel tingimustel ja aitab rakendada 13. detsembril 2006 New Yorgis vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni. ESF+ peaks aitama suurendada ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks, et parandada nende lõimimist tööhõivesse, haridusse ja koolitusse, suurendades seeläbi nende kaasatust kõigis eluvaldkondades. Selliste ligipääsetavuse põhimõtete edendamist tuleks aegsasti ja järjepidevalt arvesse võtta programmide kõigi mõõtmete juures ning nende ettevalmistamise, seire, rakendamise ja hindamise kõigis etappides, tagades ühtlasi, et võetakse konkreetseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamiseks. ESF+ peaks samuti edendama üleminekut hoolekandeasutuste kasutamiselt pere- ja kogukonnapõhisele hoolekandele, eelkõige nende puhul, keda diskrimineeritakse mitmekordselt. ESF+ist ei tuleks toetada ühtegi meedet, mis suurendab segregatsiooni ja sotsiaalset tõrjutust. Määruses (EL) 2021/1060 on sätestatud, et kulude rahastamiskõlblikkuse reeglid tuleb kehtestada riigi tasandil teatavate eranditega, mille jaoks on vaja kehtestada eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru käsitlevad erisätted.
b)

kui toetusesaaja on IPA III või NDICI partnerriigi avaliku sektori asutus, kelle kaasrahastamine antakse üle korraldusasutusele, võib ta kohaldada riigisiseseid õigus- ja haldusnorme tingimusel, et see on rahastamislepinguga lubatud ja et leping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel või asjakohasel juhul madalaima hinnaga pakkumuse alusel, vältides sealjuures huvide konflikti.
„f.

järgmised litograafiaseadmed: 1. samm-ja-korda-tüüpi (otsene samm kiibil) või samm-ja-skaneeri-tüüpi (skanner) paigutus- ja säritusseadmed kiipide töötlemiseks, mis kasutavad valgusoptilisi või röntgenikiirte meetodeid ja millel on vähemalt üks järgmistest omadustest: a. valgusallika lainepikkus on lühem kui 193 nm või b. on võimelised tekitama mustrit, milles 'vähima lahutatava elemendi mõõt' (MRF) on 45 nm või vähem; Tehniline märkus. 'Vähima lahutatava elemendi mõõt' (MRF) arvutatakse järgmise valemiga: kus K-tegur = 0,35 2. jäljendi litograafiaseadmed, mis on võimelised tekitama kujutisi mõõtmetega 45 nm või vähem; Märkus. Punkt 3B001.f.2 hõlmab järgmist: — mikrokontakttrükiseadmed, — kuumreljeeftrükiseadmed (hot embossing tools), — nanojäljendi litograafiaseadmed (nano-imprint lithography tools), — samm-ja-särita-jäljendi litograafiaseadmed (step and flash imprint lithography (S-FIL) tools). 3. seadmed pooljuhtide maskide valmistamiseks, millel on kõik järgmised omadused: a. kasutatakse hälvitatud-fookustatud elektronkimpu, ioonkimpu või „laser“ kiirt; ning b. vähemalt üks järgmistest omadustest: 1. FWHM laotuspunkti suurus väiksem kui 65 nm ja kujundi paigutus väiksem kui 17 nm (keskmine + 3 sigma) või 2. ei kasutata; 3. teise kihi katteviga väiksem kui 23 nm (keskmine + 3 sigma) maskil; 4. seadmed seadiste töötlemiseks otsekirjutusmeetodeid kasutades, millel on kõik järgmised omadused: a. hälvitatud-fokuseeritud elektronkimp ning b. vähemalt üks järgmistest omadustest: 1. väikseim kimbu suurus 15 nm või väiksem või 2. katteviga väiksem kui 27 nm (keskmine + 3 sigma);“.