ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Horvaatia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2017. aastaks, mis ei ole kooskõlas nõukogu soovitatud tähtajaga (2016. aasta). Valitsus kavatseb järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 5,0 %ni SKPst, 2016. aastal 3,9 %ni SKPst ja 2017. aastaks 2,7 %ni SKPst. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutama 2017. aastal tipptaseme 92,5 % SKPst ja üldiselt stabiliseeruma 92,4 %ni SKPst 2018. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium tundub olevat suhteliselt soodne – ehkki majanduskasv on samal tasemel, on eelarve konsolideerimiseks tehtud püüdlused lähenemisprogrammis suuremad kui komisjoni prognoosis. Alates 2015. aastast kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide toetamiseks võetavaid meetmeid on vaid osaliselt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal ei eeldata ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegset ja kestvat korrigeerimist 2016. aastaks. Võetud kaalutlusõiguslike meetmete summa põhjal oli eelarve konsolideerimise määr 2014. aastal kooskõlas nõukogu soovitusega. Sama kehtib aastatel 2014 ja 2015 ka kumulatiivselt, hoolimata 2015. aastaks prognoositud puudujäägist. (Kohandatud) muutused struktuurses eelarvepositsioonis on aastatel 2014–2015 siiski allpool soovitatud väärtust. 2016. aastal on eelarve konsolideerimise määr allpool nõukogu soovituses esitatud taset. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid struktuurimeetmeid. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Horvaatia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.
(9)

Eesti tööhõive määr oli 2014. aasta kolmandas kvartalis 74,5 % tööealisest elanikkonnast ja töötuse määr vähenes 7,6 %ni, mis on madalaim tase alates 2009. aastast. Pikaajaliste töötute osakaal jääb oluliselt alla ELi keskmise näitaja. Vähenev tööjõud koos madala tööviljakusega on keskmises ja pikas perspektiivis siiski muutumas probleemiks. Kaugeleulatuva töövõimereformi rakendamine algas alles hiljuti. Kuigi tööturul osalemise suurendamiseks on võetud mitmeid maksumeetmeid, ei ole need otseselt suunatud madalapalgalistele töötajatele. Sooline palgalõhe on üks suurimaid liidus. Lastehoiuvõimaluste puuduse tõttu on noortel lapsevanematel, eelkõige emadel, keerulisem pöörduda tagasi tööturule. Töökohal toimuvas õppes osalevate õpilaste osakaal on väike. Tehnoloogia ja reaalteaduste erialadel ülikooli lõpetanuid on liiga vähe. Kohalike omavalitsuste sotsiaalteenuste kvaliteet on ebaühtlane.
(9)

Tööturg näitas 2014. aastal taastumise märke, kuid tööpuudus on endiselt kõrge. Sotsiaalkindlustussüsteemi demotiveerivaid tegureid on vähendatud ja teatavaid edusamme on tehtud noorte töötuse vähendamisel, kuid endiselt on suureks probleemiks pikaajaline töötus ning romade ja madala kvalifikatsiooniga isikute tööhõivemäär on madal. Kuigi on astutud esimesi samme riiklike tööturuasutuste teenuste parandamiseks, ei suuda tööturuasutused osutada piisavalt individuaalseid teenuseid ja seda eeskätt inimestele, kes on tööturult enim tõrjutud. Naiste tööhõive määr on endiselt ELi keskmisest oluliselt madalam, kajastades kvaliteetsete ja taskukohase hinnaga lastehoiuteenuste nappust ning suhteliselt pika kestusega vanemapuhkust.
(8)

Portugali suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2015. aastaks, mis on kooskõlas nõukogu seatud tähtajaga. Ta on seadnud eesmärgiks vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 2,7 %ni SKPst ja seejärel 2018. aastaks järk-järgult 0,6 %ni SKPst. Vastavalt stabiilsusprogrammile plaanib valitsus saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst) 2016. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb prognoositavalt 2015. aastal 124,2 %ni ja seejärel 2018. aastal veel ligikaudu 112,1 %ni. Kõnealuste eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav 2015. ja 2016. aasta puhul, kuid üsnagi optimistlik 2017. ja 2018. aasta puhul; viimati nimetatud aastatega seoses on teatavaid riske tuvastanud ka Portugali avaliku sektori rahanduse nõukogu. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne ja kestev korrigeerimine 2015. aastaks veel tagatud, kuid on käeulatuses. Samal ajal on eelarve konsolideerimine nõukogu soovitatust väiksem. Eeldusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeeritakse, hakatakse Portugali suhtes alates 2016. aastast kohaldama pakti ennetuslikku osa. Eelarvetasakaalu parandavaid meetmeid, mis toetaksid 2016. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamist, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud ja need tunduvad olevat oma mahult ebapiisavad. Seetõttu näib olevat oht, et 2016. aastal kaldutakse keskpika perioodi eesmärgi poole liikumiseks nõutavast kohandusest oluliselt kõrvale ning et on vaja täiendavaid struktuurimeetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Portugal ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.
(9)

Erinevalt mitmest teisest liikmesriigist ei ole kinnisvarahindu Rootsis oluliselt korrigeeritud ja need on alates 2013. aasta keskpaigast jõudsalt kasvanud. Komisjoni tehtud põhjaliku analüüsi järgi näivad eluasemehinnad Rootsis ületavat fundamentaalselt põhjendatud väärtust. See on osaliselt tingitud soodsatest põhinäitajatest, nagu suurem netosissetulek, madalad intressimäärad ning hea demograafiline olukord. Siiski on riigiaruandes välja toodud hinnatõusu põhjused, mis tulenevad nii nõudluse kui ka pakkumise poolest. Nõudluse poolel on laenutingimused olnud eriti soodsad. Lisaks aitab eluasemehindade tõusule kaasa Rootsi maksusüsteem, milles on kehtestatud eluaseme omanikele maksusoodustused, mis on ühed soodsaimad liidus. See on omakorda suurendanud kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu Rootsis, kus see on olnud kiirem kui mujal liidus. Kuigi kodumajapidamiste koguvarade tase on kõrge ja netosissetulek on viimastel aastatel kasvanud, on kodumajapidamiste sektor varasemast haavatavam ning kodumajapidamiste suur võlakoormus kujutab endast ohtu makromajanduslikule stabiilsusele. Võlgnevuse soosimise mõju üksikisiku tulumaksuarvestuses tuleks vähendada, piirates järk-järgult maksustatavast tulust hüpoteeklaenude intressimaksete mahaarvamist või tõstes korduvaid omandimaksusid. Lisaks on vaja kiirendada hüpoteeklaenude tagasimaksmise tempot eesmärgiga vähendada kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu.
Prantsusmaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2017. aastaks, mis on kooskõlas nõukogu 10. märtsi 2015. aasta soovitusega, ja saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurne eelarvepuudujääk 0,4 % SKPst – 2018. aastaks (6). Valitsus kavatseb nõukogu kehtestatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärkidest kinni pidada, kuid aastateks 2015–2017 kavandatud eelarve konsolideerimine (7) on soovitatust väiksem. Prantsusmaa 2015. aasta stabiilsusprogrammi järgi eeldab valitsus, et valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutab 2016. aastal tipptaseme 97 % ning väheneb seejärel 2018. aastal 95,5 %ni. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. 10. juunil 2015 esitas Prantsusmaa juba võetud meetmeid käsitleva aruande, mis sisaldas ka lisateavet aastateks 2015–2017 kavandatud meetmete kohta. Pärast aruande hindamist avaldas komisjon 1. juulil 2015 teatise, milles ta leidis, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tuleb peatada. Komisjoni 2015. aasta ajakohastatud kevadprognoosi põhjal, milles on võetud arvesse Prantsusmaa aruannet võetud meetmete kohta, on valitsemissektori 2015. aasta nominaalne eelarvepuudujääk 3,8 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames kehtestatud eesmärgiga 4 % SKPst. Eeldatav eelarve konsolideerimise määr jääb kõnealusel aastal aga nõukogu soovitatud määrast madalamaks. Võttes arvesse Prantsusmaa võetud meetmeid käsitlevas aruandes esitatud lisateavet, ajakohastas komisjon 2016. aasta prognoosi, mille kohaselt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk on 2016. aastal 3,4 % SKPst, mis on kooskõlas soovitatud eesmärgiga. Eeldatavasti ei jõuta siiski nõukogu soovitatud eelarve konsolideerimise tasemeni. Nõukogu 10. märtsi 2015. aasta soovituses nõuti 2016. ja 2017. aastaks kavandatud peamiste meetmete hindamist, mida võetud meetmeid käsitlevas aruandes ei esitatud.

Lõpetuseks, riigi rahanduse planeerimise seadust (loi de programmation des finances publique) ei ole ajakohastatud, nagu nõukogu soovitas. Üldiselt võib öelda, et Prantsusmaa tugineb oma konsolideerimisstrateegias peamiselt paranevatele tsüklilistele tingimustele ja madalate intressimääradega keskkonna püsimisele ning seetõttu ohustavad teda riskid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ning komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi ja 1. juuli 2015. aasta teatist arvesse võttes seisukohal, et Prantsusmaa täidab üldiselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Ent selleks, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kestlik korrigeerimine kehtestatud tähtajaks, tuleks eelarvestrateegiat tugevdada ning toetada seda laiaulatuslike ja ambitsioonikate struktuurireformide elluviimisega.
6.

videokonverentsid on kasulik vahend, millel on suur potentsiaal mitte ainult riigisisesel tasandil, vaid ka eelkõige piiriülestes olukordades, mis hõlmavad erinevaid liikmesriike ja isegi kolmandaid riike. Piiriüleste juhtumite puhul on liikmesriikide õigusasutuste vaheline sujuv suhtlus määrava tähtsusega. Videokonverentsid on üks võimalik viis lihtsustada ja toetada sellist suhtlust. Videokonverentside eeliseid on tunnustatud liidu õiguses, millega toetatakse nende kasutamist muu hulgas tõendite piiriülese kogumise puhul tsiviil- ja kaubandusasjades (5) ning Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluse puhul (6) või reguleeritakse nende kasutamise korda kriminaalmenetluses (7);
(8)

Komisjoni 2015. aasta ajakohastatud kevadprognoosis (4) prognoositakse SKP reaalkasvuks eelarveaastal 2015/2016 2,4 % ja eelarveaastal 2016/2017 2,1 %, seda pärast 2,8 % suurust kasvu eelarveaastal 2014/2015 (5). SKP kasvule aitas mõlemal aastal kaasa peamiselt sisenõudlus. Erasektori tarbimine peaks järk-järgult suurenema kogu prognoosiperioodi jooksul, kuna nominaalpalkade tõus kiireneb ja inflatsioon püsib madal. Inflatsioon on pärast haripunkti 2011. aasta septembris (5,2 %) kiiresti vähenenud, jõudes 2015. aasta esimeses kvartalis 0,1 %ni. Prognoositakse, et 2015. aasta viimases kvartalis suureneb inflatsioon 1,1 %ni, kusjuures aastane inflatsioon on hinnanguliselt 0,4 %, ning aastal 2016 suureneb inflatsioon veelgi, 1,6 %ni. Investeeringud peaksid võrreldes 2014. aastaga mõnevõrra vähenema, kuid püsima tänu soodsatele laenutingimustele, ettevõtete korralikule kasumile ja suurele nõudlusele suhteliselt heal tasemel. Prognoositakse, et välissektor mõjutab majanduskasvu jätkuvalt negatiivselt, kuid vähemal määral, kuna euroala (Ühendkuningriigi suurim kaubanduspartner) väljavaated paranevad. Tööhõive määr on suur ning töötuse määr langeb 2015. aastal eeldatavasti 5,4 %ni ja 2016. aastal 5,3 %ni.
(2)

Tropaanalkaloididest on kõige paremini uuritud (–)-hüostsüamiini ja (–)-skopolamiini. Atropiin on (–)-hüostsüamiini ja (+)-hüostsüamiini ratseemiline segu, millest üksnes (–)-hüostsüamiin-enantiomeeril on antikolinergiline toime.
(3)

Praegu tegelevad liikmesriigid inimeste ümberasustamisega väga erineval määral. Ümberasustamisprogramm on vaid viieteistkümnel liikmesriigil ja kolmel assotsieerunud riigil (veel üks liikmesriik on teatanud, et alustab ümberasustamisprogrammiga), kolm liikmesriiki ja üks assotsieerunud riik on tegelenud ümberasustamisega vastavalt vajadusele ning ülejäänud ei ole ümberasustamisega üldse tegelenud.
Usaldusväärseid tulemusi saab järgmise analüüsimeetodiga:

„Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1”. Dokumendi saab alla laadida järgmiselt veebilehelt: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

Lisaks tuleks tutvuda artikliga „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS”, milles kirjeldatakse, kuidas eespool nimetatud meetodit kohaldada keskkonnast tuleneva saasteaine perkloraadi suhtes. Artikli saab alla laadida aadressilt http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf

Imikute ja väikelaste toitude perkloraadisisalduse analüüsimisel ei tohiks määramispiir ületada 2 μg/kg, teiste toitude puhul 10 μg/kg ning kuivatatud maitsetaimede, vürtside, tee ning taime- ja puuviljatee puhul 20 μg/kg.
(10)

Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustab hoolimata hiljutisest pensionisüsteemi reformist pensionikulude kasv ja pikaajalise hoolduse kulude jätkuv suurenemine. Pikaajalise hoolduse kindlustuses prognoositakse 2015. aastal puudujäägi tekkimist (6) ja kindlustuseraldised kahanevad järk-järgult selliselt, et juba 2017. aastal langevad need allapoole seadusega ettenähtud miinimummäära, mis on 10 % kulutustest. 2015. aasta eelarves võeti vastu mõned säästupotentsiaaliga meetmed (7). Kavandatud pikaajalise hoolduse kindlustuse reform, mille eesmärgiks on võimaldada pikaajalist hooldust vajavatele inimestele piisav teenuste tase ja kindlustada vastav rahastamine, ei ole aga veel õigusakti tasemele jõudnud. 2012. aasta pensionisüsteemi reform ei olnud piisavalt tulemusrikas, kuna see tegeles vaid osaliselt suure erinevusega seadusjärgse ja tegeliku pensioniea vahel. Ennetähtaegselt pensionile jäämiseks on jätkuvalt mitmeid võimalusi. Eakate töötajate osalemine tööturul on võrreldes muude liikmesriikidega endiselt väga madal. Ette on valmistatud pensionireformiga seotud tööseaduse (tööea pakti) muutmise eelnõu. See koosneb meetmete paketist, mille eesmärgiks on eakate töötajate osalemine tööhõives.
(11)

Kõrge pikaajalise töötuse tase ning tööturu killustatus pidurdavad ikka veel tootlikkuse kasvu ja mõjuvad negatiivselt töötingimustele Hispaanias. Arvestades, et tööpuudus on väga suur, on võimalik, et palgad peavad teatavates sektorites ja äriühingutes kasvama lühiajalises perspektiivis tootlikkusest aeglasemini, et luua töökohti ja suurendada konkurentsivõimet. Sotsiaalpartnerid on teinud ulatusliku kutsealaülese eelkokkuleppe aastateks 2015–2017. See eelkokkulepe rõhutab, kui oluline on kehtestada valdkondlike ja ettevõtjatega peetavate läbirääkimiste käigus põhimõte, mille kohaselt peaks töötasu muutuma vastavalt tootlikkuse erinevustele ettevõtete vahel. Hoolimata regulatiivsetest reformidest on ajutiselt töötavate isikute hulk endiselt suur ning puudutab eelkõige noori ja madala kvalifikatsiooniga inimesi. Lisaks näib, et veel ei kasutata kogu ulatuses ära kõiki võimalusi, mida pakuvad uued, VKEde töötajate jaoks välja töötatud lepinguliigid, ning stiimulid, mis julgustavad tööandjaid värbama töötajad tähtajatult. Hispaania ametiasutused teatasid, et tööandjatele värbamiseks pakutavate toetuste kohta tehakse 2016. aasta mais hindamine. Riikliku tööhõiveameti ja allhanke korras teenuseid osutavate asutuste tulemuslikkus on äärmiselt oluline tööturu- ja aktiveerimispoliitika tõhusaks ja täpseks suunamiseks, sealhulgas tõhus ümberkoolitamine, mis annab inimestele võimaluse liikuda sektoritesse, kus luuakse töökohti. Hispaania on teinud piiratud edusamme riiklike tööturuasutuste ajakohastamise kiirendamisel ja piirkondlike erinevuste kaotamisel.
Tšehhi Vabariigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 1,9 %ni SKPst ja 2018. aastaks 0,6 %ni SKPst. Valitsus kavatseb saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurse puudujäägi 1 % SKPst – 2018. aastal, kuid vastavalt ümberarvutatud struktuursele eelarvepositsioonile (5) võib eeldada, et see saavutatakse 2016. aastaks. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse olema 2015. aastal peaaegu 41 % ja järk-järgult vähenema kuni 40,2 %ni 2018. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav ja alates 2016. aastast kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks võetavaid meetmeid on piisavalt täpselt kirjeldatud. Siiski on oht, et kavandatud tulumeetmete mõju jääb oodatust väiksemaks. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal saavutatakse kulude kasvu eesmärk 2015. aastal. 2016. aastal prognoositakse teatavat kõrvalekallet, kuna netokulude kasv ületab eesmärgi 0,3 % SKPst. Seetõttu on 2016. aastal vaja võtta täiendavaid meetmeid.

Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Tšehhi Vabariik peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded üldiselt täitma. Praeguse eelarveraamistiku peamised üksikasjad on paigas. Keskpika perioodi eelarveplaneerimise ja arvudes väljendatud eelarve-eeskirjade ulatus on piiratud ning nende täitmist ei ole suudetud tagada. Reformipaketi eelnõu on muudetud ja selle vastuvõtmist on mitu korda edasi lükatud. Praegu on kavas see vastu võtta 2015. aastal. Tšehhi Vabariigil on endiselt probleeme eelarve pikaajalise jätkusuutlikkusega, peamiselt pensionide ja tervishoiukulutuste kavandatud tõstmise tõttu. Pensionisüsteemi väljavaated on soodsa demograafilise prognoosi tulemusel veidi paranenud. Sätestatud on seadusjärgse pensionea järk-järguline tõstmine, kuid muudatuse kavandamine keskpikaks perioodiks on liiga aeglane. Praegu toimub arutelu pensionide indekseerimissüsteemi üle, kuid meetmeid ei ole veel vastu võetud. Kuigi tervishoiusektori kulutõhususe ja juhtimise parandamiseks on võetud teatavaid meetmeid, on edusammud selles valdkonnas tagasihoidlikud. Haiglasektori tulemuste mõõtmiseks kasutatavad näitajad viitavad sellele, et ravi ei ole alati kulutõhus, kuna vahendite eraldamist takistavad haiglakulude hüvitamise süsteemi käivitamise raskused. Samuti on märke sellest, et perearstid ei täida nõuetekohaselt oma vahendajarolli. Tervishoiusektori riigihangetes eiratakse sageli eeskirju, sellest võib järeldada, et eeskirjad ja järelevalve on puudulikud.
(12)

Poola tööturg on jätkuvalt killustatud. Ajutiste töölepingute sõlmimise sagedus on liidu suurim, samal ajal kui ajutiselt töölepingult alalisele ülemineku määr on madal ja palgaerinevused on liidu suurimad. Jäigad vallandamiseeskirjad, pikad kohtumenetlused ja muud tööandjatele kehtestatud kohustused soodustavad tähtajaliste ja ebastandardsete töölepingute kasutamist. Lisaks peetakse tööseadustikuga hõlmatud lepinguid väga kulukateks, mis põhjustab tsiviilõiguslike lepingute (umowy cywilno-prawne) ülemäärase kasutamise, kuna need lepingud on tööandjale atraktiivsed väiksemate sotsiaalkindlustusmaksete tõttu. Seda liiki (st väiksemate sotsiaalkindlustusmaksetega) lepingute suur osakaal võib aga vähendada pakutava tööhõive kvaliteeti, seda eriti noorte töötajate puhul. Noorte töötus on kõrge, seda ühelt poolt kandidaatide kvalifikatsiooni ja oskuste sobimatuse tulemusena ja teiselt poolt tööturu vajaduste tõttu. Seetõttu on vaja jätkata püüdlusi kutsehariduse ja -koolituse süsteemi reformimiseks ja elukestvas õppes osalemise madala taseme tõstmiseks. Naiste tööturul osalemise tase on jätkuvalt madal. Selle probleemi lahendamiseks on Poola suurendanud alushariduse kättesaadavust, kuid sellest hoolimata on lastehoiuteenuste kättesaadavuse näitaja liikmesriikide viletsaimate hulgas.
(12)

Aktiivset tööturupoliitikat ei ole piisavalt arendatud ei selle hõlmavuse ega suunatuse seisukohast. Ametiasutuste killustatus on suureks probleemiks hüvitiste ja teenuste pakkumisel töötutele ja mitteaktiivsetele inimestele. Tööhõiveametite ja sotsiaalabidirektoraadi tegevust ei kooskõlastata viisil, mis aitaks tõhusalt ja integreeritult abistada kõige ebasoodsamas olukorras olevaid isikuid. Bulgaarias on palju mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori, kes ei puutu tööhõivetalitustega mingil viisil kokku ja kelle suhtes ei kohaldata seetõttu tavapäraseid tööturu aktiveerimismeetmeid. Töötus on Bulgaarias enamasti pikaajaline, mis tähendab, et see on oma olemuselt pigem struktuurne kui tsükliline. Ehkki miinimumpalk on Bulgaarias nominaalväärtuses ELi madalaim, on see alates 2011. aastast märgatavalt tõusnud, ja valitsusel on kavas seda eelolevatel aastatel veelgi tõsta. Valitsuse palgapoliitika omal äranägemisel tehtud järsud muudatused võivad aga tööturgu moonutada. Lisaks sellele puuduvad miinimumpalga kehtestamiseks selged juhised, mistõttu süsteem tekitab ebakindlust küsimuses, kas saavutatakse õige tasakaal ühelt poolt tööhõive ja konkurentsivõime toetamise ning teiselt poolt palgatulu kaitsmise vahel. Endiselt valmistavad muret vaesus ja sotsiaalne tõrjutus – Bulgaarias on materiaalse puuduse määr üks kõrgemaid kogu liidus. Eriti vaene ja sotsiaalselt tõrjutud on roma elanikkond. Enamik roma noori ei õpi ega tööta. Eelkoolis või lasteaias käib vähe roma lapsi ja peaaegu veerand 7–15aastastest lastest ei käi koolis.
(11)

Pangandussektorit on aidanud stabiliseerida Abanka ja Banka Celje rekapitaliseerimine aastal 2014. Valminud on terviklik pankade tegevuskava, mis esitati peaministri büroosse jaanuaris 2015. Sloveenia Pank on taganud 2013. aastal varade kvaliteedi läbivaatamisel avastatud puuduste järelkontrolli ja alustab uuesti kontrollkäikudega 2015. aasta esimeses kvartalis, et kontrollida, kas pangad on soovitused rakendanud. Suuremad pangad on oma viivislaenudega tegelevaid ja restruktureerimisüksusi reorganiseerinud ja tugevdanud. Siiski on pangandussektori parema tervise huvides vaja suurendada pikaajalist kasumlikkust ja vähendada ettevõtlussektoris viivislaene. Koostatud on äriühingute restruktureerimise üldplaan ja loodud äriühingute restruktureerimise keskrakkerühm. Ettevõtlussektori finantsvõimenduse edasine vähendamine, sealhulgas pankade varahaldusettevõtja abil ja rakendades täielikult uusi maksejõuetusõigusakte, aitaks taastada erainvesteeringute tagasitulekuks vajalikke tingimusi. Pankade laenuandmine on jätkuvalt languses, mõjutades peamiselt VKEsid. Pangandussektori hiljutise rekapitaliseerimise täielikke tulemusi on oodata alles 2016. aastal. Pankade vaoshoitud laenuandmine ja kõrged intressimäärad suruvad alla VKEde rahastamisvõimet. Kuigi tagasi lükatud laenutaotluste osakaal on viimase kuue aasta jooksul vähenenud, on oluliselt kasvanud nende VKEde arv, kelle arvates on pankade valmisolek anda laene halvenenud, ning on üks liidu kõrgemaid.
(10)

Ühendkuningriigi tööturu näitajad on viimastel aastatel head olnud ja tööturg peaks püsima tugevana. Tööhõive määr oli 2014. aastal 76,5 %, töötuse määr aga alanes jätkuvalt (6 %-le) ja peaks 2015. aastal veelgi langema. Tööturu näitajatega seotud positiivsetest suundumustest hoolimata on endiselt sotsiaalseid probleeme. Nende inimeste osakaal, kes elavad väga madala tööhõivega leibkondades, kasvas veidi: 13 %-lt 2012. aastal 13,2 %-le 2013. aastal; võrdluseks võib tuua, et ELi keskmine oli 10,7 %. Erinevus naiste osaajatöö osakaalu (2013. aastal 42,6 %) ja meeste osaajatöö osakaalu (2013. aastal 13,2 %) vahel on üks ELi suuremaid. Nende naiste osakaal, kes on mitteaktiivsed või teevad osaajatööd isiklike ja perekondlike kohustuste tõttu (12,5 %), oli 2013. aastal peaaegu kaks korda suurem kui ELi keskmine (6,3 %). Lisaprobleemid on noorte tööhõive ja tööandjate osalemine praktikakohtade pakkumises. Teine noorte tööhõivega seotud valdkond, millele tuleks keskenduda, on haridus ja oskused. Suurel osal noortest on põhioskuste tase suhteliselt madal. Hoolekandereformi ja lastehoiuga seotud meetmete rakendamine on olnud piiratud. Ühendkuningriigis tööta leibkondades elavate laste osakaal on endiselt üks liidu suurimaid. Kuigi lastehoiusüsteemis on pakkumine viimasel ajal suurenenud, on taskukohaste, kvaliteetsete ja täisajaga lastehoiuteenuste kättesaadavus endiselt oluline probleem.