KOMISJONI OTSUS,

3. september 2013,

riigiabi SA.32554 (09/C) kohta,

mida Austria andis ümberkorraldusabina finantsgrupile Hypo Group Alpe Adria

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5648 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/341/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud liikmesriikidel ja huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool nimetatud sätete alusel (1)

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

Komisjon algatas oma 12. mai 2009. aasta otsusega juhtumis N 254/2009 („2009. aasta algatamisotsus”) (4) ametliku uurimismenetluse vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (5) artiklile 16, kuna tal oli kahtlusi, kas ümberkorraldusabi, mida Saksamaa andis 2008. aasta detsembris enamusaktsionärile BayernLB, on siseturuga kokkusobiv. Samas otsuses tõstatas komisjon küsimuse, kas HGAA puhul on tegemist põhimõtteliselt usaldusväärse pangaga.

7. veebruaril 2011 teavitas komisjon Austriat ja Saksamaad sellest, et HGAA-ga seotud menetlus juhtumis N 698/2009 (9) eraldatakse BayernLB-ga seotud menetlusest juhtumis C 16/2009. HGAA-ga seotud menetlus registreeriti seejärel juhtumina SA.32554 (2009/C). Käesolevas otsuses käsitletakse eranditult juhtumit SA.32554 (2009/C).

3. detsembril 2012 teatas Austria täiendavast HGAA suhtes võetud abimeetmest Austria Vabariigi tehtud kapitalisüstina nimiväärtuseta aktsiate raames ja riikliku garantiina HGAA välja antud allutatud võlainstrumentidele. Teade sisaldas HGAA jaoks üksjagu kohustusi. Komisjon kiitis need meetmed 5. detsembri 2012. aasta otsusega juhtumis SA.32554 (2009/C) (10) (edaspidi „2012. aasta detsembri päästmisotsus”) ajutiselt heaks. Heakskiit oli seotud Austria lubadustega täita teatavad kohustused. Austria täitis need kohustused siiski ainult osaliselt.

5. oktoobril 2012 esitas Austria hagi BayernLB-d käsitleva juhtumiga SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) seotud 25. juuli 2012. aasta otsuse tühistamiseks. Hiljem nimetatud otsus tühistati ja asendati komisjoni 5. veebruari 2013. aasta otsusega (12) (edaspidi „BayernLB otsus”).

2. KIRJELDUS

2.1. ABISAAJA PANK

Panga paljude tööstuslike valdusettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes on algatatud likvideerimisprotsess. Itaalia HBI lõpetas 1. juuli 2013. aasta seisuga uute tehingute tegemise. Muude likvideerimisele minevate tütarettevõtjate hulka kuuluvad Horvaatia liisinguettevõte HLC ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud Horvaatia likvideerimisotstarbeline ettevõte H-ABDUCO, Austria liisinguettevõte HLA, Saksa liisinguettevõte HLG, Montenegros liisinguettevõte HLM ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud likvideerimisotstarbeline ettevõte HDM, Ungari liisinguettevõte HLHU, Bulgaaria liisinguettevõte HLBG, Makedoonia liisinguettevõte HLMK, Ukraina liisinguettevõte HLUA, Bosnias ja Hertsegoviinas liisinguettevõte HETABiH ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud likvideerimisotstarbeline ettevõte BORA, Serbia liisinguettevõtted HLSE ja HRSE, mõlemad Sloveenia ettevõtted TCK ja TCV, mis tekkisid pangandus- ja liisingutegevuse ülekandmise tulemusena, ning Itaalia liisinguettevõte HLI (14) . Alpe Adria Privatbank Liechtensteinis on juba likvideeritud.

Austria tütarettevõtja HBA osutab pangateenuseid era-, korporatiiv- ja institutsionaalsetele klientidele. Ta pakub kõiki klassikalisi universaalpanga teenuseid. HBA-l on tugev piirkondlik esindatus Kärntenis ja tegevuskohad Viinis ja Salzburgis. Tema turuosa Austrias on varade alusel vähem kui […] (15) % ja hoiuste alusel […] %.

Sloveenias on grupp esindatud pangaga HBS (turuosa varade alusel ligikaudu […] % ja hoiuste alusel […] %). Liisinguettevõte HLS on keskendunud vallasvara liisingule ja teostab ka valitud kinnisvaraliisingu tehinguid.

Horvaatia HBC on universaalpank (turuosa varade alusel ligikaudu […] % ja hoiuste alusel […] %). HAALC tegutseb liisingu valdkonnas ja tema turuosa on uue finantseerimise mahu alusel ligikaudu […] %.

Montenegro HBM turuosa varade alusel on ligikaudu […] %. Pangas teostatava liisingutegevuse turuosa on […] %.

2.2. ABIMEETMED

Detsember 2008 – BayernLB meetmed ja riiklikud meetmed Austria finantstoetusskeemi raames

Detsember 2009 – riiklik rekapitaliseerimine ja garantiid

Jaanuar 2011 – varaline tagatis

Detsember 2012 – riiklik rekapitaliseerimine ja garantii

2.3. VEEL VÕTMATA TÄIENDAVAD ABIMEETMED

Ümberkorralduskava näeb ajavahemikuks 2013–2017 lõpetamisele mineva osa jaoks ette täiendava kapitalivajaduse ligikaudu 2,6 miljardit eurot (alusstsenaarium), pessimistliku stsenaariumi puhul on summa 4,7 miljardit eurot ja stressistsenaariumi puhul 5,4 miljardit eurot. Eeldusel et kapital eraldatakse likviidses vormis, moodustaks HGAA täiendav likviidsusvajadus alusstsenaariumi puhul 2,5 miljardit eurot ja kasvaks pessimistliku stsenaariumi puhul hinnangute kohaselt 2017. aastaks 3,3 miljardi euroni. (Kui kapitalimeetmed ei peaks likviidsust mõjutama, oleksid võib-olla vajalikud suuremad likviidsusmeetmed.)

Austria taotles komisjonilt ettevaatuse mõttes heakskiitu riigiabile, mis võiks olla vajalik täiendava kapitali- või likviidsusvajaduse katmiseks sellisel viisil, et tagatud oleks kõikide järelevalvealaste nõuete täitmine või kahjumite katmine. Eraldatud kapitali summa on piiratud regulatsioonides ette nähtud miinimumkapitali nõuete järgimiseks vajaliku summaga, mille peab kinnitama pädev järelevalveasutus.

2.4. HGAA VARASEMATE AKTSIONÄRIDE PANUS

HGAA likviidsuse tagamiseks tegi BayernLB uuesti kättesaadavaks 2009. aasta detsembris lõppenud likviidsusliini summas […] eurot. Peale selle lepiti kokku, et HGAA võib hoida 31. detsembrini 2013 enda käes talle grupisisese finantseerimise kaudu eraldatud BayernLB […] eurot. 2014. aastal jääksid HGAA kätte BayernLB finantsvahendid summas […] eurot, 2015. aastal finantsvahendid summas […] eurot. Panga osadeks jagamise või muu majanduslikult võrreldava meetme puhul, mille järgselt ei ole HGAA elujõulisus enam tagatud, garanteerib need summad Austria (17) .

Allpool toodud tabel annab ülevaate HGAA-le eraldatud osaluskapitali esialgsetest summadest (kõik eraldati HBInt-ile) ja selle praegusest suurusest. Tuleb märkida, et osaluskapitaliga ei ole seotud mingeid hääleõigusi. Kõik hääleõiguslikud aktsiad on Austria Vabariigi käes.

2.5. HGAA PROBLEEMIDE PÕHJUSED

Bilansimahu kiire suurenemine Kagu-Euroopa turgudel ja soodsad riiklikult garanteeritud rahastamised kindlustasid lühiajaliste kasumite saamise. Aastatel 2002–2006 teenis HGAA igal aastal kasumit (välja arvatud 2004. aasta). Ärimudel varjas aga aluseks olevaid riske seoses varade kvaliteedi halvenemise ja refinantseerimisega, nii et pank jättis algatamata vajaliku kontrolli ja välja töötamata sisekontrolli ja riskijuhtimise menetlused, mis oleksid olnud vajalikud, et reageerida muutunud vajadustele pärast laienemist. Panga strateegia oli suunatud tegevusmahu suurendamisele, mille tagajärjel võttis pank suuri riske, eelkõige kinnisvara- ja turismisektori projektide puhul, ning majanduslikke ja tegevusriske hinnati süstemaatiliselt valesti. Kuna asjakohased kontrollimehhanismid puudusid, oli pank lisaks vastuvõtlik pettustele, mis tõi kaasa mitmed kriminaaluurimised. Aja jooksul kannatas panga portfell muu hulgas nõuetekohaste tagatiste puudumise tõttu üha enam märkimisväärse arvu probleemlaenude all. Paljudel juhtudel oli aluseks olevate tagatiste võõrandamine raske või võimatu, mis tõi kaasa ulatuslike väärtuskärbete vajaduse.

Sihtklientide ringist ja portfellist tulenevat riskiprofiili silmas pidades tegutses pank ebapiisava kapitaliga, isegi juhul, kui ta ei väljunud sel ajal kehtivatest järelevalvealastest piiridest. Pärast olukorra halvenemist muutus see tegur väga kiiresti probleemiks. Ühest esitatud likvideerimiskavas sisalduvast arvutusest nähtub, et panga omavahendite suhtarv oleks ilma abimeetmeteta kujunenud alates 2013. aastast negatiivseks, nii esimese taseme omavahendite […] kui ka omavahendite puhul kokku […]. See arvutus on selles mõttes fiktiivne, et panga järsk vähendamine või likvideerimine oleks olnud sellel juhul vajalik veelgi varem. Austria selgituste kohaselt oleks likvideerimine kahjustanud Austria finantssüsteemi stabiilsust, eelkõige Kärnteni liidumaa antud garantiide tõttu, mis oleksid võib-olla käivitanud vastava stsenaariumi, aga ka finantssüsteemi stabiilsust nendes Kagu-Euroopa riikides, kus HGAA-l oli märkimisväärne turuosa.

Pank taipas liiga hilja, et tema ärimudel ei toiminud ja reageeris liiga aeglaselt, mille võib kirjutada osaliselt grupi keerulise struktuuri ja osaliselt selle arvele, et taolist suurt ja heterogeenset gruppi on keeruline hallata.

2.6. LUBADUSTE OSALINE TÄITMINE

2013. aasta jaanuaris teatas Austria komisjonile, et pank ei ole seoses mõnede tütarettevõtjatega suuteline majanduslikel põhjustel kõiki nimetatud lubadusi täitma. Viidati eelkõige välisvaluutas antavate laenudega seotud piirangule, nõuetele piirata laenude andmist riigiasutustele ja ettevõtetele (laenud ainult klientidele, kelle reiting on vähemalt […], mida Austria selgituste kohaselt ei olnud võimalik Kagu-Euroopa riikides rakendada, ning nõudele piirata HBA puhul avaliku sektori finantskohustusi […].

3. LIKVIDEERIMISKAVA

Likvideerimiskava keskmes seisab HBA juba algatatud müügi lõpetamine ja Kagu-Euroopa võrgustiku atraktiivsuse suurendamine, et kõik Kagu-Euroopa üksused oleks võimalik hiljemalt 30. juuniks 2015 võõrandada. Austria on võtnud sellega seoses mitmeid kohustusi uute tehingute valdkonnas, et tagada seni, kuni Kagu-Euroopa üksused on müümata, piisav tasakaal riski ja elujõulisuse vahel.

HBA MÜÜK

31. mail 2013 sõlmiti ettevõttega Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. leping kõikide HBA aktsiate müügi kohta. Praeguste arvestuste kohaselt viiakse tehing lõpule 31. detsembriks 2013 (20) .

Kuni müügi lõpuleviimiseni pöörab HBA jätkuvalt tähelepanu oma positsioonile Kärnteni regionaalpangana, millel on filiaalid Viinis ja Salzburgis. Pank on juba selgelt väiksemaks muutunud; problemaatiline portfell väärtusega 1,99 miljardit eurot eraldati pangast enne 31. detsembrit 2011. HBA bilansimaht moodustas 31. detsembril 2012 4,15 miljardit eurot (võrreldes 7,05 miljardi euro suuruse bilansimahuga 31. detsembril 2008).

KAGU-EUROOPA VÕRGUSTIK

Kagu-Euroopa võrgustiku äritegevust on Sloveenias, Horvaatias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Serbias ja Montenegros põhiturgudele ja põhitegevustele keskendumise teel juba oluliselt vähendatud. Lisaks vähendati nendes riikides turukõlblike üksuste koormust portfelli ülekandmisega 2,4 miljardi euro ulatuses. 2013. aastaks on ette nähtud pangast järgmise osa eraldamine väärtuses […] eurot, mis vajab veel kohalike järelevalveasutuste heakskiitu. Kogu Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimaht, mis moodustas 31. detsembril 2012. aastal 10,11 miljardit eurot, väheneb pärast järgmist kavandatud portfelli ülekandmise lõpuleviimist alla […] euro, st ligikaudu […] %-ni bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (14,8 miljardit eurot).

Horvaatias soovib pank laiendada oma […], et […]. […] keskendutakse rohkem […]. […] on väikesel määral suunatud […].

Serbias keskendutakse […] eesmärgiga võtta kasutusele […]. […] osas on raskuspunkt […] ning […]. […] on panga eesmärk ka oma tulusate portfellide puhul […].

LÕPETAMISELE MINEV OSA

AUSTRIA VÕETUD KOHUSTUSED

4. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ta algatas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 ametliku uurimismenetluse HGAA-le antud ümberkorraldusabi kokkusobivuse osas siseturuga, kuna komisjonil olid varasemate ümberkorralduskavade alusel tõsised kahtlused, kas HGAA suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Lisaks oli komisjonil kahtlusi, kas on tagatud asjakohane kulude jagamine ja kas konkurentsimoonutused on piisavalt piiratud.

Kulude jagamise osas märgitakse nii 2009. aasta algatamisotsuses (32) kui ka 2009. aasta detsembri päästmisotsuses (33) , et BayernLB ja teised varasemad HGAA omanikud (GRAWE ja Kärnteni liidumaa) ei kandnud võib-olla asjakohast osa kuludest. 2009. aasta algatamisotsuses osutatakse põhjenduses 102, et HGAA hübriidkapitali omanikud ei osalenud kulude jagamises.

5. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

6. AUSTRIA MÄRKUSED

Austria märkused puudutavad põhiliselt Austria Vabariigi BayernLB-le antud garantii käsitlemist. Vastavalt komisjoni 25. juuli 2012. aasta otsusele juhtumis SA. 28487 (C 16/2009) (37) BayernLB-le antud ümberkorraldusabi kohta kujutab Austria Vabariigi likviidsusgarantii summas 2,638 miljardit eurot, mis peaks vastavalt BayernLB kohustusele 2009. aasta päästmisoperatsiooni raames jääma HGAA-le, endast BayernLB-le antud riigiabi, mis on siseturuga kokkusobiv ja mille võib seetõttu heaks kiita. 5. oktoobril 2012 esitas Austria hagi (38) kõnealuse otsuse tühistamiseks, viidates muu hulgas sellele, et komisjon ei ole põhjendanud, miks tuleb meedet käsitada siseturuga kokkusobivana, ja et meede ei kujuta endast toetust BayernLB-le.

7. ABI HINDAMINE

Ümberkorraldusabi hindamisel tuleb arvesse võtta kõiki toetusi, mida on HGAA-le alates 2008. aastast antud.

7.1. RIIGIABI OLEMASOLU

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

Meede tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastatakse riigi ressurssidest; ii) see loob teatavatele ettevõtetele või tootmisharudele nende jaoks soodsa eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud eranditult kõik nimetatud tingimused.

Finantstoetusskeemi heakskiitmise otsuse põhjenduste 51–56 alusel kujutavad kõik skeemi raames antavad meetmed endast riigiabi. Komisjon tuletab lisaks meelde, et ta märkis juba 2009. aasta päästmisotsuse põhjendustes 48–53, 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjenduses 25 ja 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjenduses 16, et punktides a ja b loetletud abimeetmete puhul on täidetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused ja kõnealused meetmed kujutavad endast seetõttu riigiabi. Komisjon jääb oma seisukoha juurde, nagu on selgitatud allpool.

a) Austria poolsed finantstoetusskeemi raames võetud meetmed

b) Austria võetud muud meetmed

Nii kapitalisüst kui ka garantiid antakse riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Nad toovad kasu ühele ainsale ettevõttele ja on seetõttu valikulised. Lisaks antakse need tingimustel, mida HGAA-le turgudel ei pakutaks, mida Austria ei vaidlusta. Kuna HGAA tegutseb finantssektoris, mida iseloomustab tihe rahvusvaheline konkurents, siis võib iga HGAA-le riigi ressurssidest antud eelis kahjustada kaubandust ja moonutada konkurentsi liidus. Need järeldused tehti juba 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjenduses 16 ja neid kinnitatakse käesolevas otsuses.

c) BayernLB poolne rekapitaliseerimine

BayernLB sai omakorda 2008. aastal kapitalisüsti Baieri liidumaalt ja kasutas osa vahenditest oma tütarettevõtja HGAA rekapitaliseerimiseks. BayernLB-d käsitleva otsuse põhjenduse 124 alusel kujutab Baieri liidumaa kapitalisüst endast täies ulatuses BayernLB-le antud abi. Kuna meetme raames antud abisummat ei ole võimalik kahekordselt arvestada, teeb komisjon järelduse, et BayernLB poolne HGAA rekapitaliseerimine ei kujuta endast HGAA-le antud riigiabi. Lisaks tundub, et HGAA rekapitaliseerimise hetkel tegutses BayernLB kooskõlas turumajanduslike kaalutlustega oma tütarettevõtjasse tehtud investeeringu tagamise huvides ja et HGAA rekapitaliseerimise otsus ei olnud liikmesriigi otsus.

d) Võimalikud tulevased abimeetmed

Austria palub heaks kiita abimeetmed, mille eesmärk on võimaliku tekkiva kapitali- ja likviidsusvajaduse katmine, mis võib stressistsenaariumi raames moodustada kapitali osas 5,4 miljardit eurot ja likviidsuse osas 3,3 miljardit eurot. Need võimalikud tulevased abimeetmed HGAA likvideerimiseks antakse riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Need antakse ühele ainsale ettevõttele ja on seetõttu valikulised. Kuna need antakse tingimustel, mida HGAA-le turgudel ei pakutaks, kujutavad nad endast eelist. Kuna HGAA tegutseb finantssektoris, mida iseloomustab tihe rahvusvaheline konkurents, siis võib iga HGAA-le riigi ressurssidest antud eelis kahjustada kaubandust ja moonutada konkurentsi liidus.

Järeldus abi kogusumma kohta

Abi, mida Austria on HGAA-le kapitali suurendamise kaudu andnud, moodustab kokku 3,15 miljardit eurot (kaasa arvatud varalised tagatised summas 300 miljonit eurot, mille mõju on sama nagu kapitalisüstil). 2008. aasta alusel moodustab nimetatud summa ligikaudu 9,6 % HGAA riskiga kaalutud varadest. Lisaks sai HGAA kokku 1,35 miljardi euro suuruse summa garantiidena. Austria taotles ka heakskiitu abimeetmetele, mis võiksid olla teatud tingimustel vajalikud, et katta HGAA likvideerimise raames täiendav kapitalivajadus, mis võib stressistsenaariumi puhul moodustada kuni 5,4 miljardit eurot. See võib viia kapitali ja varaliste tagatiste kogusummani 8,55 miljardit eurot, mis vastab 26 %-le riskiga kaalutud varadest. Lisaks taotles Austria võimalike tulevaste likviidsusmeetmete heakskiitmist summas 3,3 miljardit eurot.

7.2. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

7.2.1. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldatavus

2010. aasta alguses alanud aeglasele majanduse taastumisele vaatamata on komisjon seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt on finantsturgudele avalduvat jätkuvat survet silmas pidades täidetud. 2013. aasta juulis kinnitas komisjon seda seisukohta oma teatises riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (39) .

Austria Rahvuspank märkis juba ühel varasemal juhul, et HGAA puhul on tegemist Austria ja Kagu-Euroopa finantsturul süsteemi jaoks olulise pangaga ja kinnitas seda seisukohta 3. detsembri 2012. aasta kirjas. Ilma abimeetmeteta oleks järelevalveasutus HGAA võib-olla sulgenud, kuna viimatinimetatu rikkus kapitalinõudeid.

Panga sellistel tingimustel sulgemine, kui liikmesriik käsitab panka, nagu see HGAA puhul on, süsteemi jaoks olulisena, võib otseselt kahjustada finantsturge ja seega liikmesriigi kogu majanduselu. Arvestades praegust ebastabiilset olukorda finantsturgudel, võtab komisjon seetõttu riigiabi hindamisel pangandussektoris jätkuvalt aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b.

7.2.2. Abimeetmete kokkusobivus siseturuga

Kõik riigiabiks liigitatud meetmed võeti HGAA suhtes ümberkorraldamise ja likvideerimise raames. Teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (40) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”) on sätestatud, millistel tingimustel võib finantseerimisasutustele praeguse kriisi olukorras anda ümberkorraldamis- ja likvideerimistoetust. Ümberkorraldamisteatise kohaselt on finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi olukorras Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv, kui i) see viib panga elujõulisuse taastamiseni, ii) ette on nähtud abisaaja piisav omapanus (kulude jagamine) ning on tagatud, et abi on piiratud vajaliku miinimumiga ja iii) võetakse piisavalt meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

Elujõulisuse taastamine

Nagu komisjon on ümberkorraldamisteatises märkinud, peab vastav liikmesriik esitama kõikehõlmava ümberkorralduskava, millest nähtub, kuidas kavatsetakse taastada asjaomase asutuse pikaajaline elujõulisus ilma riigiabita asjakohase ajavahemiku jooksul ja maksimaalselt viie aasta jooksul. Ümberkorraldamisteatise punkti 13 kohaselt on pikaajaline elujõulisus saavutatud, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank suutma katta kõik kulud ja tagama oma riskiprofiili arvestades omakapitali piisava tasuvuse. Ümberkorraldamisteatise punkti 14 kohaselt tähendab pikaajaline elujõulisus, et igasugune saadud riigiabi makstakse teatava aja jooksul tagasi või et selle eest makstakse tasu tavapärastel turutingimustel, tagades nii, et lõpetatakse mis tahes täiendava riigiabi andmine.

Seni esitatud HGAA ümberkorralduskavad ei võimaldanud teha järeldust, et kogu grupi elujõulisuse taastamine on võimalik.

Komisjon märgib lisaks, et Kärnteni antud garantiidel põhinevad soodsad rahastamistingimused lõpevad aja jooksul ja et Kagu-Euroopa majanduste kiire järelejõudmisprotsess on peatunud.

Pank ei suuda seetõttu maksta oma kapitali eest asjakohast tasu või riigi kapitali tagasi maksta, et sel viisil ümberkorraldamisperioodi lõpuks elujõulisuse juurde tagasi pöörduda. Seega ei tundu HGAA kui iseseisva ettevõtte elujõulisuse taastamine võimalik. Komisjon teeb eelnevast järelduse, et tema kahtlused elujõulisuse taastamise osas ei ole kõrvaldatud.

Austria asutused esitasid likvideerimiskava, mis näeb ette sellise nõuetekohase lõpetamise strateegia. Esitatud kavas on ette nähtud turukõlblike üksuste, Austria HBA (mille kohta on ostuleping juba allkirjastatud) ja Kagu-Euroopa võrgustiku võõrandamine avalikus müügimenetluses hiljemalt 2015. aasta juuni lõpuks. Kõik järelejäävad osad läbivad kontrollitud ja nõuetekohase likvideerimisprotsessi. Sellega seoses lubab Austria, et Itaalia üksus HBI lõpetab uute tehingute tegemise 1. juuliks 2013. Juhul kui Kagu-Euroopa turukõlblike üksuste võõrandamine 30. juuniks 2015 ei ole võimalik, siis lõpetavad ka nemad uute tehingute tegemise ja likvideeritakse. Selle tulemusena ei ole HGAA 30. juuni 2015 seisuga enam finantssektoris tegev.

Turukõlblike üksuste võõrandamine toimub tingimusteta, läbipaistvas ja avatud menetluses, mille puhul on kõikidel huvitatud turuosalistel võimalus esitada üksuste kohta pakkumine. Taoliste konkurentsipõhiste menetlustega tagatakse, et turuhinna moodustab parim pakkumine, nii et abi ostjale on välistatud (41) . Kui komisjon teeb kindlaks, et ostjale on antud abi, siis uurib komisjon vastava abi kokkusobivust siseturuga eraldi.

Komisjon märgib esmalt, et antud abi ei olnud ette nähtud Austria või Kagu-Euroopa üksikute turukõlblike üksuste probleemidega tegelemiseks, vaid HGAA kui grupi probleemidega tegelemiseks. HGAA äritegevuse tuumaks ei ole tütarettevõtjad Kagu-Euroopa riikides ega HBA ning võõrandatavad üksused moodustavad ainult osa HGAA varadest. Peale selle erineb võõrandatavate üksuste ärimudel HGAA ärimudelist, mis oli rahvusvaheline pangandusgrupp, mis eelkõige Kärnteni antud garantiide alusel tugines soodsatele rahastamistingimustele ja keskendus kiirele laienemisele kasvavate turgude järelejõudmispotentsiaali kasutades. Tulevikus ei hakka Kagu-Euroopa tütarettevõtjate rahastamine toimuma riigi garantiide alusel, vaid tugineb kohalikele (ja seega kallimatele) rahastamisallikatele, nii et marginaalide ja riskijuhtimise osas osutub vajalikuks ettevaatlikum lähenemine. Samal ajal kui HGAA keskendus suurettevõtetele ja teatavatele põhiklientidele, hakkavad võõrandatavad üksused keskenduma VKEdele. Praktikas tähendab see, et võõrandatavad üksused on suunatud uuele klientide ringile.

Komisjon märgib peale selle, et turukõlblike üksuste võõrandamise eesmärk on HGAA varade väärtuse võimalikult suur kasvatamine enne HGAA likvideerimist võlausaldajate huvides.

Võttes arvesse ülekandmise eset, asjaolu, et HGAA ja võõrandatavate üksuste aktsionärid ei saa olla identsed, ning võttes arvesse müügitehingu majanduslikku loogikat, on komisjon seisukohal, et niipea kui turukõlblikud üksused on võõrandatud ja HGAA-d enam ei eksisteeri, ei ole HGAA puhul enam tegemist majandusliku järjepidevusega.

Likvideerimiskavas on ka ette nähtud vähendada oluliselt HGAA liisinguäri, mis oli üks HGAA probleemide peapõhjusi, kuna liisingu majanduslik elujõulisus on sellega seotud riskide ja rahastamisvajadusega võrreldes suhteliselt väike. Vähendamine annab ka positiivse panuse turukõlblike üksuste võõrandatavusse.

Komisjon teeb järelduse, et HGAA elujõulisust ei ole võimalik taastada ja et Austria esitatud strateegia HGAA nõuetekohaseks likvideerimiseks on HGAA-ga tegelemiseks sobiv vahend, kuna panga elujõulisust kui sellist ei ole võimalik taastada.

Omapanus ja kulude jagamine

Ümberkorraldamisteatise kohaselt on vajalik abisaaja asjakohane omapanus, et piirata abi miinimumiga, hoida konkurentsimoonutused võimalikult väikestena ja vältida moraaliriske. Sel eesmärgil on teatises ette nähtud, et i) nii ümberkorraldamiskulusid kui ka omapanust tuleks piirata ja ii) tuleb anda oluline omapanus.

Ümberkorraldamisteatises on ka ette nähtud, et pank peaks ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama esmalt enda vahendeid, et abi oleks võimalik piirata miinimumiga. Ümberkorraldamisega seotud kulusid ei tohiks kanda eranditult riik, vaid ka need, kes panka investeerisid. See eesmärk saavutatakse eelkõige sellega, et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist.

Kõik HGAA varasemad aktsionärid müüsid oma aktsiad sümboolse ühe euro suuruse hinna eest Austria Vabariigile, mis vähendas ohtu, et abimeetmed toovad kasu varasematele aktsionäridele. Varasemad omanikud eraldasid HGAA-le ka kapitali või likviidseid vahendeid, nii et oli võimalik katta kahjum ja parandada likviidsust.

Komisjon on seetõttu seisukohal, et varasem omanik BayernLB on olulisel ja asjakohasel määral kulude jagamisse kaasatud.

Komisjon teeb nende kaalutluste alusel järelduse, et GRAWE on piisavalt kulude jagamisse kaasatud.

Kärnteni liidumaa osas märgib komisjon, et viimane on kulude jagamisse kaasatud, kuna eraldas kapitali, mis on kapitali vähendamise tulemusena nüüdseks oluliselt vähenenud.

Komisjon teeb nende kaalutluste alusel järelduse, et Kärnteni liidumaa on piisavalt kulude jagamisse kaasatud.

Asjaolu, et GRAWE ja Kärnteni liidumaa said osaluskapitali eest suurema hüvitise kui BayernLB enda tehtud kapitalisüsti eest, on õigustatud seetõttu, et BayernLB eraldas muid kapitaliinstrumente. Erinevalt GRAWE-st ja Kärnteni liidumaast ei eraldanud BayernLB osaluskapitali, vaid loobus kõikidest kapitaliinstrumentidest tulenevatest õigustest ja osaliselt likviidsusest. BayernLB on seega suuremal määral kulude jagamisse kaasatud, mis tundub asjakohane, kuna BayernLB oli HGAA valitseva mõjuga omanik, enne kui Austria Vabariik HGAA omandas.

Lisaks on vaja selgitada, kas osaluskapitali eest, mille Austria HGAA-le finantstoetusskeemi raames eraldas, makstakse piisavat hüvitist. Vaja on meeles pidada, et finantstoetusskeemis on ette nähtud kaks intressimäära, olenevalt sellest, kas toetatava panga puhul on tegemist raskustes panga või põhimõtteliselt usaldusväärse pangaga. Austria liigitas HGAA põhimõtteliselt usaldusväärseks pangaks ja maksis seetõttu väiksemat hüvitist kui siis, kui HGAA oleks liigitatud raskustes pangaks.

Selle punkti kohta märgib komisjon, et kogu veel olemasolev osaluskapital jääb HBInt-sse ja seega HGAA lõpetamisele minevasse osasse. Kuna lõpetamisele minev osa turul enam ei tegutse ja HGAA elujõulisust ei ole võimalik taastada (mistõttu HGAA likvideeritakse), märgib komisjon, et kõnealust väiksemat hüvitist on võimalik käesoleval juhul aktsepteerida.

HGAA astus mitmeid samme, kaasamaks hübriidkapitali omanikke kulude jagamisse sellisel viisil, et ostis kõnealused instrumendid tagasi tunduvalt allpool nimiväärtust või tühistas need tervikuna, mis avaldas olulist mõju omavahenditele.

Edasi märgib komisjon, et paljude hübriid- ja osaluskapitaliinstrumentide puhul tehakse dividendi- või kupongimakseid ainult juhul, kui teenitakse kasumit. Kuna pank ei ole olnud viimastel aastatel elujõuline, ei ole nimetatud instrumentide omanikud saanud ka vastavaid makseid. Lisaks hakkavad dividendi- ja kupongimaksetele kehtima tulevikus piirangud. Komisjoni arvamuse kohaselt on nimetatud instrumentide omanikud seega piisavalt kulude jagamisse kaasatud.

Komisjon teeb nendel põhjustel järelduse, et HGAA likvideerimiskavas on ette nähtud asjakohane kulude jagamine.

Konkurentsimoonutuste piiramine

Ümberkorraldamisteatise punktis 4 nõutakse, et ümberkorralduskava sisaldaks konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid. Kõnealused meetmed peaksid lähtuma konkurentsimoonutustest nendel turgudel, kus abisaaja pärast ümberkorraldamist tegutsema hakkab. Käesoleval juhul tuleb tagada, et üksused, kes jätkavad turul tegutsemist, kuni nad lõpuks müüakse, ei kasutaks saadud riiklikke ressursse konkurentsi kahjustaval viisil ja ei tegutseks konkurentsi moonutavalt.

Komisjon juhib tähelepanu, et HGAA on saanud 3,15 miljardit eurot riigiabi kapitali ja varaliste tagatistena ja 1,35 miljardit eurot likviidsusgarantiidena ning saab tulevikus likvideerimisprotsessi eesmärgil võib-olla veel täiendavat riigiabi summas kuni 5,4 miljardit eurot kapitalina ja 3,3 miljardit eurot likviidsete vahenditena.

Komisjon märgib, et likvideerimiskavas on ette nähtud nõuetekohane lõpetamine, mille kohaselt ei tegutse HGAA hiljemalt 30. juunil 2015 turgudel enam aktiivse majandustegevuses osalejana, vaid likvideerib veel üksnes tegevusi, mille jaoks ei ole seni ostjat leitud.

Seoses Kagu-Euroopa üksuste edasise tegevusega kuni nende müügini on Austria teatanud seoses kõnealuste ettevõtete uute tehingutega mitmete kohustuste võtmisest, mille eesmärk on vältida võimalikke konkurentsimoonutusi müügieelsel perioodil.

Sellega seoses hindab komisjon positiivseks eelkõige uute tehingute piiranguid, mille kohta Austria ja HGAA on kohustuse võtnud. Riski- ja rahastamiskulusid arvesse võttes tuleks uute tehingute puhul saavutada vähemalt […] % suurune aastane tootlus. Sellise uute tehingute miinimumtootlusega tagatakse, et turukõlblikud üksused ei teosta konkurentsivastast hinnapoliitikat, kuid annavad samal ajal panuse oma pikaajalisse elujõulisusse. Pank kohustub selles tähenduses piirama uute tehingute kestust, et tähtaegade ümberkujundamine mõjutaks elujõulisust ainult piiratud määral. […] (44) […]. […] osas võtab Austria täiendava kohustuse, et […] teostatavad tehingud piiratakse klientidega, kelle reiting on vähemalt […] ja kogumaht […] eurot. Selle tulemusena vähenevad kursikahjumiga seotud riskid ja panga võimalik tegutsemise ulatus selles turusegmendis. Kokkuvõtlikult on mõlema piirangu eesmärk pikaajalise elujõulisuse tagamine ja asjaomaste ettevõtete konkurentsivõime piiramine.

Komisjon hindab positiivseks ka kohustused parandada riskijuhtimist, eelkõige seda, et kõiki […] eurot ületavaid riskipositsioone hinnatakse igal aastal uuesti ning eraklientide ja riigi rahanduse valdkondades tehakse tehinguid ainult klientidega, kelle reiting on vähemalt […] (45) . Need lubadused tagavad, et tehinguid tehakse ettevaatlikult ja et asjaomased ettevõtted ei vii ellu riskantseid äristrateegiaid. Tehinguid tehakse nii, et saavutada tasakaalustatud suhe vajaliku elujõulisuse ja nõutava riskikontrolli vahel. Samal ajal välistatakse kohustustega agressiivne turu laienemise strateegia.

Komisjon hindab põhjendustes 147 ja 148 esitatud kohustuste kahekordset eesmärki positiivselt. Esiteks aitavad need suurendada võõrandamise võimalusi, kuna ei tehta ülemäära riskantseid tehinguid, ja teiseks piiravad need konkurentsimoonutusi, ohjeldades agressiivset käitumist ja piirates uute äritehingute tegemist.

Likvideerimiskava kohaselt likvideeritakse või müüakse kõik HGAA turukõlblikud osad. Austria on kindlalt lubanud, et HBA müüakse 30. juuniks 2014 ja Kagu-Euroopa võrgustik (terviku või osadena) 30. juuniks 2015. Seejärel lõpetatakse uute tehingute tegemine ja HGAA lahkub turult, kuna kõik tegevusliigid kas siis likvideeritakse või müüakse läbipaistval viisil kolmandale isikule. Müügi- ja likvideerimisprotsess aitab olulisel määral kaasa abist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramisele, kuna HGAA kui selline kaob turult.

Komisjoni arvamuse kohaselt õigustab finantsturgude endiselt ebastabiilne olukord eelkõige Kagu-Euroopa riikides üsna pikka üksuste müügitähtaega (30. juuni 2015) kõnealustes riikides. Komisjon märgib, et Austrias on üksused juba müüdud, ning et ka need üksused likvideeritakse, mille müük ei ole 30. juuniks 2014 lõpetatud.

Lisaks nendele ulatuslikele meetmetele on Austria lubanud rakendada keelu viidata reklaami eesmärkidel riigi toetusele ja agressiivsete äritavade keelu. Komisjon kiidab heaks ka ülevõtmiskeelu, millega tagatakse, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks, vaid ettenähtud eesmärgil, nimelt likvideerimisprotsessi rahastamiseks.

Komisjon avaldab kahetsust, et Austria on täitnud oma 2012. aasta detsembri päästmisotsuse raames võetud kohustused ainult osaliselt. Mõningate nimetatud, ainult piiratud kehtivusajaga kohustuste mittetäitmist tasakaalustab aga komisjoni arvamuse kohaselt panga täielik osadeks jagamine ja likvideerimine.

Võttes arvesse kohustusi ja pidades silmas põhjendustes 122–138 esitatud omapanuse ja kulude jagamise asjakohasust, on komisjon seisukohal, et on võetud piisavalt ennetavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks, vaatamata HGAA-le antud suurtele abisummadele.

JÄRELDUSED

Austria kohustusi silmas pidades tehakse järeldus, et likvideerimisstrateegia on ümberkorraldamisteatisega kooskõlas, likvideerimisabi on piiratud vajaliku miinimumiga ja konkurentsimoonutusi hoitakse võimalikult väikestena. Likvideerimisabi on seetõttu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Järgmised meetmed on riigiabi:

2. Lõikes 1 loetletud riigiabi on lisas toodud kohustusi silmas pidades siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Austria tagab 29. juunil 2013 esitatud ja 27. augustil 2013 täiendatud likvideerimiskava rakendamise ja lisas toodud kohustuste täieliku täitmise.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

(1) ELT C 85, 31.3.2010, lk 21; ELT C 266, 1.10.2010, lk 5; ELT C 59, 28.2.2013, lk 34.

(2) Kõnealune abikava oli heaks kiidetud komisjoni 9. detsembri 2008. aasta otsusega juhtumis N 557/2008, Austria krediidiasutustele ja kindlustusettevõtetele suunatud meetmed vastavalt finantsturu stabiilsuse ja rahaturgude tugevdamise seadusele (ELT C 3, 8.1.2009, lk 2).

(3) Osalusväärtpaberite omanikel ei ole hääleõigusi.

(4) ELT C 134, 13.6.2009, lk 31.

(5) EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(6) ELT C 85, 31.3.2010, lk 21.

(7) ELT C 266, 1.10.2010, lk 5.

(8) ELT C 31, 4.2.2012, lk 13.

(9) Edaspidi SA.32554 (2009/C), ümberkorraldusabi finantsgrupile Hypo Group Alpe Adria.

(10) ELT C 59, 28.2.2013, lk 34.

(11) Seni avaldamata.

(12) Seni avaldamata.

(13) Vt põhjendus (4) ja 2009. aasta detsembri päästmisotsus.

(14) Ettevõtted Norica ja HBInt Credit Management (CM), milles mõlemas osalevad välised investorid vastavalt 49 %-ga, lähevad samuti lõpetamisele.

(15) Konfidentsiaalne teave.

(16) Austria poolse HGAA päästmise tulemusena kõnealustel tingimustel pidi BayernLB HGAA arvestusliku väärtuse summas 2,3 miljardit eurot täielikult maha kandma ja loobuma nõuetest HGAA vastu juba eraldatud finantsvahendite osas 825 miljoni euro ulatuses.

(17) Vahepealsel ajal on HGAA kooskõlas oma tõlgendusega Austria omakapitali asendamise seadusest lõpetanud BayernLB teatavate laenudega seotud intressi- ja tagasimaksed. BayernLB ei ole selle otsusega nõus ja esitas hagi, mille eesmärk on saavutada laenude ja intresside tagasimaksmine esialgselt kokkulepitud viisil. […].

(18) Kommunikation zur EU - Überarbeiteter Umstrukturierungsplan, Klagenfurt am Wörthersee (Suhtlus ELiga – läbivaadatud ümberkorralduskava, Klagenfurt am Wörthersee), 29.6.2013.

(19) Kava kohaselt võiks asutada õiguslikult iseseisva Kagu-Euroopa holdingettevõtte või eraldada HBInt osad (kaasa arvatud refinantseerimisliinid), et Kagu-Euroopa üksused saaksid areneda iseseisvalt tegutsevateks ettevõteteks.

(20) Kui lõpuleviimine ei peaks praegu oodatavast erinevalt õnnestuma, jätkab HGAA oma jõupingutusi HBA müümiseks 30. juunini 2014. Kui need jõupingutused peaksid ebaõnnestuma, viiakse HBA lõpetamisele mineva osa alla.

(21) Vt lisa punkt IV.3.2.2.

(22) […] viiakse läbi kooskõlas kohustuste loendi punktis V.3.4 (vt lisa) toodud […]. Selleks et tagada […] omavahenditest refinantseerimine, võib HBI […], kui see on vajalik, et ära hoida või tasakaalustada […] mittetäitmine.

(23) Vt joonealune märkus 14.

(24) Nagu selgitatud joonealuses märkuses 16 […].

(25) Vt nt 2009. aasta algatamisotsuse põhjendus 92, 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 66, 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendused 31–39, 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendused 39–43, 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 37.

(26) Vt muu hulgas 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendus 31 ja 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendus 40.

(27) Vt nt 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendus 39.

(28) Vt 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 65.

(29) Vt muu hulgas 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendused 34 ja 38.

(30) Vt muu hulgas 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 66, 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendused 35 ja 37 ning 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendus 43.

(31) Vt muu hulgas 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendus 36.

(32) Vt 2009. aasta algatamisotsuse põhjendus 102.

(33) Vt 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 67.

(34) Vt 2009. aasta algatamisotsuse põhjendus 98.

(35) Vt 2009. aasta algatamisotsuse põhjendus 98 ja 2010. aasta detsembri pikendamisotsuse põhjendus 42.

(36) Vt 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendus 44 ja 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 38.

(37) Asendatud komisjoni sama numbriga 5. veebruari 2013. aasta otsusega; seni avaldamata.

(38) Registreeritud numbriga T-427/12.

(39) ELT C 216, 30.7.2013, lk 1, vt eelkõige punkt 6.

(40) ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

(41) Vt ümberkorraldamisteatise punkt 20 ja teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” („pangandusteatis”) punkt 49 (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8).

(42) Vrd kohtu 13. septembri 2010. aasta otsus, Kreeka jt vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-415/05, T-416/05 ja T-423/05, EKL 2010, I-4749, punkt 135.

(43) Komisjon avaldab rahulolu Austria kohustuse üle tagada, et likvideerimisele mittemääratud üksuste laenude ja hoiuste suhe on suunatud edukale müügile, kas siis uute laenude andmise vastava juhtimise või muude laenude ja hoiuste suhte sünteetilise või tegeliku vähendamise meetmete kaudu (vt kohustuste III jao punkt 4.1.8).

(44) […].

(45) See kehtib […] % suuruse või väiksema 1 aasta makseviivituse tõenäosuse kohta.

LISA

Eelmärkused

Austria võtab järgmised kohustused eranditult Euroopa Komisjoni („komisjon”) kui ainukese adressaadi ees ja üksnes menetluse SA.32554 (ex C 16/2009) eesmärgil. Kolmandatel isikutel ei ole võimalik tuletada kõnealustest kohustustest mingeid nõudeid Austria ja/või krediidiasutuste grupi Hypo Alpe Adria („HGAA”) suhtes käitumiseks teatud viisil.

Kohustused, mis on toodud kohustuste võtmise teatises, mille Austria esitas komisjonile 30. novembri 2012. aasta kirjaga ja mis sisalduvad komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisas, asendatakse punktides B.III.3 ja B.III.4 toodud kohustustega.

Kui allpool ei ole teisiti sätestatud, kehtivad kõik kohustused iga punktis B.II.1 loetletud turukõlbliku üksuse kohta ainult kuni vastava üksuse taaserastamiseni punkti B.IV.3 alusel.

Kohustused

I. Ümberkorralduskava rakendamine; järelevalve eest vastutav usaldusisik

Austria tagab ümberkorralduskava täieliku rakendamise näidatud tähtaegade jooksul. Austria tagab, et ümberkorralduskava rakendamist ja kohustuste täitmist jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse määramise, ülesannete, kohustuste ja vastutusest vabastamise aluseks on punktis C kirjeldatud menetlus.

II. Mõisted

1. Turukõlblikud üksused

„Turukõlblikud üksused”, mis vastavalt punktile B.IV.3 taaserastatakse, on järgmised äriühingud (kaasa arvatud nende täielikult – otseselt või kaudselt – kontrollitavad äriühingud):

1.1. HBA

Hypo Alpe-Adria-Bank AG, Klagenfurt, Austria („HBA”).

1.2. Kagu-Euroopa/Kagu-Euroopa võrgustik

— Die Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Sloveenia („HBS”).

— Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Sloveenia („HLS”) või tema HGAA sisese ümberkorraldamise käigus loodud õigusjärglased, kui need võõrandamiseks esitatakse. Nimetatud äriühingu tegevus piirdub […] ja […] liisinguga.

— Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Horvaatia („HBC”) ning tema tütarettevõtja, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Horvaatia („HAALC”), mille äritegevus piirdub […].

— Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnia ja Hertsegoviina („HBFBiH”).

— Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Serblaste Vabariik („HBRS”) ning tema tütarettevõtja, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Serblaste Vabariik („HLRS”), mille äritegevus piirdub […] liisinguga.

— Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro („HBM”).

— Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrad, Serbia („HBSE”).

2. Lõpetamisele minev osa

Lõpetamisele mineva osa raames lõpetatakse plaanipäraselt HGAA mittestrateegilistena identifitseeritud ärivaldkonnad ja portfellid ning Hypo-Alpe-Adria Bank S.p.A., asukohaga Udine, Itaalia („HBI”), kusjuures eeltingimusteks on kapitali säilitamine ja minimaalne väärtuse kadu. Lõpetamisele minevasse osasse kuuluvad kõik äriühingud/üksused, mis ei ole eelnevas II. jao punktis 1 selgesõnaliselt nimetatud. Lõpetamisele minev osa hõlmab eelkõige järgmist.

2.1. Lõpetamisele minevad osalused

Mittestrateegilised osalused ettevõtetes

2.2. Lõpetamisele minevad finantstooted

— HBInt. portfell ning HGAA-sse jäävad tütarettevõtjatele (eelkõige SEE, HBI) avatud refinantseerimisliinid;

— erinevate tütarpankade (HBA, HBI, Kagu-Euroopa võrgustiku pankade) ja HLSi portfelliosad, mis on lõpetamisele minevasse osasse üle kantud;

— lõpetamisele minevad liisinguettevõtted (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE ja HLSE);

— vähemusosalusega äriühingud (Credit Management, Norica).

2.3. HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank S.p.A., Udine, Itaalia („HBI”).

III. Üldised kohustused

1. Ettevaatliku, tugeva ja jätkusuutliku äripoliitika järgimine

Austria tagab, et HGAA järgib ümberkorralduskava rakendamise ajal ettevaatlikku, tugevat ja jätkusuutlikkuse põhimõttest lähtuvat äripoliitikat ning vaatab oma sisemised ergutussüsteemid seadusjärgsete ja reguleerivate nõuete raames nende asjakohasuse seisukohast üle ja töötab selles suunas, et need ei ahvatleks võtma asjakohatuid riske.

2. Kasumi ülekandmine

Austria tagab, et iga turustamiskõlblik üksus – st HBA ja Kagu-Euroopa võrgustik – kannab kuni oma taaserastamiseni võimaliku aastakasumi üle oma omanikule niivõrd, kuivõrd see on seadusega lubatav ja ei too kaasa asjaomase turukõlbliku üksuse kasumi ülekandmise hetkel kehtiva regulatiivse omakapitali määra täitmata jätmist ega ettevõtte jaoks majanduslikult kahjulikku olukorda. Nimetatud kohustus kehtib vastavalt ka võimalike vahepealsete (holding)ettevõtete suhtes, HBI suhtes kuni selle täieliku likvideerimiseni ning HBInt. suhtes, kuni Austria teda kontrollib.

3. Omapanus

Austria 30. novembri 2012. aasta kohustuste deklaratsioonis ja komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisa punktis 11 sisalduv kupongimaksete keeld asendatakse järgmise kohustusega.

3.1. Mittekohustuslikud dividendi- ja kupongimaksed

3.1.1. Austria tagab, et HGAA ei tee ümberkorralduskava rakendamise ajal enne lõpliku heakskiitmisotsust dividendi- või kupongimakseid olemasolevate esimese ja teise taseme omavahendite instrumentide (kaasa arvatud aktsiad, osad, hübriid- ja lisakapital) arvelt, välja arvatud juhul, kui HGAA on selleks ka ilma reserve kasutusele võtmata õiguslikult kohustatud, või komisjoni talituste eelneval nõusolekul.

3.1.2. Kapitaliinstrumentideks eelnimetatud tähenduses ei loeta selliseid instrumente, aktsiaid ja/või osi, mis kuuluvad Austriale, välja arvatud juhul, kui Austriale kuuluvate kapitaliinstrumentide eest tehtavad dividendi- või kupongimaksed tooksid kaasa maksekohustuse ka teiste isikute suhtes.

3.1.3. Dividendikeeld punkti 3.1.1 tähenduses ei kehti tähtajaliste, reklaami mitte tegevate vähemusosalusega äriühingute […] ja […] (st kaks eriotstarbelist majandusüksust, milles väliste investorite osalus on vastavalt 49 %; eriotstarbeliste majandusüksuste tegevus piirdub teatavate väärtpaberite omamisega ja väärtpaberitest saadava tulu väljamaksmisega HBInt-le ja vähemusosalusega ettevõtetele dividendide vormis, vt ümberkorralduskava punkt 5.3.4) dividendimaksete suhtes, kui maksete tegematajätmise tagajärjeks oleks mõne nimetatud ettevõtte likvideerimine, mis mõjutaks negatiivselt HGAA kapitaliseeritust tervikuna.

3.2. Tühistamised või tagasiostud, mis ei ole seadusega nõutud

3.2.1. Austria tagab, et HGAA ei tühista ennetähtaegselt, ei osta tagasi ega lõpeta muul viisil ennetähtaegselt ümberkorralduskava rakendamise ajal kapitaliinstrumente eeltoodud punkti 3.1.1. tähenduses, välja arvatud juhul, kui HGAA on selleks ka ilma reserve kasutusele võtmata õiguslikult kohustatud, või komisjoni talituste eelneval nõusolekul.

3.2.2. Komisjoni talituste eelneval nõusolekul on erandiks kapitaliinstrumentide tühistamised, tagasiostud ja muul viisil ennetähtaegsed lõpetamised, kui: — need ei too kaasa HGAA regulatiivsete kapitalimäärade üksnes ajutist langust ja — HGAA maksed võlausaldajatele seoses ennetähtaegse lõpetamisega (näiteks tagasiostuhind, hüvitis) ei ületa instrumendi turuväärtust lõpetamise hetkel, millele lisandub vajaduse korral — preemia suurusega mitte üle 10 % nimetatud turuväärtusest ja/või — makse instrumendi eest maksimaalselt kuni selle esialgse tähtaja lõpuni arvestatavate intresside diskonteeritud nüüdisväärtuse ulatuses.

3.2.3. Eelnimetatud tähenduses turuväärtuse konkreetsele kindlaksmääramisele vastab pärast eelnevat kooskõlastamist komisjoni talitustega: — vabalt kaubeldavate instrumentide puhul: selle või võrreldavate instrumentide keskmine kurss viimasel kuul enne asjaomaste instrumentide tagasiostupakkumise avaldamist; — muude instrumentide puhul: muul sobival viisil arvutatud ja sõltumatu kolmanda isiku sellele või võrreldavatele instrumentidele antud hinnangute alusel tõendatav väärtus.

4. Tegevusalased kohustused/uute tehingute piirangud

4.1. 30. novembri 2013. aasta kohustuste asendamine (komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisa)

Kohustused, mis on toodud kohustuste loendis, mille Austria esitas komisjonile 30. novembri 2012. aasta kirjaga ja mis sisalduvad komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisas, asendatakse järgmiste kohustustega:

4.1.1. HGAA teostab uusi tehinguid riigirahanduse valdkonnas ainult tähtajaga maksimaalselt […] ja ettevõtete valdkonnas ainult tähtajaga maksimaalselt […]. Mõlemas valdkonnas on uute tehingute tegemine lubatav ainult juhul, kui asjaomase laenutehingu 1 aasta makseviivituse tõenäosus on […] % või vähem. Lisaks tuleb ettevõtete valdkonnas kõik uued tehingud, mille tähtaeg ületab […], tagada […] % ulatuses kooskõlas HGAA sisemiste laenude andmise ja haldamise juhistega (krediidipoliitika). Kõrvalekaldumine eelnimetatud piirangutest on lubatav, kui kohalikud järelevalveasutused nõuavad teatavate finantsinstrumentide omamist. Eeltoodud piirangud ei hõlma ka lühiajalisi ja keskmise pikkusega riigikassa võlakirju tähtajaga maksimaalselt […], mille annavad välja Serblaste Vabariik ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon, kui kõnealuste väärtpaberite omandamine […].

4.1.2. HGAA emiteerib uusi hüpoteegiga tagatud eluasemelaene ainult juhul, kui laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on maksimaalselt […] %. Uute hüpoteegiga tagatud eluasemelaenude emiteerimine, mille puhul laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on maksimaalselt […] %, on lubatav, kui asjaomase kliendi võla ja sissetuleku suhe – mida määratletakse (kohalike krediidiinfobüroode arvutatud) HGAA ja teiste finantsasutuste ees olevate igakuiste maksekohustuste summa suhtena tema igakuisesse netosissetulekusse – on […] % või vähem. Kui pandivõlakirjade/väärtpaberistamise kohta eksisteerivad kohalikud seadused, peab iga uus emiteeritav hüpoteegiga tagatud eluasemelaen täitma lisaks kriteeriumid, et seda oleks võimalik nimetatud seaduste alusel tagatisvaraga tasaarvestada.

4.1.3. Sisemine refinantseerimiskulude maatriks (Funding Cost Matrix) peab iga uue tehingu puhul (punktis 4.2. sisalduva määratluse tähenduses) olema kogu tähtajastruktuuri jooksul asjakohases suhtes vastava filiaali/tütarettevõtja refinantseerimisolukorraga ning vastama järgmistele miinimumnõuetele: 3 kuu EURIBOR + […] % kõikide kuni […] aasta pikkuste tehingute puhul, 3 kuu EURIBOR + […] % kõikide […] aasta pikkuste tehingute puhul ([…]), 3 kuu EURIBOR + […] % kõikide üle […] aasta pikkuste tehingute puhul ([…]). Eriti madala krediidivõimelisuse hinnanguga riikides suurendatakse eeltoodud miinimumnõudeid järgmiselt: […]. Lisaks kogu ettevõttes kehtivatele tähtajapiirangutele riigirahanduse ja ettevõtete valdkonnas (vt punkt 4.1.1.) ei tohi eelnimetatud riikides sooritada tehinguid tähtajaga üle […] aasta. Eeltoodud refinantseerimise hinnalisad võivad üksikjuhtumil väiksemad olla, kui varad täidavad väärtpaberistamiseks vajalikud õiguslikud ja materiaalsed nõuded ja nende kasutamine väärtpaberistamiseks on ka tegelikult kavas (nt hüpoteeklaenud, kapitalirent, laenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele („VKE”) ja riigirahandus) ning see põhineb järelevalve eest vastutava usaldusisiku kontrollitud tagatistel (vahemikus […] kuni […] baaspunkti, sõltuvalt tagatise summast, […] baaspunkti ületagatuse jaoks).

4.1.4. Pärast refinantseerimiskulude (vastavalt punktile 4.1.3) ja riskikulude (arvutatakse kumulatiivselt oodatava kahju määrana (expected loss) tagatistega katmata summa alusel, kusjuures tuleb teha täiendav allahindamine (väärtuskärbe) […] % ulatuses tagatiste väärtusest) korrektset väljaarvutamist peab iga uue laenutehingu jaoks olema tagatud iga-aastane vähemalt […] % suurune omakapitali tasuvus (kusjuures omakapitali tasuvuse arvutamisel võib arvesse võtta teenustasusid). Komisjoni talitustel on õigus tühistada ametliku kirjaga nõue teha täiendav väärtuskärbe […] % ulatuses tagatiste väärtusest riskikulude arvutamise eesmärgil, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik teatab põhjendatud arvamuses, et panga olemasolev tagatiste hindamise süsteem on tervikuna asjakohane ja selles on asjakohased väärtuskärped juba ette nähtud.

4.1.5. Omakapitali tasuvus eelmise punkti tähenduses arvutatakse põhimõtteliselt regulatiivsete kapitalinõuete alusel, mis on vastavale laenule määratud. HGAA praegu kasutatav meetod kapitalinõuete arvutamiseks seoses individuaalsete laenudega tugineb seevastu majanduslikul lähenemisviisil kooskõlas riskikulude arvutamisega. Komisjoni talitustel on õigus anda HGAA-le ametliku kirjaga luba jätkata majandusliku lähenemisviisi kasutamist üksiklaenude kapitalinõuete arvutamiseks, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik kinnitab, et i) HGAA arvutuste lähtealus on metoodiliselt ühtne ja ii) HGAA on tõendanud, et tema arvutuste lähtealuse kasutamisel saavutatakse omakapitali minimaalne tasuvus, mis on nii sihtportfelli tasandil kui ka tegeliku olemasoleva portfelli tasandil võrdväärne regulatiivse omakapitali alusel arvutatud miinimumtasuvusega […] %.

4.1.6. […] tohib anda ainult sellistele klientidele, kellel on kasutada […]. Eeltoodust erinevalt on lubatav: — […]; — […] andmine kuni maksimaalse nominaalse kogumahuni […] eurot aastas, kusjuures iga üksiku […] antud […] reiting peab olema vähemalt […] või parem (kooskõlas HGAA sisemise krediidireitingute koondskaalaga (Credit Rating Master Scale).

4.1.7. HGAA tagab reitingu iga-aastase läbivaatamise ja täieliku jooksva laenudokumentatsiooni iga kliendi kohta, kelle riskipositsioon ületab […] eurot. Kõnealuste nõuete täitmist peab kontrollima grupi peakontori riskijuhtimisosakond.

4.1.8. Austria Vabariik kohustub tagama, et turukõlblike üksuste laenude ja hoiuste suhtarv on suunatud edukale müügile ja sellel eesmärgil juhitakse vastavalt uute laenude andmist või võetakse muid meetmeid laenude ja hoiuste suhtarvu (sünteetiliseks või tegelikuks) vähendamiseks. Austria Vabariigile on teada, et 100 % ületavad laenude ja hoiuste suhtarvud võivad kujutada endast takistust turukõlbliku üksuse edukal müümisel.

4.1.9. HGAA asendab või korraldab täiendkoolituse laenukäsitlejatele ja klienditeenindajatele, kelle puhul on avastatud laenuprotsessis vigu või kes on andnud laene standardist allapoole jääval kasumlikkuse tasandil.

4.1.10. HGAA ei omanda osalusi ettevõtetes ega ettevõtete osi (järgnevalt ühiselt nimetatud „osalused”), kui allpool ei ole teisiti ette nähtud. HGAA võib komisjoni eelneval nõusolekul osalusi omandada, kui see on eriasjaolude tõttu vajalik, et tagada või säilitada finantsstabiilsus või tegelik konkurents. HGAA võib ilma komisjoni eelneva nõusolekuta osalusi omandada, kui i) vastav ostuhind on komisjoni otsuse tegemise hetkel väiksem kui […] % HGAA kogu bilansimahust ja ii) HGAA poolt kogu restruktureerimisetapi jooksul (st kuni Kagu-Euroopa võrgustiku müügi lõpetamiseni, vt IV) makstud kõikide ostuhindade kogusumma on väiksem kui […] % HGAA bilansimahust komisjoni otsuse tegemise hetkel. Omandamise keeld ei hõlma lisaks osalusi, mida HGAA haldas või mille HGAA omandas tavapärase äritegevuse käigus seoses viivislaenude või muude sarnaste pangatehingutega.

4.1.11. HGAA ei tohi reklaami eesmärgil abile osutada.

4.1.12. Eelnimetatud meetmete rakendamist kontrollib igas kvartalis väline järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes annab aru komisjonile (vt allpool punkt C).

4.2. Kohustuste kehtivusala („uute tehingute piirangud”) vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6

Eespool punktides 4.1.1–4.1.6 sätestatud piirangud kehtivad ainult uute tehingute suhtes järgmiste määratluste alusel:

4.2.1. Ettevõtete, riigirahanduse ja jaemüügi segmentide piiritlemine

Ettevõtete ja riigirahanduse ärivaldkonnad vastavad põhimõtteliselt HGAA praegu kehtivatele ärivaldkondade määratlustele, kuid järgmiste muudatustega:

4.2.1.1. Ettevõtete ärivaldkonda määratletakse järgmiselt: Ettevõtete ärivaldkond hõlmab kõiki eraettevõtteid (välja arvatud finantseerimisasutused), mille puhul on täidetud järgmised käibe- ja/või riskipositsiooni kriteeriumid: — aastane kogukäive […] eurot või rohkem või — koguriskipositsioon vähemalt […] eurot või Horvaatias vähemalt […] eurot. HGAA kohustub tõendama järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, et praegune riskikünnis HGAA jaemüügi ärivaldkonna ja ettevõtete ärivaldkonna piiritlemiseks Horvaatias on tõepoolest […] eurot ja et kõnealuse künnise muutmine tooks kaasa ebaproportsionaalsed hilisemad kulud.

4.2.1.2. Riigirahanduse segment: Riigirahanduse ärivaldkond koosneb järgmisest: — avaliku võimu kandjad, st üksused, kes võivad teostada avalikku võimu, st kellel on õigus anda välja üldsiduvaid seadusi või muid siduvaid regulatsioone; siia kuuluvad eelkõige riigid, ministeeriumid, riigi- ja valitsusasutused, sotsiaalkindlustusasutused jne; — riskipositsioonid, mis on tagatud riigivõimu kandja selgesõnalise garantiiga; — riigisisesed avaliku võimu kandjad, st kohalikud omavalitsused (liidumaad, provintsid, piirkonnad, linnad ja vallad) ning Bosnia ja Hertsegoviina poliitilised üksused, st Serblaste Vabariik ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon); ja — avaliku sektori asutused (Public Sector Entities), (1) kui neile on antud avaliku võimu või riigisisese avaliku võimu otsene garantii. Üksusi ja asutusi, mis ei ole avaliku võimu kandjad ega riigisisesed avaliku võimu kandjad eespool määratletud tähenduses ja kellel ei ole avaliku võimu kandja ega riigisisese avaliku võimu kandja otsest garantiid, tuleb käsitada (institutsionaalsete) äriklientidena ja kooskõlas ettevõtete ärivaldkonna nõuetega.

4.2.1.3. Jaemüügi ärivaldkond: Jaemüügi ärivaldkond koosneb järgmisest: — eraisikud — igat liiki VKEd, st eraomandis olevad ettevõtted, vabakutselised isikud ja põllumajanduslikud üksused sõltumata nende õiguslikust vormist, mille puhul on kumulatiivselt täidetud järgmised käibe- ja riskipositsiooni kriteeriumid: — aastane kogukäive vähem kui […] eurot ja — koguriskipositsioon vähem kui […] eurot või (tingimusel, et on esitatud tõendid vastavalt punkti 4.2.1.1 teisele taandele) Horvaatias vähem kui […] eurot.

4.2.2. Uued tehingud ettevõtete ja riigirahanduse segmentides

4.2.2.1. Üldised määratlused

Uued tehingud uute tehingute piirangute tähenduses vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6 määratletakse põhimõtteliselt kooskõlas HGAA kehtivate riskihindamisaruannete standarditega ja hõlmavad:

— riskiga seotud (2) laenu- või liisingutehingud täiesti uue kliendiga (või seotud klientide rühmaga) – st „tehingud uute klientidega” [New ClientBusiness - NCB];

— tootepõhine laenu või liisingu riskipositsiooni suurenemine olemasolevate klientide puhul – st „riskipositsiooni suurendav tehing” [Exposure Increasing Business - ExIB];

— olemasolevate laenu või liisingu riskipositsioonide tootepõhine uuendamine või pikendamine olemasolevate klientide puhul pikemaks kui […] perioodiks – st „riskipositsiooni pikendav tehing” [Exposure Prolonging Business - ExPB] (3).

4.2.2.2. Täiendavad kriteeriumid

— ExIB taustal tuleb hinnata uute tehingute olemasolu individuaalsete tehingute tasandil. Kui kliendil on kavas olemasolevat raha riskipositsiooni suurendada ja vastukäiguna vähendada samas ulatuses garantiidest tulenevat riskipositsiooni, loetakse raha riskipositsiooni suurendamine ikkagi uueks tehinguks.

— Kapitalirent loetakse uueks laenutehinguks. Uued tehingud (NCB ja ExIB) peavad vastama seega täielikult uute tehingute nõuetele vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6.

— Kasutusrent loetakse uueks tehinguks punktide 4.1.1–4.1.6 tähenduses järgmistel tingimustel: — järgida tuleb miinimumreitingut […] ja maksimaalset tähtaega vastavalt eeskirjadele uute tehingute piirangute kohta; — eeldatakse täielikku tagatust, kuni jääkväärtus on tegeliku arvestusliku väärtusega (carrying value) täielikult kaetud, eeldusel, et jääkväärtus määratakse kindlaks piisavalt konservatiivselt; see on nii, kuni jääkväärtus vastab kirjendatava üksuse (booking entity) raamatupidamises aluseks oleva objekti suure tõenäosusega saavutatavale müügi netoväärtusele (pärast müügikulude mahaarvamist).

— Iga laenutehing, mis sisaldab avatud krediidiliine, peab vastama uutele laenu andmise standarditele punktide 4.1.1–4.1.6 alusel.

— HGAA grupi sisesed tehingud (nt kohalike pankade, liisingu ja muude osaluste refinantseerimised) ning tehingud HGAA likviidsuse juhtimise nõuete raames liigitatakse finantsasutuste segmendi alla.

4.2.2.3. Piirangud

Uute tehingute piirangud vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6 ei kehti järgmiste riskiga seotud tehingute puhul:

— tehingud finantsasutustega seoses HGAA likviidsusraamatuga, st — FX spot-tehingud (st päevasisesed arvelduslimiidid); — FX kohesed müügid ja vahetustehingud tähtajaga maksimaalselt […], kui selleks on sõlmitud tasaarvestus- ja tagatisleping (ISDA koos CSA-ga) piirväärtusega (= varaliselt tagamata riskipositsioon) maksimaalselt eurot […]; — rahaturulaenud, hoiusetehingud ning (pöörd)repotehingud tähtajaga iga kord maksimaalselt […], kui maksimumsumma vastaspoole kohta on piiratud maksimaalselt […] euroga ja vastavalt väljaantud kogusumma igal ajal maksimaalselt […] euroga; — tuletisinstrumendid (intressimäära vahetustehingud) tähtajaga maksimaalselt […], kui selleks on sõlmitud tasaarvestus- ja tagatisleping (ISDA koos CSA-ga) piirväärtusega (= varaliselt tagamata riskipositsioon) maksimaalselt […] eurot. HGAA on kohustatud tagama, et HGAA grupi peakontori riskijuhtimisosakond kiidab finantsasutuste üksikud vastaspoole limiidid heaks ainult maksimaalselt […] pikkuseks perioodiks;

— uued finantseerimised, laenupikendused, tähtajapikendused, raskustes klientidele (ja kõikidele klientidele grupi/kohaliku töökonna ja/või laenu saneerimise valdkonnas) antud laenude restruktureerimised ja ümberprogrammeerimised eesmärgiga ja selgelt dokumenteeritud väljavaatega tuua probleemsed laenutehingud tagasi nõuetekohaselt teenindatavasse olekusse ja/või võimaldada tasumata riskipositsiooni lõplik tagasimaksmine, kui sellega seoses antud uue finantseerimise tähtaeg on piiratud maksimaalselt […]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed;

— olemasolevate nõuetekohaselt teenindatavate riskipositsioonide (4) või klientide (seotud klientide rühmade) laenupikendused, tähtajapikendused, restruktureerimised ja ümberprogrammeerimised, mis on objektiivselt põhjendatud, HGAA huvides ja mida ei anta pikemaks tähtajaks kui […]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed;

— täiend avad finantseerimised klientidele, kes on HGAA grupi või kohalike üksuste järelevalvenimekirjas, eesmärgiga ja selge ja dokumenteeritud väljavaatega stabiliseerida klientide finantsolukord (k.a intressi- ja valuutariskide maandamine) ning vältida seega makseviivituse juhtumi saabumist ning võimaldada kliendil nõuetekohaselt teenindatavasse olekusse tagasi pöörduda, kui sellega seoses võimaldatud täiendavate finantseerimiste tähtaeg on piiratud maksimaalselt […]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed;

— tehingud, — mis on täielikult ja kogu laenu tähtaja jooksul kaetud kohe täitmisele pööratavate sularahatagatistega, mis ei ole kolmandate isikute tagamisõigustega koormatud, kui laenuvõtja reiting ei ole halvem kui […], VÕI — mis on täielikult tagatud finantsasutuse käenduse või garantiiga („pangagarantii”), kui garantii andja reiting ei ole halvem kui […];

— riskipositsiooni laiendamised vahetuskursi muutuste, tuletisinstrumentide turuväärtuse kõikumiste ja võlakirjade turuhinna liikumise tõttu;

— olemasolevate välisvaluutalaenude ümberkujundamine eurolaenudeks, kui asjaomase kliendi arvestusvääring on euro, kuna või konverteeritav mark – kogu riskipositsioon kujundatakse tegelike vahetuskursside alusel ümber ja HGAA tagatiste positsioon jääb muutumatuks või paraneb;

— uus tehing, mille kohta saadeti kliendile juba enne 1. jaanuari 2013 pädeva kohaliku riski- ja müügiüksuse vahel kooskõlastatud pakkumine (term sheet), mille klient vastu võttis, tingimusel, et HGAA on tõendite alusel õiguslikult kohustatud väljamakse tegema;

— tehingud, mis sõlmitakse arengupankade ja rahvusüleste finantseerimisasutuste (nt EIB, EBRD, HBOR, SID jt) programmivahendeid kasutades või subsideeritud, avaliku võimu kandjate/riigisiseste avaliku võimu kandjate pakutavate laenuprogrammide raames, kui järgitakse reitingupiiri […] ja laenude tähtaeg on maksimaalselt […]. Osavõtt subsideeritud laenuprogrammidest eeltoodud tähenduses on lubatav ainult juhul, kui programmidel on laenuriski vähendavad tunnused […]. Viimast peab kontrollima ja kinnitama järelevalve eest vastutav usaldusisik, enne kui HGAA programmist osa võtab;

— grupisisesed finantseerimised (eriti refinantseerimisliinid), mis võimaldatakse HGAA grupi teistele üksustele tagatiste ja varade päästmisostude (repossessions) eesmärgil kohtulike ja kohtuväliste enampakkumis- või müügimenetluste raames;

— liisingutehingute ümberklassifitseerimine, st kasutusrenditehingutest kapitalirenditehinguteks, kui selle tulemusena on võimalik vararisk (Asset Risk) täielikult vastaspoole riskiks (Counterparty Risk) ümber kujundada (st kui kõik liisinguobjektide omandiga seotud riskid ja eelised antakse liisinguandjalt üle liisinguvõtjale);

— kehtivate lepinguliste kohustuste täitmine (nt „ehitamisel olev kinnisvara”, „veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine” (= leases-to-go)), kui leping või kohalik õigus ei võimalda kohustust täielikult või osaliselt lõpetada (näiteks lepingu eritingimuste (covenants) raames).

4.2.3. Uued tehingud jaemüügi segmendis

Vastavalt punktile 4.2.2.1 ja nõuetekohaste riskihindamisaruannete põhimõtetele määratletakse jaemüügi segmendi uusi tehinguid järgmiselt:

i) riskiga seotud laenu- või liisingutehing (näiteks laen või krediidiliin), mida tuleb käsitada jaemüügi valdkonna laenu- või liisingutootena ja mis antakse uuena uuele või olemasolevale kliendile (või GoB), VÕI

ii) vaba tagasimaksega krediidiliinide või raamidega piiratud (limit based) jaemüügitoodete puhul, mis kliendil juba on, näiteks arvelduskrediidi ületamine, krediitkaardid ja VKEde (käibevahendite) krediidiliinid, uue võimaldatud (kõrgema) limiidi ja vana (väiksema) limiidi vahe, VÕI

iii) korrapäraselt kustutatavate (amortizing) jaemüügitoodete puhul, mis kliendil juba on, näiteks kõik osamakselaenude vormid, uue võimaldatud (kõrgema) laenusumma ja vana (väiksema) laenusumma vahe.

4.2.3.1. Täiendavad määratlused ja seisukohad

i) Kuni HGAA on suuteline näitama aruandluse raames riskipositsiooni täiendavat suurenemist, nagu esitatud punkti 4.2.3 alapunktides ii ja iii, loetakse olemasoleva kliendi riskipositsiooni suurenemine (tootepõhiselt) uueks tehinguks. Märkus: osamaksete sageduse vähendamist (nt igakuisest kvartaalseks) käsitatakse uue tehinguna.

ii) Marginaalseid/tähtsusetuid riskipositsiooni suurenemisi (kuni […] eurot), mille põhjuseks on tehingutasud, kapitaliseeritud intressid/tasud jne, eelkõige seoses punktis 4.2.3.2 loetletud tehingutega (nt valuuta muutmised, restruktureerimised, konsolideerimised, pikendamised jne), ei loeta ühelgi hetkel uueks tehinguks.

iii) Riskipositsiooni suurendava jaemüügitehinguga seoses määratakse uue tehingu olemasolu või mitteolemasolu üksiktehingu tasandil, nii et (kliendi) toote riskipositsiooni suurenemisi ei ole võimalik tasaarvestada teise toote riskipositsiooni vähenemistega. Kliendi laenude tasaarvestamine kliendi hoiustega (netting) ei ole samuti lubatav.

iv) Kapitalirent loetakse laenu finantseerimiseks ja seega vastavalt punktile 4.2.3 uueks tehinguks, mille suhtes kehtivad uute tehingute piirangud.

v) Kasutusrent loetakse uueks tehinguks, kui see kuulub punkti 4.2.3 alla ja selle suhtes kehtivad seega uute tehingute piirangud.

vi) Liisingulepingute ümberkvalifitseerimist (nt kasutusrendist kapitalirendiks) ei loeta uueks tehinguks, välja arvatud juhul, kui see viib riskipositsiooni laiendamiseni regulatiivses või majanduslikus tähenduses.

4.2.3.2. Piirangud/erandid

Järgmisi riskiga seotud tehinguid tuleb käsitleda eraldi:

— kõik jaemüügi valdkonna laenude pakkumised, mis esitati klientidele enne 1. jaanuari 2013, ei kuulu uute tehingute piirangute kehtivusalasse, kui klient on need vastava riigi õigusest tuleneva vastuvõtmistähtaja jooksul vastu võtnud. Jaemüügi valdkonna laenude pakkumised, mis esitati pärast 1. jaanuari 2013, kuuluvad punktis 4.1. esitatud kohustuste alla;

— jaemüügi valdkonna laenud, mida toetavad arengupangad ja rahvusülesed finantseerimisasutused (nt EIB, EBRD, HBOR, SID jt) või subsideeritud programmid, mida toetavad riiklikud/riigile lähedalseisvad krediidi- või kindlustusasutused või avalik sektor, ei kuulu uute tehingute piirangute kohaldamisalasse;

— füüsilistele isikutele (eraklientidele) antud jaemüügi valdkonna laenude või liisingulepingute, mille maksimumsumma ei ületa […] eurot, restruktureerimisi ei loeta uuteks tehinguteks, kui need ei vii riskipositsiooni suurenemiseni. Silmas tuleb pidada järgmisi põhimõtteid: — restruktureerimised ei tohiks kunagi mõjutada sularahaväärtust (peavad olema nüüdispuhasväärtuse (NPV) suhtes neutraalsed); — restruktureerimise käigus EI tohi riskipositsiooni kliendi suhtes suurendada; — kliendile ei tohi võimaldada uusi vahendeid restruktureerimisprotsessi ajal ega restruktureeritud finantseerimise raames; — restruktureerimisi tohib teha ainult juhul, kui klient tõendab, et ta on suuteline ja tahab restruktureeritud finantseerimist teenindada; — restruktureerimisi ei tohi teha, kui (kolmas isik) esitab kliendi vastu hagi, kliendi suhtes on käimas sundtäitmine või kui tema äritegevus on muul viisil õigusliku menetluse tõttu piiratud. Kui klient ei ole füüsiline isik (eraklient), vaid VKE (äriklient) (ja seega ei ole alguses nimetatud kohaldamistingimus täidetud), kohaldatakse restruktureerimise (tagasimaksmise maksimeerimise tähenduses) ja tähtaja piirangute puhul äriklientidele kehtivaid eeskirju;

— teise kliendisegmendi olemasolevate riskipositsioonide vahetamist riskipositsiooni laiendamiseta ei loeta uueks tehinguks. See puudutab esmajoones äriklientide projektide rahastamisega seotud riskipositsiooni (nt korteriomandite ehitamiseks), mis lõpuks läheb üle jaemüügi valdkonna klientidele (nt kui nad võtavad korterite ostmiseks laene). Riskipositsioon läheb sellel juhul ettevõtete valdkonnast üle jaemüügi valdkonda. Kehtivad siiski järgmised piirangud: — maksimaalselt lubatud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on […] %; — uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt […] % jaemüügi valdkonna hüpoteeklaenudega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis;

— jaemüügi valdkonna laenude riskipositsioonide suurenemist tervikuna intresside, tasude või võla kapitaliseerimise muude vormide tulemusena (enamasti seoses halbade või restruktureeritud laenudega) ei loeta uuteks tehinguteks;

— jaemüügi valdkonna klientide võla konsolideerimist (HGAA raamatupidamisüksuste või kontoplaani raames) loetakse restruktureerimise osaks, kui uue konsolideeritud laenuga seotud riskipositsioon ei ületa […] eurot (Horvaatias […] eurot, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik seda aktsepteerib, vt punkt 4.2.1.3). Kui riskipositsioon ületab seda summat, kohaldatakse äriklientidele kehtivaid tähtajapiiranguid. Kui uue konsolideeritud jaemüügi valdkonna laenuga seotud riskipositsioon on seevastu (märkimisväärselt) suurem kui konsolideeritud laenudega seotud riskipositsiooni summa, loetakse vahe vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii. ja iii. uueks tehinguks. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i;

— jaemüügi valdkonna laenude nn suurendamisi (loan top-ups) ei käsitata uute tehingutena, kui suurendamise võimalus oli esialgses laenulepingus selgesõnaliselt antud, HGAA ei saanud seda üles öelda ega tühistada ja selle eeldus oli teatavate laenutingimuste kliendipoolne täitmine, kuid see ei pidanud läbima standardset laenukontrolli. Jaemüügi valdkonna laenude suurendamise teiste vormide puhul käsitatakse vana laenusumma ja uue laenusumma vahet vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii ja iii uute tehingutena. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i;

— nn valuuta muutmisi (currency switches), st jaemüügi valdkonna kliendi välisvaluutas laenu (või välisvaluutaga indekseeritud laenu) muutmist riigivaluutas laenuks ilma riskipositsiooni olulise suurenemiseta (kuni […] euroni) ei käsitata uue tehinguna. Riskipositsiooni olulise suurenemise korral käsitatakse vana laenusumma/riskipositsiooni ja uue laenusumma/riskipositsiooni vahet vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii ja iii uue tehinguna. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i;

— jaemüügi valdkonna laene, mis antakse omandatud vara ja tagatiste uueks turustamiseks või uueks liisimiseks, ei käsitata uute tehingutena. Kohaldatakse järgmisi piiranguid: — eluruumi ja muu kinnisvara uuel turustamisel on lubatav laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe maksimaalselt […] % ja selliste uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt […] % jaemüügi valdkonna hüpoteeklaenudega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis; — sõidukite ja vallasvara (seadmed) uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt […] % jaemüügi valdkonna sõidukite ja seadmetega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis;

— kehtivate lepingute ja kohustuste täitmist (nt ehitamisel olev kinnisvara, veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine) ei käsitata uute tehingutena.

IV. Turukõlblike üksuste taaserastamine

1. Bilansimahu vähendamine ja turuosa vähendamine

1.1. HGAA tegutses 31. detsembri 2008 seisuga rahvusvahelise finantsgrupina 384 filiaaliga kaheteistkümnes riigis (Austria, Itaalia, Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Bulgaaria, Saksamaa, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Ukraina, Ungari) panganduses (jaemüük, ettevõtted, riigirahandus), liisinguvaldkonnas (jaemüük, ettevõtted; kinnisvara, sõidukid, vallasvara) ning osaluste kaudu bilansimahuga 43,34 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varadega summas 32,83 miljardit eurot.

1.2. Juba pärast riigistamist loobus HGAA kõikide uute tehingute tegemisest Bulgaarias, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, Ukrainas, Ungaris ja Saksamaal ning lõpetas kogu mittestrateegilise tegevuse. Tütarettevõtjad kõnealustes riikides viidi lõpetamisele mineva osa alla ja likvideeritakse nõuetekohaselt. Strateegilise uuesti positsioneerimisega kaasnes endistest kokku 18 filiaalist kaheteistkümne filiaali sulgemine „riikides, kus nähakse ette tegevuse lõpetamine” – Bulgaarias, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, Ukrainas, Ungaris ja Saksamaal.

1.3. HGAA 31. detsembri 2012 seisuga turule jäänud tegevuse, st turukõlblike üksuste punkti B. II. 1 tähenduses, ja HBI kumuleeritud bilansimaht moodustas ligikaudu 17,54 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varad 11,02 miljardit eurot, mis vastas veel ainult ligikaudu 40,5 % grupi bilansimahust ja 33,6 % HGAA riskiga kaalutud varadest 31. detsembri 2008 seisuga. Sellest — moodustas HBA bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga ligikaudu 4,15 miljardit eurot, mis vastab ligikaudu 59 % HBA bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (7,05 miljardit eurot) ja ainult 10 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 1,23 miljardit eurot (HBA 31. detsembri 2008 seisuga: 3,392 miljardit eurot); — moodustas HBI bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga 3,28 miljardit eurot, mis vastab ligikaudu 65 % HBI bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (5,02 miljardit eurot) ja ainult 8 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 2,54 miljardit eurot (HBI 31. detsembri 2008 seisuga: 4,198 miljardit eurot); — moodustas Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga 10,11 miljardit eurot, mis vastab 68,5 % Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (14,775 miljardit eurot) ja ainult 23 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 7,2 miljardit eurot (Kagu-Euroopa võrgustik 31. detsembri 2008 seisuga: 12,623 miljardit eurot). HBI klassifitseerimisega lõpetamisele minevaks osaks 2013. aasta teisel poolaastal väheneb turukõlblike üksuste (HBA ja Kagu-Euroopa võrgustik) kumuleeritud bilansimaht eeltoodud andmetega võrreldes veel 19 %, mis vastab veel ainult ligikaudu 33 % HGAA grupi bilansimahust või 26 % riskiga kaalutud varadest 31. detsembri 2008 seisuga.

1.4. Järelejäävad turukõlblikud üksused taaserastatakse vastavalt punktile B.IV.3 võimalikult kiiresti ja parimal viisil. Pärast turukõlblike üksuste täielikku taaserastamist jääb HGAA bilanssi ainult veel lõpetamisele minev äritegevus.

2. Elujõulisuse säilitamine kuni taaserastamiseni

Austria kinnitab, et HGAA juhib turukõlblike üksuste äritegevust eesmärgiga taastada ja säilitada turukõlblike üksuste pikaajaline elujõulisus kooskõlas ümberkorralduskavas ja selle lisades (kaasa arvatud kohustuste loend) toodud kinnitustega. Turukõlblike üksuste ümberkorraldamine ja/või erinevate varade või portfellide lõpetamisele minevasse osasse üleviimine ei ole kõnealuse kohustusega vastuolus, kui need on vajalikud taaserastamise väljavaadete taastamiseks, säilitamiseks või optimeerimiseks.

3. Võimalikult kiire taaserastamine

Austria tagab, et turukõlblike üksuste taaserastamine käesoleva punkti alusel toimub võimalikult kiiresti. Kui käesolevas punktis B.IV.3 viidatakse turukõlblike üksuste taaserastamisele, hõlmab see vajaduse korral turukõlblike üksuste osade samuti lubatavat taaserastamist.

3.1. Taaserastamine

Turukõlbliku üksuse taaserastamine loetakse toimunuks, kui Austria Vabariik on võõrandanud 100 % asjaomase turukõlbliku üksuse aktsiatest või kõikidest varadest ühele või mitmele ostjale, keda Austria Vabariik ei kontrolli. Taaserastamiseks loetakse ka kõikide otseselt või kaudselt Austriale kuuluvate turukõlblike üksuste aktsiate võõrandamist turul tavapärase esmase avaliku pakkumise raames.

3.2. Taaserastamise ajahetk

Taaserastamine loetakse toimunuks päeval, mil turukõlbliku üksuse omandamise kohta allkirjastatakse siduv võlaõiguslik ostuleping. Juhul kui turukõlblik üksus müüakse osadena mitmele ostjale, on määrav viimase ostulepingu sõlmimise päev. Esmase avaliku pakkumise raames kehtib õigeaegse taaserastamise alusena päev, mil viimane otseselt või kaudselt Austriale kuuluv aktsia turul on. Esmase avaliku pakkumise kaudu võõrandatud üksuste seotus punktis B.III toodud kohustustega lõpeb siiski juba päeval, mil […] aktsiat turule lasti.

3.3. Taaserastamise tähtaeg

HBA taaserastamine toimub 31. detsembriks 2013 ja Kagu-Euroopa võrgustiku taaserastamine 30. juuniks 2015.

3.4. Täitmistähtajad

HBA müük peab toimuma kuni […]. Lepingute täitmine Kagu-Euroopa võrgustiku müümiseks peab toimuma kuni […].

3.5. Täitmistähtaegade pikendamine

Viivituste korral, mille põhjuseks on järelevalve- või konkurentsiasutuse vajalike heakskiitude puudumine, võivad komisjoni talitused anda nõusoleku Kagu-Euroopa võrgustiku müügitähtaja pikendamiseks vastavalt punktile 3.4 veel […] võrra. Austria esitab taotluse õigeaegselt, vähemalt kaks nädalat enne esialgse täitmistähtaja lõppu, ja esitab komisjonile järelevalve eest vastutava usaldusisiku kinnituse, et viivitus on seotud eranditult nõusoleku andmise õigusega asutus(t)e tegevusvaldkonnaga ja HGAA on Austria veendumuse kohaselt võtnud kõik vajalikud meetmed, et teostada ostulepingu täitmine esialgse täitmistähtaja jooksul.

3.6. Ostja vahetumine

Kui pärast õigeaegset taaserastamist, aga enne täitmise tähtaja lõppu selgub, et üksuse ostjal ei ole võimalik tingimusi täita või ei ole võimalik teha seda täitmise tähtaja jooksul, võib võõrandamine toimuda komisjoni talitustega kooskõlastatult kolmandale isikule, kui müümine on võimalik esmase võõrandamise jaoks kehtiva täitmise tähtaja jooksul.

3.7. Taaserastamis- või täitmise tähtaegadest mittekinnipidamine

Kui taaserastamistähtajast vastavalt punktile 3.3 või täitmise tähtajast vastavalt punktidele 3.4 ja 3.5 ei peeta kinni, peab asjaomane üksus lõpetama uute tehingute tegemise alates mitte järgitud tähtaja lõppemisele järgnevast päevast. Alates sellest ajast kohaldatakse asjaomasele üksusele käesoleva kohustuste loendi sätteid, mis kehtivad lõpetamisele mineva osa suhtes.

4. Võõrandamismenetlus

4.1. Austria tagab, et HGAA algatab turukõlblike üksuste taaserastamiseks vajaliku võõrandamismenetluse nii õigeaegselt ja viib selle läbi nii kiiresti, et võimalik on võimalikult kiire taaserastamine.

4.2. Turukõlblike üksuste taaserastamine toimub turul tavapärase esmase avaliku pakkumise raames või kui see on õiguslikult lubatav ja ilma ärisaladusi rikkumata võimalik, siis avatud, läbipaistva ja tingimusteta võõrandamismenetluse raames ja säilitades turul tavapärased müüja garantiid (representations and warranties). See ei välista, et enne taolist menetlust või selle ajal toimuvad ka läbirääkimised sihipäraselt määratletud huvitatud isikutega.

V. Lõpetamisele minev osa

1. Olemasoleva äritegevuse kapitali ja väärtust säilitaval viisil lõpetamine

1.1. Austria tagab, et alates lõpliku heakskiidu saamisest lõpetab HGAA oma lõpetamisele minevas osas sellel hetkel olemasoleva äritegevuse, tehes seda kapitali ja väärtust säilitaval viisil.

1.2. Lõpetamisele minevas osas olevad varad võõrandatakse, likvideeritakse või lõpetatakse aktiivselt ja parimal võimalikul viisil.

1.3. Varad tuleb põhimõtteliselt võimalikult kiiresti müüa. HGAA kohustub need varad müüma kohe, kui võõrandamistuluna on võimalik saavutada vähemalt varade arvestuslik väärtus, välja arvatud juhul, kui müügihinda tuleb vaieldamatu objektiivse hinnangu alusel käsitada selgelt ebamõistlikuna.

1.4. Kõik varad, mida ei ole võimalik vastavalt punktile 1.3 võõrandada, lõpevad vastavalt oma tähtajale.

2. Uute tehingute mittetegemine lõpetamisele minevas osas

2.1. Austria tagab, et alates lõpliku heakskiidu saamisest ei sõlmita lõpetamisele minevas osas enam uusi tehinguid. Kui järgnevalt ei ole punktides 2.2 ja 2.3 teisiti sätestatud, lõpetavad kõik HGAA ettevõtted, v.a turukõlblikud üksused, alates sellest ajast oma veel sellel hetkel olemasoleva äritegevuse.

2.2. Lõpetamisele minevas osas jäävad lubatavaks ka pikendamised olemasolevate klientidega, kui on olemas realistlik ja faktidel põhinev ning usaldusväärne väljavaade, et pikendamine parandab tulevikus finantseerimise teenindatavust või kasutatavust. Pikendamist võimaldatakse kõige enam […] ulatuses; põhjendatud erandjuhtudest, kus pikendamisperioodid on pikemad, tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule igal üksikjuhtumil teada anda ja neid piisavalt põhjendada. Kogu lõpetamissegmendi lõpetamist jätkatakse ka pärast ümberkorraldamise perioodi lõppu võimalikult kiiresti. Jätkuvalt jäävad lubatavaks: — lõpetamisele mineva osa likviidsuse juhtimise raames vajalikud tehingud, nt keskpangatehingud; — lõpetamisele mineva osa tagatisvara haldamine, kusjuures – neljandas taandes sätestatut järgides – aktiva poolel uusi tehinguid ei tehta; — tuletistehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-, valuuta- ja krediidiriskide juhtimiseks, nt varade vahetustehingud, kui need viivad HGAA kõikide turuosade riskipositsiooni vähenemiseni; — järelevalveseaduste või muude seaduste tõttu vajalikud tehingud, kaasa arvatud HGAA tagatisvara haldamiseks ning HGAA likviidsuse juhtimiseks lubatavate väärtpaberite omandamine, hoidmine ja võõrandamine; — tehingud, mida lõpetamisele minev üksus sõlmib enda refinantseerimiseks, kaasa arvatud võlakirjade uusemissioonid ja tagasiostmine; — vallas- ja kinnisvara ostmine kohtulike ja kohtuväliste oksjonite raames ning avaliku pakkumiseta ülevõtmine tagatiste oma valdusesse võtmiseks; — juba kehtivate lepingute ja kohustuste täitmine (näiteks „ehitamisel olev kinnisvara”, „veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine”, kapitalirendi kasutusrendiks ümberklassifitseerimine ja vastupidi jne); — varade (lühi- kuni keskpikaajaline) uuesti liisimine, kui varasid ei ole võimalik väärtust säilitaval viisil lühikese aja jooksul realiseerida, et vähendada või vältida selle kaudu kulusid (korrashoid jne). Lisaks jäävad lubatavaks tehingud HGAA grupi ettevõtetega (kui nende eesmärk on refinantseerimisliinide pikendamine) ja tehingud HGAA varade (osalused, portfellid jne) ostjatega, mida tehakse seoses taaserastamisega ja mis on vajalikud vastavate üksuste ja/või varade edukaks võõrandamiseks, (nt ostukrediitide andmine (seller financing), HGAA antud tagatiste (nt garantiid) pikendamine ostja kasuks jne.).

2.3. Halbade tehingute raames võib lõpetamisele minev üksus saneerimise ja likvideerimise raames koos asjaomase tehingu võlgnikuga tehinguid kohandada, kui kõnealuseid meetmeid saab konkurentsimoonutusi põhjustamata liigitada väärtust säilitavaks või riske vähendavaks, mida tuleb vastavate põhjendustega järelevalve eest vastutavale usaldusisikule dokumenteerida. Tehingute kohandamine tähendab tehingute muutmist, nt intresside kohandamist, ajatamist, maksetähtaja kohandamist, võlgniku vahetamist, pikendamisi ja restruktureerimisi, nt sama summaga uute laenukokkulepete sõlmimine, tagatiste muutmine või finantsnäitajate muutmine või finantsnäitajate õiguslikest tagajärgedest loobumine. Käesolevas paragrahvis nimetatud tehingute kohandamisel võib tähtaega pikendada […]; sellest kaugemale minevaid tehingute kohandamisi võib teha üksnes järelevalve eest vastutava usaldusisiku heakskiidul.

2.4. Lisaks on lubatavad kulutused (nende rahastamine) võõrandatavate varade otseseks parandamiseks, kui sellega on võimalik turustamisvõimalusi märkimisväärselt suurendada. See puudutab esmajoones õigus- ja halduslõive (nt kohaliku kinnistusraamatu korrastamiseks) ning üksikjuhul ka erinevate varade ehituslikke/tehnilisi muudatusi, kusjuures vajalik on järelevalve eest vastutava usaldusisiku nõusolek.

3. HBI lõpetamine

Selleks et vältida turumoonutusi jaemüügipanga HBI likvideerimisel ning leevendada hoiuste väljavoolu ja sellest tulenevat HBI täiendavat likviidsusvajadust, kehtivad HBI kohta järgmised sätted:

3.1. HBI ei tee uusi tehinguid, kui allpool ei ole teisiti sätestatud.

3.2. HBI aktivapoolt vähendatakse samm-sammult portfellide või üksikute varade võõrandamise, täiendavate restruktureerimistehingute (st portfellide ja/või varade üleviimine lõpetamisele minevasse üksusesse) ja ülejäänud osas olemasoleva vara amortiseerimise kaudu.

3.3. HBI bilansi passivapoole lõpetamine järgib HBI aktivapoole varade lõpetamist ja on määratud viimatinimetatu kaudu. HBI passivat vähendatakse seega proportsionaalselt aktivapoole vähendamisega.

3.4. Praegu on HBI lõpetamiseks kavandatud järgmised põhipunktid: — praeguse ligikaudu 3 miljardi euro suuruse bilansimahu vähendamine ligikaudu […] % võrra 2013. aasta lõpuks portfelli edasise ülekandmisega kohalikku likvideerimisüksusesse (HLI); — järelejäävate kliendinõuete bilansimahu vähendamine pärast lepingujärgset maksetähtaega ligikaudu […] võrra ligikaudu […] euroni 2018. aasta lõpuks; — […]. […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […]

3.5. Selleks et tagada HBI […] omarefinantseerimine lõpetamise staadiumis ja vältida täiendavat likviidsusvajadust, on HBI-l lubatud […], kui see on vajalik eeltoodud […] mittetäitmise vältimiseks või tasakaalustamiseks.

3.6. HBI pakub/võtab vastu hoiuseid ainult nominaalsete intressimääradega, mis on madalamad kui nende parimate intressimäärade keskmine, mida samal perioodil pakuvad HBI tegevusvaldkonnas viis tähtsaimat, abi mittesaavat konkurenti […] võrreldavatele toodetele.

3.7. […].

3.8. Kui eespool ei ole teisiti sätestatud, kehtivad HBI lõpetamise kohta punktide V.1. ja V.2. lõpetamisele minevat osa käsitlevad eeskirjad.

2. Järelevalve eest vastutav usaldusisik (Monitoring Trustee)

I. Ametisse nimetamine

1. Austria tagab, et HGAA nimetab allpool toodud sätete alusel ametisse (järelevalve eest vastutava) usaldusisiku („usaldusisik”), kes on kohustatud täitma punktis C.II. nimetatud ülesandeid ja kohustusi.

2. Usaldusisik peab olema HGAA-st sõltumatu, tal ei tohi olla ühelgi ajahetkel huvide konflikti ja tal peavad olema oma mandaadi täitmiseks vajalikud erialateadmised. Usaldusisik saab HGAA-lt hüvitist, mis ei tohi takistada tema mandaadi sõltumatut ja tõhusat täitmist. Usaldusisiku kulud kannab õiguslikult lubatavas ulatuses HGAA, ülejäänud osas Austria.

3. Komisjoni nõusolekul jätkab komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisa punktis 12 sätestatud kohustuste täitmiseks juba ametisse nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik […] ka edaspidi järelevalve eest vastutava usaldusisikuna tegutsemist. Juhul kui komisjon nõuab selle asemel teise järelevalve eest vastutava usaldusisiku rakendamist, kehtib järgmine. 3.1. Austria tagab, et HGAA esitab mõistliku aja jooksul pärast lõplikku heakskiitu vähemalt kaks isikut usaldusisikuna heakskiitmiseks. Ettepanekud peavad sisaldama kõnealuste isikute sobivuse kohta piisavat teavet (punkt C.I.2). Esitatud usaldusisiku HGAA poolne ametisse nimetamine eeldab komisjoni talituste nõusolekut, kellel on õigus keelduda ainult esitatud usaldusisiku ilmselge mittesobivuse korral. 3.2. Kui komisjoni talitused keelduvad nõusoleku andmisest kõikidele HGAA esitatud usaldusisikutele, tagab Austria, et HGAA esitab nelja nädala jooksul pärast seda, kui talle tagasilükkamisest teatati, punktides C.I.2 ja C.I.3 toodud tingimuste ja menetluse kohaselt vähemalt kaks järgmist isikut. Kui komisjoni talitused lükkavad kõik järgmised esitatud usaldusisikud samuti tagasi, siis nimetab komisjon usaldusisiku, kelle HGAA seejärel ametisse nimetab.

II. Usaldusisiku ülesanded ja kohustused

1. Usaldusisiku ülesanne on teostada järelevalvet ümberkorralduskava täieliku ja õigeaegse rakendamise ning kohustuste täitmise üle ning täita kohustuste loendis (näiteks punktis D.I.) nimetatud konkreetseid usaldusisiku kohustusi. Komisjonil on õigus nõuda usaldusisikult selgitusi või täpsustusi.

2. Usaldusisik annab komisjonile kord kvartalis aru ümberkorralduskava rakendamise ja kohustuste täitmise kohta. Sellel eesmärgil esitab usaldusisik komisjonile, Austriale ja HGAA-le iga kord pärast kvartali lõppu kirjaliku aruande projekti ümberkorralduskava rakendamise ja kohustuste täitmise kohta. Komisjon võib aruande mahu vajaduse korral täpsemalt määratleda.

3. Komisjonil, Austrial ja HGAA-l on õigus esitada kahe nädala jooksul alates projekti kättesaamisest projekti kohta märkusi („märkuste esitamise tähtaeg”). Nelja nädala jooksul alates märkuste esitamise tähtaja lõpust esitab usaldusisik komisjonile lõpliku aruande, milles ta võtab arvesse võimalikke märkusi. Usaldusisik edastab Austriale ja HGAA-le lõpparuande koopia.

III. Austria ja HGAA ülesanded ja kohustused

Austria tagab, et komisjonil ja järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on lõpliku heakskiidu rakendamise ajal piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik rakendamise järelevalveks. HGAA toetab järelevalve eest vastutavat usaldusisikut teabe kiire ettevalmistamise ja esitamisega. Komisjon ja järelevalve eest vastutav usaldusisik võivad nõuda HGAA-lt ja Austrialt selgitusi või täpsustusi. Austria ja HGAA teevad seoses kõikide lõpliku heakskiidu rakendamise järelevalvega seotud järelepärimistega komisjoni ja usaldusisikuga kõikehõlmavat koostööd.

IV. Usaldusisiku asendamine ja vastutusest vabastamine

1. Kui usaldusisik ei täida oma ülesandeid ja kohustusi või ei vasta ta (enam) sobivuse tingimustele (punkt C.I.2), võib HGAA usaldusisiku komisjoni talituste nõusolekul tagasi kutsuda, või kui komisjon esitab pärast usaldusisiku ärakuulamist vastava põhjendatud nõudmise, siis peab HGAA usaldusisiku tagasi kutsuma. Usaldusisiku tagasikutsumise korral tuleb ta asendada uue usaldusisikuga. Uue usaldusisiku ametisse nimetamise aluseks on punktis C.I kirjeldatud menetlus.

2. Kui usaldusisik kutsutakse tagasi, siis võib temalt nõuda tegevuse jätkamist nii kaua, kuni tema tegevuse võtab üle uus usaldusisik. Tagasikutsutud usaldusisik annab uuele usaldusisikule üle kogu olulise teabe. Tagasikutsutud usaldusisiku tegevus lõpeb alles siis, kui HGAA on ta komisjoni talituste nõusolekul vastutusest vabastanud.

2. Lõppsätted

I. Järgmistest toetustest aru andmine

1. Austria Vabariik kohustub andma järgmisi toetusi HGAA grupi ettevõtetele, mida ei liigitata lõpetamisele mineva osa alla, ainult juhul, kui nende eesmärk on järelevalveseaduste nõuete täitmine ja järelevalveasutus seda kinnitab. Austria Vabariik kohustub lisaks andma komisjonile kuni ümberkorralduskava täieliku rakendamiseni viivitamata aru kõikide järgmiste HGAA-le antavate toetuste kohta.

II. Õiguslike konfliktide lahendamine

1. Austria kohustuste ja HGAA õiguslike kohustuste konflikti korral tagab Austria, et HGAA teavitab sellest viivitamata järelevalve eest vastutavat usaldusisikut ja esitab alternatiivse ettepaneku konflikti lahendamiseks.

2. Järelevalve eest vastutav usaldusisik uurib pärast HGAA piisavalt põhjendatud alternatiivse ettepaneku saamist komisjoniga konsulteerides võimalikult kiiresti, kas alternatiivne ettepanek on lõpliku heakskiidu ja HGAA konkreetselt kõne all seisva õigusliku kohustuse valguses asjakohane. Kui see nii on, astuvad komisjoni talitused kohaldatavate menetluste kohaselt järgmised vajalikud sammud.

III. Konsulteerimisklausel

Austria piisavalt põhjendatud taotluse alusel võib komisjon järelevalve eest vastutava usaldusisikuga konsulteerides võimaldada kohustustes kindlaks määratud tähtaegade pikendamist, kui sellise tähtaja jooksul on ette nähtud teatud tulemuse saavutamine, või tühistada, muuta või asendada ühe või mitu kõnealustes kohustustes sisalduvat üleannet ja tingimust.

(1) Üksused, mida kontrollivad otse riigivõimu kandjad või riigisisese avaliku võimu kandjad või mis on majanduslikult riigivõimu kandjate või riigisisese avaliku võimu kandjatega seotud.

(2) Mõiste „riskiga seotud” määratletakse kooskõlas grupi laenupõhimõtetega ja hõlmab sellele vastavalt iga laenu- või liisingutehingut, millega kaasneb seotud vastaspoole ja/või maksevõime risk.

(3) Ka juhul, kui riskipositsiooni pikendavale tehingule tähtajaga […] ei laiene uute tehingute piirangud vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6, peab kõnealune tehing järgima rangelt HGAA sisemise riskipoliitika nõudeid ja muid olulisi reegleid.

(4) Vastavalt HGAA laenu riskipositsiooni arvutamise metoodikale (Exposure Measurement Methodology); see tähendab, et olemasolevate lubatud raamlaenude ärakasutamata osa ei käsitata uue tehinguna.