ET Euroopa Liidu Teataja L 239/99

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1519,

14. september 2015,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 18 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Määrusega (EÜ) nr 598/2009 (2) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu vahemikus 211,2–237 eurot netotonni kohta selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiisel) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi, ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli ning mis kuulusid sel ajal CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787 alla (edaspidi „Ameerika Ühendriigid” või „asjaomane riik”). Selle määrusega kehtestatud tasakaalustavale tollimaksule osutatakse edaspidi kui olemasolevatele meetmetele.

(2) Rakendusmäärusega (EL) nr 443/2011 (3) laiendas nõukogu pärast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile Euroopa Liitu olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, v.a Kanadas Ontarios Oakville'is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel toodang. Sama määrusega laiendas määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Ameerika Ühendriikidest imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid

1.2. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

(3) Väljaspool seda menetlust kehtivad biodiislikütuse puhul dumpinguvastased meetmed praegu ekspordi suhtes Argentinast ja Indoneesiast (4).

1.3. Läbivaatamistaotlus

(4) Pärast seda, kui avaldati teade Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta, (5) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) alusmääruse artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse.

(5) Taotluse esitas 9. aprillil 2014. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tingi tõenäoliselt subsideerimise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

1.4. Aegumise läbivaatamise algatamine

(6) Pärast konsulteerimist nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (6) artikli 15 lõike 1 järgi asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendeid, ning andis 10. juulil 2014Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade”) (7) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artiklile 18. Samal päeval algatas komisjon Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise (8). See on paralleelne, kuid eraldiseisev menetlus, mis toimub eri määruse alusel.

(7) Enne meetmete aegumise läbivaatamise menetluse algatamist ja kooskõlas alusmääruse artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 7 teatas komisjon Ameerika Ühendriikide valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus Ameerika Ühendriikide valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua taotluse sisu asjus selgust ja jõuda vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. Ameerika Ühendriikide valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis peeti 3. juulil 2014. Konsulteerimise käigus ei jõutud vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse Ameerika Ühendriikide valitsuse esitatud märkusi.

1.5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(8) Subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise ja kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.6. Huvitatud isikud

(9) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid Ameerika Ühendriikides ja Ameerika Ühendriikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema.

(10) Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.7. Väljavõtteline uuring

(11) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(12) Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi kõige representatiivsema tootmis- ja müügimahu alusel, tagades geograafilise ulatuse. See esialgne valim koosnes seitsmes eri liikmesriigis asuvast seitsmest liidu tootjast, kelle osakaal liidu biodiislikütuse toodangust moodustas peaaegu 30 %. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

(13) Üks Itaalias asuv äriühing palus end valimisse lisada. Kõnealune äriühing alustas tegevust alles 2013. aasta lõpus, olles omandanud biodiislikütusetehase ühelt teiselt Itaalia biodiislikütuse tootjalt, kes oli esialgsesse valimisse lisatud. Otsustati, et kõnealust äriühingut valimisse ei lisata, kuna puudusid tagasivaatelised andmed vaatlusaluse perioodi asjakohaste suundumuste hindamiseks ning esialgses valimis juba oli üks Itaalia äriühing.

(14) Ameerika Ühendriikide riiklik biodiislikütuse amet (edaspidi „NBB”) märkis, et esialgselt moodustatud valim erines valimist, mis oli moodustatud eelmises biodiislikütust käsitlevas uurimises, viidates kahele märkimisväärse tootmis- ja müügimahuga äriühingule, mida valimisse ei olnud kaasatud. NBB mainitud kaks äriühingut olid kas seotud teise, suurema müügimahu ja valimisse arvatud äriühinguga, või oli nende müügimaht väiksem kui samast liikmesriigist esialgselt valimisse valitud äriühingul. Seetõttu ei oleks ükskõik kumma äriühingu lisamine muutnud esialgselt moodustatud valimi representatiivsust. Seega kiideti esialgselt moodustatud valim heaks kui liidu tootmisharu representatiivne valim.

(15) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Ameerika Ühendriikide valitsus, et 30 % liidu tööstust esindavat valimit ei saa pidada kogu liidu biodiislikütuse tootmisharu seisukohast representatiivseks ja et mikronäitajaid oleks pidanud analüüsima laiemal alusel. Ameerika Ühendriikide valitsus viitas Maailma Kaubandusorganisatsiooni järeldusele juhtumis EC – Fasteners, kus 27 % valimit peeti kogumahuga võrreldes väikeseks ja leiti, et see oleks suur ainult killustatud tootmisharude puhul.

(16) Vastupidiselt Fasteners'i uurimisele määratles komisjon liidu tootmisharu uurimise eesmärgil kogu tootmisharuna, mitte ainult valimisse kaasatud äriühingutena (põhjendus 151 allpool). Lisaks hinnati kõiki makronäitajaid kogu tootmisharu põhjal, vaid osa mikronäitajatest analüüsiti valimisse kaasatud äriühingute tasandil. Liidu tootmisharu olukorra üldanalüüsi alus oli siiski nii mikro- kui ka makronäitajate hindamine. Igal juhul peetakse liidu tootmisharu killustatud tootmisharuks, kuna see hõlmab rohkem kui 200 tootjat, kes asuvad üle kogu liidu ja on peamiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Seega järeldab komisjon, et valim, mis esindab 30 % liidu tootmisharust, on representatiivne, ja lükkab väite ümber.

b) Importijate väljavõtteline uuring

(17) Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valimi, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

(18) Nõutud teabe esitasid vaid mõned sõltumatud importijad, kes nõustusid kuuluma valimisse. Neid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelise uuringut ei ole mõtet teha.

c) Ameerika Ühendriikide eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(19) Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Ameerika Ühendriikide esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(20) Komisjonile vastas 27 Ameerika Ühendriikide tootjat, kuid ainult üheksa esitas algatamisteate I lisas väljavõttelise uuringu korraldamiseks nõutavad andmed ekspordi ja/või omamaise müügi kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei eksportinud ükski neist toodangut liitu. Komisjon moodustas valimi kolmest eksportivast tootjast, kelle omamaise ja eksportmüügi maht oli kõige suurem. Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja Ameerika Ühendriikide ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.

(21) Mitte ükski valimisse kuulunud tootja ei vastanud küsimustikule tähtaegselt. Komisjon teavitas 7. oktoobril 2014 kolme valimisse kaasatud eksportivat tootjat, et ühtegi vastust ei olnud laekunud.

(22) 10. oktoobril 2014 teatas üks valimisse kaasatud eksportiv tootja komisjonile otsusest küsimustikule vastamata jätta. Ülejäänud kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat taotlesid erinevaid tähtaja pikendusi, mis neile anti, ent täielikke vastuseid ei laekunud.

(23) 10. novembril 2014 saatis komisjon kirja, milles teavitas kolme valimisse kaasatud äriühingut kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 28. Komisjoni kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 28 teatati ka Ameerika Ühendriikide ametiasutustele. Kirjale vastamise tähtaeg oli 21. november 2014.

(24) 21. novembriks 2014 ei olnud kaks valimisse kaasatud äriühingut reageerinud ja kolmas selgitas, et tähtaeg ei olnud nende jaoks piisav, et oma vastus esitada.

(25) Komisjon järeldas seega, et ükski valimisse kaasatud Ameerika Ühendriikide eksportiv tootja ei teinud aegumise läbivaatamise uurimises koostööd. Seetõttu otsustas komisjon kohaldada alusmääruse artiklit 28 ja teha nii negatiivsed kui ka positiivsed esialgsed või lõplikud järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

1.8. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

(26) Komisjon sai Ameerika Ühendriikide ametiasutustelt, valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjatelt ja neljalt kasutajalt/kauplejalt vastused küsimustele.

(27) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks.

(28) Kontrollkäigud tehti järgmistesse Ameerika Ühendriikide ametiasutuste valdustesse: Ameerika Ühendriikide föderaalasutused — Rahandusministeerium (Department of Treasury, DOT) — Põllumajandusministeerium (Department of Agriculture, USDA) Osariikide asutused: — Florida osariigi asutused, Tallahassee — Iowa osariigi asutused, Des Moines — Kansase osariigi asutused, Topeka — Kentucky osariigi asutused, Frankfort

(29) Kontrollkäigud tehti järgmiste Euroopa Liidu tootjate valdustesse: — Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Hispaania — Biometrol Rotterdam BV, Rotterdam, Holland; — Diester Industries SAS, Rouen, Prantsusmaa; — Novaol S.R.L., Milano, Itaalia; — Preol A.S., Lovosice, Tšehhi Vabariik; — Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Poola; — Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksamaa.

1.9. Järelduste avalikustamine

(30) 3. juunil 2015 tegi komisjon kõigile huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad subsideerimisvastased meetmed jõusse jätta, ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid arvesse, kui see oli asjakohane.

(31) Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles NBB ärakuulamist kaubandusmenetluste ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ja tema taotlus rahuldati pärast lõplike järelduste avalikustamist.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(32) Vaatlusalune toode on sama, mis uurimises, mis viis olemasolevate meetmete kehtestamiseni (edaspidi „algne uurimine”), st mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli ja mis on pärit Ameerika Ühendriikidest ning mis praegu on klassifitseeritud CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, ex 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

(33) Biodiislikütus on transpordisektoris diiselmootorites kasutatav taastuvkütus. Tavapärased mootorid ei tööta siiski puhtal biodiislikütusel, vaid mineraaldiisli- ja piiratud koguse biodiislikütuse segul.

(34) Ameerika Ühendriikides toodetud biodiislikütus on eelkõige „rasvhappe metüülester” (FAME), mida saadakse mitmesugustest taimeõlidest (sojaõli, palmiõli, rapsiõli), kasutatud praadimisõlidest, loomsetest rasvadest või biomassist, mis on biodiislikütuse lähteained. Mõiste „ester” viitab taimeõlide ümberesterdamisele, nimelt õli segunemisele alkoholiga. Mõiste „metüül” viitab metanoolile, protsessis kõige rohkem kasutatavale alkoholile, kuigi tootmisprotsessis on võimalik kasutada ka etanooli, mis annab tulemuseks „rasvhappe etüülestrid”.

(35) Olenemata võimalikest erinevustest tootmise jaoks kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on igat tüüpi biodiislid ja segudes olevad biodiislid samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samal otstarbel. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhidefinitsiooni, selle omadusi ega erinevate isikute arusaama selle kohta. Eelkõige diislikütuse lõppkasutaja seisukohast ei ole vahet, kas pumbast tulev segu sisaldab konkreetset biodiislikütuse lähteainet.

2.2. Samasugune toode

(36) Nagu algses uurimises, on Ameerika Ühendriikides omamaisel turul müüdaval biodiislikütusel ja ekspordiks müüdaval Ameerika Ühendriikide biodiislikütusel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning otstarve. Samamoodi on Euroopa Liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval biodiislikütusel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused nagu Ameerika Ühendriikidest liitu eksporditavatel toodetel. Seetõttu käsitatakse neid selle uurimise käigus alusmääruse artikli 2 lõike c järgi samasuguste toodetena.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

(37) Ameerika Ühendriikide valitsus väitis, et biomassist toodetav diislikütus (9) on laiem tootekategooria kui vaatlusalune toode. Ent nagu sätestatud määruses, millega kehtestati ajutised tasakaalustavad tollimaksud algses uurimises, (10) loetakse biodiislikütusteks igat liiki biodiislit ja biodiisli segusid, sh biomassist toodetud diislikütuseid, ning need kuuluvad õigusaktide paketti, mis käsitleb energiatõhusust, taastuvaid energiaallikaid ja alternatiivkütuseid. Selle põhjus on see, et biomassist toodetud biodiislil on samasugused või väga sarnased füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja otstarbed kui muudest lähtematerjalidest toodetud kütustel. Ükski huvitatud isik algses uurimises tehtud järeldusi ei vaidlustanud ning need kehtivad ka selles aegumise läbivaatamise menetluses. Seetõttu lükkas komisjon Ameerika Ühendriikide valitsuse selle väite ümber.

3. SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1. Sissejuhatavad märkused

(38) Vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine. Kordumise mõiste viitab sellele, et algatamise või meetmete säilitamise otsuse tegemise ajal ei pea subsiidium jõus olema. Järelikult kontrollis komisjon ka seda, kas on tõenäoline pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu aegunud subsiidiumide kordumine.

(39) Komisjon analüüsis kõiki läbivaatamistaotluses nimetatud subsiidiumikavasid ja palus Ameerika Ühendriikide ametiasutustel esitada teavet muude võimalike subsiidiumikavade kohta. Ameerika Ühendriikide ametiasutuste poolt komisjoni küsimustikule antud vastustes sisalduva teabe põhjal analüüsis komisjon järgmiseid kavasid, mis kehtisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Riiklikud kavad a) Biodiislisegu krediit ja biodiisli krediit b) Agrobiodiisli väiketootja tulumaksukrediit c) Tselluloosbiodiisli tootmise krediit d) Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi edasiarendatud biokütuste bioenergia programm Osariikide kavad a) Florida: Florida biokütuste investeeringute maksukrediit b) Iowa: Iowa biodiislikütuse tootja maksutagastus c) Kansas: Kansase biodiislikütuse tootjate toetusfond d) Kentucky: Kentucky biodiislikütuse tootmise maksukrediit

(40) Järgmisi kavasid edaspidi ei analüüsita, kuna Ameerika Ühendriikide ametiasutuste esitatud teabe järgi on need kas mitteaktiivsed, lõppenud enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi või ei pakkunud Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjatele läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal eeliseid. Riiklik kava Edasiarendatud biokütuste laenutagatised Osariikide kavad i) Alabama biokütuste tootmisrajatiste maksukrediit ii) Arkansase alternatiivkütuste toetused ja mahahindlused iii) Illinoisi taastuvkütuste arenduskava iv) Indiana biodiislikütuse tootmise maksukrediit v) Kentucky alternatiivkütuste tootmise maksusoodustused vi) Louisiana biodiislikütuse seadmete ja kütuse maksuvabastus vii) Maine'i biodiislikütuse tootmise maksukrediit viii) Marylandi biokütuste tootmise stiimul ix) Mississippi biokütuste tootmise stiimul x) Missouri kvaliteetse biodiislikütuse tootjate toetusfond xi) Montana alternatiivkütuste tootmise maksusoodustus xii) Montana biokütuste tootmisrajatiste maksukrediit xiii) Nebraska biodiislikütuse tootmisse investeerimise maksukrediit xiv) New Yorgi biokütuste tootmise maksukrediit xv) Lõuna-Carolina krediit biodiislikütuste rajatistele xvi) Texase kütuse- ja biodiislikütuse tootmist ergutav programm xvii) Virginia biokütuste tootmise toetused xviii) Washingtoni alternatiivkütuste laenud ja toetused xix) Washingtoni osariigi biokütuste tootmise maksuvabastus

3.2. Impordi subsideerimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – riiklikud kavad

3.2.1. Biodiislisegu krediit ja biodiisli krediit

3.2.1.1. Õiguslik alus

(41) USA seadustiku (US Code – U.S.C.) 26. jaotise lõige 40 A ja lõiked 6426 ja 6427 on biodiisli segajate, jaemüüjate ja lõpptarbijate maksukrediitide kava õiguslik alus. Nendes nimetatakse järgmisi biodiislikütuse krediite: i) biodiisli segu krediit (nn USD/galloni kava); ii) biodiisli krediit; iii) agrobiodiisli väiketootja krediit.

(42) Agrobiodiisli väiketootja tulumaksukrediit on tulumaksukrediit, mida kohaldatakse ainult agrobiodiisli väiketootjate suhtes. Seda kava käsitletakse põhjendustes 59–63.

3.2.1.2. Abikõlblikkus

(43) Et põhjenduse 41 punktis i nimetatud biodiisli segu toetuse saamise tingimusele vastata, peab äriühing valmistama biodiisli ja diislikütuse segu, mida müüakse või kasutatakse kütusena.

(44) Kõnealust toetust taotlev isik peab biodiisli tootjalt või importijalt hankima sertifikaadi, millega määratakse kindlaks toode ning biodiisli ja agrobiodiisli protsent (11) tootes. Krediit realiseeritakse aktsiisimaksukrediidina või juhul, kui äriühingu aktsiisimaksukohustus on väiksem kui kogu aktsiisimaksukrediit, võib äriühing oma krediidi jääki taotleda ka tagastamisele kuuluva tulumaksukrediidina. Tagastamisele kuuluv tulumaksukrediit on maksumaksja tulumaksukrediit või otsetoetus. See on tagasimakstav, kuna ülemäärast krediiti on võimalik maksumaksjale rahalise otsetoetusena välja maksta, kui krediit on suurem kui üksikisiku maksukohustus.

(45) Põhjenduse 41 alapunktis ii nimetatud biodiisli krediit on mittetagastatav tulumaksukrediit puhta biodiisli jaemüüjatele või lõpptarbijatele. Puhta biodiisli krediiti saab ainult isik, kes tangib sõidukit galloni puhta biodiisliga või kasutab seda kütusena. Tuleks märkida, et ka biodiisli tootjatel, kes ise oma biodiislit toodavad, on võimalik kõnealust krediiti saada. Seega peab biodiisli tootja kõnealuse krediidi saamiseks täitma kas jaemüüja (paneb galloni biodiislit lõpptarbija kütusepaaki) või lõpptarbija (nt tangib biodiisliga oma sõidukeid) ülesandeid.

3.2.1.3. Praktiline rakendamine

(46) Mineraaldiislikütusega segatud biodiisel annab õiguse saada biodiisli segu aktsiisimaksu- või tulumaksukrediiti. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli domineeriv krediit 1 USA dollar galloni kohta kõigi biodiislikütuse liikide puhul, sh agrobiodiislikütus ja biomassist saadud diislikütus.

(47) Segatud kütuse lõplik maksukrediit sõltub selles oleva biodiisli osakaalust. Miinimumnõudeks ja ühtlasi ka kõige levinumaks tavaks on lisada 0,1 % mineraaldiislit 99,9 % biodiislile (segatud toote nimi Ameerika Ühendriikides on B99), kuna see kindlustab maksimaalse maksukrediidi saamise. Biodiisli osakaal segatud tootes mõjutab maksukrediiti (nt 100 gallonit B99 sisaldab 99,9 gallonit biodiislit ning annab õiguse saada 99,90 USA dollari ulatuses maksukrediiti). Puhta toote (B100) muutmine segatud tooteks (B99) on lihtne protsess. Selle all mõistetakse puhtale biodiislile 0,1 % mineraaldiisli lisamist ja sellega ei kaasne vaatlusaluse toote oluline muutmine. Segamine annab õiguse krediidi saamiseks.

(48) Biodiislikütuse tootjad saavad toetust taotleda juhul, kui nad teevad segamisprotsessi ise. Tootja peab segama puhta biodiisli mineraaldiislikütusega. Sellel, kas segatud biodiislit müüakse omamaiselt või ekspordiks, ei ole toetuse saamise õigusele mingit mõju.

(49) Äriühingutel, mis biodiislit ise ei tooda, vaid ostavad puhast biodiislit ja segavad selle biodiisli seguks, on samuti õigus saada maksukrediiti. Sellised äriühingud peavad saama biodiisli tootjalt või importijalt (ning vajaduse korral ka vahepealsetelt edasimüüjatelt) sertifikaadi, millega tootja tõendab, et ei ole maksukrediiti taotlenud. Sertifikaat on edasiantav, andes omanikule õiguse 1 USA dollarile maksukrediidile puhta biodiisli galloni kohta.

(50) Toetust on võimalik taotleda aktsiisimaksu- või tulumaksukrediidina või otsetoetusena. Toetuse kogusumma jääb samaks (1 USA dollar galloni kohta) olenemata sellest, kas toetust taotletakse aktsiisimaksu- või tulumaksukrediidina, maksumaksja otsetoetusena või kombinatsioonina eespool nimetatutest.

(51) U.S.C. näeb ette, et biodiisli segu krediiti antakse ainult juhul, kui biodiisli ja mineraaldiisli segu valmistav äriühing (segu valmistaja) saab biodiisli tootjalt sertifikaadi (edaspidi „biodiisli sertifikaat”), milles tootja muu hulgas kinnitab sertifikaadiga seonduva biodiisli kogust ning seda, kas kõnealune biodiisel on agrobiodiisel või muud tüüpi biodiisel. Kui biodiislit tootev äriühing segab selle biodiisli hiljem mineraaldiisliga ja taotleb maksukrediiti, peab kõnealune äriühing krediidi taotlemiseks esitama biodiisli sertifikaadi koos vajalike dokumentidega. Isik, kes biodiisli sertifikaadi vastu võtab ning hiljem biodiisli ilma biodiisli segu valmistamata edasi müüb, peab esitama ostjale biodiisli sertifikaadi ning biodiisli edasimüüja teatise. Teisisõnu võib segu valmistav ja maksukrediiti taotlev äriühing saada biodiisli sertifikaadi otse biodiisli tootjalt või kaudselt biodiisli edasimüüjalt. Seega on kõnealune sertifikaat edasiantav, andes omanikule õiguse 1 USA dollari suurusele maksukrediidile galloni kohta igalt gallonilt biodiislilt, mida taotleja kasutab biodiisli segu tootmiseks.

(52) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei laekunud uut teavet, mis oleks kahtluse alla seadnud algse uurimise järelduse, et kõiki biodiislikütuseid subsideeritakse selle maksukrediidi abil.

(53) Segamata biodiisli jaemüüja (või biodiisli tootja, kes tegutseb jaemüüjana) või lõpptarbija saab erinevalt eelmisest uurimisest, kus domineeriv krediit oli 1 USA dollar segamata (puhta) agrobiodiisli galloni kohta või 0,50 USA dollarit kõigi teiste segamata biodiislite galloni kohta, taotleda nüüd 1,00 USA dollarit segamata (puhta) agrobiodiisli galloni kohta või muu segamata (puhta) biodiisli kohta mittetagastatava ettevõtte tulumaksukrediidina. Mittetagastatav ettevõtte tulumaksukrediit on ettevõtte tulumaksu ümberarvutus. See on mittetagastatav, kuna juhul, kui ettevõtte krediidid on suuremad kui tema maksukohustus, ei ole üleliigset krediiti võimalik ettevõttele rahalise otsetoetusena välja maksta. Vastavalt Ameerika Ühendriikide ametiasutuste edastatud teabele saab üheks aastaks antud tulumaksukrediiti kanda tagasi kahe aasta võrra ja edasi 20 aastaks.

(54) Ameerika Ühendriikide ametiasutused tunnistasid, et mõned biodiislikütuse tootjad võisid saada sellest krediidist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasu, tegutsedes jaemüüjate või kasutajatena, kuid ei saanud mahuliselt täpselt määratleda läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal saadud kasu.

3.2.1.4. Järeldus

(55) Biodiislikütuse segu krediiti ja ka biodiisli krediiti tuleb vaadelda fiskaaltoetusena sellest olenemata, kas seda antakse rahalise toetuse (võimalik vaid biodiisli segu krediidi puhul) või maksukohustuste tasaarvestamise vormis (kehtib mõlema maksukrediidi suhtes).

(56) Komisjon käsitas kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis ii määratletud tähendusele, kuna kava pakub Ameerika Ühendriikide valitsuse rahalist toetust otsetoetustena (sularahamaksed, võimalik ainult biodiisli segu krediidi puhul) ja saamatajäänud tuluna, mis vastasel juhul maksmisele kuuluks (maksude tasaarvestus), mis kehtib mõlema maksukrediidi puhul. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

(57) Skeemide raames võivad toetusi saada äriühingud, kes on osa biodiisli tööstusest, ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a järgi konkreetne ning järelikult tasakaalustatav.

(58) Kokkuvõtteks võib öelda, et kuna biodiisli segu krediidikavaga võimaldatakse subsiidiumit 1 USA dollar galloni kohta kõigi biodiislikütuse liikide puhul, siis leiab komisjon, et selle kavaga pakuti Ameerika Ühendriikide biodiislikütust eksportivatele tootjatele märkimisväärses summas subsiidiumeid ja seega oli see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige olulisem kava.

3.2.2. Agrobiodiisli väiketootja tulumaksukrediit

3.2.2.1. Õiguslik alus

(59) U.S.C. 26. jaotise lõikega 40 A on ette nähtud ka agrobiodiisli väiketootja tulumaksukrediiti.

3.2.2.2. Abikõlblikkus

(60) Kõnealust kava saavad kasutada ainult puhta agrobiodiisli väiketootjad. Segajad või müüjad, kes ostavad biodiislit, kuid ei tooda seda, ei ole krediidi saamiseks kõlblikud. Väiketootja on iga isik, kelle tootmisvõimsus ei ületa 60 miljonit gallonit agrobiodiislit aastas. Agrobiodiisli väiketootja võib taotleda iga toodetud agrobiodiisli galloni kohta 0,10 USA dollarit mittetagastatavat ettevõtte tulumaksukrediiti. Tootja nõuetele vastava toodangu hulk ei tohi ühelgi maksustamisaastal ületada 15 miljonit gallonit. Krediidi taotlemiseks peab toodetud agrobiodiislit kasutama kütusena, müüma kütusena kasutamise eesmärgil või kasutama sellise biodiisli ja diislikütuse segu loomiseks, mida kasutatakse kütusena või müüakse kütusena kasutamise eesmärgil. Seega saavad agrobiodiisli väiketootjad kombineerida seda kava biodiislikütuse segu krediidikavaga ja saada seega kokku 1,10 USA dollarit galloni eest. Agrobiodiisli suurtootjad seevastu võivad saada toetusi ainult biodiisli segu kavast.

3.2.2.3. Praktiline rakendamine

(61) Ettevõtte mittetagastatavate tulumaksukrediitide taotlused esitatakse igal aastal, kui taotleja esitab oma tuludeklaratsiooni. Asjaomase maksuaasta jooksul taotleja toodetud iga biodiisli galloni, maksimaalselt 15 miljoni galloni eest saadav krediit tasaarvestatakse taotleva ettevõtte tulumaksukohustusega. Kui taotleja maksukohustus on väiksem kui taotletud krediidi suurus, saab ülemäärase summa järgmistesse maksuaastatesse edasi kanda.

3.2.2.4. Järeldus

(62) Komisjon käsitab kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii, kuna kava alusel pakub Ameerika Ühendriikide valitsus rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad ettevõtted saavad tänu sellele kasu.

(63) Kava raames võivad toetusi saada biodiislit tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a järgi konkreetne ning järelikult tasakaalustatav.

3.2.3. Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi edasiarendatud biokütuste bioenergia programm

3.2.3.1. Õiguslik alus

(64) Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi edasiarendatud biokütuste bioenergia programmis juhindutakse 2002. aasta põllumajandusettevõtete turvalisuse ja maakohtadesse investeerimise seaduse IX jaotise paragrahvist 9005 (edaspidi „2002. aasta põllumajandusettevõtete seadus”). Programm pidi kavakohaselt lõppema 2012. aastal, kuid seda pikendati 2013. aastal ja veel üks kord 2014. aastal. 2014. aasta põllumajandusseadusega pikendati programmi veel viieks aastaks 2018. aasta lõpuni.

3.2.3.2. Abikõlblikkus

(65) Selles programmis nähakse ette otsetoetused selliste edasiarendatud biokütuste tootjatele, mida määratletakse üldiselt kui „biomassist, välja arvatud maisiterade tärklisest saadud kütust”. Määratlus hõlmab biomassist toodetud kütust (12) Programmi rahalistest vahenditest võib viis protsenti jagada abikõlblikele tootjatele, kelle rafineerimisvõimsus ületab 150 000 000 gallonit edasiarendatud biokütust aastas. Segud ei ole abikõlblikud selles programmis.

3.2.3.3. Praktiline rakendamine

(66) Osalejad saavad valitsuselt otsetoetust, kui nad on programmist seda taotlenud. Tootjad peavad kõigepealt ametiasutuses registreeruma ja allkirjastama lepingu. Tootjad peavad majandusaasta igas kvartalis esitama taotlused toetuse saamiseks, et saada selles kvartalis toodetud edasiarendatud biokütuse eest toetust. Toetust antakse nii tegeliku tootmise kui ka tootmise kasvu eest. Tegeliku tootmise alusel tehtavad maksed arvutatakse iga kvartali jaoks kvartalis tegelikult toodetud edasiarendatud biokütuse koguse kohta.

(67) Tootmise kasvuga seotud maksed tehakse majandusaastal toodetud abikõlbliku edasiarendatud biokütuse koguse alusel, mis on suurem kui eelmisel majandusaastal toodetud kogus (alates 2009. aastast).

(68) Rahalised vahendid jagatakse kõigi tootjate vahel, kes taotluse esitavad, (13) lähtudes BTU-tootmisväärtusest. Toetus jaotatakse vastavalt BTU-väärtusele kõigi tootjate vahel ühtlaselt.

3.2.3.4. Järeldus

(69) Komisjon käsitab kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i, kuna kava alusel pakub Ameerika Ühendriikide valitsus rahalist toetust otsetoetuse vormis. Toetatavad ettevõtted saavad tänu sellele kasu.

(70) Kava raames võivad toetusi saada biodiislit tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a järgi konkreetne ning järelikult tasakaalustatav.

3.2.4. Tselluloosbiodiisli tootmise krediit

3.2.4.1. Õiguslik alus

(71) Programm on eksisteerinud alates 1. jaanuarist 2009 ja see loodi 2008. aasta toiduainete, keskkonnakaitse- ja energiaseaduse alusel. Programmi pikendati pärast 1. jaanuari 2011 samamoodi nagu ülejäänud kolme eespool mainitud kava (vt üksikasjade kohta punkti 3.4.1 allpool). 19. detsembril 2014 vastu võetud seadus taastas kava tagasiulatuvalt kogu 2014. aasta kohta, (14) kuid ettevõtted võivad kava alusel saadud maksukrediiti kuni 20 aastat ette kanda.

3.2.4.2. Abikõlblikkus

(72) Selles kavas nähakse ette mittetagastavat üldist ettevõtlustulu maksukrediiti 1,01 USA dollarit galloni kohta teise põlvkonna biokütuse eest, mida kasutatakse kütusena või müüakse kütusena kasutamiseks. Abikõlblikud on tootjad, teiste seas taastuvast või korduvalt esinevast lignotselluloossest või hemitselluloossest materjalist või vetikatest saadud biokütuste tootjad.

3.2.4.3. Praktiline rakendamine

(73) Ameerika Ühendriikide ametiasutused ei esitanud detailseid andmeid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal määratud toetuste kohta. Nad väitsid, et nad teavad ainult toetusi perioodil 2013 kuni oktoober 2015 ja perioodil 2014–2016. Tundub siiski, et kavaga ei ole toetatud tootjaid, kes toodavad teise põlvkonna kütusena kvalifitseeruvat kütust. Selle põhjus on, et sellist diislikütust ei toodeta kommertsalusel, ja toodetud ning turul müüdud kogused on tühised.

3.2.4.4. Järeldus

(74) Eespool toodut arvestades ei arva komisjon, et selle kavaga anti biodiislikütuse tootjatele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toetusi ja komisjon ei analüüsinud selle mõju subsideerimise võimalikule pikendamisele ja/või kordamisele.

3.3. Impordi subsideerimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – osariikide kavad

3.3.1. Florida biokütuste investeeringute maksukrediit

3.3.1.1. Õiguslik alus

(75) Florida põllumajandus- ja tarbijateenuste ministeeriumi kava õiguslik alus on Florida põhimääruse § 220.192.

3.3.1.2. Abikõlblikkus

(76) Taastuvenergia tehnoloogia investeeringute maksukrediidi programmiga määratakse kõigile abikõlblikele üksustele iga-aastane ettevõtte maksukrediit selliste kapitali-, tegevus- ja hoolduskulude ning uurimis- ja arenduskulude katmiseks, mis on tekkinud perioodil 1. juuli 2012 – 30. juuni 2016 seoses investeeringutega biodiislikütuse, etanooli ja muude taastuvkütuste tootmisse, ladustamisse ja turustamisse Florida osariigis.

3.3.1.3. Praktiline rakendamine

(77) Maksukrediidi taotlused peavad ministeeriumile laekuma igal aastal enne 1. novembrit ja need vaadatakse läbi põhimõttel „kes ees, see mees”. Taotlused peavad sisaldama toetavat dokumentatsiooni kõigi abikõlblike kulude kohta. Taotlejad peavad esitama ka ülevaate, mis kirjeldab, kuidas materjale kasutatakse seoses investeeringutega biodiislikütuse (B10–B100), etanooli (E10–E100) ja muude taastuvkütuste tootmisse, ladustamisse ja turustamisse Floridas. Lisaks peab taotleja esitama koos täidetud taotlusega kirjelduse projekti majandusliku mõju kohta Floridas.

(78) Selle kava alusel antakse igal aastal ettevõtte maksukrediiti, mis on 75 % (kuni 1 miljon USA dollarit maksumaksja kohta ja kokku 10 miljonit USA dollarit osariigi majandusaasta kohta) kapitali-, käitus- ja hoolduskuludest ning uurimis- ja arendamiskuludest seoses investeeringutega, muu hulgas biodiislikütuse ja muude taastuvate kütuste tootmisesse, ladustamisse ja turustamisse osariigis. Krediit on kuni 1 miljonit USA dollarit maksumaksja kohta ja kasutamata summa võib edasi kanda ja kasutada maksustamisperioodidel 1. jaanuar 2013 kuni 31. detsember 2018, mille järel krediidi edasikandmisvõimalus aegub ja seda ei tohi kasutada.

3.3.1.4. Järeldus

(79) Komisjon käsitab kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii, kuna kava alusel pakub Florida osariik rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul tasuda. Toetatavad ettevõtted saavad tänu sellele kasu.

(80) Kava raames võivad toetusi saada biodiislit ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a järgi konkreetne ning järelikult tasakaalustatav.

3.3.2. Iowa biodiislikütuse tootja maksutagastus

3.3.2.1. Õiguslik alus

(81) Iowa põllumajandus- ja tarbijateenuste ministeeriumi kava õiguslik alus on Iowa koodeksi § 423.4(9).

3.3.2.2. Abikõlblikkus

(82) Tootja peab olema biodiislikütuse tootja, registreeritud Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuris vastavalt 40 CFR § 79.4. Biodiislikütus peab olema mõeldud kasutamiseks biodiisliga segatud kütustes vastavalt Iowa koodeksi paragrahvile 214 A.2. Biodiislikütus peab olema toodetud Iowas.

3.3.2.3. Praktiline rakendamine

(83) Abikõlblikud biodiisli tootjad peavad esitama tagastamisnõude, millel näitavad andmeid selle kohta, mitu gallonit biodiislikütust kvartalis toodeti. Maksuamet vaatab tagastamisnõuded läbi ja heakskiitmise korral väljastab igale biodiislikütuse tootjale tagastustšeki.

(84) Tagastamisnõuded esitatakse igal aastal aprillis, juulis, oktoobris ja jaanuaris ning tagastustšekid väljastatakse igal aastal mais, augustis, novembris ja veebruaris.

(85) Programmi alusel anti toetust 0,03 USA dollarit Iowas toodetud biodiislikütuse galloni kohta (0,03 USA dollarit 2012. aastal, 0,025 USA dollarit 2013. aastal ja 0,02 USA dollarit perioodil 2014–2017). Tagastus piirdub esimese 25 miljoni galloniga, mis igas rajatises toodetakse.

3.3.2.4. Järeldus

(86) Komisjon käsitab kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii, kuna kava alusel pakub Iowa osariik rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad ettevõtted saavad tänu sellele kasu.

(87) Kava raames võivad toetusi saada biodiislit ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a järgi konkreetne ning järelikult tasakaalustatav.

3.3.3. Kansase biodiislikütuse tootjate toetusfond

3.3.3.1. Õiguslik alus

(88) Kansase maksuameti kava õiguslik alus on Kansase annoteeritud põhimääruse (KSA) punktid 79–34,155 ja KSA 79–34,159 ning Kansase halduseeskirjade (KAR) punktid 92–27-1 kuni 92–27-5. Kava kehtivus lõpeb 1. juulil 2016.

3.3.3.2. Abikõlblikkus

(89) Kansase biodiislikütuse tootjate toetusfond annab otsetoetust 0,30 USA dollarit galloni kohta Kansase osariigis tegutsevatele biodiislikütuse tootjatele. Toetuse maksmine sõltub olemasolevatest rahalistest vahenditest ja seda jagatakse vajaduse korral proportsionaalselt.

(90) Kava on viimastel aastatel olnud alarahastatud ja praegu ei kavandata selle rahastamist kuni 1. juulini 2015. Kavale ei eraldatud rahalisi vahendeid ka pärast 1. juulit 2014. Sellegipoolest toetati kavast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mitut Ameerika Ühendriikide tootjat. Lisaks ei saa välistada, et osa või kõik õigusaktides ettenähtud rahalised vahendid (875 000 USA dollarit kvartalis) eraldatakse kavale pärast 1. juulit 2015.

3.3.3.3. Järeldus

(91) Komisjon käsitab kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i, kuna kava alusel pakub Kansase osariik rahalist toetust otsetoetuse vormis. Toetatavad ettevõtted saavad tänu sellele kasu.

(92) Kava raames võivad toetusi saada biodiislit ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a järgi konkreetne ning järelikult tasakaalustatav.

3.3.4. Kentucky biodiislikütuse tootmise maksukrediit

3.3.4.1. Õiguslik alus

(93) Kentucky maksuameti kava õiguslik alus on Kentucky läbivaadatud põhimääruse (KRS) punkt 154.27 ja Kentucky halduseeskirjade (KAR) 307 punkt 1:040.

3.3.4.2. Abikõlblikkus

(94) Kõigil biodiislikütuse, biodiisli segude või taastuvdiisli tootjatel, kes asuvad füüsiliselt Kentuckys, on õigus saada tootmiselt maksukrediiti.

3.3.4.3. Praktiline rakendamine

(95) Abikõlblik taotleja peab maksuametile taotluse esitama eelmise kalendriaasta 15. jaanuaril või enne seda. Taotleja peab tõendama, et toodetud biodiisel vastab teatavatele spetsifitseerimisnõuetele.

(96) Maksukrediiti taotlev taotleja peab maksudeklaratsioonile, millega maksukrediiti taotletakse, lisama maksuameti väljastatud krediidisertifikaadi.

(97) Krediidimäär on üks dollar (1 USD) biodiislikütuse tootja toodetud biodiislikütuse galloni kohta, üks dollar (1 USD) biodiislikütuse segu segamisel kasutatud biodiislikütuse kohta ja üks dollar (1 USD) taastuvdiislikütuse tootja toodetud taastuvdiislikütuse (st biomassist saadud diislikütuse) galloni kohta, välja arvatud kui kõigile biodiislikütuse tootjatele, biodiislikütuse segajatele ja taastuvdiislikütuse tootjatele kinnitatud krediidi kogusumma on suurem kui iga-aastase biodiislikütuse ja taastuvdiislikütuse maksimaalne maksukrediit.

(98) Vastavalt KRSi paragrahvi 141.422 lõike 1 punktile c oli biodiislikütuse ja taastuvbiodiislikütuse maksukrediidi kombineeritud iga-aastane ülempiir 2013. ja 2014. aastal 10 miljonit USA dollarit.

(99) Kui kõigile biodiislikütuse tootjatele, biodiislikütuse segajatele ja taastuvdiislikütuse tootjatele kinnitatud krediidi kogusumma on suurem kui iga-aastane biodiislikütuse ja taastuvdiislikütuse maksukrediidi ülempiir, siis määrab maksuamet iga biodiislikütuse tootja, biodiislikütuse segaja ja taastuvdiislikütuse tootja krediidisumma, korrutades taastuvdiislikütuse maksukrediidi ülempiiri murdarvuga, mille lugeja on kõigile biodiislikütuse tootjale, biodiislikütuse segajale ja taastuvdiislikütuse tootjale kinnitatud krediidi summa ja nimetaja on biodiislikütuse tootjatele, biodiislikütuse segajatele ja taastuvdiislikütuse tootjatele kinnitatud krediidi kogusumma.

3.3.4.4. Järeldus

(100) Komisjon käsitab kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii, kuna kava alusel pakub Kentucky osariik rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad ettevõtted saavad tänu sellele kasu.

(101) Kava raames võivad toetusi saada biodiislit ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a järgi konkreetne ning järelikult tasakaalustatav.

3.4. Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosus

(102) Peamine kava, nagu esialgses uurimises, on jätkuvalt biodiisli segu krediidi kava. See kava kehtis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuid aegus 31. detsembril 2014. Selle õiguslikku arengut ja selle taaskasutamisele võtmise tõenäosust analüüsitakse allpool koos biodiislikütuse krediidi ja väiketootjate tulumaksukrediidiga.

3.4.1. Kolme föderaalse kava aegumised ja pikendamised

(103) Kolm föderaalset kava (biodiisli segu krediit, biodiisli krediit ja agrobiodiisli väiketootjate krediit) kutsuti ellu 2004. aasta Ameerikas töökohtade loomise seadusega, (15) mis jõustus esimest korda 1. jaanuaril 2005. Need pidid aeguma 31. detsembril 2008. Sellest ajast on nad aegunud ja neid on pikendatud neljal korral: i) esimene pikendamine oli 31. detsembrini 2009 ning see jõustus avalik-õigusliku seadusega 110–343, mis allkirjastati 3. oktoobril 2008 (2008. aasta majanduse stabiliseerimise erakorraline seadus: jaotis B – 2008. aasta energia täiustamise ja pikendamisseadus); ii) teine pikendamine oli 31. detsembrini 2011 ning see jõustus avalik-õigusliku seadusega 111–312, mis allkirjastati 17. detsembril 2010 (2010. aasta maksuvabastuse, töötukindlustuse uuesti lubamise ja töökohtade loomise seadus); iii) kolmas pikendamine oli kuni 31. detsembrini 2013 (laienes tagasiulatuvalt 2012. aastale) ja kehtestati avalik-õigusliku seadusega 112–240, mis allkirjastati 2. jaanuaril 2013 (2012. aasta Ameerika maksumaksja maksuvabastuse seadus); iv) neljas ja viimane pikendamine oli 31. detsembrini 2014 ja see kehtestati 2014. aasta maksukasvu ennetamise seadusega, mille Ameerika Ühendriikide president allkirjastas 19. detsembril 2014.

(104) Seega ei ole kolme föderaalset kava kogu nende eksisteerimise ajal mitte ainult pidevalt uuesti kasutusele võetud, vaid kahel korral (2013. ja 2014. aastal) võeti need isegi uuesti kasutusele tagasiulatuvalt 11 kuud pärast nende aegumist. Seega alates kavade kasutuselevõtust 2005. aastal kuni 2014. aasta lõpuni kas kava pikendamise või tagasiulatuva pikendamise teel on Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad saanud neid kolme föderaalset kava pidevalt kasutada.

(105) 2014. aasta rahalised vahendid makstakse toetuse saajatele välja 2015. aasta teises pooles, (16) kuna tagasiulatuvalt pikendatud programmist toetuse taotlemise tähtaega pikendati 8. augustini 2015.

3.4.2. Kolme föderaalse kava subsideerimise kordumise tõenäosus

(106) Komisjon leiab, et on suur tõenäosus, et kolm föderaalset kava taastatakse lähiajal, sealhulgas tagasiulatuvalt alates 31. detsembrist 2014, järgmistel põhjustel:

(107) Esiteks, eespool punktis 3.4.1 kirjeldatud neli pikendust näitavad kavade taastamise juurdunud tava.

(108) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NBB, et puudub väljakujunenud tava kavade taastamiseks, kuna kaks viimast kava taastamist olid suunatud minevikku ja mitte tulevikku. Sellest tulenevalt väidab NBB, et kui eksisteerib tava, mida saaks 2015. aastal korrata, siis on võimalik kava taastada 2015. aastaks, kuid mitte 2016. aastaks. Väidetavalt ei ole võimalik ennustada piisava tõenäosusega, et Ameerika Ühendriikides toodetav biodiisel saaks kasu biodiisli segu krediidist, kui seda müüakse 2016. aastal.

(109) NBB väide on faktiliselt vale ja tuleks seega tagasi lükata. Ainult kõige viimane kava taastamine hõlmas üksnes minevikku (2014. aastat), kõik varasemad taastamised hõlmasid ka tulevasi perioode. Näiteks hõlmas 2. jaanuari 2013. aasta taastamine tagasiulatuvalt 2012. aastat, kuid ka kogu 2013. aastat. Sarnaselt hõlmasid 2008. ja 2010. aasta pikendamised vastavalt 2009. ja 2011. aastat. Seega eksisteerib kavade tagasiulatuva mõjuga taastamise tava ja lisaks sellele hõlmasid ka kõik minevikus toimunud taastamised, v.a 2014. aastal, kava kasutamise tulevasi perioode. Igal juhul ei oma tähtsust, kas kava järgmine taastamine hõlmab ainult 2015. aastat või ka 2016. aastat. Siiani on varasemate taastamiste tulemus olnud subsideerimise jätkamine ning miski ei viita selle tava lõppemisele. Seega on tõenäoline, et 2016. aasta (ja järgnevad aastad) hõlmatakse tagasiulatuvalt tulevaste taastamistega, võttes arvesse järgmisi elemente: i) väljakujunenud tava kavasid taastada; ii) põhjendustes 116–120 allpool on tõestatud, et biodiislikütuse hind Ameerika Ühendriikide omamaisel turul ei ole pärast varasemate kavade kohaldamise lõpetamist muutunud; iii) varasemate kavade rahastamise jätkamine ja mittetühistamine, ja iv) asjaolu, et isegi kui kavad tühistatakse, tuleks neid vähendada järk-järgult.

(110) NBB esitas ka mitu argumenti, et toetada seisukohta, et kolme föderaalse kava taastamine on võimalik, kuid mitte tõenäoline. Esiteks tsiteeris NBB Rahvusvahelise Puhta Transpordi Nõukogu (ICCT) deklaratsiooni, milles on väidetavalt sedastatud, et puuduvad tõendid selle kohta, et biodiisel vajab endiselt maksukrediiti.

(111) Teiseks juhtis NBB tähelepanu sellele, et hiljutine 2014. aasta biodiislikütuse maksusoodustuste reformi ja pikendamise seaduses (tuntud ka kui 2021. aasta eelnõu) tehtud ettepanekut pikendada biodiisli tulu- ja aktsiisimaksukrediite kuni 31. detsembrini 2017 ei võtnud kongress vastu. NBB väitis, et väidetavalt ei eeldata, et esindajatekoda käsitleb eelnõu või võtab selle vastu 2015. aastal, mille tagajärjel kehtiks biodiisli (segu) krediit edasi.

(112) Esimene väide puudutab ICCT 31. juuli 2014. aasta deklaratsiooni. Ameerika Ühendriikide ametiasutused ei võtnud aga nõuannet kuulda ning pikendasid kava sama aasta lõpus. Seega ei peaks ICCT deklaratsioonile tulevaste taastamiste tõenäosuse hindamisel erilist tähelepanu pöörama.

(113) Mis puudutab teist avaldust, siis 2021. aasta eelnõu (17) ei võtnud 2013–2014 kongress vastu ning esindajatekoda ei ole kinnitanud maksusoodustuste pikendust. 21. mail 2015 tutvustati kongressile uut eelnõu, milles tehakse ettepanek pikendada kolme subsiidiumikava perioodiks 31. detsember 2014 – 31. detsember 2016 (18). Seega on faktiliselt vale, et Ameerika Ühendriikide seadusandlikus süsteemis ei ole praegu seadusandlikku ettepanekut arutatud. Isegi kui uut seadust vastu ei võeta, siis kogemused on näidanud, et Ameerika Ühendriikide seadusandlikus süsteemis on võimalik, et pärast seaduse vastuvõtmise ettepaneku tegemist võetakse seadus vastu kõigest 18 päevaga. Vastavalt Ameerika Ühendriikide valitsuse esitatud informatsioonile tutvustati 2014. aasta maksutõusu vältimise seadust Ameerika Ühendriikide esindajatekojas alles 1. detsembril 2014, samal ajal kui seadusandliku menetluse viimane etapp toimus vaid 18 päeva hiljem, kui president Obama eelnõu allkirjastas ja see 19. detsembril seadusena vastu võeti. Lisaks, arvestades tõsiasja, et Ameerika Ühendriikide õigussüsteemis saab selliseid pikendusi kohaldada tagasiulatuvalt, nt 2013. aasta taastamine, mis hõlmas tagasiulatuvalt ka 2012. aastat, siis võib uus pikendamine toimuda ka pärast 2015. aastat.

(114) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NBB ka seda, et komisjoni hinnang (vt põhjendus 107) ei vasta alusmääruse artikli 18 lõike 1 õigusnõuetele, mis nende arvates nõuab, et komisjon peab näitama, et tasakaalustavate tollimaksude lõppemine viib subsideerimise kordumiseni.

(115) Alusmääruse artikli 18 lõikes 1 nõutakse, et subsideerimise kordumise tõenäosust tuleb tõendada, mis tähendab seda, et kui meetmeid ei võeta, alustatakse jälle subsideeritud importi Euroopa Liitu. Nagu allpool punktis 3.5 detailselt analüüsitud, tegi komisjon kindlaks, et on tõenäoline, et Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad hakkavad uuesti eksportima liidu turule suurtes kogustes subsideeritud hinnaga biodiislikütust, kui meetmetel lastakse aeguda.

(116) Teiseks ei ole Ameerika Ühendriikide siseturul täheldatud biodiislikütuse hindade muutuseid, mida võib seostada kavade aegumisega minevikus või nende aegumisega pärast 31. detsembrit 2014. Vastavalt NBB esitatud andmetele (19) langesid biodiislikütuse omamaised hinnad finantskriisi ajal 2008. aastal, kasvasid 2010. aasta teises ja kolmandas kvartalis ning püsisid üsna stabiilsed 2013. aasta lõpuni. 2014. aasta esimesel poolel langesid hinnad umbes 30 %, kuigi oleks võinud eeldada nende kasvamist, kui tootjad nägid ette, et kavasid ei taastata. See näitab, et nii biodiislikütuse tootjad kui ka teised turul osalejad olid veendunud, et kavad võetakse tulevikus tagasiulatuvalt uuesti kasutusele, arvestades: i) subsiidiumide olulisust võrreldes biodiislikütuse müügihinnaga; ii) asjaolu, et esialgsest uurimisest nähtus, et mõned biodiislikütuse tootjad lisavad oma hindadele 1-dollar-galloni-kohta kava alusel antud ostjate krediidi (20).

(117) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NBB, et biodiislikütuse hinnad kõiguvad vastavalt mineraaldiisli ja lähteainete hindadele. Seega väitis NBB, et biodiisli hinnaarengu alusel ei saa teha järeldusi subsideerimise kordumise tõenäosuse kohta, v.a kui võtta arvesse lähteainete kulu ja mineraaldiisli hindade mõju.

(118) Vaatamata mõjule, mida mineraaldiisli hinnad ja lähteainete kulu avaldavad biodiisli hindade kõikumisele, järeldab komisjon, et biodiislikütuse tootjate saadud subsiidiumid iga toodetud biodiisli galloni kohta vähendasid oluliselt tootmiskulusid. See kajastus ka biodiislikütuse lõplikus hinnamääramises. Kuna Ameerika Ühendriikide äriühingud koostööd ei teinud, ei ole võimalik kindlaks teha subsiidiumide täpset mõju tootmiskuludele. Komisjoni hinnangul moodustas üks dollar (1 USD) iga toodetud biodiislikütuse galloni eest umbes ühe kolmandiku biodiislikütuse Ameerika Ühendriikide omamaisest lõpphinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega kordab komisjon järeldust, et oleks võinud eeldada biodiislikütuse hinna kasvamist minevikus, kui tootjad nägid ette, et kavasid ei taastata. Ameerika Ühendriikide omamaisel turul ei ole siiski täheldatud biodiislikütuse hindade muutust, mida võiks seostada kavade aegumisega minevikus või nende aegumisega pärast 31. detsembrit 2014.

(119) Kolmandaks, Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu ei ole mitte üksnes pidevalt kasutanud subsiidiumeid kõigi kolme föderaalse kava alusel, vaid toetusi ei ole ka kunagi konkreetseks ajaperioodiks katkestatud. Kava ei ole kunagi olnud alarahastatud ega selle alusel toetust saajate hulka ja antud toetusi vähendatud. Vastupidi 2008. aastal (21) laiendati 1-dollar-galloni-kohta kava kõigile biodiislikütuse tootjatele, mitte ainult agrobiodiisli tootjatele. Tõepoolest, 2013. aastal toetused võrreldes 2012. aastaga peaaegu kahekordistusid, kusjuures 2014. aasta esimesel poolel anti toetusi rohkem kui terve 2013. aasta jooksul kokku (22) Rahastamine miljonites USA dollarites 2011 2012 2013 1.6.2013 – 31.12.2013 2014 (kuni 30. juunini 2014) Biodiislikütuse segu aktsiisikrediidid 760,7 847,0 1 603,2 1 427,8 1 830,2

(120) Neljandaks, arvestades kavade tähtsust Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharule ja turul osalejate eeldust, et kavad jätkuvad, siis isegi kui Ameerika Ühendriigid otsustaksid kavad tulevikus lõpetada, ei ole seda võimalik teha lihtsalt kavade aeguda laskmise teel. Selle asemel tuleks toetusi järk-järgult vähendada, st mitme aasta jooksul, ja/või abikõlblike toetuse saajate arvu tuleks piirata. Vastasel juhul oleks oht tõsiselt kahjustada omamaist biodiislikütuse tootmisharu, mis tooks kaasa märkimisväärse töökohtade kadumise (tootmisharu annab tööd umbes 60 000 inimesele), (23) sõltuvuse diislikütuse impordist ja valitsuse seatud biodiislikütuse kasutamisega seotud keskkonnaeesmärkide täitmata jätmise (24).

(121) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NBB, et asjaolu, et minevikus oli saadaval piisavalt rahalisi vahendeid ja et minevikus toetuse saajate toetuste ulatust ei vähendatud, ei ole aegunud subsiidiumide kava kordumise tõenäosuse kindlakstegemisel oluline. Lisaks väitis NBB, et asjaolu, et Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu annab tööd umbes 60 000 inimesele, ei tähenda automaatselt, et subsiidiumikavad tuleb taastada või neid aja jooksul vähendada. Lisaks ei tähenda asjaolu, et taastuvkütuse standardis 2 (RFS-2) nõutakse, et vähemalt 1 miljard gallonit biomassipõhist diislikütust tuleb perioodil 2011–2021 igal aastal ära kasutada, et seda eesmärki ei ole võimalik saavutata, kui subsideerimiskavasid ei taastata.

(122) Komisjon järeldab, et arvestades kolme föderaalse kavaga pakutavate rahaliste vahendite suurusjärku ja kõigi turuosaliste ootust, et kavad jäävad kehtima, oleks Ameerika Ühendriikide ametiasutustel väga keeruline kavadel lihtsalt aeguda lasta. Tootmisharu tööhõive ning selle keskkonna- ja majanduseesmärgid on olulised näitajad selle kohta, mis pannakse kaalule, kui Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu sunnitakse toodangut ja tootmisvõimsusi vähendama, kui föderaalseid subsiidiumeid ei oleks või kui need oleksid väiksemad. Lisaks tähendaks see stsenaarium seda, et keskkonnaeesmärk (sisaldub RFS-2s) kasutada aastaks 2022 vähemalt 22 miljardit gallonit edasiarendatud biokütuseid, (25) milleks biodiisel samuti kvalifitseerub, satub samuti ohtu.

(123) Seetõttu leiab komisjon, et on suur tõenäosus, et biodiisli segu krediidi, biodiisli krediidi ja agrobiodiisli väiketootjate krediidi kavad võetakse tagasiulatuvalt uuesti kasutusele ja Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad saavad sellest tulevikus jätkuvalt kasu. Varasema põhjal võib järeldada, et kolm föderaalset kava hõlmavad tõenäoliselt tagasiulatuvalt perioodi pärast 31. detsembrit 2014.

(124) Lisaks väitis NBB, et kuigi alusmääruse artikli 18 lõige 1 viitab subsideerimise kordumise tõenäosusele, ei saa tasakaalustavaid tollimakse kasutada, kui aegumise läbivaatamise järelduste tegemise ajal subsiidiumide kava lõpetatakse, ja tasakaalustavaid tollimakse ei saa kasutada, kui puuduvad subsiidiumid, mille abil vältida kahju tekkimist. Vastupidine ei vastaks alusmääruse artikli 15 lõikele 1 ja artiklile 17 ning subsiidiumide ja tasakaalustavate meetmete kokkuleppe artiklile 19. Lisaks väitis NBB, et nende sätete asjakohasel lugemisel selgub, et tollimakse saab kasutada ainult siis, kui subsiidiumide kava kui selline eksisteerib, kuid toetust kava alusel ei maksta.

(125) See väide tuleks tagasi lükata. Alusmääruse artikli 18 sõnastus ei nõua, et komisjon teeks kindlaks subsiidiumide tegeliku eksisteerimise, et otsustada meetmete pikendamise üle. Pigem nähakse alusmääruse artiklis 18 ette, et meetmete kehtivuse ajal ei pruugi subsideerimist toimuda, ja seega annab see võimaluse teha kindlaks subsideerimise kordumise tõenäosuse. Seetõttu ei ole subsiidiumikava olemasolu pikendamise hetkel alusmääruse artiklis 18 sätestatud absoluutne nõue.

(126) Lisaks kinnitab artikli 15 lõike 1 kolmanda lause kontekst, et alusmäärust ei kohaldata aegumise läbivaatamise suhtes. Alusmääruse artiklis 15 määratakse üldiselt lõplike meetmete kehtestamise tingimused artikli 10 kohaste uurimiste (st uute uurimiste) puhul. Tõepoolest, paljud selle sätted ei kehti aegumise läbivaatamise uurimiste suhtes, mis on algatatud vastavalt alusmääruse artiklile 18. Näiteks sätestatakse artikli 15 lõike 1 viiendas lõigus, et „tasakaalustavate tollimaksude summa ei tohi ületada kehtestatud tasakaalustavate subsiidiumide summat”. Seda lõiku ei saa selgelt kohaldada aegumise läbivaatamise suhtes, kuna sama määruse artikli 22 lõike 3 järgi saab aegumise läbivaatamisel meetmeid ainult tühistada või säilitada ning seega ei saa kindlaks määrata tasakaalustava tollimaksu summat.

(127) Sarnane on subsiidiumide ja tasakaalustavate meetmete kokkuleppe artikli 19 sõnastus, millega reguleeritakse samuti selgelt uute uurimiste puhul lõplike meetmete kehtestamise tingimusi.

(128) Põhjendustes 125–127 sätestatud põhjustel on komisjon seisukohal, et alusmääruse artiklit 17 ei saa kohaldada aegumise läbivaatamise uurimiste suhtes, mis on algatatud vastavalt alusmääruse artiklile 18.

(129) Lisaks on alusmääruse artikli 18 eesmärk teostada tulevikuanalüüs subsideerimise ja kahjude jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta. See viitab teatavale tõenäosuse määrale ja eristab alusmääruse artiklit 18 alusmääruse artikli 15 lõikest 1 ja artiklist 17, mille eesmärk on arvestada juba toimunud olude muutusi.

(130) Seega, lähtudes artikli 18 sõnastusest, kontekstist ja eesmärkidest, leiab komisjon, et alusmääruse artikleid 15 ja 17 ei saa kohaldada aegumise läbivaatamiste suhtes.

(131) Eespool toodud põhjustel lükkab komisjon NBB esitatud väited tagasi.

3.4.3. Teiste kavade subsideerimise jätkumise tõenäosus

(132) Kõik eespool analüüsitud subsiidiumikavad, mille alusel subsiidiume anti, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõus.

(133) Praegu kehtivad veel mõned väiksemad kavad, näiteks bioenergia programm edasiarendatud biokütusele ja riiklikud subsideerimiskavad ning praegu ei viita midagi sellele, et need kavad lähitulevikus lõppeksid.

(134) Seega leiab komisjon seoses kehtivate kavadega, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise jätkumise.

3.5. Subsideerimise mõju Euroopa Liitu eksportimisel

(135) Komisjon uuris ka, kas subsideeritud eksport Ameerika Ühendriikidest Euroopa Liitu toimuks märkimisväärsetes kogustes, kui meetmetel lastakse aeguda. Eespool põhjenduses 20 nimetatud valimisse kaasatud tootjate koostöö puudumisel ei olnud võimalik analüüsida Ameerika Ühendriikide tootjate esitatud kontrollitud andmeid. Seetõttu kasutas komisjon teabe saamiseks järgmisi allikaid: algetapis valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule mõnede Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate antud vastused, Eurostat, aegumise läbivaatamise taotlus, taotluse esitaja seejärel esitatud märkused, Ameerika Ühendriikide riiklik biodiislikütuse amet (NBB), Ameerika Ühendriikide energiateabe ameti (EIA) ja Ameerika Ühendriikide energiaministeeriumi veebilehed ning Ameerika Ühendriikide rahvusvaheline kaubanduskomisjon.

(136) EIA andmete põhjal oli Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 128 000 tonni. See maht on väga lähedal NBB teatatud mahule, mis lähtus liikmete keskkonnakaitseagentuurile (EPA) esitatud teabest, s.o 6 963 000 tonni.

(137) Ameerika Ühendriikide tegelik biodiislikütuse tootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 4 450 000 tonni (EIA andmed), mis vastab 62,4 %-le tootmisvõimsuse rakendusastmele ja vabale tootmisvõimsusele 37,6 %, mis on 2 678 000 tonni. Seda vaba tootmisvõimsust kasutatakse tõenäoliselt Euroopa Liidu turu varustamiseks, kui meetmetel lastakse aeguda. Tõepoolest – Ameerika Ühendriikide tootjad saavad tootmist lihtsalt suurendada ja eksportida Euroopa Liitu, saades majanduslikku tulu tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemisest ja tootmise ühikuhindade alanemisest. Ameerika Ühendriikide vaba tootmisvõimsuse suunamisel Euroopa Liidu turule oleks oluline mõju, kuna see moodustab peaaegu 22 % Euroopa Liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(138) NBB esitas sellega seoses mitu märkust. Esiteks viitas NBB sellele, et Ameerika Ühendriikide reaalne tootmisvõimsus oleks väiksem, kui komisjon arvestas. Tõepoolest – vastavalt NBB andmetele mitmed Ameerika Ühendriikides asuvad tehased on küll registreeritud, kuid tegelikult seisavad ja seega on tegelik tootmisvõimsus 5 409 000 tonni. NBB teatas ka suuremast biodiislikütuse tootmisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kokku 5 084 000 tonni. Selle tagajärjel oli tootmisvõimsuse rakendusaste NBB väitel umbes 94 % ja vabu tootmisvõimsusi Euroopa Liitu eksportimiseks oleks meetmete tühistamise korral vähe.

(139) Selle argumendiga ei saa siiski nõustuda. NBB esitatud andmed ei lange kokku ametlikult kättesaadavate andmetega. Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad on kohustatud EIA-le iga kuu esitama vormi (EIA-22M „Igakuine biodiislikütuse tootmise ülevaade”) ning muude andmete seas näitama aastase tootmisvõimsuse ja selle rakendusoleku, näiteks aktiivne, ajutiselt mitteaktiivne või püsivalt lõpetatud. Alates jaanuarist 2013 on registreeritud tootmisvõimsused kuude lõikes veidi erinenud, kuid jäänud üldjuhul suhteliselt stabiilseks.

(140) Lisaks on Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad kohustatud igal aastal EPA-le muu teabe hulgas esitama teavet eeldatavalt toodetava või imporditava taastuvkütuse liigi või liikide kohta ning olemasolevate ja kavandatud tootmisvõimsuse kohta.

(141) Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate deklareeritud registreeritud tootmisvõimsusi uuendatakse seega korrapäraselt ja seetõttu võib seda pidada täpseks allikaks. Isegi kui registreeritud tootmisvõimsused on praegu kasutusele võtmata või seisavad, siis tuleb arvutamisel arvestada olemasolevaid vabu tootmisvõimsusi tootmise ja ekspordi suurendamiseks.

(142) Lisaks ei sisaldanud NBB esitatud tootmisvõimsuse väärtused püsivalt suletud tootmisvõimsuseid, mida nad oma esitatud andmetes tunnistasid. Tehased, kus tootmist ei ole püsivalt lõpetatud, võivad määratluse järgi jälle tootma hakata, kui tingimused turul muutuvad (näiteks Euroopa Liidu turu avanemine). Nn kordumise tõenäosuse katse aegumise läbivaatamine nõuab ettepoole vaatavat käsitlust sellest, mis toimub tulevikus, kui meetmetel lasta aeguda, ja mitte lihtsalt olukorra analüüsimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(143) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NBB, et tootmisvõimsuse puhul ei peaks arvestama rakendamata võimsust, isegi kui sellest ei ole teavitatud Ameerika Ühendriikide ametiasutusi kui lammutatud või püsivalt suletud tehastest.

(144) Vastavalt NBB tsiteeritud EIA juhistele on iga-aastane tootmisvõimsus biodiisli kogus, mida tehas suudab kalendriaastas toota, arvestades normaalseid seisakuid hooldamiseks. See hõlmab seisva tehase võimsust kuni tehase lammutamise või mahajätmiseni (26). Eespool öeldust on selge, et EIA arvestab kõiki tehaseid, mis võivad jälle tegutsema hakata. Seega vastupidiselt NBB väidetele võivad tehased, mis ei ole lammutatud või püsivalt suletud, jälle tootmist alustada, kui tingimused tulevikus muutuvad. Seetõttu tuleb rakendamata tootmisvõimsust käsitada Ameerika Ühendriikide kogu tootmisvõimsuse osana.

(145) Seetõttu leiab komisjon, et praegu registreeritud tootmisvõimsused on täpne alus, millelt arvutada Ameerika Ühendriikide kogu tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, ning komisjon lükkab NBB väited ümber.

(146) Teiseks väitis NBB, et Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu ei ole mõeldud toimima eksportiva tootmisharuna, kuna enamik Ameerika Ühendriikide biodiislikütuserajatisi toodavad vähem kui 15 000 000 gallonit (55 000 tonni) aastas. Väidetavalt ei tasu majanduslikult ära mitmenädalase biodiislikütuse varu kogumine, et see ühes ekspordisaadetises välja vedada.

(147) Komisjon leiab, et see väide tuleb tagasi lükata. Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu suudab eksportida ja enne praegu kehtivate meetmete võtmist eksportisid Ameerika Ühendriikide tootjad Euroopa Liidu turule suuri koguseid biodiislikütust, kuni 1 137 000 tonni esialgsel uurimisperioodil (1. aprill 2007 kuni 31. märts 2008). Sellest nähtub, et Ameerika Ühendriikides on piisava tootmisvõimsusega tootjaid, kes on võimelised toodangut eksportima. Ameerika Ühendriikide tootjad, kellel eraldi võttes ei ole piisavalt tootmisvõimsust toodangu vedamiseks Euroopa Liitu, jätkavad omamaise turu teenindamist ja kauplejad võivad liita kokku mitme tehase toodangu ja selle eksportida.

(148) Selle taustal tuleks märkida, et Euroopa Liidu turg on väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks. Lõpetuseks tuleb märkida, et Euroopa Liidu hinnatase, mis on kolmandate riikide turgude omast kõrgem, ergutab Ameerika Ühendriikide tootjaid eksportima pigem liitu kui teistele kolmandate riikide turgudele.

(149) Komisjon järeldab seega, et arvestades subsideerimise jätkumise ja kordumise tõenäosust koos Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse ja Euroopa Liidu turu atraktiivsusega, on tõenäoline, et Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad hakkavad uuesti eksportima subsideeritud hinnaga biodiislikütust liidu turule suurtes kogustes, kui meetmetel lastakse aeguda.

3.6. Järeldus

(150) Arvestades eespoolöeldut järeldab komisjon vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 3, et subsideerimise jätkumine ja kordumine on tõenäoline, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda.

4. KAHJU

4.1. Euroopa Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(151) Uurimisperioodil valmistas Euroopa Liidus samasugust toodet 200 tootjat. Neid käsitatakse Euroopa Liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

(152) Tehti kindlaks, et Euroopa Liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 11 600 000 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe põhjal, näiteks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud info ja Euroopa Liidu tootjatelt uurimise ajal kogutud andmed. Nagu on märgitud eespool põhjendustes 12–14, kaasati valimisse seitse Euroopa Liidu tootjat, kelle toodang moodustab peaaegu 30 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2. Euroopa Liidu tarbimine

(153) Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks liidu kogutoodangu mahu, millest lahutati eksport ja millele liideti kolmandatest riikidest pärit impordi maht. Impordi- ja ekspordimahud saadi Eurostati andmetest.

(154) Euroopa Liidu tarbimine muutus järgmiselt. Tabel 1 Liidu tarbimine 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Kokku tarbimine Euroopa Liidus (tonnides) 11 130 119 11 856 626 11 382 324 12 324 479 Indeks 100 107 102 111 Allikas: Euroopa tootmisharu andmed, Eurostat.

(155) Lähtudes eespool toodud andmetest, kasvas Euroopa Liidus biodiislikütuse tarbimine vaatlusalusel perioodil 11 %.

4.3. Vaatlusaluse toote import Ameerika Ühendriikidest

4.3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

(156) Eurostati andmetel on biodiislikütuse import Ameerika Ühendriikidest Euroopa Liitu langenud peaaegu nullini alates meetmete kehtestamisest 2009. aastal. Asjaomasest riigist Euroopa Liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt. Tabel 2 Impordi maht ja turuosa 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Ameerika Ühendriigid (tonnides) 2 442 803 7 13 Indeks 100 33 0 1 Turuosa 0 0 0 0 Allikas: Eurostat.

4.3.2. Hinnad ja hindade allalöömine

4.3.2.1. Ameerika Ühendriikide omamaised hinnad

(157) Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate koostöö puudumisel kasutasid komisjoni talitused kolme teabeallikat, et määrata biodiislikütuse omamaine müügihind Ameerika Ühendriikides läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal: i) väljavõttelise uuringu algetapis valimi moodustamiseks koostatud küsimustiku vastused, mille mitmed Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad algetapis esitasid; ii) NBB esitatud teave, mis põhines turuvaatleja Jacobseni kogutud teabel; ja iii) taotluse esitaja esitatud teave, mis põhines Naftahindade Teabetalituse (OPIS) kogutud teabel.

(158) Andmed neist kolmest allikast hõlmavad eri tasandite kommertshindu ja Incotermsi tingimusi. Väärtused on üksteisele siiski väga lähedal. Kolmest allikast pärinevate väärtuste keskmine väärtus on 1 196,93 USA dollarit tonni kohta. Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil euro ja dollari keskmist vahetuskurssi (1 euro = 1,356 USA dollarit), vastab sellele summale Ameerika Ühendriikide omamaistes müügihindades 883 eurot tonni kohta (27)

4.3.2.2. Ameerika Ühendriikide ekspordihinnad ja hindade allalöömine

(159) Uurimisperioodil olid Euroopa Liitu tarnitud Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse kogused tühised ja nende alusel ei saanud hindade allalöömist arvutada.

(160) Seega analüüsiti Euroopa Liidus liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdud biodiislikütuse keskmist hinda ja Ameerika Ühendriikidest kolmandatesse riikidesse eksporditud biodiislikütuse keskmist hinda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon uuris Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Kaubanduskomisjoni andmebaasi ja võttis sealt välja biodiislikütuse ekspordi mahud ja väärtused läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastavalt HTS-koodile 382600. Ekspordimahud (tonnides) kõigisse riikidesse (sh EL) olid kokku 567 018 tonni. Keskmine väärtus tonni kohta oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 753,34 eurot. Tabel 3 Ameerika Ühendriikide ekspordimahud ja -hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Sihtriigid Ekspordimahud (tonnides) % ekspordist kõigisse riikidesse Keskmine väärtus (USD) tonni kohta Keskmine väärtus (EUR) tonni kohta Kokku Gibraltar 76 266 13 753,19 555,45 Kokku Kanada 247 959 44 1 167,33 860,86 Kokku Austraalia 4 267 1 1 019,77 752,04 Kokku Malaisia 103 773 18 891,44 657,41

(161) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine ekspordihind kõikidesse sihtriikidesse 1 021,52 USA dollarit (753,34 eurot) tonni kohta (franko laeva kõrval). Tõenäolise ja põhjendatud Euroopa Liidu ekspordihinna arvutamiseks on vaja sellele hinnale lisada transpordi- ja kindlustuskulud ning 6,5 %-line tollimaks ja impordijärgsed kulud. Vastavalt uurimise ajal hangitud andmetele oleks see ligikaudu 100 eurot tonni kohta. Siit järeldub, et Euroopa Liitu suunatud ekspordi hinnangulise hinnaga lüüakse liidu hinnad alla, kuna liidu tootjate müüdud biodiislikütuse keskmine hind omamaisel turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 905 eurot tonni kohta (vt tabel 8).

(162) Ameerika Ühendriikide Riiklik Biodiisli Amet (NBB) väitis, et komisjon ei selgitanud, miks ta kasutas liidu tõenäolise ekspordihinna arvutamisel Ameerika Ühendriikide kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi keskmisi hindasid ja mitte Kanadasse suunduva ekspordi hindasid, mis on kõrgemad. Samuti väidavad nad, et komisjon ei ole selgitanud hinnangulise liitu eksportimise hinna 100eurost korrektsiooni ega arvestanud impordijärgseid kulusid ning väidetavaid erinevast lähteainest tingitud hinnaerinevusi. Seetõttu on kogu hindade allalöömise analüüs vigane.

(163) Nagu eespool kirjeldatud, näitas uurimine, et Ameerika Ühendriikide ekspordihinnad erinevad sihtkohast sõltuvalt olulisel määral. Seega määras komisjon mõistliku ja tõenäolise liitu eksportimise hinna kindlaks kõigi ekspordisihtide keskmise hinna põhjal. Lihtsalt kõrgeima ekspordihinna kasutamine, nagu pakkus NBB, ei oleks olnud asjakohane, nagu ei oleks olnud asjakohane ka madalaima ekspordihinna kasutamine.

(164) 100eurose korrektsiooni alus oli NBB enda komisjonile esitatud teave. Konkreetselt kasutas komisjon tollimaksude ja transpordikulude summasid, mille esitas NBB (umbes 94 eurot), ja ümardas selle 100 euroni, mis võtab arvesse ka impordijärgsete kulude summat. NBB väidetav impordijärgne kulu (2 % CIF-väärtus piiril ehk 16,69 eurot) jäeti välja, kuna see summa ei olnud põhjendatud.

(165) Mis puutub väidetavasse hinnaerinevusse erinevate lähteainete tõttu, siis tuletab komisjon meelde, et algses uurimises lubati korrigeerimist Ameerika Ühendriikide ja liidu tootjate kontrollitud andmete võrdlemise alusel. Kuna Ameerika Ühendriikide tootjad ei ole käesolevas aegumise läbivaatamises koostööd teinud, siis ei saanud komisjon esiteks kindlaks teha, kas korrektsiooni peaks lubama. Teiseks ei saa komisjon isegi korrektsiooni lubamisel teha kindlaks korrektsiooni taset. Algse uurimise aegne olukord on muutunud, eelkõige lähteainete segu, mida kasutatakse nii ELis kui ka Ameerika Ühendriikides biodiisli tootmiseks, ei ole enam sama. Lisaks nõudis NBB 10 % korrektsiooni, kuid ei ole sellist määra põhjendanud.

(166) Sellest järeldub, et NBB väide, et hindade allalöömise analüüs on vigane, tuleb tagasi lükata.

4.3.3. Import muudest kolmandatest riikidest

(167) Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 4 Import kolmandatest riikidest 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Malaisia (tonnides) 16 622 36 543 211 430 314 494 Indoneesia (tonnides) 1 087 517 1 133 946 394 578 204 086 Argentina (tonnides) 1 422 142 1 475 824 425 239 153 607 Muud (tonnides) 139 580 153 529 177 889 206 592 Kokku (tonnides) 2 665 861 2 799 842 1 209 136 878 779 Indeks 100 105 45 33 Turuosa 24,0 % 23,6 % 10,6 % 7,1 % Indeks 100 99 44 30 Keskmine hind (eurot/tonn) 927 932 779 786 Indeks 100 100 84 85 Allikas: Eurostat.

(168) Kolmandatest riikidest, välja arvatud Ameerika Ühendriikidest imporditud biodiislikütuse maht on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kahanenud, mis peegeldub sarnases turuosa vähenemises. Impordimahu vähenemine alates 2013. aastast langeb kokku dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega Indoneesiast ja Argentinast imporditud biodiislikütusele. Samal perioodil langes ka keskmine hind 15 % võrra. Hinnasuundumus sarnaneb suundumusega Euroopa Liidu tootmisharu hindades liidu turul (allpool tabel 8) ja selle peamiseks põhjuseks võib pidada lähteainehindade vähenemist. Kuigi hinnatase on umbes 13 % Euroopa Liidu keskmisest hinnast madalam, on nende impordi turuosa väike ning ei mõjuta märkimisväärselt liidu tootmisharu.

4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1. Üldised märkused

(169) Alusmääruse artikli 8 lõike 4 järgi uuriti vaatlusalusel perioodil liidu kõiki asjakohaseid tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

(170) Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid, lähtudes kõigilt Euroopa Liidu tootjatelt saadud andmetest, ja mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmete alusel. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

(171) Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist.

(172) Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2. Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

(173) Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised. Tabel 5 Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tootmismaht (tonnides) 8 547 884 9 138 558 10 528 886 11 596 824 Indeks 100 107 123 136 Tootmisvõimsus (tonnides) 16 072 000 16 190 288 16 997 288 16 746 869 Indeks 100 101 106 104 Tootmisvõimsuse rakendusaste 53 % 56 % 62 % 69 % Indeks 100 106 116 130 Allikas: EBB (taotluse esitaja) esitatud andmed.

(174) Kuigi tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne (+ 4 %), suurenes tootmismaht märkimisväärselt alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Tootmismahu suurenemist saab osaliselt selgitada Euroopa Liidus sel perioodil suurenenud tarbimisega, kui see langes kokku ka Indoneesiast ja Argentinast imporditud biodiislikütusele dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega, millel oli selgelt kasulik mõju Euroopa Liidu tootmisharu tootmismahule.

(175) Stabiilse tootmisvõimsuse ja suurema tootmismahu tulemusena suurenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 30 % võrra ja oli uurimisperioodi lõpuks 69 %.

(176) NBB väidab, et osa valimisse kaasatud äriühingute mittekonfidentsiaalsed vastused küsimustikule näitavad kõrget võimsuse kasutamise määra (vahemikus 78 % kuni vähemalt 93 %). Seega väidetakse, et kogu tootmisharu madalam võimsuse kasutamise määr peab olema tingitud struktuurilistest teguritest ja mitte impordist. Sellises olukorras ei peaks võimsuse kasutamist väidetavalt arvestama näitajana, mis näitab, et liidu biodiisli tootmisharu alles taastub varasemast dumpingust.

(177) Seda väidet ei saa aktsepteerida. Võimsuse kasutamine on ainult üks paljudest makronäitajatest, mida komisjon kaalub liidu tootmisharu üldise olukorra analüüsimisel. Asjaolu, et osal valimisse kaasatud äriühingutel on suurem kasutamismäär, on normaalne, kuna makronäitajad põhinevad liidu kogu tootmisharu kaalutud keskmisel. See, et osad liidu biodiisli tootjad on taastunud kiiremini või paremini kui teised, eriti väga killustunud tootmisharus, ei tähenda, et see näitaja on liidu tootmisharu olukorrale üldhinnangu andmisel kasutu.

4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa

(178) Euroopa Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 6 Müügimaht ja turuosa 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügimaht Euroopa Liidu turul (tonnides) 8 497 073 8 863 191 9 741 548 10 966 576 Indeks 100 104 115 129 Turuosa 76 % 75 % 86 % 89 % Indeks 100 98 112 117 Allikas: EBB (taotluse esitaja) esitatud andmed.

(179) Euroopa Liidu tootmisharu müügimahud on olulisel määral suurenenud ja seda kooskõlas suurema tootmisega vaatlusalusel perioodil. Selle tulemusel on kasvanud ka selle turuosa Euroopa Liidu turul 76 %-lt vaatlusaluse perioodi alguses 89 %-le vaatlusaluse perioodi lõpus. Müügimahtude ja turuosa positiivne areng näitab, et kehtivatel dumpinguvastastel ja subsiidiumivastastel meetmetel on Euroopa Liidu tootmisharule olnud kasulik mõju.

4.4.2.3. Kasv

(180) Euroopa Liidus kasvas biodiislikütuse tarbimine vaatlusalusel perioodil 11 %, samal ajal kui tootmismaht ja käive suurenesid umbes 30 %. Ka tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes umbes 30 % võrra, samas kui võimsus jäi suhteliselt stabiilseks ja toimus vaid väike kasv. Samal ajal suurenes vaatlusalusel perioodil tööhõive (allpool tabel 7) ja vähenes investeeringute tase (allpool tabel 11). Üldiselt võib järeldada, et Euroopa Liidu tootmisharu on kasvuperioodis.

4.4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus

(181) Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 7 Tööhõive ja tootlikkus 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Töötajate arv 2 123 2 125 2 351 2 326 Indeks 100 100 111 110 Tootlikkus (megatonni töötaja kohta) 4 021 4 301 4 479 4 986 Indeks 100 107 111 124 Allikas: EBB (taotluse esitaja) esitatud andmed.

(182) Töötajate arv Euroopa Liidu biodiislikütuse tootmisharus jäi vaatlusaluse perioodi alguses stabiilseks, kuid suurenes seejärel 10 % võrra alates 2012. aastast kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni. See suundumus on täiel määral kooskõlas muude kahjunäitajatega, nagu tootmismaht ja müük, ning see viitab sellele, et Euroopa Liidu tootmisharu on taastumas mineviku dumpingust ja subsiidiumidest.

(183) Kuna tööhõive suurenemine on proportsionaalselt väiksem kui biodiislikütuse tootmise suurenemine, siis on vastavalt paranenud tootlikkus töötaja kohta – peaaegu 25 % vaatlusalusel perioodil, mis näitab, et Euroopa Liidu tootmisharu on muutumas tõhusamaks.

4.4.2.5. Subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest toibumine

(184) Nagu eespool põhjenduses 159 osutatud, diislikütuse import Ameerika Ühendriikidest praktiliselt lakkas alates tasakaalustusmeetmete kehtestamisest ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsideeritud importi Ameerika Ühendriikidest ei toiminud. Seetõttu ei saa subsiidiumimarginaali suurusjärku hinnata. Kahjunäitajate analüüs näitab siiski, et Ameerika Ühendriikide vastu kehtestatud meetmetel ja hiljem Argentina ja Indoneesia impordi suhtes kehtestatud meetmetel oli Euroopa Liidu tootmisharule kasulik mõju ja tootmisharu arvatakse taastuvat varasematest subsiidiumidest, ehkki see on ikka hapras ja haavatavas majandusolukorras.

4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

(185) Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 8 Müügihind Euroopa Liidus 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine ühiku müügihind Euroopa Liidus (eurot tonni kohta) 1 105 1 079 964 905 Indeks 100 98 87 82 Ühiku tootmiskulu 1 107 1 153 969 868 Indeks 100 104 88 78 Allikas: Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.

(186) Keskmine müügihind on Euroopa Liidus vaatlusalusel perioodil stabiilselt langenud, samal ajal on ühiku tootmiskulu järginud sarnast suundumust. Kuna biodiislikütusega kaubeldakse kui kaubaga, siis ei ole Euroopa Liidu tootmisharu suutnud hoida kõrgemat müügihinda, vaid on pigem seda tootmiskulude vähenemisega paralleelselt langetanud. Seega ei ole Euroopa Liidu tootmisharul olnud võimalik täielikult ära kasutada toormaterjalide madalama hinna eelist. Teisest küljest on tootmiskulu ühiku kohta vähenenud veidi rohkem kui keskmine ühikuhind, mis viitab Euroopa Liidu tootmisharu suuremale tõhususele.

4.4.3.2. Tööjõukulud

(187) Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 9 Keskmine tööjõukulu töötaja kohta 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) 60 866 59 081 60 802 61 807 Indeks 100 97 100 102 Allikas: Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.

(188) Keskmised tööjõukulud töötaja kohta olid vaatlusalusel perioodil stabiilsed.

4.4.3.3. Laovarud

(189) Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 10 Laovarud 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Lõppvarud (tonnides) 84 734 118 256 92 825 91 202 Indeks 100 140 110 108 Lao lõppseis protsendina toodangust 4 % 5 % 4 % 3 % Indeks 100 125 100 75 Allikas: Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.

(190) Varud on vaatlusalusel perioodil jäänud suhteliselt stabiilseks normaalsel tasemel.

4.4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(191) Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 11 Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügi kasumlikkus Euroopa Liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) 2,0 – 1,4 1,1 3,8 Indeks 100 – 70 55 190 Rahavoog (eurodes) 67 930 517 1 004 296 135 656 898 66 832 681 Indeks 100 1 200 98 Investeeringud (eurodes) 12 122 366 9 859 293 9 133 725 8 314 180 Indeks 100 81 75 69 Investeeringutasuvus (% netokäibest) 14,0 – 14,2 12,5 44,2 Indeks 100 – 101 89 315 Allikas: Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.

(192) Et teha kindlaks valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus on 2011. aastal suurenenud 2,0 %-lt 3,8 %-ni uurimisperioodi lõpuks. Kasumlikkus muutus siiski 2012. aastal kahjumiks (– 1,4 %), mis oli tõenäoliselt põhjustatud suures koguses Indoneesiast ja Argentinast dumpinguhinnaga impordist, mis asendas varem Ameerika Ühendriikidest lähtunud impordi.

(193) Netorahavoog näitab Euroopa Liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Ehkki vaatlusalusel perioodil ei saa määratleda selget suundumust, säilitasid valimisse kaasatud äriühingud perioodil positiivse rahavoo.

(194) Vaatlusalusel perioodil investeeringud vähenesid. Arvestades positiivset rahavoogu ja märkimisväärselt kasvanud investeeringutasuvust, mis on esitatud eespool olevas tabelis, puuduvad viited selle kohta, et Euroopa Liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali leidmise ja lisainvesteeringute tegemisega, kui sellised investeeringud olid vaatlusalusel perioodil vajalikud.

(195) NBB väidab, et 3,8 % kasumlikkus ei vasta nende arvutustele, mille aluseks olid valimisse kaasatud ELi tootjate poolt küsimustikule antud vastuste mittekonfidentsiaalsete versioonide andmed ja mis näitasid 8,5 % kasumimarginaali.

(196) Komisjon analüüsis seda väidet ja leidis, et NBB sai teistsuguse tulemuse, kasutades meetodit/arvutuskäiku, mis oli mitmel põhjusel vigane. Esiteks ei põhinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevad kasumlikkuse arvutused küsimustiku vastustel, nagu väideti, vaid väljavõttelise uuringu andmetel, mis ei sisalda teavet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, vaid muu perioodi kohta. Teiseks põhinevad tootmiskulud, mida NBB kasutas kasumlikkuse arvutamiseks, erineva äriühingute valimi tootmiskuludel, mida kasutati teises uurimises, ja neid ei saa lihtsalt sellesse uurimisse üle kanda. Lisaks lähtus komisjon valimisse kaasatud äriühingute keskmise kasumimarginaali kindlaksmääramisel nende äriühingute usaldusväärsetest ja kontrollitud andmetest. Seega lükatakse NBB väide tagasi.

4.4.4. Järeldus kahju kohta

(197) Majandusnäitajate analüüsist nähtub, et tootmis- ja müügimahud on vaatlusalusel perioodil kasvanud, samal ajal kui tarbimine vähenes Euroopa Liidus väiksemal määral. Selle tulemusel on Euroopa Liidu tootmisharu suurendanud turuosa liidu turul. Samal ajal vähenesid sarnasel määral nii müügihinnad kui ka tootmiskulud. See takistas Euroopa Liidul suurenenud müügimahu ja kolmandatest riikidest pärit impordi olulise vähenemisega kaasnenud eeliseid täielikult ära kasutamast.

(198) Teisest küljest on kasumlikkus vaatlusalusel perioodil püsinud madalal tasemel ja Euroopa Liidu tootmisharu kandis 2012. aastal isegi kahjumit. Isegi uurimisperioodil teenitud kasum (alla 4 %) oli oluliselt väiksem kui kasum, mida Euroopa Liidu tootmisharu peaks mõistlikult normaalsetes turutingimustes teenima. Komisjon tuletab ühtlasi meelde, et algses uurimises, mis viis olemasolevate meetmete kehtestamiseni, tegi nõukogu kindlaks (siht)kasumi, mida Euroopa Liidu tootmisharu peaks tavapärastel turutingimustel mõistlikult teenima, on 15 % (28). Järgnenud uurimises, milles käsitleti Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse importi, alandati kasumitaset, mida Euroopa Liidu tootmisharu võiks mõistlikult tavapärastel turutingimustel eeldada, põhiliselt liidu turul suurenenud konkurentsi tõttu ja biodiislikütuse tootmisharu küpsuse tõttu biodiislikütuse turul, ja see määrati kindlaks tasemel 11 % (29).

(199) Mitmed Euroopa Liidu praeguse seisundi analüüsimiseks vajalikud majandusnäitajad näitavad positiivset suundumust ja seega viitavad sellele, et kehtestatud meetmetel on Euroopa Liidu tootmisharule olnud kasulik mõju. Euroopa Liidu kasumlikkus on siiski ikka veel liiga madal ja oluliselt väiksem kui sihtkasum, nagu varasemates uurimistes tuvastatud. Lisaks on madal investeeringute tase, mis samuti vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %, ja tootmisvõimsuse rakendusaste, mis küll suureneb, kuid on ikka väiksem kui 70 % võrreldes rakendusastmega umbes 90 % ajal, kui Euroopa Liidu turul subsideeritud importi ei olnud (2004–2006) ja Euroopa Liidu tootmisharu peeti heas seisundis olevaks (30).

(200) Komisjon järeldas kõigi majandusnäitajate üldise analüüsi põhjal, et Euroopa Liidu tootmisharu ei ole veel täielikult taastunud minevikus subsideeritud impordi mõjudest. Tegemist on ikka majanduslikult ja rahaliselt hapra olukorraga ja praegune positiivne suundumus võib pöörduda, kui Ameerika Ühendriikidest lähtub olulises mahus subsideeritud importi.

5. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

(201) Et hinnata Euroopa Liidu tootmisharule sündiva kahju kordumise tõenäosust olemasolevate meetmete aeguda laskmise korral, analüüsis komisjon Ameerika Ühendriikidest pärit impordi tõenäolist mõju Euroopa Liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 2. Komisjon analüüsis eelkõige subsideeritud impordi kordumise tõenäosust, selle mahtu ja tõenäolist hinnataset, vaba tootmisvõimsust, Euroopa Liidu turu atraktiivsust ja Ameerika Ühendriikide tootjate hinnakäitumist.

(202) Nagu eespool (põhjenduses 149) järeldati, on tõenäoline, et subsideeritud import Ameerika Ühendriikidest kordub, kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda. Komisjon tegi kindlaks, et biodiislikütuse tootjad Ameerika Ühendriikides ekspordivad praegu muude kolmandate riikide turgudel hindadega, mis on Euroopa Liidu hindadest madalamad. Kuna Euroopa Liidu hinnad on veidi kõrgemad kui kolmandate riikide turgudel, siis on tõenäoline, et vähemalt osa sellest ekspordist võidakse suunata liidu turule, kui olemasolevad meetmed aeguvad.

(203) Komisjon tegi kindlaks, et Ameerika Ühendriikide tootjatel on suur vaba tootmisvõimsus umbes 2 678 000 tonni ulatuses, mis võrdub umbes 22 %ga liidu kogutarbimisest.

(204) Ameerika Ühendriikides olevat vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt omamaiselt ära ei kasutata. Juba praegu ei rahulda Ameerika Ühendriikide tootjad kogu nõudlust Ameerika Ühendriikide turul, ehkki võimsust on piisavalt. Samuti on ebatõenäoline, et olemasolevat vaba tootmisvõimsust kasutatakse kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, välja arvatud Euroopa Liitu. Nagu eespool põhjenduses 161 detailselt kirjeldatud, on Ameerika Ühendriikide ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse keskmiselt 15 % väiksemad keskmistest hindadest Ameerika Ühendriikide koduturul ja väiksemad ka Euroopa Liidu keskmisest hinnast, isegi kui arvestada transpordikulusid Ameerika Ühendriikidest Euroopa Liitu. Seega on tõenäoline, et Ameerika Ühendriikide tootjad otsivad vabale tootmisvõimsusele uut väljundit.

(205) Arvestades, et Euroopa Liidu turg on maailma suurim biodiislikütuse turg ja biodiislikütuse hinnad on võrdsed Ameerika Ühendriikide turu hinnatasemega või sellest kõrgemad, siis on Euroopa Liidu turg Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjatele väga atraktiivne. Nii on see ajalooliselt olnudki.

(206) Seetõttu on väga tõenäoline, et Ameerika Ühendriikide tootjad kasutavad suurt osa oma vabast tootmisvõimsusest, et siseneda uuesti Euroopa Liidu turule, kui olemasolevatel meetmetel aeguda lasta. Arvestades nende hinnakäitumist teistel eksporditurgudel ja olemasolevat vaba tootmisvõimsust, on väga tõenäoline, et märkimisväärne kogus Ameerika Ühendriikide biodiislikütust siseneb uuesti Euroopa Liidu turule subsideeritud hindadega, mis on võrdsed liidu hindadega või neist madalamad.

(207) Selline import avaldaks märkimisväärset survet ja lööks alla hinnad Euroopa Liidu tootmisharus, kus praeguste hindadega teenitakse vaid väga väikest kasumit, mis on oluliselt väiksem kui sihtkasum. Selle tulemus oleks väga tõenäoliselt tootmise ja müügimahu vähenemine, väiksem kasumlikkus ja turuosa kaotamine.

(208) Arvestades Euroopa Liidu tootmisharu habrast majandusolukorda, on sellel tõenäolisel stsenaariumil märkimisväärselt kahjulik mõju Euroopa Liidu majanduse taastumisele ja see võib tõenäoliselt põhjustada olulise kahju kordumise.

5.1. Järeldus

(209) Lähtudes eespool toodust järeldas komisjon, et materiaalne kahju Euroopa Liidu tootmisharule tõenäoliselt kordub, kui Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütusele kehtestatud olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda.

6. LIIDU HUVID

(210) Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas oleks Euroopa Liidu huvide vastane säilitada meetmed vaatamata eespool tehtud järeldustele kahjuliku subsideerimise tõenäolise kordumise kohta. Euroopa Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja biodiislikütuse kasutajate huvide hindamisest.

6.1. Liidu tootmisharu huvid

(211) Olemasolevad meetmed on aidanud kaasa sellele, et Ameerika Ühendriikidest lähtuv subsideeritud import on peaaegu täielikult kadunud ja see on toonud kergendust liidu tootmisharule. Kuigi liidu tootmisharu on andnud positiivseid märke mineviku subsideerimisest taastumisel, näiteks tootmise ja müügimahu suurenemise kaudu, on biodiislikütuse hinnad liidu turul oluliselt vähenenud ja kasumlikkus on jäänud väga madalaks, pannes sellega tootmisharu haprasse ja kaitsetusse majandusolukorda.

(212) Kui olemasolevatel meetmetel lasta aeguda, siis seisab liidu tootmisharu kindlasti silmitsi ebaausa konkurentsiga Ameerika Ühendriikidest lähtuva märkimisväärse subsideeritud impordi mahu tõttu. See peataks liidu tootmisharu praeguse taastumise ja selle tagajärjeks oleks väga tõenäoliselt olulise kahju kordumine. Seega ei ole meetmete aegumine liidu tootmisharu huvides

6.2. Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

(213) Ainult kolm importijat/kauplejat tegid oma seisukohad teatavaks. Kuigi üks äriühing väitis, et praeguste tollimaksude tase on ebaproportsionaalne ja et nende pikendamine moonutaks ja piiraks turgu, mille tagajärjel hinnad kerkiksid, siis teised kaks äriühingut väitsid, et olemasolevad meetmed ei ole nende tegevust mõjutanud ja jäid olemasolevate tasakaalustavate tollimaksude võimaliku pikendamise suhtes neutraalsele seisukohale.

(214) Selle uurimise järeldused ei toeta argumenti, et olemasolevate meetmetega jätkamine piirab turgu ja põhjustab kõrgemaid hindu. Vastupidi – Euroopa Liidu hinnad on vaatlusalusel perioodil langenud vaatamata kehtestatud meetmetele. Lisaks on Euroopa Liidu tootmisharul hetkel piisavalt tootmisvõimsust, et rahuldada liidu nõudlust biodiislikütuse järele, ning ka vaba tootmisvõimsust, et rahuldada tulevikus suurenevat nõudlust. Lisaks ei sisalda argumendid tõendeid selle kohta, et olemasolevate meetmete jätkumine on importijate ja/või kauplejate huvide vastu.

6.3. Kasutajate huvid

(215) Ainult üks kasutaja, naftafirma, kes ostab biodiislikütust, et seda mineraalõlidega segada, tegi oma seisukoha komisjonile teatavaks. Äriühing pooldas otsustavalt olemasolevate meetmete säilitamist ja väitis, et meetmete lõpetamisel võib olla Euroopa Liidu biodiislikütuse turule laastav mõju ja liitu võib hakata sisse tulema märkimisväärses koguses subsideeritud biodiislikütust, mille tagajärjel korduks ränk kahju liidu biodiislikütuse tootmisharule.

(216) Puuduvad viited sellele, et olemasolevad meetmed on mõjutanud kahjulikult Euroopa Liidus biodiislikütuse kasutajaid ning eelkõige puuduvad tõendid selle kohta, et olemasolevatel meetmetel on olnud halb mõju kasutajate kasumlikkusele või tegevusele. Igal juhul on stabiilse või veidi suurenenud biodiislikütuse tarbimise tõttu Euroopa Liidus tootmisharul piisavalt võimsust, et rahuldada praegust ja tulevast nõudlust, kui nõudlus peaks veelgi suurenema. Meetmete säilitamine ei mõjuta negatiivselt tarneid.

(217) Seega võib järeldada, et meetmete säilitamine ei ole kasutajate huvide vastu.

6.4. Järeldus liidu huvide kohta

(218) Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et meetmete säilitamine Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes ei ole Euroopa Liidu huvides.

7. TASAKAALUSTAVAD MEETMED

(219) Võttes arvesse järeldusi subsideerimise ja kahju kordumise või jätkumise tõenäosuse kohta, järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 tuleks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes kohaldatavad tasakaalustavad meetmed (kehtestatud määrusega (EÜ) nr 598/2009, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 443/2011) säilitada veel viie aasta jooksul.

(220) Nagu eespool põhjenduses 2 osutatud, laiendati Ameerika Ühendriikidest lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavaid tollimakse, et hõlmata ka sama kütuse import Kanadast, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning Ameerika Ühendriikidest pärinev segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid

(221) Säilitatavaid tasakaalustavaid tollimakse kohaldatakse jätkuvalt Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning Ameerika Ühendriikidest pärineva segatud biodiislikütuse suhtes, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

(222) Kanada eksportivad tootjad, kes vabastati rakendusmäärusega (EL) nr 443/2011 laiendatud meetmetest, vabastatakse ka selle määrusega rakendatud meetmetest.

(223) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 15 (TARICi kood 2710201529), ex 2710 20 17 (TARICi kood 2710201729), ex 3824 90 92 (TARICi kood 3824909212), ex 3826 00 10 (TARICi kood 3826001029, 3826001039, 3826001049, 3826001099) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla.

2. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes