2)

artikli 164a lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab kvalifitseeruv taristuinvesteering investeeringuid taristuüksusesse, mis vastab järgmistele kriteeriumidele: a) taristuvaradega loodavad rahavood võimaldavad kõikide rahaliste kohustuste täitmist pideva stressi all, mis on projektiga kaasneva riski seisukohast oluline; b) taristuüksuse loodavad rahavood võlausaldajale ja omakapitaliinvestoritele on prognoositavad; c) taristuvarasid ja taristuüksust reguleeritakse õigusliku või lepingulise raamistikuga, mis tagab võlausaldajale ja omakapitaliinvestoritele kõrgetasemelise kaitse, sealhulgas järgmise: a) lepinguline raamistik sisaldab sätteid, mis kaitsevad tõhusalt võlausaldajaid ja omakapitaliinvestoreid kahjude eest, mis tulenevad sellest, kui projekti lõpetab lepinguosaline, kes nõustub ostma taristuprojektiga pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid, välja arvatud juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: i) taristuprojekti üksuse tulusid rahastatakse suure hulga kasutajate maksetega või ii) tulu suhtes kohaldatakse tulumäära sätteid; b) taristuüksusel on piisav reservfond või rahastamiskord, et katta projekti ettenägematuid kulusid ja käibekapitali nõudeid. Kui investeeringud on võlakirjades või laenudes, hõlmab lepinguline raamistik ka järgmist: i) võlausaldajatel on kohaldatava õigusega lubatud ulatuses selline tagatis või vastav nõudeõigus kõigi varade ja lepingute suhtes, mis on projekti elluviimiseks hädavajalikud; ii) tegevusest tulenevate netorahavoogude kasutamine pärast projektiga seotud kohustuslikke makseid muul eesmärgil kui võlakohustuste haldamiseks on piiratud; iii) piirangud sellisele tegevusele, mis võiks kahjustada võlausaldajaid, sealhulgas asjaolu, et uusi võlaväärtpabereid ei emiteerita ilma olemasolevate võlausaldajate nõusolekuta ja nendega kokkulepitud vormis, välja arvatud juhul, kui selliste uute võlaväärtpaberite emiteerimine on olemasolevate võlaväärtpaberite tingimustes lubatud. Olenemata teise lõigu punktist i võib võlakirjade või laenudena tehtud investeeringute jaoks kasutada muid tagatismehhanisme juhul, kui ettevõtjad suudavad tõendada, et kõigi varade ja lepingute suhtes tagatise seadmine ei ole võlausaldajatele nende investeeringu põhiosa tõhusaks kaitsmiseks või sissenõudmiseks hädavajalik. Sellisel juhul sisaldavad muud tagatismehhanismid vähemalt üht järgmistest komponentidest: i) osade või aktsiate pantimine; ii) ülevõtmisõigus; iii) pangakontodelt kinnipidamise õigus; iv) kontroll rahavoogude üle; v) lepingute määramise kord; d) kui investeeringud on võlakirjades või laenudes, saab kindlustus- või edasikindlustusandja järelevalvele tõendada, et ta suudab investeeringut hoida lõpptähtajani; e) kui investeeringud on võlakirjades või laenudes, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav, on investeerimisvahend ja muud samasse nõudeõiguse järku kuuluvad instrumendid kõrgema nõudeõiguse järguga kui kõik teised nõuded, välja arvatud kohustuslikud nõuded ning likviidsuse pakkujate, usaldusisikute ja tuletistehingu vastaspoolte nõuded; f) kui investeeringud on aktsiates, võlakirjades või laenudes, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav, peavad olema täidetud järgmised kriteeriumid: i) taristuvarad ja taristuüksus asuvad EMPs või OECDs; ii) kui taristuüksus on ehitusetapis, peab omakapitaliinvestor täitma järgmisi kriteeriume, või kui tegemist on rohkem kui ühe omakapitaliinvestoriga, peab omakapitaliinvestorite grupp tervikuna täitma järgmisi kriteeriume: — omakapitaliinvestorid on varem edukalt taristuprojekte kontrollinud ja neil on asjakohased eksperditeadmised; — omakapitaliinvestoritel on madal makseviivituse risk või nende makseviivituse tõttu taristuüksusele tekkida võiva olulise kahju saamise risk on väike; — omakapitaliinvestoritel on ajend investorite huvide kaitsmiseks; iii) ehitusriski korral on olemas kaitsemeetmed, et tagada projekti lõpuleviimine vastavalt kokkulepitud spetsifikatsioonile, eelarvele ja tähtajale; iv) kui tegevusriskid on olulised, on need asjakohaselt hallatud; v) taristuüksus kasutab testitud tehnoloogiat ja disaini; vi) taristuüksuse kapitalistruktuur võimaldab tal oma võlgu teenindada; vii) taristuüksuse refinantseerimisrisk on väike; viii) taristuüksus kasutab tuletisinstrumente üksnes riski maandamiseks.“;