ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Selleks, et võimaldada tootjatel teha pliivabad komponendid tehniliselt teostatavaks ja näidata nende töökindlust, tuleks plii kasutamise puhul muudes kui „C-pressi” tüüpi painduvate klemmidega ühendussüsteemides tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete jaoks teha erand kõnealusest keelust kuni 31. detsembrini 2020. Arvestades tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsükli pikkust, on see suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole innovatsioonile tõenäoliselt kahjulikku mõju.
4)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 3a 1. Kui liikmesriigi pädev asutus saab teate korralise tehnoülevaatuse kohta, millest nähtub, et konkreetse sõiduki jaoks antud luba selle kasutamiseks liikluses on peatatud vastavalt direktiivi 2014/45/EL artiklile 9, registreeritakse peatamine elektrooniliselt ja tehakse täiendav tehnoülevaatus. Peatamine on jõus seni, kuni sõiduk läbib uue tehnoülevaatuse. Tehnoülevaatuse eduka läbimise korral annab pädev asutus viivitamata uuesti loa sõiduki kasutamiseks liikluses. Uus registreerimisprotsess ei ole vajalik. Liikmesriigid või nende pädevad asutused võivad võtta meetmeid, et lihtsustada uut ülevaatust sõidukite jaoks, mille liikluses kasutamise luba on peatatud. Kõnealused meetmed võivad hõlmata luba sõita avalikel teedel remondikohast ülevaatuspunkti tehnoülevaatust tegema. 2. Liikmesriik võib registreerimistunnistuse omanikul lubada esitada pädevale asutusele taotluse registreeringu ülekandmiseks sõiduki uuele omanikule. 3. Kui liikmesriigi pädev asutus saab teate, et sõidukit on käideldud romusõidukina vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/53/EÜ, (*****) kustutatakse kõnealune sõiduk alaliselt registrist ja sellekohane teave lisatakse elektroonilisse registrisse. (*****) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34).”"
(21)

Viiendaks, tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punktis 1.3 on „riiklik sertifitseerimine ja riiklikud teenused” määratletud ühtse kategooriana toimingutest, mida tunnustatud organisatsioonil on õigus teostada lipuriigi nimel, kaasa arvatud riiklike ja klassifitseerimisnõudeid puudutavate tunnistuste väljastamine. Seevastu direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punktis i ja k sätestatud määratlustes tehakse kindlalt vahet „seadusjärgsel tunnistusel” [Termin on muutunud. Uus termin „riiklik tunnistus”], mis antakse välja lipuriigi poolt või selle nimel vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele, ning „klassifikatsioonitunnistusel” [Termin on muutunud. Uus termin „klassiühingu tunnistus”], mis on klassiühinguna tegutseva tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade ja menetluste kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks. Sellest järeldub, et liidu õiguse alusel on riiklik tunnistus ja klassiühingu tunnistus kaks laadilt erinevat tunnistust. Nimelt on riiklik tunnistus avalik-õiguslikku laadi, klassiühingu tunnistus aga eraõiguslikku laadi, mille annab välja klassiühing vastavalt oma eeskirjadele, menetlustele ja tingimustele. Sellest järeldub, et tunnustatud organisatsiooni poolt laevale väljastatud klassiühingu tunnistus laeva klassifitseerimiseeskirjadele ja -menetlustele vastavuse tõendamiseks, kaasa arvatud juhul, kui lipuriik on dokumendi SOLASi konventsiooni II-I peatüki A-1 osa eeskirjale 3-1 vastavuse tõendina kinnitanud, on rangelt eraõiguslik dokument, mis ei ole ei lipuriigi ega lipuriigi nimel väljastatud dokument. Tunnustatud organisatsioonide koodeksis on aga „riikliku sertifitseerimise ja riiklike teenuste” puhul süstemaatiliselt viidatud kui tunnustatud organisatsiooni poolt „lipuriigi nimel” teostatud toimingutele, mis on vastuolus liidu õigusaktides kehtestatud õigusliku erinevusega. Vaatamata sellele vastuolule, kaasneks kõnealuse tunnustatud organisatsioonide koodeksi sätte liidu õiguskorras normina heakskiitmise korral ka ilmne oht, et määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud tunnustamisnõudeid, mida kohaldatakse organisatsiooni kogu tegevuse suhtes sõltumata lipuriigist, ei oleks enam ELis võimalik täita. Kuna kaks õigusakti on omavahel seotud põhjenduses 2 selgitatud viisil, valitseb selline oht ka seoses direktiiviga 2009/15/EÜ.
c)

artikli 18 lõikes 3 osutatud tehniline dokumentatsioon, mille koostab allsüsteemi vastavustõendamises osalev iga teavitatud asutus ja mis sisaldab järgmist: — koopiad EÜ vastavusdeklaratsioonidest või vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis on ette nähtud artikli 5 lõike 3 punktis d osutatud koostalitlusekomponentide jaoks; kui see on asjakohane, lisatakse neile vastavad arvutused ning protokollide koopiad katsetuste ja hindamiste kohta, mida teostasid teavitatud asutused üldiste tehniliste kirjelduste alusel; — vastavustõendamise sertifikaadiga kaasnev vastavustõendamise vaheteatis, kui see on olemas, koos teavitatud asutuse poolt vastavustõendamise vaheteatisele tehtud kehtivuskontrolli tulemustega; — vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutuse allkirjastatud vastavustõendamise sertifikaat koos vastavate arvestusmärkustega, milles sätestatakse, et allsüsteem vastab asjakohaste KTKde nõuetele, ning nimetatakse allsüsteemi tegevuse ajal märgitud reservatsioonid, mis jäid kehtima; samuti peaks vastavustõendamise sertifikaadile lisama inspekteerimis- ja auditiaruanded, mille on koostanud kõnealune asutus seoses vastavustõendamisega, nagu on määratletud punktides 2.5.2 ja 2.5.3;
(1)

Komisjoni direktiivid 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) on vastu võetud selleks, et tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate sortide vastavus Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud suunistele (kui need suunised on olemas) nende tunnuste osas, mida tuleb mitmesuguste liikide kontrollimisel minimaalselt hõlmata, ja miinimumtingimuste osas sortide kontrollimisel. Muude sortide puhul on kõnealuste direktiividega ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.
(1)

Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid õigusakte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud õigusaktid, kui esialgset õigusakti ei võtnud vastu komisjon.
(6)

Kogemusi on saadud ja tehnikat on arendatud, arendades eelkõige koostalitlusvõimelist andmevahetussüsteemi, millega on võimalik ühendada SafeSeaNet'ist pärit teave teabega liidu muudest seire- ja jälgimissüsteemidest (CleanSeaNet, laevade kaugtuvastuse ja kaugseire Euroopa Liidu andmekeskus ja Thetis) ja välissüsteemidest (nt satelliit AIS), mis veelgi parandaksid integreeritud merendusteenuste kvaliteeti. Käivitatud on mitu satelliitleviga automaatset identifitseerimissüsteemi käsitlevat algatust, sealhulgas liikmesriikide poolt, mis kinnitab, et juurdepääs kõnealusest süsteemist pärit andmetele on kasulik.
(1)

Direktiiviga 2009/126/EÜ on ette nähtud, et selle artikleid 4 ja 5 võib kohandada tehnika arenguga, kui on vaja tagada kooskõla Euroopa Standardikomitee (CEN) kehtestatud asjaomaste standarditega.
(4)

On asjakohane ajakohastada direktiivi 2011/96/EL I lisa A osa, et hõlmata muud liiki äriühingud, mida maksustatakse äriühingu tulumaksuga Poolas, ja muud liiki äriühingud, mis on sätestatud Rumeenia äriühinguõiguses.
(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 (4) luuakse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem. Kõnealuse määruse kohaselt on üldjuhul vajalik, et ühe looma märgistamiseks kasutatavad kaks ametlikku identifitseerimisvahendit kannavad üht ja sama identifitseerimiskoodi. Elektroonilisele tunnusele kui ametlikule identifitseerimisvahendile ülemineku algfaasis ei saa mõnel juhul siiski välistada, et looma algse identifitseerimiskoodi konfiguratsiooni tehnilised piirangud võivad takistada koodi täpset ülekandmist elektroonilisele tunnusele. See võib juhtuda, kui looma olemasoleva identifitseerimiskoodi moodustavad märgid ei võimalda koodi elektroonilisele kujule teisendamist. Seetõttu nähakse määruses (EÜ) nr 1760/2000 üleminekuajaks ette konkreetsed erandid, mis lubavad kasutada elektroonilist tunnust ka sellistel loomadel, tingimusel et on tagatud nende täielik jälgitavus ning iga üksikut looma, sealhulgas tema sünnimajandit, saab identifitseerida. Kõnealuse elektroonilise tunnuse kasutamise võimalused peaksid kajastuma direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud elektroonilistesse andmebaasidesse kantava teabe loetelus.
(1)

Kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 5 lõikega 1 koguvad liikmesriigid teavet ühiste ohutusnäitajate kohta, et hõlbustada ühiste ohutuseesmärkide saavutamise hindamist ning toetada raudtee ohutuse üldise arengu järelevalvet. Kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikega 3 tuleks ühistes ohutuseesmärkides määratleda ohutustasemed, mis on määratud ühiskonnale vastuvõetava riskitaseme kriteeriumidega. Ühiste ohutusnäitajate peamine eesmärk peaks olema mõõta ohutustaset ja hõlbustada ohutuseesmärkide majandusliku mõju hindamist. Seepärast on vaja raudteel toimunud õnnetusjuhtumite kuludega seotud näitajatelt minna üle näitajatele, mis on seotud õnnetusjuhtumite majandusliku mõjuga ühiskonnale.
(2)

Direktiiviga 2009/48/EÜ on kehtestatud üldnõuded ainete kohta, mis on klassifitseeritud kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008. Selliseid aineid ei tohi kasutada mänguasjades, nende koostisosades ega mikrostruktuuriliselt eristatavates osades, välja arvatud juhul, kui ained sisalduvad osades, millega laps füüsilist kontakti ei saa ja see on komisjoni otsusega lubatud või kui need ained või segud sisalduvad kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal need klassifitseeritakse kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks. Ilma konkreetsete nõueteta võib tris(2-kloroetüül)fosfaat seega sisalduda mänguasjades kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal klassifitseeritakse ained kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks, nimelt 0,5 % 20. juulist 2013 ja 0,3 % 1. juunist 2015.
a)

joonealuse märkuse 1 tekst asendatakse järgmisega: „Kasutatakse standardis EN 228:2012 määratletud katsemeetodeid. Liikmesriigid võivad vastu võtta asendusstandardis EN 228:2012 määratletud analüütilise meetodi, kui on võimalik tõendada, et see tagab vähemalt sama mõõtetäpsuse ja sama täpsusetaseme kui asendatav analüütiline meetod.”;
(5)

Pärast direktiivi 2002/56/EÜ vastuvõtmist on saadud uusi teaduslikult põhjendatud teadmisi seemnekartulite põlvkondade arvu ja taimekahjustajate esinemise taseme vahelise seose kohta. Põlvkondade arvu piiramine on vajalik latentsetest taimekahjustajatest tuleneva taimetervisliku riski vähendamiseks. Selline piirang on vajalik kõnealuse riski vähendamiseks ja selle asendamiseks ei ole muid vähem rangeid meetmeid. Kogemused on näidanud, et liidu klasside S, SE ja E puhul tuleks lubada igas liidu klassis maksimaalset põlvkondade arvu. Olulistele nõuetele vastavuse tagamiseks tuleks need nõuded lugeda täidetuks ainult ametliku kontrolli põhjal.
(2)

Supereliitseemnekartuli tootmise erinevad siseriiklikud standardid on takistanud kogu liidus selliste kartulite turustamist ja siseturu toimimist. Seetõttu on asjakohane kehtestada minimaalsed tingimused, mille kohaselt võib supereliitseemnekartulit turustada kogu Euroopa Liidus. Need tingimused peaksid hõlmama supereliitseemnekartuli haigusi, sümptomeid, vigastusi ja tootmisnõudeid ning selliste kartulite partiisid, et tagada tervisliku ja kõrge kvaliteediga supereliitseemnekartuli tootmine ja turustamine.
(17)

Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika (2) kohaselt ei vabasta tõsiasi, et konkreetses liikmesriigis ei esine direktiiviga reguleeritud tegevust, seda liikmesriiki kohustusest kehtestada õigus- ja haldusnormid, et tagada kõigi selle direktiivi sätete nõuetekohane ülevõtmine. Nii õiguskindluse põhimõte kui ka vajadus tagada direktiivide täielik kohaldamine mitte ainult faktiliselt, vaid ka õiguslikult, nõuab, et kõik liikmesriigid võtavad asjaomase direktiivi sätted üle selges, täpses ja läbipaistvas õigusraamistikus, nähes direktiiviga hõlmatud valdkonnas ette siduvad sätted. See kohustus on liikmesriikidel selleks, et ennetada seal teataval ajahetkel valitseva olukorra muutumist ning tagada, et kõik ühenduse — sealhulgas nende liikmesriikide, kus direktiiviga ettenähtud teatavat tegevust ei esine — õigussubjektid teaksid selgelt ja täpselt, millised on nende õigused ja kohustused igas olukorras. Kohtupraktika kohaselt ei ole ülevõtmine kohustuslik vaid juhul, kui direktiivi ülevõtmine on mõttetu geograafiliste olude tõttu. Liikmesriik peaks sellisel juhul komisjoni neist teavitama.
Märkus

Eespool esitatud definitsioon ei hõlma järgmisi seadmeid: 1. manipulatsioonimehhanismid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad; 2. c. koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid; ja Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt; 3. Mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud programmi mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje programmi mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil; 4. muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektriliste kahendseadmete või reguleeritavate peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal; 5. virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes'i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on ette nähtud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks.
Mereruumi planeeringute kaudu on liikmesriikidel võimalik vähendada halduskoormust ja kulusid, et toetada muude asjakohaste liidu õigusaktide rakendamiseks võetavaid meetmeid. Mereruumi planeeringute ajakavad peaksid seepärast võimaluse korral olema ühtsed nende ajakavadega, mis on sätestatud muudes asjakohastes õigusaktides, eelkõige järgmistes: direktiiv 2009/28/EÜ, milles on sätestatud nõue, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal energia lõpptarbimises oleks 2020. aastaks vähemalt 20 %, ning väidetakse, et loa-, sertifitseerimis- ja planeerimismenetluste, sealhulgas ruumilise planeerimise menetluste kooskõlastamine aitab suurel määral kaasa liidu taastuvenergia eesmärkide saavutamisele; direktiiv 2008/56/EÜ ja otsuse 2010/477/EL lisa A-osa punkt 6, milles on sätestatud nõue, et liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamiseks 2020. aastaks, ning milles on öeldud, et mereruumi planeerimine on vahend selleks, et toetada ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi inimtegevuse ohjamiseks, et saavutada hea keskkonnaseisund; otsus nr 884/2004/EÜ, mille kohaselt tuleb 2020. aastaks rajada üleeuroopaline transpordivõrk Euroopa maismaa-, mere- ja õhutranspordi infrastruktuuride ühendamise kaudu.
c)

võltsitud sularaha importimine, eksportimine, transport, saamine või hankimine eesmärgiga lasta see käibele, olles teadlik, et see on võltsitud;
(1)

Inimeste vaba liikumine on üks liidu põhivabadustest. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 46 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerimist vastu direktiive, milles nähakse ette ELi toimimise lepingu artiklis 45 sätestatud töötajate liikumisvabaduse saavutamiseks vajalikud meetmed. ELi toimimise lepingu artiklis 45 on sätestatud, et töötajate liikumisvabadus hõlmab muu hulgas õigust võtta vastu tehtud tööpakkumisi ja liikuda sel eesmärgil vabalt liikmesriikide territooriumil. Käesolev direktiiv edendab töötajate liikuvust, vähendades liikuvust tõkestavaid takistusi, mida tekitavad teatavad eeskirjad töösuhtega seotud täiendavate pensioniskeemide kohta.
„(10)

Äärmiselt oluline on tagada, et registreeritud kaubamärgid on kõigi liikmesriikide õigussüsteemides ühtemoodi kaitstud. Kooskõlas ulatusliku õiguskaitsega, mis antakse liidus üldtuntud ELi kaubamärkidele, tuleks tagada ulatuslik õiguskaitse ka riigi tasandil kõikidele kaubamärkidele, mis on asjaomases liikmesriigis üldtuntud.“
(4)

Plii kasutamine vere, kehavedelike ja -gaaside analüüsimiseks kasutatavate in vitro diagnostika meditsiiniseadmete polüvinüülkloriidist sensorites tuleks seetõttu erandina vabastada keelust 31. detsembrini 2018. Pidades silmas meditsiiniseadmete innovatsioonitsüklit, on see lühike üleminekuperiood, millel tõenäoliselt ei ole innovatsioonile kahjulikku mõju.
(8)

Kuigi liikmesriigid peaksid kasutama kuritarvituste vältimise klauslit skeemide puhul, mis ei ole tervikuna tegelikud, võib esineda ka juhtumeid, mille puhul ei ole tegelikud skeemi üksikud vaheastmed või osad eraldivõetuna. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kasutada kuritarvituste vältimise klauslit ka selliste konkreetsete vaheastmete või osade puhul, ilma et see mõjutaks skeemi ülejäänud, tegelikke vaheastmeid või osasid. See suurendaks kuritarvituste vältimise klausli tõhusust, tagades samas selle proportsionaalsuse. Nn „sel määral”-lähenemisviis võib olla tulemuslik juhul, kui asjaomased üksused ise on tegelikud, kuid kus näiteks kasumi jaotamise aluseks olev osalus ei kuulu tegelikult liikmesriigis asutatud maksumaksjale, st kui tehingu õigusliku vormi järgi antakse osaluse omandiõigus üle, kuid selle tunnused ei kajasta tehingu tegelikku majanduslikku sisu.
(5)

Veearvestid vee kulupiiriga Q3/Q1 ≥ 10 võivad olla märkimisväärselt odavamad EN 14154 nõudele (Q3/Q1 ≥ 40) vastavatest veearvestitest. Direktiivi 2014/32/EL III lisa punktis 10 on antud kommunaalettevõtjale või isikule, kes on seadusega määratud veearvestit paigaldama, õigus määrata muu hulgas kindlaks see, milline vee kulupiir on kohane ettenähtud või ettenähtava tarbimise täpseks mõõtmiseks (3). Sellepärast on lubatud paigaldada veearvesteid, mis täidavad direktiivi 2014/32/EL III lisas sätestatud nõuded, kuid ei vasta standardis EN 14154 vee kulupiiridele kehtestatud nõuetele. See võib suurendada võimalust, et tarbijatele esitatud arvetel esineb arvesti vähem täpsetest mõõtetulemustest tingitud vigu.
Komisjoni 28. augusti 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/1480 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2004/107/EÜ ja 2008/50/EÜ mitut lisa, milles on sätestatud välisõhu kvaliteedi hindamisega seotud standardmeetodeid, andmete valideerimist ja proovivõtukohtade paiknemist käsitlevad eeskirjad) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 226, 29. august 2015 )

Leheküljel 10 II lisa punkti 3 alapunktis a, direktiivi 2008/50/EÜ VI lisa A jao muudatustes

asendatakse

järgmisega:

„3. Plii proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

Plii proovide võtmise standardmeetodit kirjeldatakse käesoleva lisa A jao punktis 4. Plii kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetodit on kirjeldatud dokumendis EN 14902:2005 „Standard method for measurement of Pb/Cd/As/Ni in the PM10 fraction of suspended particulate matter“.“
(1)

Selleks et tagada laste tõhus kaitse mänguasjades esinevatest keemilistest ainetest tuleneva ohu eest, on direktiiviga 2009/48/EÜ kehtestatud teatavad nõuded seoses keemiliste ainetega, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete hulka, samuti seoses allergeensete lõhnaainete ja teatavate elementidega. Peale selle antakse direktiiviga 2009/48/EÜ komisjonile õigus võtta vastu selliste kemikaalide piirnormid, mida kasutatakse alla 36 kuu vanustele lastele ette nähtud mänguasjades ja muudes suhu panemiseks mõeldud mänguasjades, et tagada piisav kaitse mänguasjade puhul, millega kokkupuute määr on suur. Sellised piirnormid võetakse vastu nende lisamisega direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse.
(2)

Uut jäätmete liigitust on arvesse võetud IMO ringkirjas MEPC.1/Circ.644/Rev.1, milles on esitatud standardvorm eelteate saatmiseks laevaheitmete üleandmise kohta sadama vastuvõtuseadmetesse, (3) ning IMO ringkirjas MEPC.1/Circ.645/Rev.1, milles on esitatud jäätmete vastuvõtmise kviitungi standardvorm, mis täidetakse pärast seda, kui laev on kasutanud sadama vastuvõtuseadmeid (4).
(5)

Direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala on põhimõtteliselt laiem kui direktiivi 2003/48/EÜ oma ja direktiiviga nähakse ette, et reguleerimisala kattumise korral on ülimuslik direktiiv 2014/107/EL. Siiski on veel jäänud juhtumeid, mille korral kohaldataks ainult direktiivi 2003/48/EÜ. Need juhud tulenevad kahe direktiivi lähenemisviiside väikestest erinevustest ja mitmesugustest konkreetsetest eranditest. Sellistel piiratud juhtudel toob direktiivi 2003/48/EÜ kohaldamine kaasa teabevahetuse topeltstandardid liidus. Sellisest topeltteabevahetusest tulenev kasu on väiksem kui sellega seotud kulud.
(2)

Tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetod on kogu maailmas heaks kiidetud aretustehnika odra hübriidsortide tootmiseks. See meetod tugineb taimede tsütoplasmas toimivale looduslikule geneetilisele mehhanismile. Selle geneetilise mehhanismi saab taimedesse sisse viia ristamise teel. Kõnealuse meetodi abil saab kombineerida kahe või enama vanemliini geneetilise mitmekesisuse. Seega on võimalik parandada selliste sortide vastupanuvõimet haigustele ja sortide saagikust. Võttes arvesse osutatud meetodi arengut on asjakohane kehtestada odra hübriidsortide suhtes eritingimused.
(6)

Komisjon tõi oma 10. oktoobri 2007. aasta teatises „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” esile, et kõnealune poliitika tugineb selgele arusaamisele, et kõik Euroopa ookeanide ja meredega seotud küsimused on omavahel seotud ja et merendusstrateegiaid tuleb arendada ühendatult, kui nendega loodetakse saavutada soovitud tulemusi. Samuti rõhutas komisjon liidu kodanike jaoks merendusega seotud töökohtade hulga suurendamise ja kvaliteedi parandamise vajadust ning laeva pardal töötingimuste parandamise olulisust, muu hulgas teadusuuringutesse, haridusse, koolitusse, töötervishoidu ja -ohutusse tehtavate investeeringute kaudu.
(6)

Kogemus on näidanud, et paljude (eelkõige füüsikalis-keemiliste) parameetrite kontsentratsioonid on sageli sellised, mis ei ületa lubatud piirnorme. Kui selliste parameetrite seiret ja sellekohast aruandlust teha praktilise vajaduseta, toob see kaasa märkimisväärseid kulusid, eriti juhul, kui mõõdetavaid parameetreid on palju. Kui seire sagedus oleks sellistel juhtudel vabalt valitav, võib see anda võimalusi kulusid kokku hoida, kahjustamata samal ajal inimeste tervist või vähendamata muud kasu. Paindlik seire vähendab ka selliste andmete kogumist, mis annavad vähe või ei anna üldse teavet joogivee kvaliteedi kohta.