ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitsmiseks. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) teatas 11. märtsil 2020, et koroonaviiruse (COVID-19) puhangut võib pidada pandeemiaks. Ühendkuningriigi valitsus hindas ohtu Ühendkuningriigile suureks ja 23. märtsil 2020 jõustusid piiravad meetmed. WHO soovitab kasutada alkoholipõhiseid käte desinfektsioonivahendeid kui ennetavat meedet COVID-19 leviku tõkestamiseks alternatiivina käte pesemisele seebi ja veega.
(57)

Võttes arvesse Taani mainitud kasu tervisele tänu nitrititega kokkupuute vähendamisele lihatoodetes ja asjaolu, et mõju kaubandusele näib praegu kättesaadava teabe alusel puuduvat või on äärmiselt piiratud, on komisjon arvamusel, et Taani teatatud eeskirjad võib ajutiselt säilitada põhjendusega, et nende eesmärk on kaitsta inimeste elu ja tervist, arvestades, et need ei ole ebaproportsionaalsed ega kujuta endast seepärast takistust siseturu toimimisele ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses.
(6)

Nagu on märkinud pädev asutus, on kütusepaakide käsitsi puhastamine võimalik ainult siis, kui see on kooskõlas tootja spetsifikatsioonidega. Kuid käsitsi puhastamine toimub sageli koostoimes biotsiididega töötlemisega, nagu on nõutud vastavalt lennunduses kokkulepitud menetlustele, ning nõuab saastunud lennukikütuse täielikku kõrvaldamist ja kitsas kütusepaagis füüsiliselt ja vaimselt nõudlikku tööd, rakendades mitmeid ohutusmeetmeid. Seetõttu tuleks kütusepaakide käsitsi puhastamist nii palju kui võimalik vältida.
(4)

Kuna otsusega 2019/C63/05 kehtestatud reservnimekiri on aegunud, on liikmesriigid esitanud komisjonile viimase taotlusel nimekirja kandidaatidest, kellel on tunnustatud kvalifikatsioon statistika valdkonnas, et nimetada ametisse komitee uued liikmed.
(12)

Tuletatakse meelde, et vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 774 lõikele 3 ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Komisjoni deklaratsiooniga tulevaste kokkulepete territoriaalse kohaldamisala kohta, mis on lisatud Euroopa Ülemkogu 25. novembri 2018. aasta kohtumise protokollile, ei kohaldata kaubandus- ja kootöölepingut Gibraltari suhtes ning sellel ei ole Gibraltari territooriumil mingit mõju. Nagu kõnealuse deklaratsiooniga on ette nähtud, „ei välista see siiski võimalust sõlmida liidu ja Ühendkuningriigi vahel Gibraltari kohta eraldi kokkuleppeid“ ning „ilma et see piiraks liidu pädevust ja võttes täielikult arvesse liidu liikmesriikide territoriaalset terviklikkust, nagu on tagatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 2, on selliste eraldi kokkulepete puhul vajalik Hispaania Kuningriigi eelnev nõusolek“.
(1)

Iisraeli-Palestiina konflikti lahendamine on liidu jaoks strateegiline prioriteet ja liit peab jääma sellega aktiivselt seotuks kuni see konflikt on kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse leidnud.
1.

Tagama, et nende territooriumil asuva või muul viisil nende halduskontrolli all oleva vabakaubanduspiirkonna õigusraamistik: • näeb ette, et pädevatel asutustel on õigus nõuda asjakohaseid andmeid, dokumente, näidiseid ja muud kauba tootmise ja liikumisega seotud teavet ning viia siseriikliku õiguse kohaselt mis tahes ajal läbi ex officio kontrolle vabakaubanduspiirkonnas ladustatud, toodetud või pakendatud toodete ja seal osutatud teenuste või toimunud tegevuste üle; • võimaldab pädevatel asutustel võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas oma siseriikliku õigusega; • annab pädevale asutusele õiguse kontrollida kaupu enne vabakaubanduspiirkonda jõudmist, selle ajal või mis tahes ajal pärast seda, kui kontrollimist peetakse vajalikuks, et hõlbustada mis tahes seaduse, määruse või juhise nõuetekohast haldamist, mille täitmist on pädev asutus volitatud tagama; • annab pädevale asutusele õiguse kohaldada vabakaubanduspiirkonnas toimuva tegevuse suhtes kehtestatud keelde või piiranguid, võttes arvesse asjaomase kauba liiki või tollijärelevalve-, turvalisus- ja julgeolekunõudeid; • annab pädevale asutusele õiguse keelata vabakaubanduspiirkonnas tegutsemine isikutel, kes ei suuda vajalikul määral tagada tollialaste sätete järgimist; • keelab vabakaubanduspiirkonnas tegutseda juriidilistel või füüsilistel isikutel, kes on süüdi mõistetud ebaseaduslikus majandus- või finantstegevuses; • tagab, et vabakaubanduspiirkonna piir ning sisse- ja väljapääsud kuuluvad pädevate asutuste järelevalve alla; • tagab, et vabakaubanduspiirkonda sisenevaid ja sealt lahkuvaid kaupu, isikuid ja transpordivahendeid kontrollitakse tõhusalt; • tagab, et ettevõtjad, kellel on lubatud tegutseda vabakaubanduspiirkonnas, asuvad seal füüsiliselt ning edastavad pädevatele asutustele oma tegevuses osalevate klientide andmed. Kui klient tegutseb agendi või esindajana, peaks ettevõtja teatama pädevatele asutustele ka selle isiku andmed, kelle nimel agent tegutseb;
(9)

Tehistingimustes peetavaid ja looduses vabalt elavaid kährikuid tuleks pidada SARS-CoV-2 nakkuse suhtes vastuvõtlikuks. Maailma Loomatervise Organisatsioon on oma suunistes, mis käsitlevad SARS-CoV-2 nakkusele vastuvõtlike põllumajandusloomaliikidega töötamist, (5) kutsunud riike üles jälgima vastavalt terviseühtsuse põhimõttele SARS-CoV-2 nakkusele vastuvõtlikke loomi, näiteks naaritsaid ja kährikuid ning samuti nendega lähedalt kokku puutuvaid inimesi. Komisjon peaks käivitama zoonooside seireprogrammid, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kõnealuse zoonoosse haigusetekitaja seireks, kuna direktiivis 2003/99/EÜ on selline seire ette nähtud andmete koordineeritud kogumiseks, andmete kogumise ja võrdlemise lihtsustamiseks ning riskide paremaks tuvastamiseks, mis annab võimaluse võtta vajaduse korral täiendavaid meetmeid. Kõnealuse direktiivi põhjendustes on märgitud, et ka muude allikate kui toidu kaudu eriti metsloomade ja lemmikloomade populatsioonidelt levivad zoonoosid teevad muret. Lisaks märgitakse, et andmete kogumine zoonooside ja zoonoossete haigusetekitajate esinemise kohta loomadel, toidus, söödas ja inimestel on vajalik zoonoosidega seotud arengusuundade ja zoonooside allikate kindlaksmääramiseks. Samuti mainitakse, et eelisjärjekorras tuleks tegeleda zoonoosidega, mis ohustavad inimeste tervist kõige enam. Seiresüsteemid peaksid siiski hõlbustama ka äsja tekkinud või alles tekkivate zoonootiliste haiguste ja zoonootiliste organismide uute tüvede avastamist.
(1)

Direktiivi 92/83/EMÜ eesmärk on luua alkoholi maksustamise vallas siseturu rajamise ja toimimise tagavad tingimused. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 1 on täpsustatud kõnealuse direktiiviga hõlmatud tooted, mille liikmesriigid peavad aktsiisist vabastama. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktis b on sätestatud erand kõnealuse direktiiviga hõlmatud denatureeritud toodetele, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud toodete valmistamine. Direktiivis 92/83/EMÜ on sätestatud vastastikuse tunnustamise süsteem. Kui direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b alla kuuluv toode on aktsiisist vabastatud mis tahes liikmesriigis, võib see liikuda vabalt terves liidus ilma aktsiisita. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõige 5 lubab liikmesriikidel keelduda sellise maksuvabastuse andmisest, kui asjaomane toode põhjustab maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist või muid kuritarvitusi.
(8)

Kõiki direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube tuleb ajaliselt rangelt piiritleda. Selleks et anda asjaomastele ettevõtjatele piisaval määral kindlust ja piisavalt aega, et viia lõpule miinidest veel puhastamata alade vähendamise protsess, on asjakohane, et luba antakse kuueks aastaks.
(11)

Sellega seoses on ohtude lähtealuseid käsitletud süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatises, milles on esitatud põhilised üldohud, millele kosmoseprogrammi iga komponent peab reageerima, samuti vastavates süsteemi turvaplaanides, mis sisaldavad kosmoseprogrammi iga komponendi turvalisuse akrediteerimise korra raames koostatud turvariskide registreid. Need on lähtealused selleks, et tuvastada ohud, millega konkreetselt tuleb tegeleda käesoleva otsuse alusel, ja luua korralduslikud meetmed käesoleva otsuse rakendamiseks.
(8)

Intellektuaalomandi õiguste teataval tasemel kaitse ja jõustamine on vähim arenenud riikidest liikmetele kasulik, sest intellektuaalomandi õigused on innovatsiooni katalüsaator ja oluline kestliku arengu vahend. Mõned vähim arenenud riikidest liikmed on juba astunud samme intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu rakendamiseks ning neid tuleb julgustada mitte alandama intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise praegust taset.
(5)

Võttes arvesse, et kõrgema künnise kohaldamine vähendab eeldatavalt käibemaksukohustusi ning seega väikeettevõtjate halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid ning lihtsustab maksuhaldurite jaoks käibemaksu kogumist, ja võttes arvesse asjaolu, et selle mõju Maltal lõpptarbimise etapis kogutud käibemaksutulu kogusummale on tühine, tuleks Maltal lubada erimeedet kohaldada.
(6)

Määruse (EL) 2017/625 artikli 95 lõike 2 punktis b on sätestatud, et Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuste määramine on ajaliselt piiratud või seda vaadatakse korrapäraselt läbi. Seetõttu tuleb Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuse mäletsejaliste ja hobuslaste jaoks määramine vaadata läbi iga viie aasta järel.
(4)

16. detsembril 2020 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 16. detsembrit 2020 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik.
(4)

Alates COVID-19 pandeemiast on Iirimaal olnud desinfektsioonivahendite järele suur nõudlus, mis põhjustas Iirimaa turul nende toodete enneolematu tarnepuudujäägi. COVID-19 kujutab Iirimaal tõsist ohtu rahvatervisele ning piisavate desinfitseerimisvahendite olemasolu on väga oluline haiguse leviku kontrolli all hoidmiseks.
NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/905,

3. detsember 2020,

Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks Somaalia Liitvabariigis läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) staatust käsitleva Euroopa Liidu ja Somaalia Liitvabariigi vahelise lepingu liidu nimel allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.
(53)

2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 76 lõike 1 kohaselt ei tohi ministrile litsentside asjus nõu andev Ghana kalanduskomisjon soovitada kohaliku tööstusliku laeva püügilitsentsi väljastada ega pikendada, välja arvatud juhul, kui ta on veendunud, et taotleja ei ole jätnud täitmata kohtuotsust või muud seaduse rikkumisega seotud otsust. Peale selle sätestatakse 2015. aasta (muudetud) kalandusmääruste (õigusakt 2217) artiklis 24M, et kalanduskomisjon ei tohi anda kalapüügiluba, kui tal on põhjust uskuda, et kalalaev on tegelenud ETR-kalapüügiga või on kindlaks tehtud, et laev on tegelenud ETR-kalapüügiga, rikkudes rahvusvahelist kaitse- ja majandamismeedet ning kuni kõik Ghana õiguse alusel täitmata jäänud karistused on kantud. Ghana ametiasutuste edastatud teabe kohaselt ei olnud 18 % traaleritele kohtuväliste lahenditega 2018. ja 2019. aasta eest määratud trahvidest 2019. aasta detsembri lõpuks tasutud. Sellegipoolest jätkati nendele laevadele püügilitsentside väljastamist. See ei ole kooskõlas 2002. aasta kalandusseadusega (seadus 625). Veelgi enam, 2017. aasta aprillis tuvastas Maailmapanga missioon selliseid probleeme nagu suur erinevus tuvastatud rikkumiste ja pädevate asutuste poolt süüdistuse esitamise väikese arvu vahel. Samuti leidis missioon, et sarnaste rikkumiste eest on trahvitud eri summades, trahve on tühistatud selgete põhjusteta, uuendatud on õigusrikkujate litsentse, rikkumistest ja järelmeetmetest on teatatud osaliselt ning palju on sissenõudmata trahve (14).
(9)

Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta majanduslikke, ohutusalaseid, keskkonnaalaseid ja operatiivkaalutlusi ning põhiliste tulemusvaldkondade vastastikust sõltuvust või nendevahelisi kompromisse. Kulutõhususe ja läbilaskevõimega seotud põhilistes tulemusvaldkondades tuleks seega arvesse võtta täiendava läbilaskevõime loomise kulude ja nende poolt pakutavate eeliste suhet. Keskkonnaga seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkide puhul tuleks arvesse võtta, et lennuliikluse korraldamise operatiivmeetmeid, mille eesmärk on kütuse tarbimise minimeerimine, seega heitkoguste vähendamine, ei saa alati praktikas rakendada. Selle põhjuseks on käitamispiirangud, mis seonduvad eelkõige õhusõidukite ohutu hajutamisega ja lennuliikluse korraldamise olemasoleva suutlikkusega. Samuti tuleks ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkide puhul arvesse võtta asjaolu, et esmatähtis on aeronavigatsiooniteenuste ohutu osutamine ning et ohutus peaks olema täielikult integreeritud aeronavigatsiooniteenuse osutajate äriplaneerimisse.
(12)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba kantud ja tõenäoliselt kantavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või õigusnormide rikkumise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast tagasinõudetaotluse kuupäeva või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse finantstagajärjed, mis tulenevad tagasi nõudmata jätmisest, 100 % liidu eelarvest. Summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruandes, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikes 4 koostoimes selle määruse artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga iv. Seepärast ei pea asjaomased liikmesriigid neid summasid katma ja need kaetakse liidu eelarvest.
(11)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba kantud ja tõenäoliselt kantavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või õigusnormide rikkumise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul alates tagasinõudetaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse finantstagajärjed, mis tulenevad õigusnormide rikkumisega seotud tagasinõudmata jätmisest, 100 % liidu eelarvest. Summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruandes, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikes 4 koostoimes selle määruse artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga iv. Seepärast ei pea asjaomased liikmesriigid neid summasid katma ja seega kaetakse need liidu eelarvest.
(10)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võib Ühendkuningriik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba kantud ja tõenäoliselt kantavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või õigusnormide rikkumise eest juriidiliselt vastutavad isikud on riigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul alates tagasinõudetaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub riigi kohtu kaudu, kaetakse finantstagajärjed, mis tulenevad õigusnormide rikkumisega seotud tagasi nõudmata jätmisest, 100 % liidu eelarvest. Summad, mille puhul Ühendkuningriik otsustas tagasinõudemenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruandes, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikes 4 koostoimes selle määruse artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga iv. Seepärast ei peaks Ühendkuningriik neid summasid katma ja need kaetakse seega liidu eelarvest.
(9)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võib Ühendkuningriik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba kantud ja tõenäoliselt kantavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või õigusnormide rikkumise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase riigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast tagasinõudetaotluse kuupäeva või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub riigi kohtu kaudu, kaetakse finantstagajärjed, mis tulenevad tagasinõudmata jätmisest, 100 % liidu eelarvest. Summad, mille puhul Ühendkuningriik otsustas tagasinõudemenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruandes, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikes 4 koostoimes selle määruse artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga iv. Seepärast ei peaks Ühendkuningriik neid summasid katma ja need tuleb seega katta liidu eelarvest.
(3)

Euroopa Prokuratuur on detsentraliseeritud struktuuriga ja ühtse asutusena toimiv jagamatu liidu organ. Selle kesktasand koosneb kolleegiumist, alalistest kodadest, Euroopa peaprokurörist, Euroopa peaprokuröri asetäitjatest, Euroopa prokuröridest ja haldusdirektorist. Euroopa peaprokurör, Euroopa prokurörid, Euroopa peaprokuröri asetäitjad ja Euroopa Prokuratuuri haldusdirektor nimetati ametisse otsustega, mis võeti vastu vastavalt 23. oktoobril 2019, (2)27. juulil 2020, (3)11. novembril 2020 (4) ja 20. jaanuaril 2021 (5). Euroopa Prokuratuuri kolleegium moodustati 28. septembril 2020. Kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikli 21 lõikega 2 võttis kolleegium 12. oktoobril 2020 vastu Euroopa Prokuratuuri kodukorra. 25. novembril 2020 võttis kolleegium määruse (EL) 2017/1939 artikli 10 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vastu alalisi kodasid käsitlevad eeskirjad. Euroopa Prokuratuuri töötajad, nagu on määratletud määruse (EL) 2017/1939 artikli 2 lõikes 4, on ametisse nimetatud.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/844,

26. mai 2021,

millega lõpetatakse Türgist pärit teatavate rauast, legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete importi käsitlev subsiidiumivastane menetlus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

Uuritav toode on Türgist pärit teatavad rauast, legeerimata terasest või legeerterasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sealhulgas mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata.

2. Kaebuse tagasivõtmine ja menetluse lõpetamine

24. märtsil 2021. aastal teatas kaebuse esitaja komisjonile, et võtab oma kaebuse tagasi.

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks andnud tunnistust sellest, et menetluse jätkamine on liidu huvides.

Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et Türgist pärit teatavate rauast, legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete importi käsitlev subsiidiumivastane menetlus tuleks lõpetada meetmeid kehtestamata.

Käesolev otsus on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (3) artikli 15 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus järgmiste Türgist pärit toodete impordi suhtes: rauast, legeerimata terasest või legeerterasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sealhulgas mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata ning mis kuuluvad CN-koodide 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (TARICi kood 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARICi kood 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARICi kood 7226191090), 7226 91 91 ja 7226 91 99 alla.
(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht, kuna sellised otsused on vajalikud transpordiühenduse alalise sekretariaadi korralikuks toimimiseks ja nad on liidule siduvad,
(3)

Liit on esitanud viie eksperdi nimed ja Ukraina on esitanud kolme eksperdi nimed. Ukraina on võtnud kohustuse esitada kaks täiendavat nime 31. detsembriks 2021. Lepinguosalised on kokku leppinud viies eksperdis, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ja kes võivad täita lepingu artikli 301 alusel eksperdirühma eesistuja kohuseid.
(5)

2006. aasta lepingu pikendamine esialgu viieks aastaks on liidu huvides, kuna Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni finantsseisundi taastamine on veel algusjärgus ning organisatsioon on reformimas oma finantsstruktuuri.
(8)

Kreeka kinnitas 22. oktoobril 2020 komisjonile, et ta on Belgia esitatud üksikasjalikus nimekirjas nimetatud kaubad kätte saanud; samuti teatas Kreeka, et eespool nimetatud kauba vastuvõtjaks on määratud kodanikukaitseministeeriumi kodanikukaitse peasekretariaat, kes asjaomase kauba rändajatele ja varjupaigataotlejatele tasuta jagab või kättesaadavaks teeb, ning märkis, et ta on võtnud asjakohased meetmed, et tagada eespool nimetatud kaupade vastavus määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklitele 78, 79 ja 80 ning direktiivi 2009/132/EÜ artiklitele 55, 56 ja 57.
2.

Litsentsisaaja võib litsentsitud materjali kasutada ka seoses kaupade ja teenustega, mis: i) aitavad kaasa konkreetsete Natura 2000 alade kaitse-eesmärkide saavutamisele, tingimusel et need eesmärgid on kehtestatud kooskõlas elupaikade direktiivi ja linnudirektiiviga, või ii) on täielikult või suurel määral pärit Natura 2000 aladelt ning täielikult kooskõlas taotletavate kaitse-eesmärkidega, tingimusel et need eesmärgid on kehtestatud kooskõlas elupaikade direktiivi või linnudirektiiviga.
(1)

Tšehhi, Ungari, Itaalia ja Leedu esitasid komisjonile taotluse asutada Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium Extreme Light Infrastructure (ELI ERIC). Kreeka ja Bulgaaria on teatanud oma otsusest osaleda ELI ERICu töös esialgu vaatlejana. Eespool nimetatud riigid on kokku leppinud, et ELI ERICu asukohaliikmesriigiks saab Tšehhi Vabariik.