KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

14. märts 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

(Ambt Delden (KPN))

(2018/C 100/10)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 2 ja leidis, et kõnealuse määruse artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja viide nimetuse „Ambt Delden“ (KPN) tootespetsifikaadi avaldamise kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus täpsustatud nimetuse kaitse suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

„AMBT DELDEN“

PDO-NL-02169

Taotluse esitamise kuupäev: 12.2.2016

KOONDDOKUMENT

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Ambt Delden (NL)

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

3. Liköörvein

5. Kvaliteetvahuvein

15. Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

16. Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. veinikategooria, vein: punane, puuviljane, täidlane

VIINAMARJASORDID: Regent või Pinotin või Regenti või Pinotini segu (osakaal varieerub aastati)

ORGANOLEPTILISED OMADUSED

Värvus: punane

Lõhn: punased/mustad marjad, kergelt vürtsikas

Maitse: puuviljanootidega täidlane maitse. Mahe tanniinimaitse

ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 11,5 Minimaalne üldhappesus 63,84 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Suhkrusisaldus on 0,5–6 grammi liitri kohta.

Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja (Madalmaade pädeva ministeeriumi (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeerium) heakskiidu saamise korral) hapestamise määr.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi määrustes ja Madalmaade ministri määrustes esitatud kohaldatavate määratlustega.

1. veinikategooria, vein: valge, kuiv, puuviljane

VIINAMARJASORDID: Johanniter või Souvignier Gris

ORGANOLEPTILISED OMADUSED

Värvus: valge

Lõhn: küps puuvili, õun, tsitrusviljad

Maitse: täidlane puuviljamaitse värske, täidlase struktuuriga

ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 10,5 Minimaalne üldhappesus 77,14 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Suhkrusisaldus on 1–8 grammi liitri kohta.

Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja (Madalmaade pädeva ministeeriumi (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeerium) heakskiidu saamise korral) hapestamise määr.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi määrustes ja Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

1. veinikategooria, vein: valge, kuiv, täidlane

VIINAMARJASORT: Solaris

ORGANOLEPTILISED OMADUSED

Värvus: valge

Lõhn: küps puuvili, kerge puiduvarjundiga lillelõhn

Maitse: külluslik puuviljamaitse täidlase võise struktuuriga, mis tuleneb vaadis laagerdumisest; täidlane järelmaitse

ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 11,5 Minimaalne üldhappesus 77,14 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Suhkrusisaldus on 1–8 grammi liitri kohta.

Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja (Madalmaade pädeva ministeeriumi (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeerium) heakskiidu saamise korral) hapestamise määr.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi määrustes ja Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

1. veinikategooria, vein: roosa, täidlane, puuviljane

VIINAMARJASORDID: Regent või Pinotin või Regenti või Pinotini segu (osakaal varieerub aastati)

ORGANOLEPTILISED OMADUSED

Värvus: lõheroosa

Lõhn: kergelt vürtsikas, punased marjad

Maitse: puuviljane, ehkki täidlase aroomi ja maheda tanniinimaitsega

ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 10 Minimaalne üldhappesus 63,84 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Suhkrusisaldus on 1–8 grammi liitri kohta.

Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja (Madalmaade pädeva ministeeriumi (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeerium) heakskiidu saamise korral) hapestamise määr.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi määrustes ja Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

3. veinikategooria, liköörvein: punane

VIINAMARJASORDID: Regent

ORGANOLEPTILISED OMADUSED

Värvus: punane

Lõhn: magus, punased/mustad marjad, kergelt vürtsikas

Maitse: vürtsikas

ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 18 Minimaalne üldhappesus 63,84 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Suhkrusisaldus on 50–100 grammi liitri kohta.

Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja (Madalmaade pädeva ministeeriumi (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeerium) heakskiidu saamise korral) hapestamise määr.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi määrustes ja Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

5. veinikategooria, kvaliteetvahuvein: valge, täidlane, puuviljane

VIINAMARJASORDID: Johanniter või Souvignier Gris

ORGANOLEPTILISED OMADUSED

Värvus: valge

Lõhn: õun, tsitrusviljad

Maitse: puuviljane, värske, väikeste mullidega, täidlasema struktuuriga

ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 10,5 Minimaalne üldhappesus 79,8 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Suhkrusisaldus on 2–12 grammi liitri kohta.

Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja (Madalmaade pädeva ministeeriumi (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeerium) heakskiidu saamise korral) hapestamise määr.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi määrustes ja Madalmaade ministri määrustes esitatud kohaldatavate määratlustega.

15. veinikategooria, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein: valge

VIINAMARJASORDID: Johanniter või Souvignier Gris või Solaris

ORGANOLEPTILISED OMADUSED

Värvus: valge

Lõhn: küps puuvili, tsitrusviljad

Maitse: täidlane struktuur, õline, värskete, täidlaste nootidega magus maitse

ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 9,4 Minimaalne üldhappesus 79,8 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Suhkrusisaldus on 100–220 grammi liitri kohta.

Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja (Madalmaade pädeva ministeeriumi (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeerium) heakskiidu saamise korral) hapestamise määr.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi määrustes ja Madalmaade ministri määrustes esitatud kohaldatavate määratlustega.

16. veinikategooria, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein: valge

VIINAMARJASORDID: Johanniter või Souvignier Gris või Solaris

ORGANOLEPTILISED OMADUSED

Värvus: valge

Lõhn: puuvili, tsitrusviljad

Maitse: täidlane struktuur, õline, värskete, täidlaste nootidega magus maitse

ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 12 Minimaalne üldhappesus 73,15 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Suhkrusisaldus on 20–80 grammi liitri kohta.

Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja (Madalmaade pädeva ministeeriumi (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeerium) heakskiidu saamise korral) hapestamise määr.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi määrustes ja Madalmaade ministri määrustes esitatud kohaldatavate määratlustega.

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

1. veinikategooria, vein: punane, puuviljane, täidlane

Veinivalmistuse eritavad

Pulbi kääritamine vähemalt neli päeva

Laagerdumine puuvaadis 8–24 kuud

1. veinikategooria, vein: valge, kuiv, puuviljane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti)

1. veinikategooria, vein: valge, kuiv, täidlane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti)

Vähemalt 50 % mahust vähemalt kolm kuud vaadis laagerdunud

1. veinikategooria, vein: roosa, täidlane, puuviljane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti)

3. veinikategooria, liköörvein: punane

Veinivalmistuse eritavad

Pulbi kääritamine vähemalt neli päeva

Laagerdumine puuvaadis vähemalt kaks aastat

Veinialkoholi lisamine

5. veinikategooria, kvaliteetvahuvein: valge, täidlane, puuviljane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti)

Teine kääritamine pudelis traditsioonilisel meetodil (méthode traditionnelle)

15. veinikategooria, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein: valge

Veinivalmistuse eritavad

Hiline saagikoristus, käsitsi korjamine

Loomulik kuivatamine vähemalt kaks nädalat

Veini valmistamine külmkääritamise teel temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti)

16. veinikategooria, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein: valge

Veinivalmistuse eritavad

Hiline saagikoristus, vähemalt 110 Oechsle kraadi

Veini valmistamine külmkääritamise teel temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti)

b. Maksimaalne toodang

Punane, Regent

65 hektoliitrit hektari kohta

Punane, Pinotin

65 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Souvignier Gris

65 hektoliitrit hektari kohta

Valge Souvignier Gris, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

20 hektoliitrit hektari kohta

Valge Souvignier Gris, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

40 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Johanniter

65 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Johanniter, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

20 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Johanniter, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

40 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Solaris

55 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Solaris, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

20 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Solaris, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

40 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud piirkond

Kaitstud päritolunimetuse päritolupiirkond on Ambt Delden, mis kuulub Hof van Twente omavalitsusüksusse (Overijsseli provints).

Ambt Deldeni piirkond hõlmab Bentelo ja Hengevelde külasid ning järgmisi asulaid: Azelo, Deldenerbroek, Deldeneresch, Wiene ja Zeldam.

Ambt Deldeni piirkonnas on arvesse võetud ainult peene saviliiva sisaldusega gleimuldadega alasid. Määratletud piirkonna pindala on ligikaudu 8 000 hektarit.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Souvignier Gris B

Pinotin N

Solaris Regent N

Johanniter B

8. Seos(ed)

Mullastik

Ambt Deldeni mullastiku tekstuur on üsna keerukas – eri mullatüübid vahelduvad ja on omavahel segunenud.

Kõnealust kaitstud päritolunimetust kohaldatakse ainult ainult Ambt Deldeni piirkondades, kus on peene saviliiva sisaldusega gleimullad.

Humiinainete sisaldusega gleimuldade kirjeldus

Tegemist on liivmullaga, mille mineraalkiht on enamasti musta, kohati ka pruuni värvusega. Nende elementide kombinatsiooni tulemusel on kõnealuses piirkonnas tekkinud peen saviliiv.

Humiinainete sisaldusega gleimuldade profiil

15–25 cm tüsedusega huumuserikas pealiskiht on enamasti tumehalli kuni musta värvusega ning selle orgaanilise aine sisaldus on 5–10 %. Üldiselt võib öelda, et liivsavi sisaldus on 15–25 % ja savimineraali sisaldus on 6–10 %.

Liivsavi ja savimineraale sisaldavate pealiskihtide all on tunduvalt raskem mullakiht (gleistunud savi). Seda nimetatakse humiinainete sisaldusega gleimullaks, mille pealiskihi moodustab liivsavi või savi.

Raskemas kihis, mille tüsedus on 5–20 cm, on liivsavi sisaldus 30–60 % ja savimuda sisaldus 15–30 % (kui savimuda osakaal on suurem kui 25 %, on tegemist saviga, kusjuures 25–35 % osakaalu puhul on tegemist kerge saviga).

Huumuserikka pealiskihi liiv on enamasti väga peen või keskmiselt peen. Sügavamal kui 80 cm on see liivakiht üsna sageli lubjarikas.

Kliima ja keskkond

Ambt Delden asub Twente piirkonnas, kus keskmised kliimatingimused (1971–2000) viinamarjakasvatusperioodil maist septembrini on järgmised (sulgudes on vastavalt Maastrichti ja riigi keskmised näitajad):

— keskmine temperatuur: 15,0 °C (15,6; 15,2)

— keskmine miinimumtemperatuur: 9,7 °C (11,0; 10,5)

— keskmine maksimumtemperatuur: 19,9 °C (20,4; 19,7)

— keskmine suhteline õhuniiskus: 78,8 % (76,8 %; 78,8 %)

— keskmine sademete hulk: 64,9 mm (64,7 mm; 64,9 mm) kuus; päikesevalgust keskmiselt 174,2 tundi (176,1; 185,1 tundi) kuus. Veidi madalam öine temperatuur võimaldab valmistada värskeid, puuviljaseid veine.

Inimtegurid (kasvatamine ja veinivalmistamine)

Viinamarjade kasvatamisel kõnealuses piirkonnas kasutatakse mitmesuguseid kvaliteedi parandamise meetmeid. Esiteks on välja valitud sordid, millest saadakse asjaomases keskkonnas küpseid, aromaatseid viinamarju. Sellele aitab kaasa hilisem saagikoristus (kuni oktoobri lõpuni), mis põhineb viinamarjade küpsuse mõõtmisel. Lisaks on sordid valitud eesmärgiga saavutada kestlikkuse kõrgem tase (vastupidavus).

Kasvatamisel kasutatakse veel Guyot’ süsteemi, mille puhul kasvatatakse lehestikuseina vertikaalselt. Teatud kohtadest lehed eemaldatakse, et viinamarjad saaksid võimalikult palju päikesevalgust ning kasvaksid ja küpseksid paremini (päikesevalgus, kiire kuivamine). Lisaks sellele on viinapuud istutatud 2–2,2meetrise vahega ridades, et tagada iga rea puhul piisav päikesepaiste. Taimedevaheline kaugus on 1–1,2 meetrit, millega tagatakse, et iga taim saaks mullast piisavalt toitaineid (umbes 2,2 ruutmeetrit taime kohta). Kobaraid harvendatakse, et allesjäänud kobarad küpseksid paremini (suhkur, lõhn ja maitse). Üks kõige olulisemaid otsuseid veinivalmistamise protsessis on see, millal viinamarju korjata. See otsus tehakse küpsusastme, suhkrutaseme, happesuse (pH) ning lõhna ja maitse väga täpse jälgimise põhjal, et tagada veini kvaliteet.

Valget ja roosat veini valmistatakse külmkääritamise teel, et saada iseloomulikult värsket, puuviljast veini. Punaseid veine laagerdatakse aromaatsuse saavutamiseks vaatides. Valgeid veine võib täidlasema veini saamiseks osa aega vaatides laagerdada.

Põhjuslik seos

Veini kvaliteedi aluseks on kliima, mulla, viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise kombinatsioon.

Veini kvaliteedile aitavad viinapuude kasvupinnasena kaasa humiinainete sisaldusega gleimullad, mis sisaldavad 30–60 % ulatuses liivsavi, märkimisväärsel hulgal (5–10 %) orgaanilist ainet ning sügavamates kihtides lubjarikast liiva.

Liivsavimuld sobib viinamarjakasvatuseks ideaalselt, sest see seob hästi toitaineid ja niiskust. Tänu sellele kujunevad viinamarjade lõhn ja maitse täielikult välja ning on tagatud täidlase veini saamine.

Kliima (mis on pigem kontinentaalne) aitab saavutada viinamarjade nõutava küpsusastme, kuid samas veini värske puuviljamaitse (tänu mõnevõrra madalamatele öistele temperatuuridele).

Lisaks aitavad veini kvaliteedile kaasa inimtegurid: valitud sordid, kasvatusmeetodid (päikesevalguse maksimaalne kasutamine, kobarate harvendamine), saagikoristuse korraldamine (suhkrusisalduse, happesuse ning lõhna ja maitse jälgimine) ning veinivalmistamine (külmkääritamine, puuvaatides laagerdamine), mis koos mulla- ja kliimatingimustega võimaldab toota kvaliteetveine.

Toodetavate veinide sellised organoleptilised ja analüütilised omadused nagu valge ja roosa veini värske puuviljamaitse ning punase veini mahe tanniinimaitse on mulla, kliima ja inimtegurite vahelise seose tulemus.

Lisaks veinile toodetakse ka muud liiki viinamarjasaadusi: liköörveini, kvaliteetvahuveini, kuivatatud viinamarjadest valmistatud veini ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini.

Liköörveini valmistamisel on lähteveiniks vein, millel on samad organoleptilised omadused (mis tulenevad mullast, kliimast ja inimtegevusest) nagu nimetusega „Ambt Delden“ veinil, kuid liköörveini puhul soovitava jääksuhkru kogusega. Lisaks laagerdatakse liköörveini vähemalt kaks aastat puuvaadis (see võimaldab veinil küpseda ning omandada mahedamad tanniini- ja puidunoodid) ning alkohol muudetakse veinialkoholi lisamise teel likööriks.

Vahuveini valmistamisel on lähteveiniks vein, millel on samad organoleptilised omadused (sellel on samasugune värske puuviljamaitse, mis tuleneb mullast, kliimast ja inimtegevusest) nagu nimetusega „Ambt Delden“ veinil. Lisaks on sellel omadused, mis tulenevad lähteveini kujunemisest vahuveiniks – see hõlmab pudelis kääritamist (méthode traditionnelle), mis tekitab elegantsed mullid.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinis saavutatakse suhkrusisaldus ning lõhn ja maitse tänu olulisele etapile, kus viinamarjadel lastakse kauem valmida ja seejärel vähemalt kaks nädalat kuivada. Külmkääritamise teel saadakse vein, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 9,4 %.

Selle puuviljase veini lõhna ja maitse kontsentratsioon tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinis saavutatakse suhkrusisaldus vähemalt 110 Oechsle kraadi tänu olulisele etapile, kus viinamarjadel lastakse kauem küpseda. Rikastamiseta külmkääritamise ning mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsiooni tulemusel saadakse puuviljane vein, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 12 %.

Tänu sellele meetodile oleme igal aastal pälvinud medaleid mitmel konkursil nii Madalmaades kui ka välismaal (nt Viinis, Berliinis).

9. Olulised lisatingimused

Muid tingimusi ei kohaldata.

Link tootespetsifikaadi juurde

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2016/08/Productdossier-Ambt-Delden.pdf