ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni (mille osaline on ka Euroopa Liit) (2) artikli 3 kohaselt on juurdepääs üks üldpõhimõtetest ja artikli 9 kohaselt peavad osalisriigid võtma asjakohased meetmed, et tagada puuetega isikutele juurdepääs teistega võrdväärsetel alustel. Nende meetmetega tehakse kindlaks ja kõrvaldatakse juurdepääsu raskendavad ja tõkestavad asjaolud ja neid kohaldatakse muu hulgas ka transpordivaldkonnas. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 216 lõikele 2 on liidu sõlmitud lepingud siduvad ELi institutsioonide ja liikmesriikide jaoks ning direktiivi 2008/57/EÜ (mis on Euroopa Liidu teisene õigusakt) kohaldamisel kehtivad kõnealusest konventsioonist tulenevad kohustused.
(8)

Keskkonna jaoks kindlakstehtud riske arvestades on asjakohane nõuda, et tööstuslik või muu kui kutselise kasutaja poolt kasutamine toimuks laialivoolamisvastaste vahenditega varustatud maa-alal või kõval veekindlal alusel, millelt äravool on takistatud, et värskelt töödeldud puit ladustataks pärast töötlemist varikatuse all ja/või vedelikukindlal kõval alusel, et vältida otseseid kadusid pinnasesse või vette, ning et puidukonservandina kasutatavate ja C12–16-alküül-dimetüülbensüülammooniumkloriidi sisaldavate toodete kasutamisel tekkinud jäägid kogutakse kokku taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.
(7)

Hindamisaruandes on märgitud, et hinnatud kasutusalade puhul on võimalik inimese kaudne kokkupuude kõnealuse toimeainega toidu kaudu, seepärast on kohane nõuda, et kui see on asjakohane, siis kontrollitaks vajaduse korral, kas on vaja kehtestada uued ja/või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (5). Erilist tähelepanu tuleks pöörata metaboliit PCA-le, mis on in vivo genotoksiline. Tuleks vastu võtta meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.
(7)

Hindamisaruandes on märgitud, et hinnatud kasutusalade puhul on võimalik inimese kaudne kokkupuude kõnealuse toimeainega toidu kaudu, seepärast on kohane nõuda, et kui see on asjakohane, siis kontrollitakse, kas on vaja kehtestada uued ja/või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (4). Tuleks vastu võtta meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.
„980 g/kg

1. veebruar 2015

31. jaanuar 2017

31. jaanuar 2025

18
„61

Didetsüüldimetüülammooniumkloriid; DDAC

N,N-didetsüül-N,N-dimetüülammooniumkloriid EÜ nr: 230-525-2 CASi nr: 7173-51-5

Kuivkaalus: 870 g/kg

1. veebruar 2015

31. jaanuar 2017

31. jaanuar 2025

8
(2)

Õiguskindluse ja mõiste „pakend” ühtlustatud tõlgendamise huvides tuleks selgitavate näidete loetelu läbi vaadata ja seda muuta, et luua selgust juhtudel, kui piir selle vahel, mis on pakend ja mis mitte, on ähmane. Läbivaatamisega vastatakse liikmesriikide ja ettevõtjate üleskutsetele tõhustada direktiivi rakendamist ning luua siseturul võrdsed võimalused.
1)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Liidu kodanik, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, ja kellelt tema elukoha- või päritoluliikmesriigi õiguse alusel on individuaalse kohtu- või haldusotsusega – tingimusel et viimast on võimalik kohtus vaidlustada – kandideerimisõigus ära võetud, ei saa kõnealust õigust kasutada elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel.”; b) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Elukohaliikmesriik kontrollib, kas liidu kodanikelt, kes on avaldanud soovi kasutada seal oma kandideerimisõigust, ei ole kõnealust õigust päritoluliikmesriigis ära võetud mõne individuaalse kohtu- või haldusotsusega, tingimusel et viimast on võimalik kohtus vaidlustada.”; c) lisatakse järgmised lõiked: „3. Käesoleva artikli lõike 2 rakendamiseks teavitab elukohaliikmesriik päritoluliikmesriiki artikli 10 lõikes 1 osutatud avaldusest. Sel eesmärgil antakse päritoluliikmesriigist asjakohane kättesaadav teave mis tahes sobival viisil viie tööpäeva jooksul alates asjaomase teatise kättesaamisest või võimaluse korral lühema tähtaja jooksul, kui elukohaliikmesriik seda taotleb. Niisugune teave võib sisaldada üksnes üksikasju, mis on tingimata vajalikud käesoleva artikli rakendamiseks ja mida võib kasutada ainult sellel eesmärgil. Kui elukohaliikmesriik tähtaja jooksul teavet ei saa, siis tuleb asjaomane kandidaat sellest olenemata kandidaadina registreerida. 4. Kui antud teave lükkab avalduse sisu ümber, võtab elukohaliikmesriik olenemata sellest, kas ta saab kõnealuse teabe tähtaja jooksul või hiljem, vastavalt oma siseriiklikele õigusnormidele asjakohased meetmed, et mitte lubada kõnealusel isikul kandideerida või, kui see pole võimalik, siis mitte lubada asjaomasel isikul kas valituks osutuda või oma mandaati täita. 5. Liikmesriigid määravad ühe kontaktpunkti, et vastu võtta ja edastada lõike 3 kohaldamiseks vajalikku teavet. Nad edastavad komisjonile selle kontaktpunkti nime ja kontaktandmed ning samuti mis tahes teabe, mis puudutab nende andmete ajakohastamist või neis tehtavaid muudatusi. Komisjon peab kontaktpunktide nimekirja ja teeb selle liikmesriikidele kättesaadavaks.”
1)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemisel peavad loomad vastama järgmistele tingimustele: a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 576/2013 (lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta) (7) artiklis 6 ja, kui see on kohaldatav, artiklis 7 sätestatud tingimused; b) läbima 48 tunni jooksul enne lähetamist kliinilise läbivaatuse, mille teostab pädeva asutuse volitatud veterinaararst; ning c) nendega peab sihtkohta transportimisel kaasas olema veterinaarsertifikaat, i) mis vastab E lisa 1. osas esitatud näidisele ning ii) millele on alla kirjutanud ametlik veterinaararst, kes kinnitab, et pädeva asutuse volitatud veterinaararst on määruse (EL) nr 576/2013 artikli 21 lõikes 1 sätestatud identifitseerimisdokumendi vormi vastavas osas märkinud, et vastavalt punktile b tehtud kliinilise läbivaatuse ajal on loom hea tervise juures ja suuteline taluma sihtkohta viimist vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal (8); b) lõige 3 jäetakse välja.
1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt: a) lõiget 2 muudetakse järgmiselt: i) punkt a asendatakse järgmisega: „a) selliste dokumentide suhtes, mille väljastamine ei kuulu asjaomaste avaliku sektori asutuste avalik-õiguslike ülesannete alla, nagu need on ette nähtud liikmesriigi seaduste või muude siduvate eeskirjadega või, kui selliseid norme ei ole, kõnealuse liikmesriigi üldise haldustavaga tingimusel, et avalik-õiguslike ülesannete ulatus on läbipaistev ja see vaadatakse läbi;”; ii) punkt c asendatakse järgmisega: „c) selliste dokumentide suhtes, millele juurdepääs on liikmesriikide juurdepääsukorra kohaselt keelatud, sealhulgas järgmistel põhjustel: — riikliku julgeoleku (st riigi julgeoleku) kaitse, riigikaitse või avaliku julgeoleku kaitse, — statistiliste andmete konfidentsiaalsus; — ärisaladus (nt äri-, kutseala- ja ettevõtte saladused);”; iii) lisatakse järgmised punktid: „ca) dokumendid, millele juurdepääs on piiratud liikmesriikide juurdepääsukorraga, sealhulgas juhud, mil kodanikud ja ettevõtjad peavad tõendama oma konkreetset huvi juurdepääsuks dokumentidele; cb) dokumentide osad, mis sisaldavad ainult logosid, vappe ja sümboleid; cc) dokumendid, millele juurdepääs on välistatud või piiratud juurdepääsukorraga isikuandmete kaitse tõttu, ning dokumentide osad, mis on selle korra alusel juurdepääsetavad ning sisaldavad isikuandmeid, mille taaskasutamine on õiguslikult määratletud sellise õigusakti rikkumisena, millega reguleeritakse üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel;”; iv) punkt e asendatakse järgmisega: „e) selliste dokumentide suhtes, mis on haridus- ja teadusasutuste, sealhulgas teadusuuringute tulemuste edastamiseks loodud organisatsioonide, koolide ja ülikoolide, välja arvatud ülikoolide raamatukogude valduses, ning”; v) punkt f asendatakse järgmisega: „f) selliste dokumentide suhtes, mis on muude kultuuriasutuste kui raamatukogude, muuseumide ja arhiivide valduses.”; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Käesolev direktiiv rajaneb liikmesriikide juurdepääsukordadel ega mõjuta nende kohaldamist.”; c) lõikes 4 asendatakse sõna „ühenduse” sõnaga „liidu”.
—

Ühendkuningriigis: counties in England; counties, county boroughs and communities in Wales; regions and Islands in Scotland; districts in England, Scotland and Northern Ireland; London boroughs; parishes in England; the City of London in relation to ward elections for common councilmen.”
4.

Direktiivi 2003/59/EÜ II lisa punkti 2 muudetakse järgmiselt: a) alapunktis c lisatakse sõnade „esiküljel on:” alla loendisse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: „HR : Horvaatia”; b) alapunktis e lisatakse sõnade „esiküljel on:” alla loendisse kande „cárta cáilíochta tiomána” järele järgmine kanne: „kvalifikacijska kartica vozača”; c) alapunkti b teine lõik sõnade „tagaküljel on:” all asendatakse järgmisega: „Kui liikmesriik soovib teha neid kandeid riigikeeles, mis ei ole bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi või ungari keel, siis koostab ta kutsetunnistuse kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.”
3)

VI lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: „Hrvatska — Diplom „magistar inženjer arhitekture i urbanizma/magistra inženjerka arhitekture i urbanizma”, mille on välja andnud Arhitektonski fakultet Sveučilišta u Zagrebu — Diplom „magistar inženjer arhitekture/magistra inženjerka arhitekture”, mille on välja andnud Građevinsko-arhitektonski fakultet Sveučilišta u Splitu — Diplom „magistar inženjer arhitekture/magistra inženjerka arhitekture”, mille on välja andnud Fakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije Sveučilišta u Splitu — Diplom „diplomirani inženjer arhitekture”, mille on välja andnud Arhitektonski fakultet Sveučilišta u Zagrebu — Diplom „diplomirani inženjer arhitekture/diplomirana inženjerka arhitekture”, mille on välja andnud Građevinsko-arhitektonski fakultet Sveučilišta u Splitu — Diplom „diplomirani inženjer arhitekture/diplomirana inženjerka arhitekture”, mille on välja andnud Fakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije Sveučilišta u Splitu — Diplom „diplomirani arhitektonski inženjer”, mille on välja andnud Arhitektonski fakultet Sveučilišta u Zagrebu — Diplom „inženjer”, mille on välja andnud Arhitektonski fakultet Sveučilišta u Zagrebu — Diplom „inženjer”, mille on välja andnud Arhitektonsko-građevinsko-geodetski fakultet Sveučilišta u Zagrebu õpingute läbimise korral osakonnas Arhitektonski odjel Arhitektonsko-građevinsko-geodetskog fakulteta — Diplom „inženjer”, mille on välja andnud Tehnički fakultet Sveučilišta u Zagrebu õpingute läbimise korral osakonnas Arhitektonski odsjek Tehničkog fakulteta — Diplom „inženjer”, mille on välja andnud Tehnički fakultet Sveučilišta u Zagrebu õpingute läbimise korral osakonnas Arhitektonsko-inženjerski odjel Tehničkog fakulteta — Diplom „inženjer arhitekture”, mille on välja andnud Arhitektonski fakultet Sveučilišta u Zagrebu Kõigile nimetatud dokumentidele peab olema lisatud Horvaatia arhitektide koja (Hrvatska komora arhitekata) liikmetunnistus, mille on väljastanud Horvaatia arhitektide koda Zagrebis Kolmas akadeemiline aasta pärast ühinemist”.
(1)

Ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid akte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab komisjon (kui esialgse akti võttis vastu komisjon) vastu selleks vajalikud aktid.
(2)

Finantskriisi tingimustes on ilmnenud, et investorid (sealhulgas tööandjapensioni kogumisasutused, eurofondid ja alternatiivsed investeerimisfondid) tuginevad võlainstrumentidesse investeerimisel liigselt krediidireitingutele, ilma et nad ise alati hindaksid selliste võlainstrumentide emitentide krediidivõimet. Tööandjapensioni kogumisasutuste, eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondide investeeringute kvaliteedi parandamiseks ning seega kõnealustesse fondidesse investeerijate kaitseks on asjakohane nõuda, et tööandjapensioni kogumisasutused, fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud fondid (eurofondide puhul) ning alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad ei tugineks tööandjapensioni kogumisasutuste, eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondide investeeringutega seotud riskide hindamisel üksnes või mehaaniliselt krediidireitingutele ega kasutaks neid ainsa parameetrina. Seepärast tuleks krediidireitingutele liigse tuginemise vältimise üldpõhimõte integreerida tööandjapensioni kogumisasutuste, fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud fondide (eurofondide puhul) ning alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate riskijuhtimise protseduuridesse ja süsteemidesse ning kohandada seda vastavalt nende eripärale.
(2)

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. Enne kõnealuse erandi kehtivusaja lõppu turule lastud sõidukid ja nende sõidukite varuosad võivad sisaldada pliid, elavhõbedat, kaadmiumi või kuuevalentset kroomi materjalides ja osades, mis on loetletud direktiivi 2000/53/EÜ II lisas.
„65

kloorfenapüür

IUPACi nimetus: 4-bromo-2-(4-klorofenüül)-1-etoksümetüül-5-trifluorometüülpürrool-3-karbonitriil EÜ nr: ei ole määratud CASi nr: 122453-73-0

940 g/kg

1. mai 2015

30. aprill 2017

30. aprill 2025

8
(2)

Keskkonna osas on asjakohane võtta arvesse Mayotte’i erilist seisundit, mida on vaja oluliselt parandada, et viia see vastavusse liidu õigusaktides sätestatud keskkonnaalaste eesmärkidega, ning selleks on vaja lisaaega. Konkreetseteks tähtaegadeks tuleks vastu võtta erimeetmed, et keskkonnaseisundit järk-järgult parandada.
(2)

Võttes arvesse Mayotte’i struktuurset sotsiaalset ja majanduslikku eriolukorda, eelkõige seda, et tööturg on vähe arenenud ja selles osalemise määr madal selle kauguse, isoleerituse, keerulise topograafia ja raskete ilmastikuolude tõttu, tuleks ette näha lisaaja andmine nõukogu direktiivi 2010/18/EL (3) rakendamiseks, et tagada võrdse kohtlemise järkjärguline saavutamine vanemapuhkuse erivaldkonnas ning vältida Mayotte'i järkjärgulise majandusarengu destabiliseerumist. See täiendav rakendusaeg peaks võimaldama uue äärepoolseima piirkonna Mayotte’i ebasoodsat struktuurset sotsiaalset ja majanduslikku eriolukorda parandada.
(5)

Võttes arvesse Omnibus II ettepaneku keerukust, on oht, et see ei jõustu enne direktiivi 2009/138/EÜ ülevõtmise tähtpäeva ja kohaldamise alguskuupäeva. Kui need kuupäevad jääksid muutmata, tuleks direktiivi 2009/138/EÜ rakendada enne, kui jõustuvad Omnibus II ettepanekus sätestatud üleminekusätted ja asjaomased kohandused, sealhulgas täiendavad selgitused volituste kohta võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte.
1)

I lisa muudetakse järgmiselt. a) Punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Eliitseemnekartul peab vastama järgmistele tingimustele: a) kasvavate taimede ametlikul kontrollimisel ei tohi varrepõletikuga taimede arv ületada 1,0 %; b) vahetus järglaskonnas ei tohi nende taimede arv, mis ei ole sordiehtsad, ületada 0,25 % ja erinevast sordist taimede arv ei tohi ületada 0,1 %; c) vahetus järglaskonnas ei tohi nende taimede arv, millel on viirusinfektsiooni sümptomid, ületada 4,0 %; d) kasvavate taimede ametlikul kontrollimisel ei tohi mosaiikviiruse sümptomitega taimede arv ja keerdlehisuse sümptomitega taimede arv ületada 0,8 %. 2. Sertifitseeritud seemnekartul peab vastama järgmistele tingimustele: a) kasvavate taimede ametlikul kontrollimisel ei tohi varrepõletikuga taimede arv ületada 4,0 %; b) nende taimede arv, mis ei ole sordiehtsad, ja erinevast sordist taimede arv ei tohi kokku ületada 0,5 % ning vahetus järglaskonnas 0,5 %; c) vahetus järglaskonnas ei tohi nende taimede arv, millel on viirusinfektsiooni sümptomid, ületada 10,0 %; d) kasvavate taimede ametlikul kontrollimisel ei tohi mosaiikviiruse sümptomitega taimede arv ja keerdlehisuse sümptomitega taimede arv ületada 6,0 %.” b) Punkt 3 jäetakse välja. c) Punkt 4 asendatakse järgmisega: „4. Punkti 1 alapunktide c ja d ning punkti 2 alapunktide c ja d alusel lubatud hälvet kohaldatakse ainult juhul, kui viirushaiguse on põhjustanud Euroopas levinud viirused.” d) Punktid 5 ja 6 jäetakse välja. e) Lisatakse järgmine punkt: „7. Eliitseemnekartulite põlvkondade arvu piirnorm on neli ning supereliitseemnekartulite ja eliitseemnekartulite põlvkondade koguarvu piirnorm põllul on seitse. Sertifitseeritud seemnekartulite põlvkondade arvu piirnorm on kaks. Kui põlvkond ei ole ametlikul etiketil märgitud, peetakse asjaomaseid kartuleid vastavas kategoorias lubatud kõrgeimasse põlvkonda kuuluvaks.”
4)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega: „Artikkel 11 Patarei- ja akujäätmete kõrvaldamine Liikmesriigid tagavad, et valmistajad konstrueerivad seadmed selliselt, et patarei- ja akujäätmeid saab hõlpsasti kõrvaldada. Kui lõppkasutaja ei saa neid hõlpsasti kõrvaldada, tagavad liikmesriigid, et valmistajad kavandavad seadmed selliselt, et tootjast sõltumatud kvalifitseeritud töötajad saavad patarei- ja akujäätmeid hõlpsasti kõrvaldada. Seadmetega, kuhu sellised patareid ja akud paigaldatakse, tuleb kaasa anda juhend, milles selgitatakse, kuidas lõppkasutaja või sõltumatu kvalifitseeritud töötaja saab need patareid ja akud ohutult kõrvaldada. Asjakohasel juhul teavitatakse juhendis lõppkasutajat ka seadmesse paigaldatud patarei või aku liigist. Esimeses lõigus osutatud sätteid ei kohaldata, kui ohutuse, tõhususe, meditsiiniliste põhjuste või andmete terviklikkuse säilitamise tõttu on vajalik katkematu energiavarustus ja pidev ühendus seadme ja patarei või aku vahel.”
(1)

Komisjoni direktiivid 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) on vastu võetud selleks, et tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate sortide vastavus Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud suunistele (kui need suunised on olemas) nende tunnuste lõikes, mida tuleb mitmesuguste liikide kontrollimisel minimaalselt hõlmata, ja miinimumtingimuste lõikes sortide kontrollimisel. Muude sortide puhul on kõnealuste direktiividega ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.
Lõikes 5 osutatud pädevad asutused sisestavad komisjoni peetavasse registrisse (ujuvvahendite andmebaas) viivitamata iga enda väljaantud Euroopa ühtse laeva identifitseerimisnumbri, laeva identifitseerimiseks vajalikud IV liite kohased andmed, samuti kõik muudatused. Neid andmeid võivad teiste liikmesriikide pädevad asutused ja Mannheimi konventsiooni osalisriigid kasutada üksnes selleks, et võtta haldusmeetmeid laevasõidu ohutuse ja navigeerimise hõlpsuse säilitamiseks ja rakendada käesoleva lisa artikleid 2.02 kuni 2.15 ja artikli 2.18 lõiget 3, samuti käesoleva direktiivi artikleid 8, 10, 11, 12, 15, 16 ja 17.

Liikmesriigid võtavad vastavalt liidu ja siseriiklikele õigusaktidele vajalikud meetmed, et tagada neile käesoleva direktiivi kohaselt edastatud teabe konfidentsiaalsus ja usaldusväärsus ning kasutavad sellist teavet üksnes kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Liikmesriigi pädev asutus võib edastada isikuandmeid kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile tingimusel, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 25 või 26 nõuded on täidetud, ning üksnes iga juhtumit eraldi kaaludes. Liikmesriigi pädev asutus tagab, et selline edastamine on vajalik esimeses alalõigus osutatud eesmärkide täitmiseks. Pädev asutus tagab, et kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon ei edasta kõnealuseid andmeid muudele kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud juhul, kui asjaomase riigi pädev asutus annab neile selgesõnalise kirjaliku nõusoleku ja need vastavad asjaomase riigi pädeva asutuse kehtestatud tingimustele.

Komisjon edastab isikuandmeid kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile tingimusel, et täidetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (2) artikli 9 nõudeid, ning kaalub iga üksikut juhtumit eraldi. Komisjon tagab, et selline edastamine on vajalik esimeses alalõigus osutatud eesmärkide täitmiseks. Komisjon tagab, et kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon ei edasta kõnealuseid andmeid muudele kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud juhul, kui asjaomase riigi pädev asutus annab neile selgesõnalise kirjaliku nõusoleku ja need vastavad asjaomase riigi pädeva asutuse kehtestatud tingimustele.
(2)

Direktiivi 2006/126/EÜ II lisa I jao punktis 5.2, nagu seda on muudetud komisjoni direktiiviga 2012/36/EL, on sätestatud, et oskuste ja käitumise eksamil kasutatavad A-kategooria sõidukid peavad vastama teatavatele miinimumnõuetele. Eelkõige peavad eksamil kasutatavad mootorrattad olema tühimassiga üle 180 kg ja võimsusega vähemalt 50 kW. Sisepõlemismootoriga käitatava mootorratta mootori suurim töömaht peab olema vähemalt 600 cm3. Elektrimootoriga käitatava mootorratta võimsuse ja massi suhe peab olema vähemalt 0,25 kW/kg.
(5)

Komisjoni taotlusel esitas Euroopa Toiduohutusamet 5. oktoobril 2005 teadusliku arvamuse vadakuvalgu osalistel hüdrolüsaatidel põhineva piimasegu ohutuse ja imikute eritoiduks sobivuse kohta, kui hüdrolüsaatide valgusisaldus on vähemalt 1,9 g/100 kcal, mis on väiksem kui Euroopa Liidu õigusaktidega sel ajal sätestatud madalaim tase. Kõnealuses arvamuses jõuti järeldusele, et imiku piimasegu, mis põhineb lehmapiimast saadud vadakuvalgu hüdrolüsaatidel, mille valgusisaldus on 1,9 g/100 kcal (0,47 g/100 kJ) ja mis vastab hinnatud valgukoostisele, on ohutu ja seda sobib kasutada ainsa toiduna imikute toitmisel. Kooskõlas kõnealuse arvamusega on direktiivi 2006/141/EÜ (mida on muudetud komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1243/2008, millega muudetakse direktiivi 2006/141/EÜ III ja VI lisa teatavate imiku piimasegude koostisnõuete osas) (3) kohaselt lubatud turustada imiku piimasegu, mis on valmistatud nimetatud valgusisaldusega hüdrolüsaatidest, tingimusel et toode vastab määruses sätestatud teatavatele konkreetsetele kriteeriumidele.