Euroopa Liidu Teataja L 331 , 07/12/2002 Lk 0016 - 0022



Komisjoni määrus (EÜ) nr 2182/2002, 6. detsember 2002, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 kohaldamiseks seoses ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondiga EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2075/92 toortubakaturu ühise korralduse kohta, [1] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 546/2002, [2] eriti selle artiklit 14a, ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EÜ) nr 546/2002 on muudetud määruse (EMÜ) nr 2075/92 artiklit 13 seoses ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi asutamisega. Muudatus on seotud fondi tegevusalaga. Seega tuleks vastu võtta selle sätte üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2) Abi tuleks anda suitsetamise ohjeldamise meetmete ja eriti tubaka tarbimise ohtude osas üldsuse teadlikkuse tõstmise jaoks ning tuleks ette näha rahastada tubakatootjate muule toodangule ülemineku soodustamise erimeetmeid koos kvootide tagasiostu programmiga ning tootjate muudele põllukultuuridele või tegevusele ülemineku soodustamise võimaluste uurimist. (3) Rahastamine tuleks jagada asjakohaselt fondi kahe peamise eesmärgi vahel, mis on teavitamine ja tootjate muule toodangule ülemineku soodustamine. Kui ühe nimetatud eesmärgi jaoks ettenähtud vahendeid ei ole täielikult ära kasutatud, tuleks kohandada esialgse eraldise jaotamist eesmärkide vahel. (4) Ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi rahastatakse tubakatootjatele antud lisatasudest maha arvatavate summadega ning seetõttu on õigustatud, et kogu riiklik abi fondist rahastatavate meetmete jaoks tuleks fondis olevatest ühenduse omavahenditest. (5) Teabevahetusprogrammide jaoks tuleks vastuvõetud korras esitatud ettepanekuid hinnata vastavalt parima võimaliku valiku tegemist tagavatele kriteeriumidele. Samuti tuleks sätestada komisjoni algatusel ja nimel läbiviidavad projektid. Asjakohaseim viis selle eesmärgi saavutamiseks tundub olevat projektikonkurss või vajaduse korral pakkumismenetlus. (6) Tuleks sätestada kriteeriumid füüsilistele või juriidilistele isikutele, kes võivad teabevahetusprogrammide raames ettepanekuid esitada. (7) Teabevahetusprogrammide tõrgeteta haldamise huvides tuleks komisjoni heakskiidetud projektid ellu viia kindlaksmääratud aja jooksul. Algselt määratud tähtajast kinnipidamine võib erandjuhtudel osutuda raskeks. Seepärast tuleks teatavatel tingimustel ette näha tähtaja pikendamine. (8) Teabevahetusprogrammide raames rahastatavate projektide hulgast parima võimaliku valiku tegemiseks ja heakskiidetud projektide korrektseks rakendamiseks tuleks sätestada, et komisjoni abistab projektide hindamisel teadus- ja tehnikakomitee. Komisjonil peaks olema võimalus kasutada projektide hindamisel sõltumatute ekspertide teenuseid. (9) Iga teabevahetusprogrammide raames rahastatava projekti korrektseks rakendamiseks tuleb rakendustingimuste üksikasjad märkida komisjoniga sõlmitavatesse lepingutesse. Ettemakse taotlemise korral peavad pooled esitama komisjonile tagatise komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad, [3] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1932/1999 [4]) III jaotises sätestatud tingimustel. (10) Seoses teabevahetusprogrammidega tuleks sätestada sama projekti jaoks meetmete põhjendamatu kumuleerumise vältimine ja maksete tagasinõudmine teatavatel juhtudel, eelkõige eeskirjade eiramise korral. (11) Seoses muule toodangule ülemineku soodustamise erimeetmetega tuleks ette näha üksikmeetmed muule toodangule ülemineku soodustamiseks ning üldmeetmed ja uuringud tubakatootjate muule toodangule ülemineku võimaluste kohta, mis vastavad fondi rahastamise nõuetele. Tuleks määratleda ka abisaajad iga meetmeliigi puhul. (12) Selleks, et tagada muule toodangule ülemineku toetamise meetmete piisav tulemuslikkus, tuleks kõikide meetmete jaoks määrata abi osatähtsus iga meetme puhul ja abi kogusumma tootja kohta. Abi osatähtsus iga meetme puhul peaks tagama piisavalt ligitõmbava taseme, et julgustada tootjaid kasutama muule toodangule ülemineku võimalust, võttes arvesse suuri muudatusi, mida see toob kaasa seoses tootmise korraldamisega nende ettevõttes. (13) Fond peab tagama tootjatele abi muule toodangule üleminekuks kogu ühenduses ning tegutsema kooskõlas kvootide tagasiostu programmiga. Selleks tuleks kindlaks määrata fondi rahastamise jaotus kõikide tubakat tootvate liikmesriikide kaupa. Igas liikmesriigis tubakatootmiselt muule toodangule ülemineku tegelikule määrale vastamiseks tuleks ette näha rahastamise teine jaotus, mis põhineb saadud abitaotlustel. (14) Selleks, et tagada tubakatootjate muule toodangule ülemineku soodustamiseks antud abi rakendamine ettenähtud eesmärgil, peaks iga liikmesriik koostama programmi. Seepärast tuleks kindlaks määrata nende programmide sisu ning liikmesriikide kohustus teavitada komisjoni iga-aastasest programmide edenemise järelevalvest. (15) Tuleb vältida ohtu, et sama projekti rahastatakse nii ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondist kui ka muudest abikavadest. Lisaks sellele tuleks soodustada kõiki tubakatootjate otsuseid lõpetada tubakatootmine. Tuleks kindlaks määrata tingimused, mille alusel võib aktsepteerida ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondilt abi saamise taotlust, ning tuleks ette näha võimalus projekti rahastamiseks muu kava alusel, kui edasine rahastamine ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondist ei ole võimalik. Tuleks kindlaks määrata ka kontrollide liigid ja kohaldatavad karistused. (16) Liikmesriikidele piisava aja andmiseks muule toodangule ülemineku meetmete rahastamiskavade koostamiseks 2003. aastaks, tuleks edasi lükata selle aasta tähtaeg komisjoni teavitamiseks nendest kavadest ning seejärel ka liikmesriikide vahel ressursside lõpliku jaotamise tähtaeg. (17) Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1648/2000, millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondiga, [5] tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks ja asendada. Kõnealuse määruse sätteid kohaldatakse siiski enne käesoleva määruse jõustumist heakskiidetud projektide suhtes. (18) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tubakaturu korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Käesolevas määruses on sätestatud tingimused ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi (edaspidi "fond") poolt määruse (EMÜ) nr 2075/92 artikli 13 lõikes 2 osutatud kahe valdkonna meetmete rahastamiseks teabevahetusprogrammidena ja muule toodangule ülemineku soodustamise meetmetena. Artikkel 2 Kummaski artiklis 1 nimetatud kategoorias võivad fondi kulutused moodustada kuni 50 % fondi kogusummast. Kui ühe kõnealuse kategooria jaoks saadaolevat summat ei kasutata ära tervenisti, määrab komisjon järelejäänud summa teisele valdkonnale, tingimusel et kõnealuses teises valdkonnas on veel rahastamist vajavaid tingimustele vastavaid projekte. II PEATÜKK TEABEVAHETUSPROGRAMMID Artikkel 3 1. Fondi rahastatavate teabevahetusprogrammide eesmärk on suurendada üldsuse teadlikkust tubakatarbimise mis tahes viisiga kaasnevatest ohtudest. 2. Programmid koosnevad projektidest, mis hõlmavad teavitamist ja koolitamist, andmete kogumist ja uurimist. Asjaomased projektid keskenduvad peamiselt: a) üldsuse teadlikkuse tõstmisele tubakatarbimise, sh passiivse suitsetamise kahjulikest mõjudest; b) tubakatarbimise kahjulikku mõju käsitlevate sõnumite asjakohasuse ja tõhususe suurendamisele ja kasutatavatele teabeedastusviisidele (keel ja pildid); c) suitsetamisest hoidumisele ja suitsetamise mahajätmisele; d) tulemuste levitamisele riiklikele asutustele ja asjaomastele sektoritele punktides a, b ja c osutatud valdkondades. Artikkel 4 1. Seoses teabevahetusprogrammidega vastutab fondi haldamise eest komisjon, kasutades teadus- ja tehnikakomitee abi. 2. Teadus- ja tehnikakomitee koosneb üheksast komisjoni määratud liikmest. Komitee eesistuja määrab komisjon. Komisjon tagab, et komitee liikmed on neile esitatud projektide suhtes sõltumatud. Artikkel 5 Projektid esitatakse olenevalt asjaoludest kas vastavalt Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias avaldatud projektikonkursile või pakkumismenetluse teadaandele kooskõlas asjakohaste sätetega ja teadaandes sätestatud tähtaja jooksul. Artikkel 6 1. Ettepanekuid projektideks võib esitada ühenduse iga füüsiline või juriidiline isik, kes: a) omab tunnustatud oskusi ja vähemalt viieaastast erialast kogemust asjaomases valdkonnas; b) kohustub rahastama omavahenditest vähemalt 25 % projekti kogumaksumusest. Neid projekte, mis viiakse läbi komisjoni algatusel ja nimel, rahastab fond siiski 100 % ulatuses kogukuludest; c) kohustub rakendama kavandatud programmi ettenähtud tähtaja jooksul; d) nõustub esitama korrapäraselt vahearuandeid töö edenemise kohta; e) nõustub andma komisjoni käsutusse kontrollimiseks oma raamatupidamisaruanded ja muud kulutusi kajastavad dokumendid; f) nõustub artiklites 9, 10 ja 11 sätestatud tingimustega. 2. Projektid võivad olla aastased ning neid võib uuendada, kuid need ei või ületada viit aastat alates lepingu allkirjastamise kuupäevast. Rakendamise tähtaega võib pikendada, kui huvitatud pool seda komisjonilt taotleb ja tõendab, et temast mitteolenevatel erandlikel asjaoludel ei saa ta esialgselt määratud tähtajast kinni pidada. Artikkel 7 1. Projektikonkursile esitatud projekte hindab komisjoni poolt valitud sõltumatute ekspertide rühm. Projektide hindamisel võetakse arvesse järgmisi tegureid: a) tegevus peab toimuma mitmes liikmesriigis asutatud või elavate juriidiliste või füüsiliste isikute koostöös; b) projektides tuleb pöörata eriti laiema avalikkuse ja riskirühmade teavitamise puhul tähelepanu eelkõige liikmesriikide kultuurilistele ja keelelistele eripäradele; c) projektidel peab olema metoodika ja kindel teaduslik põhi. Projektid peavad olema uuenduslikud ning neis tuleb võtta arvesse varasemate või praeguste riiklike või ühenduse programmide raames juba tehtud tööd ja saadud kogemusi, et vältida ühenduse ressursside jaotamisel mis tahes dubleerimist; d) projektid peavad sõltuvalt asjaoludest andma objektiivse ja tõhusa panuse üldsuse teadlikkuse tõstmisse tervisele kahjulike mõjude osas tubaka kasutamisel või asjakohaste epidemioloogiliste andmete kogumisse ja analüüsimisse või praktiliste ennetusmeetmete kiiresse rakendamisse; e) pooled peavad tagama, et nende projektide tulemusi levitatakse tunnustatud teadusajakirjades ja/või esitatakse rahvusvahelistel konverentsidel; f) eelistatakse projekte, mis hõlmavad kogu ühenduse territooriumi ja mis on pärit tervishoiuorganisatsioonidest, mida on tunnustatud ja/või millele avaldavad selget toetust riiklikud või piirkondlikud tervishoiuasutused. 2. Komisjon esitab hinnangu põhjal artiklis 4 osutatud teadus- ja tehnikakomiteele loetelu projektidest, mille rahastamist kaalutakse. Komitee esitab loetelu kohta oma arvamuse. 3. Komisjon esitab artiklis 4 osutatud teadus- ja tehnikakomiteele pakkumismenetluse osana samuti komisjoni algatusel ja nimel läbiviidavad projektid, mille rahastamist kaalutakse. Komitee esitab loetelu kohta oma arvamuse. 4. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 646/96/EÜ [6] artikli 5 lõikele 4 teatab komisjon kõnealuse otsuse artiklis 5 nimetatud komiteele, milliste projektide rahastamist kaalutakse, ning lisab neile artiklis 4 osutatud teadus- ja tehnikakomitee arvamuse. Artikkel 8 1. Komisjon teeb artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud arvamuste põhjal projektide hulgast valiku ja otsustab nende rahastamise fondist. Komisjon võib otsustada mitte ühtegi projekti heaks kiita. 2. Fondipoolseks rahastamiseks heakskiidetud projektide kohta sõlmitakse komisjoniga leping. Rahastatavate projektide loetelu avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. 3. Komisjon jälgib fondi poolt rahastatavate projektide rakendamist. Komisjon teavitab korrapäraselt tubakaturu korralduskomiteed sõlmitud lepingutest ja töö edenemisest. Artikkel 9 1. Lepingud põhinevad komisjoni koostatud asjakohastel tüüptingimustel ja need kajastavad vajaduse korral asjaomaseid tegevusi. Lepingutes määratakse kindlaks eelkõige järgmine: a) fondipoolne võimalik ettemakse kahe kuu jooksul pärast lepingu allkirjastamist; b) projekti objektiivne vorm, mis on vajalik järgmisteks makseteks, mis tehakse töö edenemist kajastavate ajatatud osamaksetena arvete ja asjakohaste täiendavate dokumentide põhjal; c) pärast lepingus sätestatud meetmete lõpetamist makstava jääksumma maksetaotluste esitamise tähtaeg ning objektiivne vorm, mis sisaldab vähemalt tehtud töö kokkuvõtet, asjakohaseid täiendavaid dokumente ja hinnangut saadud tulemuste ja nende kasutamise kohta; d) fondi maksete 60päevane maksimaalne maksetähtaeg, mida arvestatakse alates projekti objektiivse vormi heakskiitmisest komisjoni poolt ja mille komisjon võib täiendavaks kontrollimiseks peatada. 2. Fondilt ettemakse saamiseks peab lepingupool esitama komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2220/85 III jaotises sätestatud tingimustele tagatise, mis moodustab 110 % ettemakse summast. Avalikud asutused võib selle nõude täitmisest vabastada. 3. Tagatis vabastatakse asjaomaste meetmete toetuse jääksumma maksmisel. 4. Kui on tehtud põhjendatust suurem ettemakse, jäädakse tagatisest osaliselt ilma alusetult makstud summa ulatuses. Artikkel 10 Fondi poolt rahastamiseks heakskiidetud projekte ei või ühenduses rahastada muudest allikatest. Artikkel 11 1. Kui projekti rahastamisel on tehtud alusetuid makseid, nõuab komisjon tagasi makstud summad ning intressi, mis arvutatakse makse tegemise kuupäevast kuni summa tagasimaksmiseni. Kasutatakse Euroopa Keskpanga eurotehingute suhtes kohaldatavat intressimäära, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas iga kuu esimesel tööpäeval. 2. Tagasinõutav summa ja intress makstakse komisjonile ja arvatakse maha Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastatud tubakasektori kuludest. III PEATÜKK MUULE TOODANGULE ÜLEMINEKU SOODUSTAMISE MEETMED Artikkel 12 Muule toodangule ülemineku soodustamise meetmed, mida fond rahastab, koosnevad üksikmeetmetest ja üldmeetmetest toortubakatootjate muude põllukultuuride tootmisele või muule töökohti loovale majandustegevusele ülemineku soodustamiseks ning toortubakatootjate muude põllukultuuride tootmisele või muule tegevusele ülemineku võimaluste uuringute toetamiseks. Artikkel 13 Üksikmeetmed tubakatootjate muule toodangule ülemineku soodustamiseks on: a) muudele põllukultuuridele üleminek ja muude põllumajandustoodete kui tubaka kvaliteedi parandamine, samuti toetused põllumajandusettevõtetele nende tegevuse mitmekesistamiseks; b) tootjate koolitamine, mis on vajalik üleminekuks muudele põllumajandustoodetele kui tubakas; c) infrastruktuuri rajamine muude kvaliteettoodete kui tubaka turustamiseks, samuti teenuste pakkumine maapiirkondade majanduse ja elanike jaoks ning põllumajandusliku või poolpõllumajandusliku tegevuse mitmekesistamine, pidades silmas ulatuslike tegevuste alustamist, mis aitavad kaasa alternatiivse tööhõive ja tulu loomisele, ning eelkõige turismi ja käsitöö soodustamine. Artikkel 14 Üldmeetmed ja tubakatootjate muule toodangule ülemineku võimaluste uuringud on: a) uuringud tubakatootjate muude põllukultuuride tootmisele või muule tegevusele ülemineku võimaluste kohta; b) juhised ja nõuanded tootjatele, kes otsustavad loobuda tubakatootmisest; c) uudsed näitlikustavad tegevused. Nende meetmetega võivad kaasneda meetmed tulemuste levitamiseks ja reklaamimiseks. Artikkel 15 1. Artiklis 13 osutatud meetmete puhul on abi saajad tubakatootjad, kes on osalenud määruse (EÜ) nr 2075/92 artikli 14 lõikes 1 sätestatud tagasiostuprogrammis alates 2002. aasta saagikoristusest ning kelle lõplikult tagasiostetud kvoot on 500 kg või rohkem. Abisaajad võivad fondist abi taotleda üksnes esimesel sellisel aastal, millal neile kvooti ei ole määratud. 2. Artiklis 14 loetletud meetmete puhul on abisaajad: a) riigiasutused tootmisaladel; b) avalikud uurimisasutused, mis on spetsialiseerunud agronoomiale ja/või maapiirkondade majandusele ja mille on määranud liikmesriigid. Artikkel 16 1. Käesoleva peatüki alusel antava ühenduse abi maksimaalne koguväärtus on: - 75 % abikõlblikest kulutustest artikli 13 punktides a ja c osutatud meetmete puhul, - 100 % abikõlblikest kulutustest artikli 13 punktis b ja artiklis 14 osutatud meetmete puhul. 2. Ühenduse abi kogusumma tootja kohta kõikide artiklis 13 osutatud meetmete puhul on: a) aastase lisatasu kolmekordne summa – kvoodiga hõlmatud toortubaka koguste puhul kuni 10 tonni (kaasa arvatud), mille eest tootjale on makstud tagasiostuprogrammi alusel; b) aastase lisatasu kahekordne summa – kvoodiga hõlmatud toortubaka 10 ja 40 tonni vahel olevate koguste puhul, mille eest tootjale on makstud tagasiostuprogrammi alusel; c) aastase lisatasu summa – kvoodiga hõlmatud toortubaka koguste puhul, mis ületavad 40 tonni ja mille eest tootjale on makstud tagasiostuprogrammi alusel. 3. Ühenduse abi kogusumma tootja kohta kõikide artiklis 13 osutatud meetmete puhul ei või ületada 300000 eurot. Meetmete puhul, mis ei hõlma asutamislepingu I lisas osutatud toodete tootmist, turustamist või töötlemist, ei või ühenduse abi kogusumma tootja kohta siiski ületada 100000 eurot. Artikkel 17 1. Ühenduse toetus hõlmab kõik artiklites 13 ja 14 osutatud meetmete eest antud riiklikud toetused. 2. Igal aastal koostab komisjon enne 15. veebruari määruse (EMÜ) nr 2075/92 artiklis 23 sätestatud korras fondi rahastamise soovitusliku jaotuse liikmesriikide vahel käesoleva määruse artiklites 13 ja 14 osutatud meetmete puhul, võttes arvesse järgmisi kriteeriume: - 90 % kvootide alusel lõplikult tagasiostetud koguste põhjal, - 10 % riikliku tagatiskünnise põhjal. Komisjon vaatab kogemustest lähtuvalt üle esimeses lõigus sätestatud protsentuaalse jaotuse. 3. Enne iga aasta 31. märtsi koostavad liikmesriigid oma soovitavad rahastamiskavad meetmete jaoks, mille puhul on toetust taotletud, ning edastavad need komisjonile 4. Kui lõikes 3 osutatud teabe põhjal tehakse kindlaks, et osa ühele või mitmele liikmesriigile määratud rahastamisest ei kasutata abitaotluste puudumise tõttu, koostab komisjon enne iga aasta 31. maid asjaomase rahastamise lõpliku jaotuse liikmesriikide vahel, kes on saanud abitaotlusi kogusummas, mis ületab nende vastavalt lõikele 2 koostatud eelarve. See lõplik jaotus peab olema proportsionaalne lõikes 2 sätestatud soovitusliku jaotusega. Artikkel 18 1. Liikmesriigid koostavad programmid seoses artiklites 13 ja 14 osutatud meetmetega. Programmid hõlmavad: a) tubakasektori praeguse olukorra, muule toodangule ülemineku soodustamise ja asjaomaste põllumajandusettevõtete meetmete juhiste ning tootmisalade sotsiaalmajandusliku olukorra (eriti seoses tööhõive ja arengupotentsiaaliga) kvantifitseeriva kirjelduse; b) kavandatava strateegia kirjelduse, selle kvantitatiivsed eesmärgid ja tubakalt muule toodangule üleminekuks valitud prioriteedid; c) eeldatava majandusliku, keskkondliku ja sotsiaalse mõju analüüsi, eriti seoses tööhõivega; d) üldise suunava rahastamistabeli; e) programmide rakendamiseks võetavate riiklike meetmete kirjelduse ja eelkõige kontrollikorra; f) nende projektide valikukriteeriumide määratlemise, mille kohta on esitatud abitaotlus. 2. Liikmesriigid võtavad vastu vajalikud riiklikud sätted lõikes 1 sätestatud programmide rakendamiseks, sealhulgas projektide heakskiitmise korra, ning määravad rakendamise eest vastutavad riiklikud asutused. 3. Igal aastal saadavad liikmesriigid enne 31. märtsi komisjonile üksikasjaliku aruande programmide edenemise kohta ajavahemikul eelmise aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Artikkel 19 1. Artiklite 13 ja 14 alusel abi taotlejad peavad kirjutama alla kohustusele mitte taotleda sama projekti rahastamist muude abikavade alusel. Nad vabastatakse sellest kohustusest, kui taotlus nende projekti rahastamise kohta fondist lükatakse lõplikult tagasi. 2. Lõikes 1 ettenähtud kohustuse täitmata jätmine toob kaasa: - määruse (EMÜ) nr 2075/92 artiklis 14 sätestatud kvootide tagasiostuprogrammiga seotud õiguste kaotamise ning - käesoleva määruse artiklites 13 ja 14 osutatud meetmete jaoks abi saamise õiguse. Artikkel 20 1. Liikmesriigid loovad kooskõlas komisjoni sätestatavate ühiste eeskirjadega elektroonilise kausta, mis sisaldab kõiki andmeid käesoleva peatüki alusel rahastatavate projektide kohta. Need andmed tehakse komisjonile kättesaadavaks. 2. Liikmesriigid tagavad, et vastavalt lõikele 1 kogutud andmed tehakse kättesaadavaks asutustele, mis vastutavad muude ühenduse või riiklike struktuuriabiprogrammide rakendamise eest. 3. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tõhusalt kontrollida käesoleva peatüki sätete järgimist, eelkõige viies läbi halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle. Need meetmed tagavad eelkõige, et käesoleva peatüki alusel rahastatud projektide puhul ei ole saadud abi muu abikava alusel. 4. Lõikes 3 osutatud kontrollid hõlmavad kõiki fondist rahastatavaid projekte. Artikkel 21 Liikmesriigid teatavad viivitamata komisjonile meetmed, mis nad võtavad vastavalt artiklitele 18, 19 ja 20. Artikkel 22 1. Projektid viiakse läbi kahe aasta jooksul alates kuupäevast, millal liikmesriik teatab abisaajale, et projekt on heaks kiidetud. 2. Abi makstakse, kui on kontrollitud, et kõnealune projekt on ellu viidud, ning hiljemalt kolme aasta jooksul pärast kuupäeva, millal liikmesriik teatab abisaajale, et projekt on heaks kiidetud. 3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võib liikmesriik ette näha abi maksmise, tingimusel et: a) projekti rakendamine on alanud; b) abisaaja on esitanud tagatise 120 % ulatuses ettemaksest. Avalik-õiguslikud asutused võib selle nõude täitmisest vabastada. Määruse (EMÜ) nr 2220/85 kohaldamisel on sel juhul kohustus tagada, et projekt rakendatakse lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul. Artikkel 23 Hiljemalt nimetatud aasta viimases kuludeklaratsioonis teatavad liikmesriigid komisjonile kõik kulud, mis tegelikult on tekkinud kõnealuse majandusaasta jooksul seoses muule toodangule ülemineku soodustamise meetmetega vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 296/96 [7] artiklis 3 sätestatule. Artikkel 24 Iga liikmesriigi puhul rahastatakse kooskõlas artikliga 23 tegelikult tekkinud kulutused, mis on komisjonile teatatud asjaomase aasta deklaratsioonides, tingimusel, et nende kogusumma ei ületa liikmesriigile artikli 17 kohaselt määratud summat. Artikkel 25 Liikmesriigid hoiavad kooskõlas käesoleva peatükiga registreeritud andmeid vähemalt kümme aastat pärast nende registreerimist. IV PEATÜKK ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 26 Erandina artikli 17 lõikest 3 lükatakse nende meetmete rahastamiskavadest teatamise kuupäev, mille jaoks on abi taotletud tagasiostuprogrammi alusel 2002. aasta saagikoristuseks, 31. märtsilt 2003 edasi 31. maile 2003 ning seega lükatakse erandina artikli 17 lõikest 4 tähtpäev 31. mailt 2003 edasi 30. juunile 2003. Artikkel 27 Vastavalt komisjoni 22. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2848/98 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tubakasektori lisatasukava, tootmiskvootide ja tootjarühmadele antava eritoetusega) [8] artiklitele 18 ja 20 tootjatele makstavat lisatasu ja liikmesriikide poolt töötlejatele makstavat hüvitist vähendatakse maksmise ajal määruse (EMÜ) nr 2075/92 artikli 13 lõikes 1 nimetatud kinnipeetud summa võrra. Liikmesriigid deklareerivad sel viisil vähendatud summa Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu rahastavate kuludena. Artikkel 28 Määrus (EÜ) nr 1648/2000 tunnistatakse kehtetuks. Kõnealuse määruse sätteid kohaldatakse siiski enne käesoleva määruse jõustumist heakskiidetud projektide suhtes. Artikkel 29 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 6. detsember 2002 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz Fischler [1] EÜT L 215, 30.7.1992, lk 70. [2] EÜT L 84, 28.3.2002, lk 4. [3] EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. [4] EÜT L 240, 10.9.1999, lk 11. [5] EÜT L 189, 27.7.2000, lk 9. [6] EÜT L 95, 16.4.1996, lk 9. [7] EÜT L 39, 17.2.1996, lk 5. [8] EÜT L 358, 31.12.1998, lk 17. --------------------------------------------------