LISA

„12. OSA

Väärtpaberiemissioonide statistika

1. jagu. Sissejuhatus

Väärtpaberiemissioonide statistika euroala kohta annab kaks põhiagregaati:

— kõik euroala residentide emissioonid mis tahes vääringus ja

— kõik maailmas toimunud eurodes emissioonid, nii riigisisesed kui ka rahvusvahelised.

Põhimõtteline eristus tuleb teha emitendi residentsuse alusel, kusjuures ühiselt katavad eurosüsteemi RKPd euroala residentide kõik emissioonid (1). Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS) teatab „Välismaailma” emissioonidest, mis hõlmavad kõiki mitte-euroala residente (k.a rahvusvahelised organisatsioonid, mis ei ole euroala residendid).

Järgmine tabel võtab kokku aruandluse põhinõuded.

Väärtpaberiemissioonid Euroala residentide poolt (iga RKP esitab andmeid oma riigi residentide kohta) Välismaailma residentide poolt (BIS/NCB) Euroalavälised liikmesriigid Muud riigid Eurodes/riikide vääringutes Blokk A Blokk B Muudes vääringutes (2) Blokk C Blokk D ei ole nõutav

2. jagu. Aruandlusnõuded

Tabel 1

Bloki A aruandlusvorm RKPdele

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS Seisud Brutoemissioonid Tagasiostud Netoemissioonid (4) A1 A2 A3 A4 1. LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID (3) Kokku S1 S68 S135 S202 EKP/RKP S2 S69 S136 S203 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S3 S70 S137 S204 Muud finantsvahendusettevõtted S4 S71 S138 S205 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S5 S72 S139 S206 Finantsvahenduse abiettevõtted S6 S73 S140 S207 Varasid hoidvad finantsasutused S7 S74 S141 S208 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S8 S75 S142 S209 Mittefinantsettevõtted S9 S76 S143 S210 Keskvalitsus S10 S77 S144 S211 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S11 S78 S145 S212 Sotsiaalkindlustusfondid S12 S79 S146 S213 2. PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID (3) Kokku S13 S80 S147 S214 EKP/RKP S14 S81 S148 S215 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S15 S82 S149 S216 Muud finantsvahendusettevõtted S16 S83 S150 S217 millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S17 S84 S151 S218 Finantsvahenduse abiettevõtted S18 S85 S152 S219 Varasid hoidvad finantsasutused S19 S86 S153 S220 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S20 S87 S154 S221 Mittefinantsettevõtted S21 S88 S155 S222 Keskvalitsus S22 S89 S156 S223 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S23 S90 S157 S224 Sotsiaalkindlustusfondid S24 S91 S158 S225 2.1. sellest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid: Kokku S25 S92 S159 S226 EKP/RKP S26 S93 S160 S227 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S27 S94 S161 S228 Muud finantsvahendusettevõtted S28 S95 S162 S229 millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S29 S96 S163 S230 Finantsvahenduse abiettevõtted S30 S97 S164 S231 Varasid hoidvad finantsasutused S31 S98 S165 S232 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S32 S99 S166 S233 Mittefinantsettevõtted S33 S100 S167 S234 Keskvalitsus S34 S101 S168 S235 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S35 S102 S169 S236 Sotsiaalkindlustusfondid S36 S103 S170 S237 2.2. sellest muutuva intressimääraga emissioonid: Kokku S37 S104 S171 S238 EKP/RKP S38 S105 S172 S239 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S39 S106 S173 S240 Muud finantsvahendusettevõtted S40 S107 S174 S241 millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S41 S108 S175 S242 Finantsvahenduse abiettevõtted S42 S109 S176 S243 Varasid hoidvad finantsasutused S43 S110 S177 S244 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S44 S111 S178 S245 Mittefinantsettevõtted S45 S112 S179 S246 Keskvalitsus S46 S113 S180 S247 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S47 S114 S181 S248 Sotsiaalkindlustusfondid S48 S115 S182 S249 2.3. sellest nullkupongvõlakirjad: Kokku S49 S116 S183 S250 EKP/RKP S50 S117 S184 S251 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S51 S118 S185 S252 Muud finantsvahendusettevõtted S52 S119 S186 S253 millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S53 S120 S187 S254 Finantsvahenduse abiettevõtted S54 S121 S188 S255 Varasid hoidvad finantsasutused S55 S122 S189 S256 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S56 S123 S190 S257 Mittefinantsettevõtted S57 S124 S191 S258 Keskvalitsus S58 S125 S192 S259 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S59 S126 S193 S260 Sotsiaalkindlustusfondid S60 S127 S194 S261 3. BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD (5) Kokku S61 S128 S195 S262 EKP/RKPd S62 S129 S196 S263 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S63 S130 S197 S264 Muud finantsvahendusettevõtted S64 S131 S198 S265 Finantsvahenduse abiettevõtted S65 S132 S199 S266 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S66 S133 S200 S267 Mittefinantsettevõtted S67 S134 S201 S268





Tabel 2

Bloki C aruandlusvorm RKPdele

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // MUUD VÄÄRINGUD Seisud Brutoemissioonid Tagasiostud Netoemissioonid C1 C2 C3 C4 4. LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID Kokku S269 S335 S401 S467 EKP/RKP S270 S336 S402 S468 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S271 S337 S403 S469 Muud finantsvahendusettevõtted S272 S338 S404 S470 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S273 S339 S405 S471 Finantsvahenduse abiettevõtted S274 S340 S406 S472 Varasid hoidvad finantsasutused S275 S341 S407 S473 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S276 S342 S408 S474 Mittefinantsettevõtted S277 S343 S409 S475 Keskvalitsus S278 S344 S410 S476 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S279 S345 S411 S477 Sotsiaalkindlustusfondid S280 S346 S412 S478 5. PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID Kokku S281 S347 S413 S479 EKP/RKP S282 S348 S414 S480 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S283 S349 S415 S481 Muud finantsvahendusettevõtted S284 S350 S416 S482 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S285 S351 S417 S483 Finantsvahenduse abiettevõtted S286 S352 S418 S484 Varasid hoidvad finantsasutused S287 S353 S419 S485 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S288 S354 S420 S486 Mittefinantsettevõtted S289 S355 S421 S487 Keskvalitsus S290 S356 S422 S488 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S291 S357 S423 S489 Sotsiaalkindlustusfondid S292 S358 S424 S490 5.1. sellest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid: Kokku S293 S359 S425 S491 EKP/RKP S294 S360 S426 S492 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S295 S361 S427 S493 Muud finantsvahendusettevõtted S296 S362 S428 S494 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S297 S363 S429 S495 Finantsvahenduse abiettevõtted S298 S364 S430 S496 Varasid hoidvad finantsasutused S299 S365 S431 S497 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S300 S366 S432 S498 Mittefinantsettevõtted S301 S367 S433 S499 Keskvalitsus S302 S368 S434 S500 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S303 S369 S435 S501 Sotsiaalkindlustusfondid S304 S370 S436 S502 5.2. sellest muutuva intressimääraga emissioonid: Kokku S305 S371 S437 S503 EKP/RKP S306 S372 S438 S504 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S307 S373 S439 S505 Muud finantsvahendusettevõtted S308 S374 S440 S506 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S309 S375 S441 S507 Finantsvahenduse abiettevõtted S310 S376 S442 S508 Varasid hoidvad finantsasutused S311 S377 S443 S509 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S312 S378 S444 S510 Mittefinantsettevõtted S313 S379 S445 S511 Keskvalitsus S314 S380 S446 S512 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S315 S381 S447 S513 Sotsiaalkindlustusfondid S316 S382 S448 S514 5.3. sellest nullkupongvõlakirjad: Kokku S317 S383 S449 S515 EKP/RKP S318 S384 S450 S516 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S319 S385 S451 S517 Muud finantsvahendusettevõtted S320 S386 S452 S518 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S321 S387 S453 S519 Finantsvahenduse abiettevõtted S322 S388 S454 S520 Varasid hoidvad finantsasutused S323 S389 S455 S521 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S324 S390 S456 S522 Mittefinantsettevõtted S325 S391 S457 S523 Keskvalitsus S326 S392 S458 S524 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S327 S393 S459 S525 Sotsiaalkindlustusfondid S328 S394 S460 S526 6. BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD Kokku S329 S395 S461 S527 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S330 S396 S462 S528 Muud finantsvahendusettevõtted S331 S397 S463 S529 Finantsvahenduse abiettevõtted S332 S398 S464 S530 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S333 S399 S465 S531 Mittefinantsettevõtted S334 S400 S466 S532





Tabel 3

Bloki A memokirjete aruandlusvorm RKPdele

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS Seisud Brutoemissioonid Tagasiostud Netoemissioonid A1 A2 A3 A4 6. BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD Varasid hoidvad finantsasutused S533 S544 S555 S566 7. BÖRSIL NOTEERIMATA AKTSIAD Kokku S534 S545 S556 S567 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S535 S546 S557 S568 Muud finantsvahendusettevõtted S536 S547 S558 S569 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S537 S548 S559 S570 Mittefinantsettevõtted S538 S549 S560 S571 8. MUUD OMANDIVÄÄRTPABERID Kokku S539 S550 S561 S572 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S540 S551 S562 S573 Muud finantsvahendusettevõtted S541 S552 S563 S574 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S542 S553 S564 S575 Mittefinantsettevõtted S543 S554 S565 S576

1. Emitendi residentsus

Aruandluse riigi mitteresidentide aruandluse riigi majandusterritooriumil asuvate tütarettevõtjate emissioonid loetakse aruandluse riigi residentide emissioonideks.

Aruandluse riigi majandusterritooriumil asuvate ja rahvusvaheliselt tegutsevate peakontorite emissioonid loetakse samuti residentide emissioonideks. Väljaspool aruandluse riigi majandusterritooriumi asuvate, kuid aruandluse riigi residentide omandis olevate peakontorite või tütarettevõtjate emissioonid loetakse mitteresidentide emissioonideks. Näiteks Volkswagen Brazili emissioonid loetakse Brasiilia residendi emissioonideks ning mitte aruandluse riigi residentide omadeks. Kui ettevõttel puudub füüsiline mõõde, määratakse tema residentsus kindlaks selle majandusterritooriumi järgi, mille seaduste kohaselt on ettevõte asutatud või registreeritud (6).

Et vältida topeltarvestamist või lünki, peavad eriotstarbeliste üksuste emissioone käsitlema asjaomased andmeesitajad kahepoolselt. ESA 2010 residentsuskriteeriumidele vastavate ja euroala residentideks liigitatud eriotstarbeliste üksuste emissioonide aruandluse peavad esitama RKPd ja mitte BIS.

2. Emitentide jaotus sektori järgi

Emissioonid tuleb liigitada vastavalt sektorile, mis vastutab emiteeritud väärtpaberitega seotud kohustuste eest. Sektori liigituses on kaksteist liiki emitente:

— EKP/RKPd,

— muud rahaloomeasutused,

— muud finantsvahendusettevõtted,

— millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted,

— finantsvahenduse abiettevõtted,

— varasid hoidvad finantsasutused,

— kindlustusseltsid ja pensionifondid (7),

— mittefinantsettevõtted,

— keskvalitsus,

— osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus,

— sotsiaalkindlustusfondid,

— rahvusvahelised institutsioonid.

Kui väärtpaberid on emiteeritud eriotstarbeliste üksuste kaudu, kuid emissiooni eest vastutab emaettevõtja ja mitte eriotstarbeline üksus, loetakse emissioonid emaettevõtja ja mitte eriotstarbelise üksuse omadeks. Näiteks euroala riigis Riik A asuva mittefinantsettevõtte AJAX Electronics eriotstarbelise üksuse poolt korraldatud emissioonid kuuluvad mittefinantsettevõtete sektorisse ja aruandluse esitab Riik A. Samas peavad eriotstarbeline üksus ja tema emaettevõtja asuma samas riigis. Seega kui emaettevõtja ei ole aruandluse riigi resident, tuleb eriotstarbeline üksus lugeda aruandluse riigi tinglikuks residendiks ning emiteeriv sektor peab vastama eriotstarbelise üksuse majanduslikule funktsioonile. Näiteks kui ACME Motors oleks Jaapani residendist autosid tootev mittefinantsettevõte ja ACME Motor Finance euroala liikmesriigi Riik B residendist tütarettevõte, tuleks ACME Motor Finance'i emissioonid liigitada Riigi B varasid hoidvate finantsasutuste emissioonideks, kuna emaettevõtja ACME Motors ei ole sama riigi resident. Ainsaks erandiks siin on valitsemissektori eriotstarbelised üksused, mille puhul liigitatakse väärtpaberid valitsemissektori poolt emaettevõtte riigis emiteeritud väärtpaberiteks (8).

Avaliku sektori ettevõte, mis erastatakse börsil noteeritud aktsiate emiteerimise teel, liigitatakse sektorisse „Mittefinantsettevõtted”. Samamoodi liigitatakse erastatav avaliku sektori krediidiasutus sektorisse „Rahaloomeasutused, v.a keskpangad”. Kodumajapidamiste või kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide emissioonid liigitatakse sektorisse „Mittefinantsettevõtted”.

3. Emiteeritud väärtpaberite tähtaeg

Lühiajalised võlaväärtpaberid hõlmavad väärtpabereid, mille algne tähtaeg on üks aasta või vähem, isegi kui need emiteeritakse pikemaajalisema kava raames.

Pikaajalised võlaväärtpaberid hõlmavad väärtpabereid, mille algne tähtaeg on üle ühe aasta. Valikulise tähtajaga väärtpaberid, mille pikim tähtaeg on üle aasta, ja määratlemata tähtajaga väärtpaberid liigitatakse pikaajaliste väärtpaberite hulka.

Rahaloomeasutuste bilanssides kasutatav jaotus väärtpaberiteks tähtajaga kuni kaks aastat ja üle selle ei ole nõutav.

4. Pikaajaliste võlaväärtpaberite liigitus intressimäära järgi

Pikaajalised võlaväärtpabereid liigitatakse järgmiselt.

Kindlaksmääratud intressimääraga võlaväärtpaberid – võlaväärtpaberid, mida emiteeritakse ja ostetakse tagasi nimiväärtuses, ja võlaväärtpaberid, mida emiteeritakse preemia või diskontoga.

Muutuva intressimääraga võlaväärtpaberid – võlaväärtpaberid, mille kupongimäär ja/või põhiosa seotakse kaupade või teenuste üldise hinnaindeksiga (näiteks tarbijahinnaindeksiga), intressimääraga või vara hinnaga, mille tulemusel kupongimakse nominaalväärtus emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul vaheldub. Väärtpaberiemissioonide statistika eesmärgil liigitatakse kombineeritud intressimääraga võlaväärtpaberid muutuva intressimääraga võlaväärtpaberiteks (9).

Diskontomääraga emiteeritud nullkupongvõlakirjad – instrumendid, millel ei ole intressimakseid ja mida emiteeritakse tunduvalt alla nimiväärtuse. Suurem osa diskontomäärast on samaväärne võlakirja kestuse ajal kogunenud intressiga.

5. Emissioonide liigitus

Emissioone analüüsitakse kahe suure rühmana: a) võlaväärtpaberid (10) ja b) börsil noteeritud aktsiad (11). Suunatud emissiooniga emiteeritud väärtpabereid tuleb hõlmata niipalju kui võimalik. Rahaturupaberid liigitatakse eristamatult võlaväärtpaberite hulka. Börsil noteerimata aktsiaid (12) ja muid omandiväärtpabereid (13) võib aruannetes kajastada vabatahtlikult kahe eraldi memokirjena. Rahaturufondide ja muude investeerimisfondide aktsiad/osakud jäetakse välja.

Väärtpaberiemissioonide statistikas hõlmatud instrumentide näitlik loetelu on järgmine.

a) Võlaväärtpaberid i) Lühiajalised võlaväärtpaberid Siia kuuluvad vähemalt järgmised instrumendid: — riigi võlakirjad ja muud valitsemissektori lühiajalised väärtpaberid; — finantsettevõtete ning mittefinantsettevõtete emiteeritud kaubeldavad lühiajalised väärtpaberid. Selliste väärtpaberite kohta kasutatakse mitmesuguseid nimetusi: kommertspaberid, ärivekslid, lihtvekslid, kaubavekslid, käskvekslid ja hoiusesertifikaadid; — pikaajaliste tagatud võlakirjaemissiooniteenuste raames emiteeritud lühiajalised väärtpaberid; — pangaaktseptid. ii) Pikaajalised võlaväärtpaberid Siia kuuluvad näiteks vähemalt järgmised instrumendid: — esitajavõlakirjad; — allutatud võlakirjad; — valikuliste tähtaegadega võlakirjad, millest hiliseim on rohkem kui ühe aasta pärast; — tähtajatud võlakirjad; — muutuva intressimääraga võlakirjad; — vahetusvõlakirjad; — tagatud võlakirjad; — indeksiga seotud väärtpaberid, mille põhisumma väärtus on seotud hinnaindeksiga, kauba hinnaga või vahetuskursside indeksiga; — suure diskontomääraga võlakirjad, millel on väiksed kupongimaksed ja mida emiteeritakse alla nimiväärtuse; — nullkupongvõlakirjad; — eurobondid; — üleilmsed võlakirjad; — suunatud emissiooniga võlakirjad; — laenude konverteerimisest tulenevad väärtpaberid; — de facto kaubeldavaks muutunud laenud; — emiteeriva äriühingu või muu äriühingu aktsiateks konverteeritavad võlakirjad, kuni neid pole veel konverteeritud. Tuletisinstrumendiks loetav konverteerimisoptsioon jäetakse välja, kui see on selle aluseks olevast võlakirjast eraldatav; — aktsiad, millelt teenitakse püsivat tulu, kuid mis ei võimalda osaleda aktsiaseltsi likvideerimisel järelejäänud vara jaotamisel, k.a mitteosalevad eelisaktsiad; — laenude, hüpoteekide, krediitkaardivõlgade, laekumata arvete ja muude varade väärtpaberistamisel emiteeritavad finantsvarad. Välja jäetakse järgmised instrumendid: — väärtpaberitehingud tagasiostulepingute raames; — mittekaubeldavate väärtpaberite emissioonid; — mittekaubeldavad laenud.

b) Börsil noteeritud aktsiad Börsil noteeritud aktsiate hulka kuuluvad: — piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud kapitaliaktsiad; — tagasiostetud piiratud vastutusega äriühingute aktsiad; — piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud dividendiaktsiad; — eelisaktsiad, mis annavad õiguse saada osa äriühingu likvideerimise korral järele jäävast varast. Need võivad olla tunnustatud börsil noteeritud või mitte; — suunatud emissioonid, kui need on võimalikud. Kui aktsiaselts erastatakse ja valitsus jätab osa erastatud aktsiaseltsi aktsiatest endale, kuid ülejäänud aktsiad noteeritakse börsil, kirjendatakse aktsiaseltsi kapitali koguväärtus börsil noteeritud aktsiatena, sest kõik need aktsiad on potentsiaalselt igal ajal turuväärtusega kaubeldavad. Sama kehtib, kui osa aktsiatest müüakse suurinvestoritele ja ainult ülejäänud osaga kaubeldakse börsil. Börsil noteeritud aktsiate hulka ei kuulu: — emissioonis ostmata jäänud aktsiad; — aktsiateks konverteeritavad võlakirjad. Need võetakse arvesse alles pärast nende konverteerimist aktsiateks; — piiramatu vastutusega partnerite osad usaldusühingus; — valitsuse investeeringud juriidiliselt aktsiakapitaliga äriühingutena moodustatud rahvusvaheliste organisatsoonide kapitali; — boonusaktsiate emissioonid ainult emiteerimise ajal ja aktsiate split-emissioonid; boonusaktsiad ja split-aktsiad lülitatakse neid eristamata börsil noteerivate aktsiate kogupositsiooni.

6. Emissiooni vääring

Topeltvääringus võlakirjad tuleb liigitada võlakirja vääringu alusel. Topeltvääringus võlakiri on võlakiri, mis ostetakse tagasi või mille kupong makstakse võlakirja vääringust erinevas vääringus. Kui üleilmne võlakiri emiteeritakse rohkem kui ühes vääringus, tuleb iga osa kajastada eraldi emissioonina vastavalt emissiooni vääringule. Kui emissioon on nomineeritud kahes vääringus, näiteks 70 % eurodes ja 30 % USA dollarites, tuleb asjaomased emissiooni osad kajastada võimaluse korral vääringu alusel eraldi. Seega tuleb antud juhul 70 % emissioonist kajastada emissioonina eurodes/riigi vääringus (14) ja 30 % emissioonina muudes vääringutes. Kui emissiooni eri vääringus osi ei ole võimalik eristada, tuleb aruandluse riigi poolt kasutatud tegeliku jaotuse kohta esitada riigi selgitavad märkused.

7. Emissiooni kirjendamisaeg

Emissioon loetakse toimunuks, kui emitent saab makse, ja mitte siis, kui võetakse asjaomane kohustus.

8. Bilansiseisude ja finantsvoogude vastavuse kontrollimine

RKPd peavad esitama andmed lühi- ja pikaajaliste võlaväärtpaberite bilansiseisude, brutoemissioonide, tagasiostmiste ja netoemissioonide kohta ning börsil noteeritud aktsiate kohta.

Allpool tabelis on näidatud bilansiseisude ja finantsvoogude (st brutoemissioonide, tagasiostude ja netoemissioonide) vahelised seosed. Praktikas on see seos hindade ja vahetuskursside väärtuste muutumise, reinvesteeritud (st kogunenud) intresside, ümberliigitamiste, paranduste ja muude korrigeerimiste tõttu keerulisem.

i) Lõpetamata emissioonid aruandeperioodi lõpus ≈ Lõpetamata emissioonid eelmise aruandeperioodi lõpus + Brutoemissioonid aruandeperioodil – Tagasiostud aruandeperioodil + Ümberklassifitseerimised ja muud muudatused ii) Lõpetamata emissioonid aruandeperioodi lõpus ≈ Lõpetamata emissioonid eelmise aruandeperioodi lõpus + Netoemissioonid aruandeperioodil + Ümberklassifitseerimised ja muud muudatused

a) Brutoemissioonid

Brutoemissioonid aruandeperioodil hõlmavad kõiki võlakirjade ja börsil noteeritud aktsiate emissioone, mille puhul emitent müüb uusi väärtpabereid raha eest. Need puudutavad uute instrumentide regulaarset loomist. Emissiooni toimumise ajaks loetakse makse tegemise aeg, seepärast kajastab emissioonide kirjendamine võimalikult täpselt asjaomase emissiooni toimumise aega.

Brutoemissioonid hõlmavad börsil esimest korda noteeritud aktsiaseltside poolt raha eest emiteeritavaid uusi aktsiaid, samuti äsja asutatud aktsiaseltse või aktsiaseltsideks saanud osaühinguid. Brutoemissioonid hõlmavad ka uusi aktsiaid, mis emiteeritakse raha eest riigiettevõtete erastamise käigus, kui nende aktsiaid hakatakse börsil noteerima. Boonusaktsiate emissioonid jäetakse välja (15). Brutoemissioone ei kirjendata, kui tegemist on lihtsalt ettevõtte noteerimisega börsil, ilma et uut kapitali kaasataks.

Olemasolevate väärtpaberite vahetust või ülekandmist ülevõtmise või ühinemise korral ei võeta arvesse (16) kirjendatud brutoemissioonides või tagasiostudes, välja arvatud juhul, kui tegemist on euroala residendi poolt raha eest loodavate ja emiteeritavate uute instrumentidega.

Emiteeritud väärtpaberid, mida saab hiljem muudeks instrumentideks konverteerida, kirjendatakse algse instrumendiliigi emissioonideks; konverteerimise korral arvestatakse need identse summaga sellest instrumentide liigist maha ja loetakse uut liiki instrumentide emissioonideks (17).

b) Tagasiostud

Tagasiostud aruandeperioodil hõlmavad kõiki emitendi poolt tagasi ostetud võlaväärtpabereid ja börsil noteeritud aktsiaid, mille puhul investor saab väärtpaberite eest raha. Tagasiostmised puudutavad instrumentide regulaarset kustutamist. Need hõlmavad kõiki võlaväärtpabereid, mille tähtaeg on saabunud, samuti ennetähtaegseid tagasiostmisi. See hõlmab ka aktsiaseltsi aktsiate tagasiostmisi, kui aktsiaselts ostab enne oma juriidilise vormi muutmist kõik aktsiad raha eest tagasi või ostab osa aktsiatest tagasi, laenates vastu raha, mis viib omakapitali vähendamisele. Aktsiaseltside aktsiate tagasioste ei arvestata, kui need on aktsiaseltsi investeeringud oma aktsiatesse (18).

Aktsiate tagasioste ei võeta arvesse, kui tegemist on lihtsalt noteerimise lõpetamisega börsil.

c) Netoemissioonid

Netoemissioonid on kõikide tehtud brutoemissioonide seis miinus kõik aruandeperioodil toimunud tagasiostmised.

Börsil noteeritud aktsiate seisud peavad katma residentide kõikide börsil noteeritud aktsiate turuväärtuse. Euroala riigi poolt aruandes esitatud börsil noteeritud aktsiate seisud võivad seega suureneda või väheneda noteeritud üksuse asukoha muutumise tagajärjel. See kehtib ka ülevõtmise või ühinemise korral, kui seejuures ei looda ega emiteerita raha eest uusi instrumente ja/või neid ei lunastata raha eest. Selleks et emitendi kolimise korral teise riiki vältida võlaväärtpaberite ja börsil noteeritud aktsiate topeltarvestamist või lünki, peavad asjaomased RKPd koordineerima kahepoolselt sellise sündmuse aruandes kajastamise ajastust.

9. Hindamine

Väärtpaberiemissiooni väärtus koosneb hinnast ja kui emissiooni nimiväärtus on muus vääringus kui esitatavad andmed, siis ka vahetuskursi komponendist.

RKPd esitavad aruandes lühiajalised võlaväärtpaberid nimiväärtuses (19) ja börsil noteeritud aktsiad turuväärtuses. Pikaajaliste võlaväärtpaberite korral võib sõltuvalt intressimäära liigist kasutada erinevaid hindamismeetodeid; sellisel juhul on koguväärtus saadud segameetodiga. Näiteks fikseeritud intressimääraga ja muutuva intressimääraga emissioonid hinnatakse tavaliselt nimiväärtuses ja nullkupongvõlakirjad nominaalväärtuses. Üldiselt on nullkupongvõlakirjade suhteline osakaal väike, mistõttu koodide nimekirjas ei ole segameetodiga saadud väärtuse varianti, vaid pikaajaliste võlaväärtpaberite kogusumma esitatakse nimiväärtuses. Kui nullkupongvõlakirju on palju, kasutatakse „määratlemata” kohta väärtust Z. Üldreeglina esitavad RKPd segameetodil hindamise korral üksikasjad omaduste kohta kooskõlas III lisaga.

a) Hinna määramine Börsil noteeritud aktsiate bilansiseisud ja finantsvood tuleb esitada turuväärtuses. Erand võlaväärtpaberite bilansiseisude ja finantsvoogude kirjendamise suhtes nimiväärtusega on tehtud suure diskontomääraga võlakirjade ja nullkupongvõlakirjade osas, mille seisud ja brutoemissioonid kirjendatakse nominaalväärtuses, st diskonteeritud hinnaga emissiooni ajal (millele lisandub kogunenud intress), ja tagasiostud tähtajal nimiväärtuses. Nullkupongvõlakirjade seisude nominaalväärtus arvutatakse järgmiselt: kus A = nominaalväärtus = tegelikult makstud summa ja kogunenud intress E = diskontomääraga hind emiteerimisel (emiteerimisel makstud summa) P = nimiväärtus (tagasimakse tähtaja lõppemisel) T = alates emissiooni kuupäevast tähtaja lõpuni jäänud aeg (päevades) t = emissiooni kuupäevast möödunud aeg (päevades) Hinna määramine võib riigiti erineda. Antud juhul ei kohaldata hinna määramist ESA 2010 järgi, mis nõuab võlaväärtpaberite ja aktsiate finantsvoogude kirjendamist tehinguväärtusega ja positsioonide kirjendamist turuväärtusega. Suure diskontomääraga võlakirjadel ja nullkupongvõlakirjadel arvutab kogunenud intresse andmeid esitav RKP võimaluste piirides.

b) Aruandluse vääring ja vahetuskursi hindamine RKPde aruandlus EKP-le toimub eurodes, k.a tagasivaateliste andmeridade puhul. Riigi residentide poolt muudes vääringutes emiteeritud väärtpaberite eurosse konverteerimisel (blokk C) (20) peavad RKPd võimalikult suures ulatuses järgima ESA 2010-l (21) põhinevaid vahetuskursi hindamise põhimõtteid järgmiselt: i) lõpetamata emissioonid tuleb konverteerida eurosse/riigi vääringusse asjakohase turu keskmise vahetuskursi alusel, mis peamiselt aruandlusperioodi lõpus kehtis, s.o aruandlusperioodi viimase tööpäeva lõpus; ii) emissioonide ja tagasiostude brutosumma tuleb konverteerida eurodesse/riikide vääringutesse maksmise ajal kehtiva turu keskmise vahetuskursiga. Kui konverteerimiseks vajalikku täpset vahetuskurssi ei ole võimalik kindlaks määrata, võib kasutada tasumise ajal kehtinud keskmisele turumäärale võimalikult lähedast määra.

10. Põhimõtteline kooskõla

Väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste statistika kooskõla on vajalik rahaloomeasutuste kaubeldavate instrumentide emissioonide jaoks. Instrumentide ja neid emiteerivate rahaloomeasutuste hõlmatus on põhimõtteliselt sama, samuti instrumentide jaotus tähtajavahemikus ja jaotus vääringute kaupa. Erinevusi esineb väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste bilansistatistika väärtuse määramise põhimõtetes (võlaväärtpaberite puhul nimiväärtus esimese jaoks ja turuväärtus teise jaoks). V.a väärtuse määramise ja rahaloomeasutuste bilansis olevate väärtpaberiosaluste tasaarvestuse põhimõtted, peavad iga riigi rahaloomeasutuste väärtpaberiemissioonide bilansiseisud väärtpaberiemissioonide statistika jaoks vastama rahaloomeasutuse bilansi kohustuse poole kirjele 11 („Emiteeritud võlaväärtpaberid”). Väärtpaberiemissioonide statistika jaoks määratletud lühiajalised võlaväärtpaberid vastavad kuni üheaastastele võlaväärtpaberitele. Väärtpaberiemissioonide statistika jaoks määratletud pikaajalised võlaväärtpaberid vastavad üle üheaastaste ja kuni kaheaastaste võlaväärtpaberite ning üle kaheaastaste võlaväärtpaberite summale.

RKPd peavad kontrollima hõlmatust väärtpaberiemissioonide ja rahaloomeasutuste bilansistatistika osas ning teatama EKP-le mis tahes erinevustest põhimõtetes. Kontrollida tuleb kolme aspekti kooskõla: a) RKPde emissioonid eurodes/riigi vääringus; b) rahaloomeasutuste, v.a keskpangad, emissioonid eurodes/riigi vääringus ja c) rahaloomeasutuste, v.a keskpangad, emissioonid muudes vääringutes. Väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste bilansistatistika vahel võib tekkida põhimõttelisi erinevusi, kuna väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste bilansistatistika saadakse erinevate eesmärkidega riigi aruandlussüsteemidest.

11. Nõutavad andmed

Vajalik on kõikide riikide statistika kõikide kohaldatavate aegridade osas. RKPd peavad EKP-le viivitamata esitama kirjaliku selgituse, kui mõnda kirjet riigis ei kohaldata. RKPd on ajutiselt vabastatud aegridade kohta andmete esitamise kohustusest, kui andmete aluseks olevat majanduslikku nähtust ei eksisteeri. RKPd peavad sellest või muudest erinevustest aruandlusvormidest vastavalt III lisale teatama. EKP-d tuleb teavitada koos paranduste saatmisega ning lisada selgitused paranduste olemuse kohta.

3. jagu. Riikide selgitavad märkused

Iga RKP peab asitama aruande, kus kirjeldatakse esitatud andmeid. Aruandes tuleb esitada kirjeldused allpool esitatu kohta samas järjekorras, kui võimalik. RKPd peavad esitama täiendavat teavet juhtudel, kui esitatud andmed ei järgi käesolevat suunist või kui andmeid pole esitatud, põhjendades seda. Aruanne tuleb esitada andmetega samal ajal.

1. Andmeallikad/andmekogumissüsteem: esitada tuleb väärtpaberiemissioonide statistika kogumise andmeallikad: valitsuse emissioonide administratiivallikad, rahaloomeasutuste ja muude asutuste vahetu aruandlus, ajalehed, andmeesitajad, näiteks International Financial Review vms. RKPd peavad osutama, kas andmeid kogutakse ja arhiveeritakse emissioonide kaupa ning milliste kriteeriumide kohaselt. Muul juhul peab RKP osutama, kas andmeid kogutakse ja arhiveeritakse aruandlusperioodil üksikemitentide emissioonide kogusummana, näiteks vahetu andmekogumissüsteemi puhul. Vahetu aruandluse puhul esitatakse teavet kriteeriumide kohta, mida kasutatakse andmeesitajate ja esitatavate andmete tuvastamiseks.

2. Koostamise kord: kirjeldatakse lühidalt statistika koostamise meetodit, näiteks väärtpaberite üksikemissioonide teabe agregeerimine, jooksvate andmeridade käsitlemine ja nende avaldamine.

3. Emitendi residentsus: RKP peab täpsustama, kas emissioonide liigitamisel saab ESA 2010 (ja IMF) residentsuse määratlust täies ulatuses kohaldada. Kui see ei ole võimalik või on võimalik osaliselt, peavad RKPd selgitama tegelikult kasutatud kriteeriume.

4. Emitentide jaotus sektori järgi: RKPd peavad osutama, kas esineb kõrvalekaldeid 2. jao 2 seoses emitentide jaotusega sektorite kaupa. Kõrvalekaldeid ja piiripealseid olukordi tuleb selgitada.

5. Emissiooni vääring: juhul kui emissiooni vääringukomponente ei ole võimalik eristada, peavad RKPd selgitama reeglitest kõrvalekaldeid. Samuti peavad RKPd, kes ei saa eristada väärtpaberiemissioone kohalikus vääringus, euros/muude riikide vääringutes ja muudes vääringutes, kirjeldama, kuhu on need emissioonid liigitatud, ja osutama ebaõigesti määratud emissioonide mahtu, et anda ettekujutus moonutuse suurusest.

6. Emissioonide liigitus: RKPd peavad esitama tervikliku teabe seoses väärtpaberite liikidega, mille kohta on riigi andmed, s.h riigisisesed nimetused. Kui on teada, et hõlmatus ei ole täielik, peavad RKPd andma selgituse lünkade kohta. Eelkõige peavad RKPd esitama järgmised andmed

— suunatud emissioonid: RKPd peavad osutama, kas need on aruandluses hõlmatud;

— pangaaktseptid: kui need on kaubeldavad ja sisalduvad lühiajaliste väärtpaberite kohta esitatud andmetes, peab andmeid esitav RKP selgitama riigi selgitavates märkustes riigis kohaldatavat menetlust nende instrumentide ja nende olemuse kajastamiseks;

— börsil noteeritud aktsiad: RKPd peavad osutama, kas börsil noteerimata aktsiad või muud omandiväärtpaberid sisalduvad esitatud andmetes, ning hindama börsil noteerimata aktsiate ja/või muude omandiväärtpaberite osa suurust, et anda ettekujutus moonutuse suurusest. RKPd peavad riigi selgitavates märkustes osutama kõigile teadaolevatele lünkadele börsil noteeritud aktsiate aruandluses.

7. Pikaajaliste võlaväärtpaberite instrumentide analüüs: juhul kui fikseeritud määraga, muutuva määraga ja nullkupongvõlakirjade kogusumma ei lange kokku pikaajaliste võlaväärtpaberite kogusummaga, peavad RKPd osutama pikaajaliste väärtpaberite liigi ja summa, mille kohta osutatud jaotust ei saa kohaldada.

8. Emiteeritud väärtpaberite tähtaeg: juhul kui lühiajaliste ja pikaajaliste võlaväärtpaberite määratlust ei saa järgida, peavad RKPd osutama esitatud andmete kõrvalekalletele.

9. Tagasiostud: RKPd peavad osutama, kuidas nad saavad teavet tagasiostude kohta ja kas teavet saadakse vahetu aruandluse kaudu või arvutatakse see jääkide põhjal.

10. Hinna määramine: RKPd peavad riigi selgitavates märkustes täpsustama, millist väärtuse määramise korda on a) lühiajaliste võlaväärtpaberite; b) pikaajaliste võlaväärtpaberite; c) diskonteeritud võlakirjade ja d) börsil noteeritud aktsiate suhtes kasutatud. Selgitada tuleb mis tahes erinevusi bilansiseisude ja finantsvoogude hindamise vahel.

11. Aruandluse sagedus, tähtajad ja ajavahemikud: RKPd peavad märkima, millises ulatuses on käesoleva statistika koostamisel järgitud kasutajanõudeid, st kuuandmed viienädalase tähtajaga. Esitada tuleb ka aegridade kestus. Teatada tuleb andmerea mis tahes katkestustest, näiteks väärtpaberite erinev hõlmatus erineval ajal.

12. Parandused: RKPd peavad lühidalt selgitama mis tahes parandusi ning neid ja nende ulatust põhjendama.

13. Riigi residentide emiteeritud instrumentide hõlmatuse prognoos: RKPd peavad esitama prognoosi riigi residentide väärtpaberite hõlmatuse kohta kõikides emissiooni liikides, st lühiajaliste väärtpaberite, pikaajaliste väärtpaberite ja börsil noteeritud aktsiate emissioonid kohalikus vääringus, muudes eurodes/riikide vääringutes, k.a eküü, ja muudes vääringutes vastavalt tabelile allpool. „Hõlmatuse ( %)” prognoos näitab, milline on hõlmatud väärtpaberi osa igas instrumentide liigis koguemissiooni suhtes, mille kohta tuleb aruandlusreeglite kohaselt asjakohastes rubriikides andmed esitada. Lühikirjeldused võib esitada märkuste all. RKPd peavad märkima ka hõlmatuses toimunud muutused seoses rahaliiduga liitumisega.

Hõlmatus (%): Märkused: Emissioonid eurodes/riikide vääringutes Kohalik vääring STS LTS QUS Eurodes/riikide vääringutes, v.a kohalik vääring, k.a eküüd STS LTS Muudes vääringutes STS LTS STS = lühiajalised võlaväärtpaberid LTS = pikaajalised võlaväärtpaberid QUS = börsil noteeritud aktsiad

4. jagu. Nõuded Rahvusvaheliste Arvelduste Pangale

BISi aruandlusnõuded lähtuvad 1.–3. jaos RKPdele kehtestatud nõuete põhimõtetest, välja arvatud alltoodud osas.

Tabel 4

Bloki B aruandlusvorm BISile

VÄLISMAAILMA RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS Seisud Brutoemissioonid Tagasiostud B1 B2 B3 9. LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID Kokku S577 S642 S707 RKP S578 S643 S708 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S579 S644 S709 Muud finantsvahendusettevõtted S580 S645 S710 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S581 S646 S711 Finantsvahenduse abiettevõtted S582 S647 S712 Varasid hoidvad finantsasutused S583 S648 S713 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S584 S649 S714 Mittefinantsettevõtted S585 S650 S715 Keskvalitsus S586 S651 S716 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S587 S652 S717 Sotsiaalkindlustusfondid S588 S653 S718 Rahvusvahelised organisatsioonid S589 S654 S719 10. PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID Kokku S590 S655 S720 RKP S591 S656 S721 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S592 S657 S722 Muud finantsvahendusettevõtted S593 S658 S723 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S594 S659 S724 Finantsvahenduse abiettevõtted S595 S660 S725 Varasid hoidvad finantsasutused S596 S661 S726 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S597 S662 S727 Mittefinantsettevõtted S598 S663 S728 Keskvalitsus S599 S664 S729 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S600 S665 S730 Sotsiaalkindlustusfondid S601 S666 S731 Rahvusvahelised organisatsioonid S602 S667 S732 10.1. millest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid: Kokku S603 S668 S733 RKP S604 S669 S734 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S605 S670 S735 Muud finantsvahendusettevõtted S606 S671 S736 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S607 S672 S737 Finantsvahenduse abiettevõtted S608 S673 S738 Varasid hoidvad finantsasutused S609 S674 S739 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S610 S675 S740 Mittefinantsettevõtted S611 S676 S741 Keskvalitsus S612 S677 S742 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S613 S678 S743 Sotsiaalkindlustusfondid S614 S679 S744 Rahvusvahelised organisatsioonid S615 S680 S745 10.2. millest muutuva intressimääraga emissioonid: Kokku S616 S681 S746 RKP S617 S682 S747 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S618 S683 S748 Muud finantsvahendusettevõtted S619 S684 S749 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S620 S685 S750 Finantsvahenduse abiettevõtted S621 S686 S751 Varasid hoidvad finantsasutused S622 S687 S752 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S623 S688 S753 Mittefinantsettevõtted S624 S689 S754 Keskvalitsus S625 S690 S755 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S626 S691 S756 Sotsiaalkindlustusfondid S627 S692 S757 Rahvusvahelised organisatsioonid S628 S693 S758 10.3. millest nullkupongvõlakirjad: Kokku S629 S694 S759 RKP S630 S695 S760 Rahaloomeasutused, v.a keskpangad S631 S696 S761 Muud finantsvahendusettevõtted S632 S697 S762 sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted S633 S698 S763 Finantsvahenduse abiettevõtted S634 S699 S764 Varasid hoidvad finantsasutused S635 S700 S765 Kindlustusseltsid ja pensionifondid S636 S701 S766 Mittefinantsettevõtted S637 S702 S767 Keskvalitsus S638 S703 S768 Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus S639 S704 S769 Sotsiaalkindlustusfondid S640 S705 S770 Rahvusvahelised organisatsioonid S641 S706 S771

Emiteeritud väärtpaberite tähtaeg

Tähtaja osas loeb BIS kõiki lühiajalise programmi raames emiteeritud euro kommertspabereid ja muid euro väärtpabereid lühiajalisteks instrumentideks ning kõiki pikaajalise programmi raames emiteeritud väärtpabereid pikaajalisteks väärtpaberiteks, sõltumata nende algsest tähtajast.

Emitentide jaotus sektori järgi

BIS järgib BISi andmebaasis oleva emitentide sektoraalse jaotuse ja aruandevormides nõutava jaotuse seoseid vastavalt tabelile allpool.

BIS andmebaasi sektorite jaotus Aruandevormide liigitus Keskpank → RKP ja EKP Kommertspangad → Rahaloomeasutused Muud finantsvahendusettevõtted → Muud finantsvahendusettevõtted Keskvalitsus → Keskvalitsus Muu valitsus Riigiasutused → Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus Ettevõtted → Mittefinantsettevõtted Rahvusvahelised institutsioonid → Rahvusvahelised institutsioonid (välismaailm)

Emissioonide liigitus

Järgmised BISi andmebaasi instrumendid liigitatakse väärtpaberiemissioonide statistikas võlaväärtpaberiteks:

— hoiusesertifikaadid,

— kommertspaberid,

— riigi võlakirjad,

— võlakirjad,

— euro kommertspaberid,

— keskmise tähtajaga võlakirjad,

— muud lühiajalised väärtpaberid.

Hindamine

BISi praeguste väärtuse määramise reeglite kohaselt tuleb kasutada võlaväärtpaberite puhul nimiväärtust ja börsil noteeritud aktsiate puhul emissioonihinda.

BIS esitab EKP-le aruandluse välismaailma residentide kõikide eurodes/riigi vääringutes (blokk B) emissioonide kohta USA dollarites, kasutades bilansiseisude osas perioodilõpu vahetuskurssi ja emissioonide ja tagasiostude osas perioodi keskmist vahetuskurssi. EKP konverteerib kõik andmed eurosse, kasutades sama põhimõtet, mida kasutas BIS. 1. jaanuarile 1999 eelneva osas tuleb selle asemel kasutada eküüd ja USA dollari vahetuskurssi.”