ET Euroopa Liidu Teataja L 330/37

NÕUKOGU OTSUS,

30. november 2009,

dokumentide „Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik” ja „Memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures” allakirjutamise ja sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

(2009/954/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 ning artikli 300 lõike 2 esimest lõiku ja lõike 3 esimest lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Komisjoni algatusel otsustasid G8 liikmed, Hiina, India, Lõuna-Korea ja komisjon 2008. aasta juunis luua rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC), mis peaks hõlbustama energiatõhusust suurendavate meetmete võtmist. IPEEC pakub foorumit aruteluks, konsulteerimiseks ja teabevahetuseks. IPEEC on avatud ka teistele riikidele ning valitsustevahelistele organisatsioonidele.

(2) 24. mail 2009 kirjutasid 12 riiki, sealhulgas neli Euroopa Ühenduse liikmesriiki, Roomas alla rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse pädevusraamistikule (edaspidi „pädevusraamistik”).

(3) Pädevusraamistik kirjeldab IPEECi koostööd, kehtestab töökorralduse, määrab kindlaks kriteeriumid võimalikele uutele liikmetele ning sisaldab üldiseid sätteid muu hulgas partnerluse rahastamise ja intellektuaalomandi õiguste kohta.

(4) Pädevusraamistiku artiklis 4.2 nähakse ette, et IPEEC on avatud valitsustevahelistele organisatsioonidele ning nende liikmesus on seotud pädevusraamistikule alla kirjutamisega.

(5) IPEECi haldusülesandeid saaks kõige paremini juhtida sekretariaadi loomise kaudu. Vastavalt 24. mail ja 22. juunil 2009 kirjutasid 12 riiki, sealhulgas neli Euroopa Ühenduse liikmesriiki, Roomas alla memorandumile IPEECi sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures (edaspidi „memorandum”). IEA kirjutas sellele alla 18. juunil 2009.

(6) See memorandum kirjeldab sekretariaadi töökorraldust käsitlevaid üldiseid põhimõtteid ning sisaldab sätteid nii sekretariaadi personaliküsimuste ja -värbamise kui ka rahastamise ja eelarvemenetlusega seotud küsimuste kohta.

(7) Memorandumi punktis 16 nähakse ette, et igal IPEECiga liituda soovival valitsustevahelisel organisatsioonil palutakse memorandumile alla kirjutada.

(8) On asjakohane, et Euroopa Ühendus kirjutab pädevusraamistikule ja memorandumile alla.

(9) Euroopa Ühendus peab maksma osamakse IPEECi halduskuludeks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik, mis on lisatud käesolevale otsusele I lisana.

2. Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures, mis on lisatud käesolevale otsusele II lisana.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama, et väljendada ühenduse nõusolekut olla seotud:

— rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistikuga ja

— memorandumiga rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures.

Brüssel, 30. november 2009 Nõukogu nimel eesistuja S. O. LITTORIN

(1) EP arvamus võeti vastu 26. novembril 2009, Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

I LISA RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK Allakirjutanud riiklikud valitsusasutused (edaspidi ühiselt „liikmed”) esitavad järgmise rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistiku, mis on energiatõhususe alase rahvusvahelise koostöö raamistik kiire ja tulemusliku rahvusvahelise koostöö toetamiseks, millega edendatakse energiatõhusust ja energiasäästlikkust. Koostööpartnerluse kaudu vahetatakse arvamusi ning otsitakse koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutustega, et saavutada koostoime ja vältida tegevuste kattumist. 1. Koostööpartnerluse eesmärk Koostööpartnerluse eesmärk on lihtsustada energiatõhusust suurendavate meetmete võtmist. Liikmed võivad vabatahtlikult selliseid meetmeid võtta, kui nad näevad, et sellel on nende jaoks lisaväärtus, võttes arvesse majanduslikke, tehnoloogilisi ja muid asjaolusid. Koostööpartnerlus edendab ülemaailmselt energiatõhusust, pakkudes kõrgetasemelist arutelude, konsultatsioonide ja teabevahetuse foorumit. Koostööpartnerlusega ei töötata välja ega võeta vastu standardeid ja tõhususalaseid eesmärke oma liikmete jaoks. 2. Koostööpartnerluse koostöömeetmed 2.1. Koostööpartnerlusega võib korraldada liikmetevahelist koostööd järgmistes valdkondades: 2.1.1. liikmete käimasoleva energiatõhusust edendava töö toetamine, sh riiklikult määratletud energiatõhususe näitajate väljatöötamine, parimate tavade koostamine ja riikide jõupingutuste toetamine andmete kogumisel; 2.1.2. teabevahetus meetmete kohta, mis võiksid oluliselt suurendada energiatõhusust valdkondlikul ja valdkonnaülesel tasandil, näiteks (loetelu ei ole lõplik): standardid/koodid/normid ja märgistused hoonete ning energiat tarbivate toodete ja teenuste jaoks, et kiirendada parimate tavade turulejõudmist, võttes arvesse iga üksiku liikme olukorda; energiamõõtmiste, energiaauditite ja -kontrollide metoodika, sertifitseerimisprotokollid ja muud vahendid, et saavutada optimaalne energiatõhusus hoonete, tööstusprotsesside, asjakohaste toodete, vahendite ja seadmete kogu kasutusaja jooksul; keskkonna ja vahendite võimaldamine energiatõhususe meetmete rahastamiseks ja energiatõhususse investeerimist soodustavate põhimõtete kehtestamine; energiatõhusate toodete, teenuste ja tehnoloogiate kasutuselevõtmist soodustav riigihankepoliitika; programmid, mis aitavad avalik-õiguslikel asutustel osta ja kasutada energiatõhusamaid hooneid, sõidukeid, tooteid ja teenuseid; meetmed selge, usaldusväärse ja kättesaadava energiatõhususalase teabe levitamise abil tarbijate ja sidusrühmade üldise teadlikkuse tõstmiseks, et neil oleks võimalik teha teadlikke valikuid; parimate tavade suunised energiatõhususe poliitika ja meetmete efektiivsuse hindamiseks; avaliku ja erasektori koostöö energiatõhusate tehnoloogiate uurimise, arendamise, turustamise ja kasutamise edendamisel, et kiirendada selliste tehnoloogiate kasutuselevõttu, levitamist ja nendele üleminekut; meetmed parimate tavade ja energiatõhusate tehnoloogiate levitamise ja nendele ülemineku kiirendamiseks ning kompetentsi loomiseks arengumaades; 2.1.3. avaliku ja erasektori partnerluste arendamine energiatõhususe suurendamiseks põhiliste energiat tarbivate sektorite siseselt ja üleselt, toetudes asjakohastele algatustele; 2.1.4. oluliste energiatõhusate tehnoloogiate ühise uurimis- ja arendustegevuse võimaldamine, eelkõige nende rakendamiseks liikmete poolt; 2.1.5. energiatõhususe suurendamisele kaasa aitavate energiaga seotud toodete ja teenuste leviku hõlbustamine; ja 2.1.6. muud meetmed, mis aitavad kaasa koostööpartnerluse eesmärgi saavutamisele, milles liikmed on omavahel kokku leppinud. 3. Koostööpartnerluse struktuur 3.1. Käesolevaga asutavad liikmed poliitikakomitee, mis koosneb iga liikme kõrgetasemelisest esindajast, ning täidesaatva komitee, mis koosneb iga liikme kesktaseme esindajast. 3.2. Poliitikakomitee ülesanne on hallata koostööpartnerluse üldist raamistikku ja poliitikat, sh rahastamist, hinnata töörühmade edusamme ning täidesaatva komitee ja sekretariaadi tööd ja anda suunised täidesaatvale komiteele. Poliitikakomitee peaks kohtuma liikmete määratud ajal ja kohas vähemalt üks kord aastas. 3.3. Täidesaatva komitee ülesanne on valvata poliitikakomitee aastakoosolekute organiseerimise järele, läbi vaadata ja vastu võtta iga-aastane tööprogramm ja eelarve, läbi vaadata liikmeksastumise taotlused, anda juhiseid sekretariaadile ja teostada järelevalvet selle töö üle ning töötada välja tegevusettepanekuid töörühmadele ja vaadata läbi nende töö. Täidesaatev komitee peaks kohtuma enda poolt määratud ajal ja kohas vähemalt kaks korda aastas. 3.4. Poliitikakomitee ja täidesaatev komitee peaksid otsuseid tegema konsensuse alusel, kui ei ole sätestatud teisiti. 3.5. Kui see on vajalik, võib täidesaatev komitee heaks kiita mõnede või kõikide liikmete esindajatest koosnevate töörühmade loomise üksikprojektide jaoks. 3.6. Iga töörühma poolt valitud üks esindaja peaks nõudmisel esitama täidesaatvale komiteele kirjaliku või suulise aruande projekti edusammude kohta. Töörühmad peaksid kohtuma nii tihti kui vajalik, et teha kokkuvõte sellest, millist edu on meetmetega saavutatud, määrata kindlaks tulevase töö perspektiivikad suunad ning anda täidesaatvale komiteele ja poliitikakomiteele soovitusi vajalike meetmete kohta. 3.7. Nii poliitikakomitee kui ka täidesaatev komitee peaksid oma liikmete hulgast valima kaheks aastaks esimehe ja ühe või mitu aseesimeest. 3.8. Vajadusel võib koostööpartnerlus korraldada ministrite kohtumisi. Ministrite kohtumistel tehakse kokkuvõte koostööpartnerluse edusammudest koostöö alal ja esitatakse tulevase töö prioriteete käsitlevad üldised suunad. 3.9. Koostööpartnerluse teabevahetuse ja tegevuse põhikoordinaatoriks on tema sekretariaat. Sekretariaadi ülesanded on järgmised: 1) organiseerida poliitikakomitee ja täidesaatva komitee koosolekuid; 2) korraldada spetsiaalseid üritusi, nt videokonverentse ja seminare; 3) võtta vastu ja edastada täidesaatvale komiteele uusi liikmeksastumise taotlusi; 4) koordineerida koostööpartnerluse tegevuse ja selle olukorraga seotud teabevahetust, sh koostööpartnerluse kodulehe loomine ja haldamine; 5) toimida koostööpartnerluse teabeedastuspunktina; 6) säilitada poliitikakomitee ja täidesaatva komitee arhiivimaterjale; 7) valmistada täidesaatva komitee järelevalve all ette aastaaruanne ja 8) täita muid täidesaatva komitee antud ülesandeid. Sekretariaadi ülesanded on haldusalased. 3.10. Koostööpartnerluse tegevuse jätkusuutlikkuse ja järjepidevuse tagamiseks luuakse vastav sekretariaat. Koostööpartnerluse sekretariaat asub Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) juures, nii et koostööpartnerluses saab täielikult kasutada energiaagentuuri teadmisi, kogemusi ja võimalusi. Sekretariaadi tegevuses võivad osaleda kõik koostööpartnerluse liikmed. Sekretariaat annab aru täidesaatvale komiteele ja saab sellelt oma suunised. Kõik liikmed toetavad sekretariaati vabatahtlike (rahaliste või mitterahaliste) annetustega. 3.11. Lisaks sekretariaadi personalile võib sekretariaat vastavalt täidesaatva komitee otsusele kasutada ka liikmete poolt tööle võetud ja sekretariaadi käsutusse antud töötajaid. Selliste töötajate töötasu maksavad asjaomased tööandjad ja nende suhtes kehtivad nende tööandjate personalieeskirjad. 3.12. Iga liige peaks ise kindlaks määrama, mil moel ta koostööpartnerluse tegevuses osaleb. 4. Liikmed 4.1. Käesoleva pädevusraamistikuga, mis on oma olemuselt haldusraamistik, ei looda mingeid liikmetevahelisi õiguslikult siduvaid kohustusi. Iga liige peaks käesolevas pädevusraamistikus kavandatud meetmeid rakendama asjakohaste eelarveassigneeringute piires vastavalt asjakohastele õigusaktidele ja rahvusvahelistele kokkulepetele, milles tema riik osaleb. 4.2. Koostööpartnerlus on avatud teistele riiklikele valitsusasutustele ja valitsusvälistele organisatsioonidele. Nende liikmesuse üle otsustab poliitikakomitee konsensuse alusel. Koostööpartnerluse liikmesus on seotud koostööpartnerluse pädevusraamistikule allakirjutamisega. Liikmete riigid on loetletud A liites. A liidet võib muuta poliitikakomitee konsensuse alusel. 4.3. Täidesaatva komitee kutsel võivad töörühmade töös osaleda liikmete riikidest ja mujalt pärit tehnilised ja muud eksperdid. 5. Rahastamine 5.1. Vastavalt punktile 3.11 võib iga liige koostööpartnerlust oma seaduste, õigusnormide ja põhimõtete kohaselt rahaliste või muude vahenditega toetada. Iga töörühma rahastavad selles töörühmas osalevad liikmed oma seaduste, õigusnormide ja põhimõtete kohaselt. 5.2. Iga liige peab kandma järgmised kulud, mis on tekkinud seoses poliitikakomitee ning täidesaatva komitee ja selle töörühmade koosolekutega: — liikmete esindajate reisi- ja elamiskulud; — liikmete esindajate majutuskulud ja — muud seotud kulud. 5.3. Enne iga-aastase tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmist peaks iga liige näitama, kui suur on tema panus koostööpartnerlusse. 5.4. Käesoleva pädevusraamistikuga ei looda mingeid sisulisi või protseduurilisi õigusi ega hüvesid, mida võiks kohtu kaudu või õigluse põhimõttel liikmetelt, nende ametnikelt või töötajatelt või üheltki teiselt isikult sisse nõuda. Ükski liige ei tohiks nõuda teiselt liikmelt hüvitist käesoleva pädevusraamistiku alusel teostatava tegevuse eest. Käesolev pädevusraamistik on suunatud üksnes liikmetele ja seda kohaldatakse ainult nende suhtes. 6. Avatud uurimistöö ja intellektuaalomand 6.1. Koostööpartnerluse (v.a töörühmade) loodud intellektuaalomand peaks olema avalik ja kõigile kättesaadav, kui täidesaatev komitee ei otsusta teisiti. 6.2. Töörühmade poolt projektide käigus loodud või hangitud intellektuaalomand peaks olema asjakohaselt ja tõhusalt kaitstud. Sellise intellektuaalomandi õiguste jaotamine ja ärisaladuse alla kuuluva teabe tarvitamine tuleks kindlaks määrata kahe või enama liikme vaheliste spetsiaalsete rakendusmeetmete abil. 7. Algus, laiendamine, muutmine, loobumine ja lõpetamine 7.1. Käesolev pädevusraamistik algab 24. mail 2009 ja kestab 10 aastat, kui liikmed seda ei pikenda või ei lõpeta. 7.2. Käesolevat pädevusraamistikku võib liikmete konsensuse alusel igal ajal kirjalikult muuta. 7.3. Liige võib koostööpartnerlusest loobuda. Liige peaks saatma kirjaliku teate teistele liikmesriikidele mitte vähem kui 90 päeva enne oma eeldatavat loobumist. A liide: Brasiilia Liitvabariik, Kanada, Hiina Rahvavabariik, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Jaapan, Korea Vabariik, Mehhiko, Vene Föderatsioon, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Edison LΟΒΑΟ Brasiilia Liitvabariigi kaevandus- ja energeetikaminister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Cassie DOYLE Kanada loodusressursside aseminister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) XIE Ji Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni esindaja Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Jean-Louis BORLOO Prantsusmaa riigiminister, ökoloogia-, energeetika-, säästva arengu ja asulaplaneerimise minister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Bernd PFAFFENBACH Saksamaa Liitvabariigi majandus- ja tehnoloogiaminister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Claudio SCAJOLA Itaalia majandusarengu minister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Toshihiro NIKAI Jaapani majandus-, kaubandus- ja tööstusminister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Young Hak KIM Korea teadmistepõhise majanduse ministeeriumi esindaja Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Georgina KESSEL MARTINEZ Mehhiko energeetikaminister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Sergei SHMATKO Vene Föderatsiooni energeetikaminister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Ed MILIBAND Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi energeetika- ja kliimamuutuste minister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK (allkiri) Steven CHU Ameerika Ühendriikide energeetikaminister Kuupäev: 24. mai 2009 RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK [Vaatleja] (allkiri) Andris PIEBALGS Euroopa Komisjoni energeetikavolinik Kuupäev: 24. mai 2009