IV LISA

CSEC KOONDSTATISTIKA

Sissejuhatus

Väärtpaberite keskandmebaasil (CSDB) põhinevas väärtpaberiemissioonide statistikas (edaspidi „CSEC“) esitatakse liikmesriikide, mille rahaühik on euro, (edaspidi „euroala liikmesriigid“) ja nende liikmesriikide, mille rahaühik ei ole euro, (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid“) residentide väärtpaberiemissioonide seisude ja voogude koondandmed kõigis valuutades ning välismaailma residentide kaupa eurodes, jaotatuna emitendi sektori, instrumendi liigi, intressimäära liigi, tähtaja ja valuuta kaupa.

Euroala liikmesriikide keskpankade (edaspidi „RKPd“) kohustuseks on kontrollida nende riikide residentidest emitentidega seotud CSEC koondstatistikat. EKP kohustuseks on kontrollida euroalaväliste emitentidega seotud CSEC koondstatistikat, välja arvatud juhul, kui euroalavälise liikmesriigi RKP (edaspidi „euroalaväline RKP“), on võtnud endale kohustuse kontrollida oma liikmesriigi residentidest emitentidega seotud CSEC koondstatistikat.

CSEC koondstatistika koostamise metoodika järgib võimalikult täpselt rahvusvahelisi standardeid, mis on määratletud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga, Euroopa Keskpanga (EKP) ja Rahvusvahelise Valuutafondi väärtpaberistatistika käsiraamatus (1) ning ESA 2010s (2). Erandjuhud, mille puhul metoodika erineb nendest statistikastandarditest, on eraldi esile tõstetud. Üksikasjalikud CSEC arvutuseeskirjad määratakse kindlaks EKPSi statistikakomitees kokku lepitavas ja EKP veebilehel avaldatavas koostamisjuhendis.

1. Hõlmatus ja liigitused

1.1 Emitendi residentsus: CSEC koondstatistika hõlmab euroala ja euroalaväliste liikmesriikide residentide emissioone kõigis valuutades ning muu maailma residentide emissioone eurodes. Euroala ja/või euroalaväliste liikmesriikide residentide emissioonid on jaotatud emitendi riigi ja muude kriteeriumide alusel. Lisaks hõlmavad euroala ja liidu tasandi koondnäitajad ka euroala ja liidu kui terviku residendiks loetavate riigiüleste asutuste emissioone.

1.2 Sektorid: CSEC koondstatistika hõlmab emissioone järgmistes emitentide sektorites: — S1: kogumajandus (kõik sektorid kokku) — S11: mittefinantsettevõtted — S12: finantsettevõtted — S121: keskpangad — S122: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank — S12M: muud finantsinstitutsioonid, v.a hoiuseid kaasavad ettevõtted — S12P: muud finantsinstitutsioonid, v.a hoiuseid kaasavad ettevõtted, kindlustusseltsid ja pensionifondid — S124: investeerimisfondid, v.a rahaturufondid — S125: muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide — S125A: väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted, — S125W: muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide (välja arvatud väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted) — S126: finantsvahenduse abiettevõtted — S127: varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad — S12Q: kindlustusseltsid ja pensionifondid — S13: valitsemissektor — S1311: keskvalitsus (v.a riiklikud sotsiaalkindlustusfondid) — S13M: osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus (v.a riiklikud sotsiaalkindlustusfondid) — S1314: riiklikud sotsiaalkindlustusfondid — S1M: kodumajapidamised ja neid teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

1.3 Instrumendi liik: CSEC koondstatistika hõlmab võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate emissioone CSEC koondstatistika hõlmab võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate emissioone ( 3 ) . Siia ei kuulu noteerimata aktsiate, muude omandiväärtpaberite, rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute ning muude investeerimisfondide peale rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute emissioonid. Võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate emissioonid hõlmavad ainult väärtpabereid, mis on identifitseeritud rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbriga (ISIN kood). Siia ei kuulu mittekaubeldavate instrumentide emissioonid, sealhulgas laenud, väärtpaberitehingud tagasiostulepingute raames ja valitsuse investeeringud juriidiliselt aktsiakapitaliga äriühingutena moodustatud rahvusvaheliste organisatsoonide kapitali.

1.4 Intressimäära liik: CSEC koondstatistika hõlmab igat liiki võlaväärtpaberite emissioone järgmiste jaotustega: — Fikseeritud kupong: võlaväärtpaberid, mille puhul lepingujärgsed nominaalsed kupongimaksed on emiteerimise kuupäeval kindlaks määratud võlaväärtpaberi kehtivusaja nimivaluutas ja põhiosa tagasimaksed on kindlaks määratud nimivaluutas ja ajas. See hõlmab ka tõusva ja langeva intressimääraga võlaväärtpabereid, mille puhul emiteerimise kuupäeval määratakse eelnevalt kindlaks erinevad kupongid kogu väärtpaberi eluea jooksul. — Nullkupong: ühekordse maksega võlaväärtpaberid ilma kupongimakseteta, mida tavaliselt müüakse allahindlusega. — Inflatsiooniga seotud muutuv intressimäär: võlaväärtpaberid, mille kupongi- või põhiosamaksed on seotud hinnaindeksitega. — Intressimääraga seotud muutuv intressimäär: võlaväärtpaberid, mille kupongi- või põhiosamaksed on seotud intressimäära võrdlusaluste või võlakirjade tootlusega. — Vara hinnaga seotud muutuv intressimäär: võlaväärtpaberid, mille kupongi- või põhiosamaksed on seotud mis tahes muu finantsvara, kauba või indeksiga, mis erineb hinnaindeksitest või intressimäära võrdlusalustest. See hõlmab võlaväärtpabereid, mis on seotud väärtpaberikorvide, valuutade, ärisündmuste (nt emitendi makseviivitused) ja muud liiki varade või sündmustega. Võlaväärtpaberid, mis sisaldavad muutuvat kupongi koos fikseeritud kupongiga, liigitatakse vastavasse muutuva intressimäära kategooriasse.

1.5 Tähtaeg: CSEC koondstatistika hõlmab kõikide tähtaegadega võlaväärtpaberite emissioone. Võlaväärtpaberite emissioonide tähtaegade jaotuses liigitatakse võlaväärtpaberid algse tähtaja ja teataval määral järelejäänud tähtaja järgi.

1.6 Nimivaluuta: CSEC koondstatistika hõlmab euroala residentide emissioone eurodes ja „muudes vääringutes“, euroalaväliste liikmesriikide residentide emissioone eurodes, „muus riigi vääringus kui euro“ ja „muudes vääringutes“ ning muu maailma residentide emissioone eurodes. Alljärgnevas tabelis on esitatud kokkuvõte vääringute jaotusest. Nimivaluuta Euroala residentide emissioonid Euroalaväliste liikmesriikide residentide emissioonid Muu maailma residentide emissioonid Eurodes ✓ ✓ ✓ Muus riigi vääringus, v.a euro ei kohaldu ✓ Muudes vääringutes ✓ ✓

2. Seisu ja voo mõisted

CSEC koondstatistika annab teavet seisude (st jääkväärtused) ja voogude (st brutoemissioonid, tagasiostud, ümberhindlused ja muud mahumuutused, sealhulgas ümberliigitused) kohta. Järgmine võrrand illustreerib seisude ja voogude vahelist seost:

Seisud (t) = seisud (t-1) + emissioonide kogumaht (t) – tagasiostud (t) + ümberhindlused (t) + muud mahumuutused (t)

2.1 Seisud: CSEC koondstatistika seisude kohta hõlmab võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate vaatlusperioodi lõpu positsioone.

2.2 Brutoemissioonid: CSEC koondstatistika brutoemissioonide kohta hõlmab uusi võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate emissioone vaatlusperioodil. Emissioonid osutavad olukorrale, kus emitent müüb omanikele uusi võlaväärtpabereid või noteeritud aktsiaid. Väärtpaber loetakse emiteerituks, kui emitent annab selle üle omanikule, tavaliselt sularaha või ülekantava hoiuse eest, või kui see on tegelikult emiteeritud, kuid algne emitent on selle endale jätnud CSEC koondstatistika brutoemissioonide kohta hõlmab uusi võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate emissioone vaatlusperioodil. Emissioonid osutavad olukorrale, kus emitent müüb omanikele uusi võlaväärtpabereid või noteeritud aktsiaid. Väärtpaber loetakse emiteerituks, kui emitent annab selle üle omanikule, tavaliselt sularaha või ülekantava hoiuse eest, või kui see on tegelikult emiteeritud, kuid algne emitent on selle endale jätnud ( 4 ) . Lisaks sisaldavad brutoemissioonid võlakirjade nimiväärtuse ja turuväärtuse agregaatide puhul ka kogunenud intressi. Brutoemissioone ei kajastata, kui tegemist on lihtsalt äriühingu noteerimisega börsil, ilma et uut kapitali kaasataks ( 5 ) . Selliste väärtpaberite emissioonid, mida saab hiljem muudeks instrumentideks konverteerida, tuleb kajastada algse instrumendiliigi emissioonidena; konverteerimise korral kajastatakse need, nagu oleks need selles instrumentide liigis lõpetatud ning identne summa loetakse uut liiki instrumentide brutoemissioonideks.

2.3 Tagasiostud: CSEC koondstatistika tagasiostude kohta hõlmab võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate tühistamist vaatlusperioodil. Tagasiostud hõlmavad võlaväärtpabereid, mis on jõudnud lõpptähtajani või mis on ennetähtaegselt tagasi ostetud, samuti börsil noteeritud aktsiaid, mis on ametlikult tühistatud. Lisaks hõlmavad tagasiostud võlakirjade nimiväärtuse ja turuväärtuse agregaatide puhul ka kogunenud intressi. Tagasioste ei kajastata, kui tegemist on lihtsalt noteerimise lõpetamisega börsil CSEC koondstatistika tagasiostude kohta hõlmab võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate tühistamist vaatlusperioodil. Tagasiostud hõlmavad võlaväärtpabereid, mis on jõudnud lõpptähtajani või mis on ennetähtaegselt tagasi ostetud, samuti börsil noteeritud aktsiaid, mis on ametlikult tühistatud. Lisaks hõlmavad tagasiostud võlakirjade nimiväärtuse ja turuväärtuse agregaatide puhul ka kogunenud intressi. Tagasioste ei kajastata, kui tegemist on lihtsalt noteerimise lõpetamisega börsil ( 6 )

2.4 Ümberhindlused: CSEC koondstatistika ümberhindluste kohta hõlmab võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate ümberhindlusi vaatlusperioodil. Ümberhindlused võivad tuleneda hindade ja vahetuskursside arengust turul.

2.5 Muud mahumuutused: CSEC koondstatistika muude mahumuutuste kohta hõlmab võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate muid mahumuutusi, mis on tingitud väärtpaberite koguse või füüsiliste omaduste muutumisest või muutustest väärtpaberite klassifitseerimises. Muutused klassifitseerimises hõlmavad emitendi institutsionaalse sektori, emitendi asukohariigi, institutsionaalsete üksuste struktuuri ja varade klassifitseerimise muutusi. Muud mahumuutused tuletatakse seisude-voogude võrrandi jäägina. Üksikasjalikud seisude ja voogude arvutuseeskirjad määratakse kindlaks EKPSi statistikakomitees kokku lepitavas ja EKP veebilehel avaldatavas koostamisjuhendis.

3. Konkreetsete instrumendikategooriate statistiline käsitlemine

CSEC koondstatistika koostamisel tuleks konkreetsete instrumendikategooriate suhtes kohaldada järgmist käsitlust:

Hoidmistunnistused: Topeltarvestuse vältimiseks tuleb hoidmistunnistuste emissioonid CSEC koondstatistikast välja jätta.

Mitme ISIN koodiga emissioonid: Topeltarvestuse vältimiseks tuleb emissioone, mis on identifitseeritavad mitme ISIN koodiga (nt kuna emissiooni erinevad osad emiteeritakse erinevate regulatiivsete eeskirjade alusel või hoiustatakse eri depositooriumides), kajastada CSEC koondstatistikas ainult sel määral, mil vastavad jääkväärtused ei ole juba hõlmatud mõne muu ISIN-koodiga.

Stripitud võlaväärtpaberid: Topeltarvestuse vältimiseks tuleb stripitud võlaväärtpaberite emissioonid lisada CSEC koondstatistikasse ainult sel määral, mil vastavad jääkväärtused ei ole juba hõlmatud vastava algse võlaväärtpaberiga.

Oma väärtpaberite hoidmine: CSEC koondstatistika tuleb koostada brutopõhiselt ja see hõlmab oma väärtpaberite hoidmist, sealhulgas i) turul müüdud ja emitendi poolt tagasi ostetud väärtpabereid ning ii) väärtpabereid, mille emitent on tegelikult emiteerinud, kuid endale jätnud (7).

4. Hindamine

Võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate osas koostatakse CSEC koondstatistika turuväärtuses. Ainult võlaväärtpaberite osas koostatakse CSEC koondstatistika ka nimiväärtuses ja võlaväärtpaberite seisude osas nimiväärtuses. Järgmises tabelis on kokkuvõtlikult esitatud CSEC koondstatistika koostamiseks kasutatud hindamismeetodid.

Instrumendi liik Seisud ja vood turuväärtuses Seisud ja vood nimiväärtuses Seisud nimiväärtuses Võlaväärtpaberid ✓ ✓ ✓ Noteeritud aktsiad ✓ ei kohaldu ei kohaldu

5. Ülevaade jaotustest

Iga üksiku euroala liikmesriigi ja euroala kui terviku emissioonide osas mõõdetakse CSEC koondstatistikat eurodes ja see koostatakse vastavalt järgmistes tabelites määratletud jaotustele. Tabelites kasutatud sektorikoodide tähendused on määratletud 1. jaos „Hõlmatus ja liigitused“.

Tabel A1

Võlaväärtpaberite hierarhia 1 – Peamised tähtaja ja intressimäära liigi jaotused euroala liikmesriigi ja euroala kui terviku kohta

Tabel A2

Võlaväärtpaberite hierarhia 2 – Üksikasjalikud intressimäära liigi jaotused euroala liikmesriigi ja euroala kui terviku kohta

Tabel A3

Võlaväärtpaberite hierarhia 3 – Üksikasjalikud algse tähtaja jaotused euroala liikmesriigi ja euroala kui terviku kohta

Tabel A4

Võlaväärtpaberite hierarhia 4 – Üksikasjalikud järelejäänud tähtaja jaotused euroala liikmesriigi ja euroala kui terviku kohta

Tabel A5

Noteeritud aktsiate jaotused euroala liikmesriigi ja euroala kui terviku kohta

Euroalavälise välismaailma võlaväärtpaberite emissioonide puhul tuleb CSEC koondstatistikat mõõta eurodes ja koostada vastavalt järgmistes tabelites määratletud jaotustele. Tabelites kasutatud sektorikoodide tähendused on määratletud 1. jaos „Hõlmatus ja liigitused“.

Tabel A6

Võlaväärtpaberite hierarhia 1 – Peamised tähtaja ja intressimäära liigi jaotused euroalavälise välismaailma kohta

Tabel A7

Võlaväärtpaberite hierarhia 2 – Üksikasjalikud intressimäära liigi jaotused euroalavälise välismaailma kohta

Tabel A8

Võlaväärtpaberite hierarhia 3 – Üksikasjalikud algse tähtaja jaotused euroalavälise välismaailma kohta

Tabel A9

Võlaväärtpaberite hierarhia 4 – Üksikasjalikud järelejäänud tähtaja jaotused euroalavälise välismaailma kohta

6. CSEC koondstatistika koostamise protsess

CSEC koondstatistika koostatakse keskselt ja automaatselt CSDBs sisalduvate kirjepõhiste andmete alusel. Koostamisprotsessi käigus saadakse tabelites A1–A9 esitatud madalaima taseme agregaadid (lahtrid, mis on tähistatud tähega „L“ või „L*“). Kõik muud tabelitesA1–A9 määratletud agregaadid saadakse nende madalaima taseme agregaatide edasise agregeerimise teel.

7. CSEC koondstatistika kontrollimine ja DQM

EKP teeb kõik endast oleneva, et koguda ja teha CSEC koondstatistika iga päev kättesaadavaks, et võimaldada agregaatide korrapärast kontrollimist.

Esialgsete ja regulaarsete agregaatide kontrollimine

Vastavalt käesoleva suunise II lisa tabelis 2 esitatud ajakavale peavad EKP ja RKPd kontrollima esialgset ja korralist CSEC koondstatistikat jooksvale tootmistsüklile järgneva kalendrikuu seitsmenda tööpäeva lõpuks, tagamaks, et kõik CSEC prioriteediseeriate kogumid on kontrollitud.

EKP ja RKPd peavad tegema kõik endast oleneva, et kontrollida esialgset CSEC koondstatistikat neile hõlpsasti kättesaadava teabe põhjal, ning kontrollima vastavaid agregaate nende usaldusväärsuse osas. Esialgne CSEC koondstatistika puhul tuleb levitatud andmete juures märkida „esialgsed väärtused“.

EKP ja RKPd peavad põhjalikult kontrollima korralist CSEC koondstatistikat kogu selleks ajaks kättesaadava teabe, sealhulgas selliste muude võrdlusandmete alusel, mis on kättesaadavad väljaspool CSDBd. Korralise CSEC koondstatistika puhul tuleb levitatud andmete juures märkida „normaalväärtused“ (normal values).

Kontrollitegevuse prioriseerimine

Tõhusa kontrollimise töövoo tagamiseks ja kontrolli dubleerimise vältimiseks tuleb CSEC koondstatistika kontrollimisel keskenduda „CSEC prioriteediseeriatele“, st kõige asjakohasemale madalaima taseme CSEC koondstatistikale. Prioriteediseeriate kontrollimisega tagatakse, et kontrollitakse ka kõiki kõrgema taseme agregaate, mis põhinevad nendel seeriatel ja olulisel määral ka kõiki nendega seotud kattuvaid agregaate.

CSEC prioriteediseeriad kujutavad endast riigi suhtes kõige asjakohasemat CSEC koondstatistikat, mida mõõdetakse nende jääkväärtusena väljendatuna osakaaluna CSEC kogumajanduse võlaväärtpaberite koondandmete jääkväärtusest ja mida mõõdetakse nende turukapitalisatsioonina, väljendatuna osakaaluna kogu CSEC kogumajanduse noteeritud aktsiate agregaatidest. Prioriteediseeriad on määratletud kui selline madalaima taseme CSEC koondstatistika seisude kohta turuväärtuses, mis on vajalik, et saavutada kõnealuse riigi puhul sihtväärtuse 2 DQM lävend.

Võlaväärtpaberite puhul hõlmab CSEC koondstatistika nelja kattuvat hierarhiat, mis on määratletud tabelites A1–A4 ja A6–A9. Töö dubleerimise vältimiseks määratakse võlaväärtpaberite puhul kindlaks CSEC prioriteediseeriad, mis põhinevad tabelites A1 ja A6 määratletud „fikseeritud kupongi“ ja „nullkupongi“ madalaima taseme „algselt lühiajalise tähtajaga“ ja „algselt pikaajalise tähtajaga“ agregaatidel ning samuti tabelites A2 ja A7 määratletud „inflatsiooniga seotud muutuva intressimäära“, „intressiga seotud muutuva intressimäära“ ja „vara hinnaga seotud muutuva intressimäära“ madalaima taseme agregaatidel. See tagab jaotuste üksikasjaliku kontrollimise instrumendiliikide kaupa ning samuti tähtajapõhiste jaotuste kõrgetasemelise kontrollimise (st algselt lühiajaline vs. pikaajaline tähtaeg).

Noteeritud aktsiate puhul põhineb CSEC prioriteediseeriate kindlaksmääramine tabelis A5 määratletud madalaima taseme agregaatidel.

CSEC koondstatistikat tuleb kontrollida „seeriate kogumite“ tasandil, mis koosneb kolme hinnameetodi (st turu-, nominaal- ja nimiväärtus) ja viie seerialiigi (st seisud, emissioonid, tagasiostud, ümberhindlused ja muud mahumuutused) agregaatidest, mis jagavad ülejäänud jaotusi. See tähendab, et turuväärtuses seisude puhul peab CSEC prioriteediseeriate kontrollimine alati hõlmama nende seeriate täielikku kogumit, mis on seotud vastava CSEC prioriteediseeriaga (edaspidi „CSEC prioriteediseeriate kogumid“).

Kui CSEC prioriteediseeriate kogumid näitavad olulist muutust jääkväärtuses või turukapitalisatsioonis pärast nende kontrollimist, kuid enne käesoleva suunise II lisa tabelis 2 esitatud ajakavas kindlaks määratud kontrollitähtaega, peab CSDB vastavad seeriate kogumid esile tooma ja neid tuleb uuesti kontrollida.

CSEC koondstatistika DQM

CSEC prioriteediseeriate kontrollimisel ja kinnitamisel peavad EKP ja RKPd kontrollima seotud andmeseeriate kogumite aegridasid, et teha kindlaks järgmised võimalikud andmekvaliteedi probleemid:

— võõrväärtused, st väärtused, mis erinevad oluliselt vastavate aegridade muudest väärtustest;

— seisude-voogude vastuolud, st vaatlusperioodid, mille puhul jooksvad seisud ei võrdu eelmiste seisude pluss brutoemissioonide miinus tagasiostude pluss ümberhindluste summaga, mis võib olla tingitud muudest mahumuutustest või andmekvaliteedi probleemidest.

Kui EKP ja RKPd teevad esialgse ja korralise CSEC koondstatistika kontrollimise käigus kindlaks vastavad statistiliste andmete kvaliteedi probleemid, peavad nad need emissioonid CSDB kirjepõhistes alusandmetes parandama põhjendamatu viivituseta ning hiljemalt käesoleva suunise II lisa tabelis 2 esitatud ajakavas sätestatud tähtajaks. Kirjepõhiste andmete parandused kajastuvad CSEC koondstatistikas, mis koostatakse üleöötöötlemise käigus järgmiseks päevaks.

(1) Avaldatud Rahvusvahelise Valuutafondi veebilehel www.imf.org.

(2) Kehtestatud määrusega (EL) nr 549/2013.

(3) ESA 2010 kategooriad F.3 ja F.511.

(4) Väärtpaberid loetakse tegelikult emiteerituks (isegi kui neid ei ole enne teisele üksusele müüdud), kui: i) need kajastatakse emitendi raamatupidamisbilansis; või ii) emitent kasutab või võib neid kasutada turuoperatsioonides.

(5) Seevastu ESA 2010 (5.150) võimaldab teoreetiliselt selliste tehingute kajastamist, kuna selles on märgitud: „Noteerimist kajastatakse noteeritud aktsiate emiteerimisena ja noteerimata aktsiate tagasiostmisena [...] kui see on asjakohane.“

(6) Seevastu ESA 2010 (5.150) võimaldab teoreetiliselt selliste tehingute kajastamist, kuna selles on märgitud: „[...] noteerimise lõpetamist kajastatakse noteeritud aktsiate tagasiostmisena ja noteerimata aktsiate emissioonina, kui see on asjakohane.“

(7) Vt 4. joonealune märkus.