ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 321). See artikkel võib sisaldada ka osalejate toetusi. Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt.

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 322). See artikkel võib sisaldada ka osalejate toetusi. Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt.

Sellest summast 650 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 30 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 5 025 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 10 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 11 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 86 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 40 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 147 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 12 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 1 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 10 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Sellest summast 25 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Alates 2008. aastast on uue hoone jaoks ette nähtud assigneeringud järjepidevuse tagamiseks kirjendatud eelarve nendesse artiklitesse, mille alla asjakohased kulud kuuluvad.

Sellest summast 48 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

321

Projektikulude rahastamine Euroopa Komisjoni ja teiste huvitatud isikute poolt

—

p.m.

p.m.
12.

märgib, et vastavalt ombudsmani vastustele raportööri küsimustikule püüab ta suunata teavet neile riikidele, kus laekuvate kaebuste arv on väiksem kui elanikkonna suurust arvestades eeldada võiks (näiteks Saksamaa ja Itaalia), ning et ombudsmani meediastrateegiaks on seepärast ombudsmani tuntuse suurendamine kõnealustes liikmesriikides; on seisukohal, et sihtriikide väljaselgitamisel peaks ombudsman kaebuste arvu asemel lähtuma küsitlustest eri liikmesriikide kodanike kursisoleku kohta tema tööga;
17.

tuletab meelde, et Euroopa Kohus on Euroopa Parlamendi soovitusel moodustanud töörühma, et uurida, kas tuleks kõne alla muuhulgas tema liikmete finantshuvide deklareerimise nõue; on seisukohal, et nimetatud küsimus võiks kuuluda kontrollikoja praeguse isehindamise ja vastastikuse eksperdihinnangu protsessi juurde.
A.

arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed;
A.

arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed;
4.

tuletab meelde, et 2005. aastal alustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoniga arutelu bürooruumide ülevõtmiseks van Maerlanti hoones; märgib seoses Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastusega küsimustikule Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee / Regioonide Komitee bürooruumide vajaduse asjus, et pärast nende laienemist van Maerlanti hoonesse ei ole oodata, et need kaks institutsiooni vajaksid lähiaastatel täiendavaid hooneid;
A.

arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on koos tehtud reservatsiooniga seaduslikud ja korrakohased;
35.

juhib tähelepanu asjaolule, et kontrollikoja volitused eelarvetoetuse valdkonna kontrollimisel on piiratud; nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja eeskirjade kohasust silmas pidades toob näite, et kontrollikoda saab kontrollida üksnes seda, kas komisjon on asjaomaseid tingimusi õigesti hinnanud; seetõttu toetab igati kontrollikoja taotlust, et komisjon 2006. eelarveaasta finantsjuhtimise aruandes esitaks struktureeritult ja üksikasjalikult kriteeriumid, mis oleksid aluseks kõnealuse riigi abikõlblikkuse kindlakstegemisel komisjoni poolt eelarvetoetuse saamisel; tervitab komisjoni kohustust esitada nõutud teave;
1.

märgib, et Euroopa Ravimiameti 2004. ja 2005. eelarveaasta lõplikke raamatupidamise aastaaruandeid iseloomustavad järgmised näitajad: 2004. ja 2005. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne (tuhandetes eurodes) 2005 2004 Tulud Müügilubadega seotud tasud 72 613 68 412 Komisjoni toetus, sealhulgas Euroopa Majanduspiirkonnast saadud toetused 22 847 20 529 Ühenduse toetus harva kasutatavate ravimite jaoks 6 110 4 026 Toetused ühenduse programmidele 0 0 Haldustulud 3 423 1 973 Mitmesugused tulud 1 643 1 473 Kokku (a) 106 636 96 413 Kulud Personalikulud 40 057 34 333 Halduskulud 17 022 11 224 Tegevuskulud 41 999 38 573 Amortisatsioon 5 333 3 650 Muud kulud 104 280 Kokku (b) 104 515 88 060 Tegevustulemus (c = a - b) 2 121 8 353 Finantstulemus (e) 2 257 1 160 Majandustulemus (f = c + e) 4 378 9 513 Allikas: Ameti andmed – tabelis esitatakse ameti raamatupidamise aastaaruannetes toodud andmete kokkuvõte.
1.

märgib, et Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2004. ja 2005. eelarveaasta lõplikke raamatupidamise aastaaruandeid iseloomustavad järgmised näitajad: 2004. ja 2005. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne (tuhandetes eurodes) 2005 2004 Põhitegevustulu Eelarveaastal esitatud arved 30 408 23 423 Mitmesugused tulud 372 150 Kokku (a) 30 780 23 573 Tegevuskulud Jooksvad kulud 13 200 11 929 Hooned, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud 3 547 2 734 Tegevuskulud 7 397 5 919 Eraldised 1 849 1 410 Kokku (b) 25 993 21 992 Tegevustulemus (c = a – b) 4 787 1 581 Finantstulu Pangaintress 428 387 Vahetuskursi muutustest tulenev kasum 1 1 Kokku (d) 429 388 Finantskulud Pangatasud 4 7 Kokku (e) 4 7 Finantstulemus (f = d - e) 425 381 Tavategevuse tulemus (g = c + f) 5 212 1 962 Erakorraline tulu (h) 0 2 230 Erakorralised kulud (i) 0 0 Erakorraline tulemus (j = h – i) 0 2 230 Eelarveaasta tulemus (g + j) 5 212 4 192 Allikas: Keskuse koostatud andmed. Tabelis on keskuse raamatupidamise aastaaruannetes esitatud andmete kokkuvõte.
11.

täheldab, et oma eriaruandes nr 9/2006 leidis kontrollikoda, et 2005. aastal oli ühe lehekülje tõlkimise maksumus nõukogus 276 eurot (võrreldes 194 euroga komisjonis ja 119 euroga Euroopa Parlamendis); märgib, et nimetatud erinevust saab osaliselt seletada asjaoluga, et nõukogu sekretariaadil on õnnestunud vähendada tõlkimisele saadetavate dokumentide arvu ja pikkust ning koostada põhidokumentide loetelu ning et aja jooksul kavatseb nõukogu tõlkepersonali arvu oluliselt vähendada;
A.

arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed,
3.

märgib kontrollikoja märkust oma 2005. aastaaruande lõikes 10.18, et pärast kontrollikoja 2004. aasta kinnitava deklaratsiooni auditit ja kahte siseauditit nõudis Regioonide Komitee juhtkond teatavatelt kaalutud palgaülekannete saajatelt täiendavate tõendite esitamist ning lõpetati mitmed ülekanded, mida ei olnud regulaarselt sooritatud enne 2004. aasta maid ja/või mille kohta saajad ei esitanud piisavaid tõendeid; 2005. aastal ei nõudnud juhtkond kontrollikoja aruande kohaselt tagasi ühtki enammakstud summat, ehkki personalieeskirjade artiklis 85 sätestatakse, et „töötajale enammakstud summa nõutakse sisse, kui saaja oli teadlik, et maksmisel puudus seaduslik alus või kui enammaksmine oli nii ilmne, et ta ei saanud seda mitte teada”; märgib kontrollikoja aruandesse lisatud Regioonide Komitee vastust, et peasekretäri taotletud palgaülekannete siseaudit viidi lõpule 2006. aasta veebruaris ning et juhtkond jätkab nüüd enammakstud summade tagasinõudmist, mis puudutab piiratud arvu ametnikke;
21.

märgib, et 2005. eelarveaastasse kirjendatud assigneeringute kasutusmäär oli üle 90 % ja tegevuskulude (III jaotis) osas oli ülekannete määr jätkuvalt kõrge (30 %), samal ajal oli järgmisesse aastase üle kantud assigneeringute tühistamismäär umbes 15 %; palub agentuuril oma programmitööd täiustada ja seda rangemalt järgida; märgib, et eelarve haldamisel on tehtud arvukalt assigneeringute ümberpaigutamisi eelarveridade vahel ja on arvamusel, et neid ümberpaigutamisi tõendavad dokumendid on ebapiisavad; palub agentuuril tagada, et ümberpaigutamiste tegemisel järgitakse kehtivaid eeskirju ja piiranguid;
A.

arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on koos tehtud reservatsiooniga seaduslikud ja korrektsed;
15.

märgib, et Euroopa Kohtu eelkontroll viiakse läbi tsentraliseeritud süsteemi alusel, mis on tasandijuhtimise kaudu seotud volitatud eelarvevahendite käsutajaga, ning märgib Euroopa Kohtu seisukohta, et institutsiooni suurust ja tema finantstehingute puhthalduslikku laadi arvestades on see ilmselt kõige sobivam süsteem;
86.

märgib peasekretäri poolt 24. jaanuaril 2007. aastal esitatud arvnäitajate põhjal, et akrediteeritud assistentide koguarv on hetkel 1 416, kellest 433 on teenuste osutajad (füüsilised isikud), umbes 583-l on parlamendiliikmega otsene tööleping ning ülejäänud 400 on tööle võetud teenuste osutaja kaudu; nendest on orienteeruvalt 138-l Belgia õigusel põhinev tööleping (14 % töölepingu alusel töötavaid akrediteeritud assistente); 2005. aastal sõlmiti 4 060 parlamendiliikmete assistentide töölepingut (sealhulgas 1 673 töötajat ja 2 387 teenuste osutajat, kellest 1 687 olid füüsilised isikud ja 700 juriidilised isikud) ning 492 praktikandile maksti parlamendiliikme assistendi hüvitist;
188.

märgib, et mitmed asutused on loonud ühise abiteenistuse (CSS) finantsjuhtimise teabesüsteemide kohandamiseks, et need ühilduksid komisjonis kasutatavate süsteemidega; märgib, et CSSi vahendeid hallati väljaspool asutuste eelarvesüsteeme (2005. aasta aruande punkt 10.27); on koos kontrollikojaga veendunud, et see koostöö ei tohiks eirata eelarve ühtsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid ning et neid CSSile eraldatavaid vahendeid tuleks käsitada sihtotstarbelise tuluna, mis on kirjendatud asutuste eelarvesüsteemidesse;
Assigneering on ette nähtud Eurojusti põhiülesannete katmiseks kohtumiste ja seminaride korraldamisel, et koordineerida kõigis liikmesriikides kohtuasjade uuringuid ja nendega seonduvaid teemasid. Assigneering on ette nähtud liikmesriikide esindajate ja Eurojusti assistentide mitmesuguste lähetuste kulud katmiseks, kui nad täidavad koordineerimisülesandeid, et suurendada liikmesriikide pädevate asutuste tõhusust piiriülese raske ja organiseeritud kuritegevuse uurimisel. Vastavalt Eurojusti otsuse artikli 26 punkti 2 lõikele b peab Eurojust ülal Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku (EGV). Vastavalt Eurojusti otsuse artikli 23 punktile 10 kaetakse ühise järelevalveasutuse sekretariaadi kulud Eurojusti eelarvest.
See assigneering sisaldab eelmiste aastate vahendeid summas EUR 30 000, mis lähevad uuesti keskuse käsutusse (vahendite ringlus). See assigneering sisaldab eelmiste aastate vahendeid summas EUR 245 924, mis lähevad uuesti keskuse käsutusse (vahendite ringlus). See assigneering sisaldab eelmiste aastate vahendeid summas EUR 130 000, mis lähevad uuesti keskuse käsutusse (vahendite ringlus).
9.

märgib, et mitme ameti kritiseerimine riigihangete eeskirjadest, finantsmäärusest, personalieeskirjadest jne kõrvalekaldumise üle on tõsine probleem; peab selle peamiseks põhjuseks asjaolu, et suurem osa eeskirjadest ja finantsmäärus on koostatud suuremate institutsioonide jaoks ning enamikul väikestest ametitest puudub nendes õigusaktides sätestatud nõuetega toimetulemiseks vajalik kriitiline mass; seetõttu palub komisjonil otsida kiiret lahendust tõhususe suurendamiseks, ühendades erinevate ametite haldusülesanded, et saavutada kõnealune kriitiline mass (võttes arvesse ka vajalikke muudatusi ametite tegevust ja eelarvealast sõltumatust sätestavates põhimäärustes) või koostada kiiresti ametite jaoks erieeskirjad (eelkõige rakenduseeskirjad), mis võimaldavad neil nõudeid täielikult täita;
309.

on äärmiselt üllatunud, saades teada, et riikides, kus programm CARDS viidi läbi EARi egiidi all, on EAR olnud ainuvastutav ühinemiseelse rahastamisvahendi aastateks 2007 ja 2008 kavandamise eest ning nende pakkumiste ettevalmistamise eest, milleks on vaja komisjoni allkirja; märgib, et see on vastuolus EARi volitustega ning eelkõige meenutab pakkumiste ettevalmistamise menetlust TAO (tehnilise abi bürood) töötavasid, mille Euroopa Parlament hukka mõistis ja mis seejärel suleti;
41.

märgib rahuloluga, et komisjon on võtnud meetmeid seoses Euroopa Parlamendi taotlusega anda oma finantsjuhtimise aruandes rohkem teavet vahendite piiratuse kohta ja selle mõju kohta EAFi rakendamisele; märgib, et komisjoni teatel on ta neid piiranguid arvestades seadnud usaldusväärse finantsjuhtimise ja kvaliteedi oma peamiseks prioriteediks; on sellegipoolest mures selle üle, et komisjoni andmetel on jätkuvalt suur osa delegatsioonide ametikohtadest täitmata ja töötajate arv hallatavate summade kohta on madal;
3.

märgib, et ajavahemikus 2003–2006 on kulukohustuste assigneeringud püsivalt kasvanud 4 438 653 eurolt 7 682 538 euroni (+73 %), ametikohtade arv on suurenenud 31-lt 57-ni (+ 84 %), samas kui kaebuste arv on tõusnud 2 436-lt 3 830-ni (+57 %) ning algatatud uute uurimiste arv 253-lt 258-ni (+2 %);
6.

rõhutab siiski, et see eraldamine ei tohiks mõjutada eelarvet, ning nõuab seetõttu tungivalt, et kaks komiteed teostaksid vahekokkuvõtte osana ühise analüüsi, et hinnata, kas selline ressursside ümberpaigutamine on olnud mõlemale institutsioonile kasulik; kutsub mõlemat komiteed üles hoidma Euroopa Parlamenti kursis minikoostöölepingutega valdkondades, mida eraldamine puudutab;
8.

märgib, et 2006. aasta jooksul ühines kontrollikojaga viis uut liiget; väljendab veel kord lootust, et enne järgmist laienemist on võimalik muuta kontrollikoja ülesehitus otstarbekohasemaks; palub kontrollikojal mõelda läbi olemasolevad mudelid, et vähendada liikmete koguarvu; kordab nõudmist, et kaalutletaks ettepanekuid võtta kasutusele rotatsioonisüsteem sarnaselt Euroopa Keskpanga nõukogus kohaldatava süsteemiga või üheainsa peaaudiitoriga süsteem; kutsub kontrollikoda üles hoidma Euroopa Parlamenti kuni 30. septembrini 2008 kursis selle soovituse suhtes võetud meetmetega;
9.

märgib, et mitme ameti kritiseerimine riigihangete eeskirjadest, finantsmäärusest, personalieeskirjadest jne kõrvalekaldumise üle on tõsine probleem; peab selle peamiseks põhjuseks asjaolu, et suurem osa eeskirju ja finantsmäärus on koostatud suuremate institutsioonide jaoks ning enamikul väikestest ametitest puudub nendes õigusaktides sätestatud nõuetega toimetulemiseks vajalik kriitiline mass; seetõttu palub komisjonil otsida kiiret lahendust tõhususe suurendamiseks, ühendades erinevate ametite haldusülesanded, et saavutada kõnealune kriitiline mass (võttes arvesse ka vajalikke muudatusi ametite tegevust ja eelarvealast sõltumatust sätestavates põhimäärustes) või koostada kiiresti ametite jaoks erieeskirjad (eelkõige rakenduseeskirjad), mis võimaldavad neil nõudeid täielikult täita;
35.

märgib, et kavandatust väiksemad kulud maksete osas 2006. aastal tulenevad peamiselt ametisse Parmas kõrge kvalifikatsiooniga teadustöötajate värbamise raskustest; rõhutab, et ainult kaks kolmandikku 250 ametikohast asutuse ametikohtade loetelus oli 2006. aasta lõpuks täidetud; toonitab, et töötajate puudusest tulenevalt on tegevuskulud madalamad;
37.

tervitab asjaolu, et keskuse tegevusaruandes on kajastatud, et 2006. aastal jätkati komisjoni siseauditi talituse soovituste täitmist ametikirjelduste lõpuleviimise ja ajakohastamise kohta, eelarvevahendite käsutajatele nende kohustuste teatamise kohta, vabade töökohtade teadete avaldamise pikemate tähtaegade, keskuse tegevuse üle piisava järelevalve, riskihindamise ja keskuse staatuse kui subsideeritava või isefinantseeriva asutuse selge määratlemise kohta ning kõigi põhiülesannete üleandmismenetluse kehtestamise kohta;
11.

märgib, et kontrollitalitus viidi 2006. aastal eelarve- ja rahandusüksusest üle üldisesse haldusüksusesse, et veelgi enam rõhutada ülesannete eraldatuse põhimõtet ja selle talituse sõltumatust; lisaks märgib, et RK arvates on ta 2006. aastal läbi viinud piisaval arvul järelkontrolle ning et RK on nõudnud kõigilt oma talitustelt 5 % kõigi dokumentide kontrollimist 2007. aastal; tunneb heameelt asjaolu üle, et RK on märgatavalt suurendanud oma ressursse ja suutlikkust rahanduskontrolli talituses;
36.

võtab fondi 2006. aastaaruande põhjal teadmiseks, et 2006. aastal koostas fond projektijuhtimissüsteemi, et parandada organisatsioonilist tõhusust ressursside kasutamise suurema läbipaistvuse ja parema kooskõlastamise teel, ja et tõhustamise eesmärgil on rakendatud tegevuse järelevalve süsteem; lisaks laiendati hankesüsteemi suurema paindlikkuse tagamiseks;
39.

märgib aastaaruande põhjal, et kolmandik personalist on ühest rahvusest ja et agentuuri eesmärk (sätestatud aastaaruandes) on parandada personali tasakaalu ja mitmekesisust;
5.

märgib rahuloluga, et ex post eelkontrolli ning andmekaitseinspektori lõplike arvamuste esitamise protsess on hästi edenenud ning andmekaitseinspektori määratud tähtaeg (2007. aasta kevad) on ajendanud institutsioone ja organeid suurendama jõupingutusi oma teatamiskohustuse täitmiseks;
37.

võtab keskuse majandustulemuste aruandest teadmiseks, et 2006. aastal ulatusid tulud 15,8 miljoni euroni, millega saavutati majandustulemus 5,3 miljonit eurot, millest pangas sularahana on 7,2 miljonit eurot, ja et bilansiaruanne sisaldab 400 000 euro ulatuses eelmakseid, mis tuleb tagastada komisjonile;
40.

on seisukohal, et nimetatud uute volituste korral võiks ametil olla kõige tõhusam roll valdkondades, kus ei saa rakendada tavapärast arenguabi; on samuti seisukohal, et see suurendaks oluliselt ELi nähtavust;
31.

tuletab meelde, et kahe isemajandava ameti puhul annab heakskiidu direktori tegevusele eelarve täitmisel haldusnõukogu; märgib, et mõlemal on eelnevatest aastatest üle kantud suur akumuleeritud lõivutulu ülejääk: — Siseturu Ühtlustamise Amet – raha ja raha ekvivalendid: 281 miljonit eurot (10); — Ühenduse Sordiamet – raha ja raha ekvivalendid: 18 miljonit eurot (11);
5.

nõustub siinkohal kontrollikojaga, et enne lepingu lõppemist oleks tulnud korraldada avatud pakkumismenetlus; kuid mõistab erakorralisi asjaolusid, millele nõukogu oma vastuses viitab, nimelt et nõukogu sekretariaadi kõik jõupingutused tuli koondada projektidele, mis olid seotud uue hoone LEX kasutuselevõtmisega; märgib, et 2007. aastal pikendati lepingut veel kord ilma pakkumismenetluseta; tunneb siiski heameelt asjaolu üle, et alustati uut hankemenetlust, mille tulemusel peaks sõlmitama uus leping alates 2008. aasta juulist;
43.

rõhutab siiski, et oma tegevusaruandes väidab tegevdirektor, et tal pole mingeid reservatsioone; tunnustab ameti avaldust, et tegevdirektor on tulevikus valmis kinnitavat deklaratsiooni tegema;
4.

järeldab sellest, et auditeerimise ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus on muutunud kohmakaks ning ebaproportsionaalseks, võrreldes ametite ja muude allasutuste eelarvete suhtelise mahuga; teeb pädevale parlamendikomisjonile ülesandeks põhjalikult läbi vaadata ametite ja muude allasutuste eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse, et töötada välja lihtsam ja ratsionaalsem lähenemisviis, pidades silmas ametite pidevalt suurenevat arvu ja seda, et kõik need ametid vajavad järgnevatel aastatel eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportit;
43.

märgib, et keskuse bilansiaruande varade all on kirje, mis kajastab maid ja ehitisi (4,57 miljonit eurot) ning kohustuste all on 5 miljoni euro suurune akumuleeritud ülejääk.
32.

võtab teadmiseks kontrollikoja 2006. aasta aruandes sisalduva tähelepaneku, et amet kandis 235 000 eurot III jaotisest (tegevuskulude reserv) I jaotisesse (personalikulud), et rahastada ajutiste töötajatega seotud suurenenud kulusid, ilma et ülekanne oleks olnud vastavalt ameti finantseeskirjadele dokumentaalselt põhjendatud;
4.

järeldab sellest, et auditeerimise ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus on muutunud kohmakaks ning ebaproportsionaalseks, võrreldes ametite ja muude allasutuste eelarvete suhtelise mahuga; teeb pädevale parlamendikomisjonile ülesandeks põhjalikult läbi vaadata ametite ja muude allasutuste eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus, et töötada välja lihtsam ja ratsionaalsem lähenemisviis, pidades silmas ametite pidevalt suurenevat arvu ja seda, et kõik need ametid vajavad järgnevatel aastatel eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportit;
4.

väljendab rahulolu sellega, et alates 1. oktoobrist 2007 on moodustatud kaks eraldi haldusüksust (siseauditi üksus ja tõendamisüksus), millel on eraldi üksuse juhatajad; sellega tehti lõpp varasematel aastatel nii kontrollikoja kui ka Euroopa Parlamendi kriitikale selle kohta, et siseauditi talituse juhataja vastutas eelarvevahendite käsutajate tehingute eelkontrolli eest;
40.

võtab kolledži aastaaruande põhjal teadmiseks, et kuigi tegemist on praegu ELi ametiga, on kolledžil siiski säilinud mõni valitsustevahelise asutuse joon (nt juhatuse eesistuja vahetumine);
9.

märgib, et mitme ameti kritiseerimine riigihangete eeskirjadest, finantsmäärusest, personalieeskirjadest jne kõrvalekaldumise pärast on tõsine probleem; peab selle peamiseks põhjuseks asjaolu, et suurem osa eeskirjadest ja finantsmäärus on koostatud suuremate institutsioonide jaoks ning enamikul väikestest ametitest puudub nendes õigusaktides sätestatud nõuetega toimetulemiseks vajalik kriitiline mass; seetõttu palub komisjonil otsida kiiret lahendust tõhususe suurendamiseks, ühendades erinevate ametite haldusülesanded, et saavutada kõnealune kriitiline mass (võttes arvesse ka vajalikke muudatusi ametite tegevust ja eelarvealast sõltumatust sätestavates põhimäärustes) või koostada kiiresti ametite jaoks erieeskirjad (eelkõige rakenduseeskirjad), mis võimaldavad neil nõudeid täielikult täita;
80.

väljendab heameelt, et hinnangulised talituskulud, mis tulenevad mitme töökoha ülalpidamise nõudest, vähenesid 203 000 000 eurolt 2002. aastal 155 000 000 euroni 2007. aastal; rõhutab, et tegemist on peaaegu 24 % vähenemisega viie aasta jooksul; kutsub administratsiooni üles ratsionaliseerimisprotsessi jätkama; rõhutab, et mitme töökoha ülalpidamise nõue on kehtestatud aluslepingutes; on seisukohal, et tuleb saavutada töö parim võimalik koordineerimine nende töökohtade vahel; rõhutab, et kodanikud ei mõista, miks Euroopa Parlament peab pidama ülal kolme töökohta;
65.

võtab rahuloluga teadmiseks, et kontrollikoda tunnustab EuropeAidi pingutusi kontrollistrateegia arendamisel; on seisukohal, et tõhusa kontrollistrateegia eesmärk on hoida ära vigu, mitte peamiselt tegeleda alusetult välja makstud summade hilisema tagasinõudmisega; kutsub komisjoni üles jätkama kontrollistrateegia arendamist, pidades silmas kõnealust lähenemisviisi, ning märgib, et see on eelarve täitmist kinnitava asutuse jaoks prioriteetne;
1.

märgib, et 2007. aastal oli Euroopa Andmekaitseinspektori käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 5 miljonit eurot (2006. aastal oli see summa 4,1 miljonit eurot), (6) mis on 2006. aastaga võrreldes peaaegu 20 % rohkem, ning assigneeringute kasutusmäär 86,14 % jäi alla teiste institutsioonide keskmise (93,84 %);