Nõukogu määrus (EÜ) nr 1995/2000,

18. september 2000,

millega kehtestatakse Alžeeriast, Leedust, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Slovaki Vabariigist pärineva impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 617/2000 [2] (edaspidi "ajutine määrus") ajutise dumpinguvastase tollimaksu Alžeeriast, Leedust, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit ning CN-koodi 31028000 alla kuuluvate uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes ning võttis ajutiselt vastu Alžeeria eksportiva tootja pakutud kohustuse.

(2) Samas määruses tehti esialgne järeldus, et sama uurimise all olnud Slovaki Vabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ei tuleks kehtestada dumpinguvastast tollimaksu, sest leiti, et kõnealune import ei tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju.

B. JÄRGNENUD MENETLUS

(3) Pärast seda, kui olid teatavaks tehtud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati Alžeeriast, Leedust, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniuminitraadi lahuste impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed (edaspidi "teatavakstegemine"), esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.

(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(5) Kõiki asjassepuutuvaid osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta. Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(6) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(7) Nagu ajutise määruse põhjenduses 8 nimetatud, on vaatlusaluseks tooteks uurea ja ammooniumnitraadi lahused, mis on põllumajanduses kasutatav vedel lämmastikväetis. Eeldatakse, et lämmastikusisaldusest olenemata on kõigil uurea ja ammooniumnitraadi lahustel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning seetõttu käsitletakse neid käesolevas uurimises ühe tootena.

(8) Eespool öeldut silmas pidades ja et ükski asjaomane isik ei esitanud väiteid seoses komisjoni esialgsete järeldustega vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 8 ja 9 loetletud faktid ja järeldused heaks.

D. DUMPING

1. Alžeeria

a) Normaalväärtus

(9) Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et tema tootmiskulud olid arvutatud valesti, sest komisjon polnud võtnud arvesse asjaolu, et eksporditava vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatud imporditud toorainetelt ei tasutud imporditollimakse. Peale selle väitis kõnealune tootja, et komisjon oli eksinud vabrikust sadamasse transportimise kulude kindlaksmääramisel.

(10) Mõlemat väidet uuriti. Leiti, et imporditollimaksu kohta esitatud väide oli õige. Seepärast arvutati arvestuslik normaalväärtus seda tegurit silmas pidades ümber. Transpordikuludega seotud väide lükati tagasi, sest puudusid seda kinnitavaid andmed. Muud ajutise määruse põhjendustes 11 ja 12 esitatud normaalväärtust käsitlevad järeldused kiidetakse heaks.

b) Ekspordihind ja võrdlus

(11) Nende punktide kohta ei olnud märkusi ja seega kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 13 ja 14 sätestatud esialgsed järeldused heaks.

c) Dumpingumarginaal

(12) Dumpingumarginaali arvutamise meetodi kohta ei ole märkusi ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 15 kirjeldatud meetod. Selle alusel on koostööd tegeva eksportiva tootja lõplik dumpingumarginaal 9,7 %, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril.

Et vaatlusaluse toote Alžeeriast ühendusse suunatud ekspordi kogumahu saab kanda ainsa teadaoleva eksportiva tootja arvele, kehtestatakse dumpingu jääkmarginaal samal tasemel.

2. Leedu

a) Normaalväärtus

(13) Leedu tootja vaidlustas komisjoni esialgsed järeldused ja väitis, et tema normaalväärtus, mis oli arvutatud vaatlusaluse toote omamaise müügi puudumisel, oli liiga kõrge ja tingis liiga kõrge dumpingumarginaali (7,6 %). Ta väitis eelkõige, et tema müügi-, üld- ja halduskulud olid hinnatud liiga suureks ning et nende hindamisel oli lähtutud teistsugusest raamatupidamisarvestusest (auditeeritud majandusaasta aruanne 1998. aasta kohta) kui see, mida kasutati tootmiskulude arvutamiseks (ettevõttesisesed raamatupidamisdokumendid 1998. aasta juunist 1999. aasta maini väldanud uurimisperioodi kohta), mistõttu tulemusi moonutati.

(14) Kuna leiti, et vaatlusalust toodet omamaisel turul ei müüdud, tuli müügi-, üld- ja halduskulude summad kindlaks määrata kooskõlas määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 2 lõikega 6. Kuna ei olnud rohkem Leedu tootjaid, kelle müügi-, üld- ja halduskulusid oleks saanud kasutada, määrati ainsa Leedu tootja müügi-, üld- ja halduskulude summa, lähtudes asjaomase eksportija või tootja kuludest sama üldise tootekategooria puhul äriühingu omamaisel turul. Sellega seoses tuleks märkida, et algselt ei esitanud äriühing küsimustikule antud vastustes mingisugust teavet oma müügi-, üld- ja halduskulude kogusumma kohta. Kõnealune teave esitati pärast seda, kui komisjon saatis kirja puudujääkide kohta, kuid isegi siis oli see teave oli ebaõige ja mittetäielik, sest puudusid andmeid finantseerimiskulude kohta. Seepärast peeti asjakohaseks kasutada esialgsete otsuste tegemisel usaldusväärset teabeallikat (auditeeritud majandusaasta aruannet 1998. aasta kohta).

(15) Pärast ajutise määruse avaldamist arvutati müügi-, üld- ja halduskulud ümber samade ettevõttesiseste raamatupidamisdokumentide alusel, mida kasutati esialgsetes järeldustes vaatlusaluse toote tootmiskulude määramiseks. Komisjon küsis äriühingu raamatupidamisandmete kohta täiendavaid selgitusi ja vaatas uuesti läbi kogu uurimise käigus esitatud teabe. Ta jõudis järelduseni, et need andmed on kasutamiseks piisavalt usaldusväärsed. Müügi-, üld- ja halduskulude ümberarvutamise tulemusel alandati normaalväärtust.

(16) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas Leedu tootja täiendavaid vastuväiteid.

Üldiselt väitis äriühing, et meetodite läbivaatamisel oli tekkinud palju vastuolusid, sest müügi-, üld- ja halduskulude määramisel kasutatud raamatupidamisaruanded olid ebatäielikud või ebaõiged. Selle üldise märkusega seoses tuleks öelda, et samu raamatupidamisaruandeid kasutati ka tootmiskulude arvutamisel, ning esialgses etapis ei olnud äriühing vastuväiteid esitanud, vaid nõudnud, et kõnealuseid aruandeid kasutataks ka müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel.

Seejärel esitas äriühing mitu konkreetset väidet. Esiteks väitis ta, et uurimisperioodi hõlmavates ettevõttesisestes raamatupidamisdokumentides esitati nii kogukäive kui ka omamaine käive tegelikust väiksemana. See väide lükati tagasi, sest alates uurimisperioodi algusest oli äriühingul piisavalt võimalusi esitada oma olukorra kohta täielik ja täpne ülevaade. Äriühing ei teatanud enda esitatud võimalikest ebatäpsetest andmetest enne, kui ta otsustas vaidlustada lõplikud järeldused, ning isegi siis ei esitanud ta ühtki selgitust käibega seotud andmetes esinevate vastuolude kohta.

Teiseks väitis äriühing, et raamatupidamisdokumentides esitatud ekspordiga seotud müügi-, üld- ja halduskulud olid tegelikest kuludest väiksemad, sest need ei hõlmanud ühenduse turu välistele turgudele suunatud ekspordiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid; järelikult oleks komisjon pidanud tema müügi-, üld- ja halduskulude kogusummast maha arvama suurema summa, et välja selgitada omamaiste müügi-, üld- ja halduskulude õige summa. See väide lükati tagasi seepärast, et kõnealused kulud moodustasid äärmiselt suure osa muudele turgudele suunatud eksportmüügist saadavatest tuludest võrrelduna ühendusse suunatud ekspordiga, ning et seda vastuolu ei olnud menetluse käigus varem nimetatud ja et ühtki selgitust polnud esitatud selle kohta, miks need raamatupidamisdokumentidest puuduvad kulud välja jäeti.

Kolmandaks väitis äriühing, et osa tema finantseerimiskuludest ei ole seotud uurea ja ammooniumnitraadi lahuste tootmisega, sest suure osa tema äritegevusest moodustab tegutsemine valdusettevõttena. Sellega seoses tuleks rõhutada, et väetisetootmine moodustab valdava osa äriühingu tegevusest ning äriühing ei esitanud küsimustikule antud vastustes mingeid andmeid finantseerimiskulude kohta, väites, et uurea ja ammooniumnitraadi lahuste tootmisega selliseid kulusid ei kaasnenud. Leitakse, et kõik kulud, mis ei ole otseselt seotud konkreetse tootega, tuleks siiski siduda teatava kululiigiga ning et otstarbekama lähenemisviisi puudumisel võib neid kulusid jaotada käibe alusel. Seepärast lükati see väide tagasi, välja arvatud finantsvahenduskulude suhtes, mida ei olnud vaja arvesse võtta, sest need ei mõjutanud lõplikke järeldusi.

Neljandaks väideti, et üld- ja halduskulusid oleks pidanud arvesse võtma ainult juhul, kui need on seotud tootmistegevusega. Äriühing esitas ettevõtteväliste audiitorite poolt selle alusel koostatud andmetabeli. See väide lükati tagasi, sest kirjas, mille lisas tabel esitati, keeldusid audiitorid selgesõnaliselt tabelis esitatud andmete hindamisest. Lisaks sellele on ka käesoleval juhul asjakohane eelmises lõigus esitatud väide kulude üldise jaotamise kohta. Tagasi lükati ka samalaadne väide, mis vaidlustas kaubandustegevusega seotud üld- ja halduskulude jaotuse ning mille kohta ei esitatud mingit tõendusmaterjali.

(17) Kaebuse esitanud Euroopa Väetisetootjate Ühendus (European Fertilisers Manufacturers "Association" – EFMA) tegi märkuse ka Leedu tootja normaalväärtuse arvutamisel kasutatud meetodi kohta ning väitis, et komisjon oleks pidanud korrigeerima:

- amortisatsiooninorme, sest tootja kohaldatud normid olid liiga madalad ega vastanud Lääne-Euroopas, eelkõige ühenduse tootmisharus kohaldatavatele normidele,

- põhivara väärtust, sest tootja vara ei hinnatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega,

- Venemaa gaasitarnija poolt küsitavat gaasi hinda, mida ebaharilikult madalate tootmiskulude tõttu peetakse liiga madalaks. Kaebuse esitaja soovituse kohaselt peaks komisjon tootja gaasikulud ümber arvutama, lähtudes ühenduse gaasitarnijalt saadud andmetest, mis näitavad madalaimat mõistlikku hinda, mida Leedu tootja oleks võinud uurimisperioodil gaasi eest maksta.

Kõiki kolme väidet uuriti. Amortisatsiooninormide osas leiti, et enamik, kuid mitte kõik Leedu tootja kohaldatavad normid olid ühenduse tootjate kohaldatavatest normidest pikaajalisemad, kuid jäid üldjuhul siiski ühenduses esinevate kõikumiste piiresse; amortisatsioonikulud väljendatult protsendina tootmiskuludest ei erinenud oluliselt tavaliselt ühenduse tootmisharus esinevatest. Pealegi olid amortisatsiooninormid kooskõlas Leedus kehtivate raamatupidamistavadega. Leiti, et ka põhivara väärtuse hindamine oli kooskõlas siseriiklike raamatupidamisstandarditega. Seepärast lükati nimetatud väited tagasi.

Gaasihindadega seotud väidet uuriti põhjalikult juba menetluse esialgses etapis ning siis leiti, et puuduvad tõendid selle kohta, et nõutud hinnad ei ole usaldusväärsed või ei kajasta tegelikke tarnekulusid. Leiti, et hind, mille gaasi eest maksis Leedu tootja, ei ole kaebuse esitaja tasutud hinnast madalam. Seetõttu lükati ka see väide tagasi.

b) Ekspordihind ja võrdlus

(18) Nende punktide kohta ei olnud märkusi ja seega kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 17 ja 18 sätestatud esialgsed järeldused heaks.

c) Dumpingumarginaal

(19) Dumpingumarginaali arvutamise meetodi kohta ei ole märkusi ja seega kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 19 kirjeldatud meetod heaks. Selle alusel ning eespool nimetatud muudatusi arvesse võttes on koostööd tegeva eksportiva tootja lõplik dumpingumarginaal 5,8 %, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril.

Et vaatlusaluse toote Leedust ühendusse suunatud ekspordi kogumahu saab kanda ainsa teadaoleva eksportiva tootja arvele, kehtestatakse dumpingu jääkmarginaal samal tasemel.

3. Valgevene, Venemaa, Ukraina

a) Võrdlusriik

(20) Leedu kui kolmanda turumajandusliku maa valimise kohta märkusi ei esitatud ja seega kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 22 sätestatud esialgsed otsused heaks.

b) Venemaa

i) Individuaalne lähenemine

(21) Üks koostööd tegev eksportiv tootja nõudis, et tema individuaalse lähenemise taotlus vaadataks uuesti läbi, sest riik ei sekkunud mingil viisil tema eksportmüüki. Tootja põhjendas oma nõuet järgmiselt:

- äriühing võib oma eksportmüügi tingimused vabalt määrata,

- äriühingu nõukogu valivad igal aastal aktsionärid, kellest enamiku moodustavad eraõiguslikud äriühingud ja füüsilised isikud. Nõukogu liikmed, välja arvatud üks, on riigist sõltumatud,

- kursside ümberarvestust teostati turukursside alusel.

(22) Komisjon vaatas individuaalse lähenemise taotluse läbi ning keskendus lõppetapi analüüsis peamiselt sellistele valdkondadele, mis avaldavad otsest mõju äriühingu eksporditegevusele. Selle alusel arvas komisjon, et äriühingu esitatud väited on asjakohased, ning äriühingu taotlus rahuldati, sest leiti, et riikliku sekkumise tase ei ole meetmetest kõrvalehoidmiseks piisav, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

(23) Kaebuse esitaja mõistis teravalt hukka selle, et lõppetapis kohaldati kõnealuse tootja suhtes individuaalset lähenemist, sest esialgses etapis oli komisjon vastava taotluse tagasi lükanud, kuna tootja ei olnud riiklikust mõjust piisavalt sõltumatu. Komisjon oleks pidanud juba üksnes selle fakti tõttu oma otsuse muutmisest loobuma. Kaebuse esitaja väitis, et Venemaa alandatud gaasihinnad andsid tema väetisetootjatele ebaõiglase konkurentsieelise ning seetõttu ei saa nende eksportmüüki pidada turumajanduse keskkonnas toimuvaks tehinguks. Samuti tegi talle muret tollimaksudest möödahiilimine võimaluste suurenemine, sest individuaalne marginaal on üleriigilisest marginaalist pisut madalam.

Tuleb rõhutada, et esialgsel etapil tehtud otsused vaadatakse saadud märkusi arvestades alati uuesti läbi ja neid võib enne lõplike järelduste tegemist muuta. Ehkki riik mõjutas tõepoolest gaasihindade määramist, muutis normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigi arvestusliku väärtuse alusel selle asjaolu tähtsusetuks. Peale selle leiti, et äriühing sai ise vabalt otsustada, milliseid koguseid ja missuguse hinnaga eksportida. Igal juhul tähendaks kõnealuse väitega nõustumine seda, et keeldutakse individuaalse lähenemise kohaldamisest kõigi äriühingute suhtes, mis ei vasta turumajanduses kehtivatele tingimustele (st ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele). Seoses tollimaksudest möödahiilimise ohu suurenemisega viidatakse põhjendusele 23, mis käsitleb asjaomase Vene äriühingu sõltumatust riigist.

ii) Võrdlus

(24) Kaebuse esitaja vaidlustas ka selle, et normaalväärtust oli võrreldud ekspordihinnaga, s.o (ekspordiriigi piiril kehtiva) FOB-hinna alusel. Ta väitis, et selle meetodi kasutamine moonutas järeldusi, sest asjakohaselt arvesse võtmata jäid turumajanduslike ja mitteturumajanduslike riikide sisetranspordi kulude erinevused, ning lisas, et kui võrdlus oleks toimunud tehasest hankimise tasandil, olnuks dumpingumarginaal oluliselt kõrgem.

Normaalväärtust ja ekspordihinda tuleks võrrelda võimalikult sarnases kaubanduslikus etapis, olgu selleks siis FOB-tasand või tehasest hankimise tasand. Käesoleval juhul on vaatlusaluseks tooteks pakkimata toode, mille müügihinnast moodustavad väga suure osa transpordikulud. Pärast väidete põhjalikku uurimist leidis komisjon, et FOB-tasandi võrdlus annab tõepoolest põhjendamatu eelise äriühingutele, kelle geograafiline asukoht, kui nad asuksid turumajanduslikus riigis, takistaks neil eksportida pakkimata tooteid, ning seepärast valiti lõplike otsuste tegemisel FOB-tasandi asemel võrdlusaluseks tehasest hankimise tasand. Ekspordihinnas tehti asjakohased kohandused, et võtta arvesse tehasest sadamasse transportimise kulusid ja sadamateenuste kulusid.

iii) Dumpingumarginaal

(25) Koostööd tegevale eksportivale tootjale, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset lähenemist, määratud individuaalne dumpingumarginaal ja kõigi teiste tootjate üleriigiline dumpingumarginaal arvutati ümber, kasutades Leedu tootja kohandatud normaalväärtust (vt põhjendused 13–15).

Selle alusel on dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril:

JSC Nevinnomyssky Azot: | 28,5 % |

Kõik teised äriühingud: | 41,0 %. |

c) Valgevene

i) Võrdlus

(26) Et võrdlusaluseks valiti FOB-tasandi asemel tehasest hankimise tasand (vt põhjendus 24), tehti ekspordihinnas asjakohased kohandused, et võtta arvesse tehasest sadamasse transportimise kulusid ja sadamateenuste kulusid.

ii) Dumpingumarginaal

(27) Valgevene dumpingumarginaal arvutati ümber, kasutades Leedu tootja kohandatud normaalväärtust (vt põhjendused 13–15).

(28) Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et talle ei esitatud esialgsete järelduste kohta piisavalt teavet ning seetõttu ta ei saanud teha dumpingumarginaali arvutamise kohta sisulisi ja asjakohaseid märkusi. Peale selle väitis ta, et eksportkaupade kogused olid valesti arvutatud, sest arvesse polnud võetud tootetagastusi ning osa eksporditud uurea ja ammooniumnitraadi lahuste lämmastikusisaldus oli tavapärase 32 % asemel 30 %. Lõpuks väitis ta, et CIF-hind oli olnud valesti arvutatud.

(29) Esialgsete järelduste teatavakstegemiseks esitatud dokumendis sisalduva teabe osas leitakse, et selles esitati kõik andmed, mida oli võimalik avaldada, ilma et oleks rikutud ainsa Leedu tootja normaalväärtusega seotud vaikimiskohustust.

(30) Muude väidete osas vaadati olemasolev teave uuesti läbi ja kohandati eksportkaupade koguseid. Ajutise määrusega vastu võetud CIF-hinna arvutamise meetod kiidetakse heaks.

(31) Dumpingumarginaali kindlaksmääramise osas muid märkusi ei olnud ja ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 31 esitatud meetod kiidetakse heaks. Selle alusel on üleriigiline dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril 55,0 %.

d) Ukraina

i) Võrdlus

(32) Et võrdlusaluseks valiti FOB-tasandi asemel tehasest hankimise tasand (vt põhjendus 24), tehti ekspordihinnas asjakohased kohandused, et võtta arvesse tehasest sadamasse transportimise kulusid ja sadamateenuste kulusid.

ii) Dumpingumarginaal

(33) Komisjon arvutas Ukraina dumpingumarginaali ümber, kasutades Leedu tootja kohandatud normaalväärtust (vt põhjendused 13–15).

Selle alusel on üleriigiline dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril 50,4 %.

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(34) Märkusi ja uut teavet ei ole esitatud ning ajutise määruse põhjendustes 35 ja 36 kirjeldatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu määratluse kohta kiidetakse heaks.

F. KAHJU

1. Kumuleerumine

(35) Kaebuse esitaja vaidlustas kumulatsioonist loobumise Slovaki Vabariigi osas, kuid ei esitanud mingit uut teavet. Sellega seoses rõhutatakse eelkõige, et Slovaki Vabariigist pärineva impordi maht ja turuosa olid kõigi asjaomaste riikide hulgas madalaimad ning selle hinnad ei olnud ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Seetõttu kiidetakse Slovaki Vabariigist pärineva impordi suhtes kumulatsioonist loobumise asjakohasust käsitlevad esialgsed järeldused heaks.

(36) Alžeeria eksportiv tootja väitis, et Alžeeriast pärit importi tuleks hinnata eraldi, sest selle dumpingumarginaal on madal, keskmine turuosa väike ja hinna allalöömismarginaal madal. Selles osas tuleks rõhutada, et Alžeeriast pärineva impordi dumpingumarginaal on miinimumtasemest kõrgem ning kõnealuse impordi maht uurimisperioodil ei ole tähtsusetu. Konkurentsitingimuste osas tuleb märkida, et impordimaht kasvas jätkuvalt, Alžeeria eksportiva tootja hinnadünaamika oli võrreldav teiste asjaomaste riikide teiste eksportivate tootjate hinnadünaamikaga ning hinna allalöömine tuvastati sellise impordi osas, mille puhul kasutati samu kaubanduskanaleid. Nimetatud põhjustel ja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 41 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

2. Hinna allalöömine

(37) Valgevene eksportiv tootja väitis, et Valgevenest pärineva impordi suhtes kehtestatud tollimaks oli 1998. aastal 6,8 % ja 1999. aastal 6,5 %, kuid arvutades ühenduse piiril kehtiva ex-quay-etapi CIF-hinda, millelt on tasutud tollimaksud, oli komisjon kohaldanud kogu impordi osas 6,5 %list tollimaksu. Sellest lähtuvalt arvutati CIF-hind ümber, kuid see ei muutnud ajutise määruse põhjenduses 46 nimetatud hinna allalöömismarginaale Valgevenest pärineva impordi osas.

(38) Et 1999. aastal muutus ka Venemaalt pärineva impordi suhtes kohaldatav tollimaks, arvutati sellest lähtuvalt ümber ka vastav hinna allalöömismarginaal. Läbivaadatud kaalutud keskmine hinna allalöömine väljendatud protsentides ühenduse tootmisharu hindadest on 6,5 %. Muus osas kinnitatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 46 sätestatud meetod.

3. Ühenduse tootmisharu olukord

(39) Teatavad isikud väitsid, et kahju analüüsimisel tuleks uurimisperioodi olukorda võrrelda 1997. aasta olukorra asemel 1995. aasta olukorraga. Selles osas tuleks selgitada, et dumpinguvastaste meetmete võtmise eeltingimus on uurimisperioodil tekitatud märgatava kahju olemasolu. Algmääruse kohaselt ei pea kahju esinema kogu perioodi jooksul, mida kahjude uurimine hõlmab. See tähendaks nõuet, et enne meetmete kehtestamist peaks ühenduse tootmisharu olukord olema nelja kuni viie aasta jooksul pidevalt halvenenud. Sellise kahju olemasolu kindlakstegemiseks tuleb muu hulgas arvesse võtta eelnenud aastaid ning nende aastate ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus esinenud arenguid ja suundumusi. Käesoleval juhul hõlmas uurimine 1995. aasta ja uurimisperioodi vahelist ajavahemikku, mitte ainult 1995. aastat ja uurimisperioodi, nagu nimetatud isikud soovitasid. Selles ajavahemikus toimunud arenguid silmas pidades leiti, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes märgatavalt eelkõige 1997. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus. Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse esialgsed järeldused ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju kohta heaks.

G. PÕHJUSLIKUD SEOSED

(40) Teatud eksportivate tootjate väitel alahindas komisjon mõju, mida Hiina otsus uurea impordi keelustamise kohta alates 1997. aasta aprillist avaldas kogu maailmas valitsevale olukorrale, kus pakkumine ületab nõudluse. Sellega seoses tuleb märkida, et see, kas ja mil määral pakkumine ületab nõudluse, ei õigusta dumpinguhinnaga importi, mis tekitab ühenduse tootmisharule kahju. Et uut teavet ei ole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 62 ja 63 kirjeldatud järeldused heaks.

H. ÜHENDUSE HUVID

(41) Uut teavet ei ole esitatud ja seega kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 64–69 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

I. DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Menetluse lõpetamine Slovaki Vabariigi suhtes

(42) Pidades silmas ajutise määruse põhjenduses 60 esitatud järeldusi selle kohta, et hinna allalöömist ei tuvastatud, et impordimaht oli suhteliselt väike ning turuosa väike ja stabiilne, lõpetatakse menetlus Slovaki Vabariigist pärineva impordi suhtes ilma meetmeid kehtestamata.

2. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(43) Lõplike kehtestatavate meetmete taseme kindlaksmääramiseks otsustatakse, et dumpinguhinnaga impordi hinnad tuleb tõsta tasemele, mis kõrvaldab kahjustava dumpingu.

(44) Kaebuse esitaja väitis, et 5 %line kasumimarginaal ei ole realistlik ning et kahjusid vältiva hinnataseme kindlaksmääramiseks tuleb kasutada kõrgemat kasumitaset. Kuna uurea ja ammooniumnitraadi lahuseid käsitlevate eelmiste dumpinguvastaste menetluste käigus kasutati 5 %list kasumimarginaali ning puuduvad märgid selle kohta, et on aset leidnud olukorra uut hindamist nõudvad muudatused, peetakse 5 %list kasumimarginaali asjakohaseks.

(45) Peale selle kinnitati ajutise määruse põhjenduses 70 kirjeldatud kahjumarginaali kindlaksmääramise meetod.

(46) Valgevene kahjumarginaal vaadati uuesti läbi arvestamaks asjaolu, et Valgevenest pärineva impordi suhtes kehtestatud tollimaks oli 1998. aastal 6,8 % ja 1999. aastal 6,5 %, kuid nagu eespool öeldud, kasutas komisjon kogu impordi suhtes 6,5 %list tollimaksu, et arvutada ühenduse piiril kehtiv ex-quay-etapi CIF-hind, millelt on tasutud tollimaksud. Sellest lähtuvalt arvutati CIF-hind ümber. Valgevenest pärineva impordi uus kahjumarginaal on 27,5 %.

(47) Kuna 1999. aastal muutus ka Venemaalt pärineva impordi suhtes kohaldatav tollimaks, arvutati sellest lähtuvalt ümber ka vastavad kahjumarginaalid. Et ühe Vene eksportiva tootja suhtes kohaldati individuaalset lähenemist, arvutati vastavalt sellele ka individuaalne kahjumarginaal. Venemaalt pärineva impordi uued kahjumarginaalid on siiski täheldatud dumpingumarginaalidest madalamad.

3. Kohustused

(48) Esialgsel etapil vastu võetud Alžeeria eksportiva tootja kohustus vaadati uuesti läbi, et kohandada lõplike järelduste alusel (vt põhjendused 9–12) selle tootja osas kehtivat minimaalset impordihinda.

Kahe koostööd tegeva Vene äriühingu pakutud kohustused lükati tagasi. Üks kohustus lükati tagasi sellepärast, et asjaomane äriühing ei ole eksportiv tootja, kellelt saab sellise kohustuse vastu võtta, vaid vahendav ettevõtja, kes ostab vaatlusaluse toote koostööd mittetegevalt tootjalt ja müüb seotud äriühingule ekspordi eesmärgil. Teine kohustuse võtmiseks tehtud pakkumine lükati tagasi, sest äriühingu puhul on tegemist integreeritud väetisetootjaga, kelle käsutuses on palju turustusvõimalusi juhul, kui ühe tema toote suhtes kehtestatakse meetmed. Tuleb rõhutada, et sellistel asjaoludel olnuks nende kohustuste kontrollimine raskendatud.

Samadel põhjustel lükati tagasi ka koostööd tegeva Valgevene eksportiva tootja pakutud kohustus.

4. Lõplike meetmete vorm ja tase

(49) Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud vastavalt dumpingumarginaalidest madalamate täheldatud kahjumarginaalide tasemele. Ajutise määruse põhjendustes 15 ja 19 sätestatud põhjustel kinnitatakse, et Alžeeria ja Leedu jääktollimaksud tuleb kehtestada vastavalt mõlema riigi ainsa tootja osas kindlaks määratud tasemele.

(50) Meetmete tõhususe tagamiseks ja mõne varasema väetisi käsitleva menetluse käigus täheldatud hinnamanipulatsioonide vältimiseks kinnitatakse, et tollimaksud tuleb kehtestada konkreetse summana tonni kohta. Tollimaksud on järgmised:

Riik | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu alus | Tollimaksu summa (tonni kohta) |

Alžeeria

– Fertalge Industries | 9,7 | 9,7 | 6,88 eurot |

Valgevene | 55,0 | 27,5 | 17,86 eurot |

Leedu

– JSC Achema | 5,8 | 5,8 | 3,98 eurot |

Venemaa

– JSC Nevinnomyssky Azot | 28,5 | 27,4 | 17,80 eurot |

– Kõik teised äriühingud | 41,0 | 32,0 | 20,11 eurot |

Ukraina | 50,4 | 45,7 | 26,17 eurot |

(51) Käesoleva määrusega äriühingule määratav individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr tehti kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldab see olukorda, mis uurimise käigus selle äriühingu osas tuvastati. Nimetatud tollimaksu määra (erinevalt "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingu, seega konkreetse juriidilise isiku poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei tohi nimetatud määra kohaldada ning nende osas kehtib "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

(52) Taotlus kohaldada nimetatud üksiku äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määra (näiteks pärast juriidilise isiku ärinime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse loomist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [3] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nime muutmise või tootmis- või müügiüksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

J. AJUTISTE TOLLIMAKSUDE SISSENÕUDMINE

(53) Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et määruse (EÜ) nr 617/2000 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Alžeeriast, Leedust, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit ning CN-koodi 31028000 alla kuuluvate vesilahusena või ammoniaagilahusena esinevate uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Asjaomaste riikide tollimaksu summa eurodes tonni kohta on järgmine:

Riik | Äriühing | Tollimaksu summa (tonni kohta) | TARICi lisakood |

Alžeeria | Kõik äriühingud | 6,88 eurot | A999 |

Valgevene | Kõik äriühingud | 17,86 eurot | — |

Leedu | Kõik äriühingud | 3,98 eurot | — |

Venemaa | JSC Nevinnomyssky Azot 357030 Russian Federation,Stavropol region Nevinnomyssk,Nizyaev st.1 | 17,80 eurot | A176 |

Kõik teised äriühingud | 20,11 eurot | A999 |

Ukraina | Kõik äriühingud | 26,17 eurot | — |

3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 [4] artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4. Lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.

5. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

6. Slovaki Vabariigist pärinevat uurea ja ammooniumnitraadi lahuste importi käsitlev menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

1. Järgmise äriühingu võetud ja komisjoni poolt heaks kiidetud kohustusele vastav import vabastatakse vabasse ringlusse lubamisel artikli 1 lõikes 2 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust juhul, kui eespool nimetatud äriühing valmistab importtooted, ekspordib need vahetult ühenduse importivale äriühingule ja esitab talle arve ning deklareerib need asjakohase TARICi lisakoodi all.

Äriühing | Riik | TARICi lisakood |

Fertalge Industries spa 12, Chemin AEK Gadouche Hydra Alger | Alžeeria | A107 |

2. Vabastuse saamiseks tuleb asjaomase liikmesriigi tolliteenistusele esitada eksportiva äriühingu väljastatud kehtiv kinnitusarve, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 617/2000 lisas loetletud olulisi andmeid.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 617/2000 kohaselt Alžeeriast, Leedust, Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse sisse vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, lastakse vabaks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

H. Védrine

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30.4.1998, lk 18).

[2] EÜT L 75, 24.3.2000, lk 3.

[3] Euroopa Ühenduste KomisjonKaubanduse peadirektoraatC-direktoraatDEM 24 - 8/38Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Bruxelles/Brussel

[4] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 40.

--------------------------------------------------