ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Kreeka varjupaigatalitusel on seitse toimivat piirkondlikku ametit: Atikas, Lesbosel, Põhja-Évroses, Lõuna-Évroses, Rhodosel ja Thessaloníkis, lisaks äsja, 2016. aastal avatud piirkondlik varjupaigaamet Sámose saarel. Kolm varjupaigaüksust tegutsevad ka Amygdalézas, Pátras ja Xánthis ning neis vaadatakse läbi rahvusvahelise kaitse taotlusi, mida on esitanud kinnipidamisasutustes viibivad ebaseaduslikud rändajad. Selleks et need ametid ja üksused oleksid täielikult töövõimelised, on vaja piisavalt töötajaid. Lisaks on Kreeka ametiasutused võtnud endale kohustuse avada kokku 13 piirkondlikku varjupaigaametit. Kreekal on veel lõpule viimata kõigi ülejäänud piirkondlike varjupaigaametite loomine ja töötajatega varustamine vastavalt 2015. aasta ümberpaigutamise tegevuskavale, et võimaldada kogu riigis toimivat juurdepääsu varjupaigamenetlusele.
(6)

Sama tähtis on ka see, et meetmed, mida liikmesriigid kasutavad BEPS-tegevuskava raames võetud kohustuste täitmiseks, on terves liidus kooskõlas kokkulepitud nõuetega, et tagada õiguskindlus nii maksumaksjate kui ka maksuhaldurite jaoks.
(5)

PIAACist selgub, et need täiskasvanud, kelle kirja-, arvutus- ja probleemide lahendamise oskus tehnoloogiarikkas keskkonnas on kõrgemal tasemel, on üldjuhul tööturul edukamad. Samal ajal osaleb 20–25 % Euroopa täiskasvanutest (vanuses 16–65 aastat), kelle nimetatud oskuste tase on madal, väiksema tõenäosusega õppetöös ning ei osale täielikult digitaalmajanduses ja -ühiskonnas. Nad on suuremas töötuse ohus, neil on suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse esinemissagedus, suuremad terviseriskid ja lühem oodatav eluiga, kusjuures nende lastel on suurem oht sattuda raskustesse haridusteel.
1.

Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et kõikide tema territooriumil viibivate rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks oleks piisavalt vastuvõtukohti ning et nendes olevad tingimused vastaksid ELi õigusaktide nõuetele. Esmajärjekorras peaks Kreeka tegema järgmist: a) tagama, et riigis on piisav arv avatud vastuvõtukohti, kuhu mahuvad varjupaigamenetluse ajaks kõik sinna saabuvad või tõenäoliselt saabuvad rahvusvahelise kaitse taotlejad ja nende ülalpeetavad; b) tagama, et kõik kõnealused vastuvõtukohad vastavad vähemalt vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL sätestatud miinimumnõuetele, seda ka haavatavate varjupaigataotlejate puhul ja talveperioodil; c) otsustama viivitamata, milliste mandril asuvate vastuvõtukohtade tingimusi tuleks parandada ja millised tuleks sulgeda; d) otsustama viivitamata, kuidas tuleks suurendada vastuvõtusuutlikkust saartel; e) looma vajalikud lisamajutuskohad saatjata alaealistele, et sellised varjupaigataotlejad pandaks kohe sobivasse majutuskohta, mitte hoides neid nõuetele mittevastavates tingimustes või kinnipidamiskohas, ning tagama nende kohtade eest hoolitsemise; f) tagama taotlejatele vajalikud tervishoiuteenused (sh vähemalt erakorralise arstiabi ning hädavajaliku haiguste ja raskete vaimsete häirete ravi); g) tagama kõikide vastuvõtukohtade (sh esmase vastuvõtu keskuste) tulemusliku ja pideva tsentraalse haldamise ja koordineerimise, kehtestama süsteemi kõnealuste vastuvõtukohtade materiaalsete tingimuste ja nendes osutatavate teenuste pidevaks järelevalveks ning tagama, et vastutavatel ametiasutustel oleksid selleks piisavad vahendid. Samuti peaks Kreeka tagama, et alaliste kohtade kõrval on piisav arv kasutusvalmis või kiiresti kasutusvalmis seatavaid ajutisi vastuvõtukohti, et juhul, kui saabub ootamatult suur hulk rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja nende ülalpeetavaid, oleks võimalik neid majutada vastuvõetavates tingimustes. Kreeka ametiasutused peaksid põhjalikult analüüsima, kui suur ja milline peab olema nende vastuvõtusuutlikkus, ning seda hinnangut toimuvate muutuste taustal pidevalt ajakohastama.
(6)

Käesolev soovitus on aluseks liikmesriikide kaitsejõudude üldistele veolubadele. Käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted kujutavad endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma kaitsejõudude üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud kaitsejõudude üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses.
(6)

Käesolev soovitus on aluseks liikmesriikide sertifitseeritud vastuvõtjate üldistele veolubadele. Käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted kujutavad endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma sertifitseeritud vastuvõtjate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud sertifitseeritud vastuvõtja üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses.
32.

See kehtib veelgi enam kodukorra artiklis 107 ette nähtud eelotsuse kiirmenetluse kohta. Viimati nimetatud menetlus, mida kohaldatakse vaid valdkondades, mida reguleerib ELTL kolmanda osa V jaotis, mis puudutab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, toob asjasse puutuvatele isikutele nimelt kaasa veelgi suuremaid piiranguid, kuna selles piiratakse nende menetlusosaliste arvu, kellel on õigus kirjalikke seisukohti esitada, ja kuna see lubab eriti kiireloomulistes asjades täielikult ära jätta Euroopa Kohtu menetluse kirjaliku osa. Seega tuleb selle menetluse kohaldamist taotleda ainult juhul, kui on hädavajalik, et Euroopa Kohus vastaks eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud küsimustele väga kiiresti.
(34)

Sellegipoolest on Kreeka olukord endiselt raske suure uute varjupaigataotluste arvu tõttu, mis on tingitud eelregistreerimise kasutussevõtust ja ebaseaduslike sisserändajate pidevast sissevoolust, kuigi see on 2016. aasta märtsile eelneva ajaga võrreldes vähenenud. Peale selle on vaja veel teha palju tähtsat, et parandada Kreeka varjupaigasüsteemis veel alles jäänud süsteemseid puudusi, eriti suurendada võimekust. Edasisest edenemisest olenevalt tuleks Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamisel Kreekasse arvestada sellise keerulise olukorra mõju varjupaigasüsteemi üldisele toimimisele, mistõttu peaks need algama järg-järgult, üksikjuhtumite kaupa. Sellega seoses tuleb vältida Kreeka ülekoormamist.
(1)

Potentsiaalne majanduskasv euroalal ja liidus tervikuna on alates 2000. aastast märgatavalt aeglustunud. Potentsiaalse majanduskasvu langustrend on peamiselt tingitud kogutootlikkuse pidevast vähenemisest. Alates 2008. aastast on majanduskasvu veelgi nõrgestanud investeeringute vähenemine. Tulevikku vaadates sõltub majanduskasv lõppkokkuvõttes tootlikkuse suurendamisest. Tootlikkuse suurendamine on mitmetahuline ülesanne, mis nõuab tasakaalustatud poliitikameetmeid, mis on eelkõige suunatud innovatsiooni toetamisele, oskuste suurendamisele, jäikuse vähendamisele töö- ja tooteturgudel ning vahendite parema jaotamise võimaldamisele. Ehkki tootlikkust ja konkurentsivõimet liidus on vaja parandada, tõi hiljutine kriis esile selle, et eriti neis liikmesriikides, kelle vääringuks on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), võib tekkida makromajanduslikku tasakaalustamatust ja selle kiiret kõrvaldamist, mis võib üle kanduda ka teistesse euroala liikmesriikidesse ja euroalasse mittekuuluvatesse liikmesriikidesse. Kuna puudub paindlik nominaalne vahetuskurss, vajavad euroala liikmesriigid asjakohaseid kohandamismehhanisme, et tulla toime riigispetsiifiliste vapustustega. Tootlikkuse ja konkurentsivõime dünaamika on oluline nii makromajandusliku tasakaalustamatuse järkjärgulise suurenemise ja korrigeerimise (nt kaubandusbilansi ja jooksevkonto puudujääk, omamaised kohustused ja väliskohustused) kui ka asümmeetriliste vapustustega tõhusa kohanemise seisukohast. Tootlikkuse ja konkurentsivõime dünaamikat mõjutava poliitika uurimine ja analüüs peaks panema aluse arengule, mis on kooskõlas majandus- ja rahaliidu sujuva toimimise eesmärgiga.
(7)

2016. aastal jäi Rumeenia struktuurse eelarvepositsiooni puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist hinnanguliselt puudu 1,6 % SKPst. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt vastab SKP lõhe 2017. aastal Rumeenias tavapärastele majandustingimustele. Rumeenia üldine valitsemissektori võlg jääb alla künnise, milleks on 60 % SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt ning majanduse üldist olukorda ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme arvestava kohandamiste tabeli alusel nõutud minimaalsed struktuursed jõupingutused on kokku 0,5 % SKPst. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt halveneb 2017. aastal struktuurne eelarvepositsioon veel 1,3 % SKPst. Seega on 2017. aastal, et saavutada minimaalne struktuurne paranemine 0,5 % SKPst, vaja vastu võtta meetmed, mis on komisjoni praeguse 2017. aasta kevadprognoosi lähteväärtusega võrreldes kokku 1,8 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu paktis kohandamiseks nõutavate struktuurse konsolideerimise jõupingutuste märkimisväärset ulatust arvestades on asjakohane, et nõudele saavutada minimaalselt 0,5 % SKPst ei lisandu muid kohandamismäärasid.
(5)

Isikuandmete edastamine varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi kaudu peaks toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (6) nõuetele. Kui direktiiviga 95/46/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 on reeglina välistatud isikuandmete erikategooriate (sealhulgas isiklike terviseandmete) töötlemine, on selline töötlemine siiski lubatud juhul, kui see on vajalik, et kaitsta andmesubjekti elulisi huve vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 2 punktile c ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõike 2 punktile c, samuti olulise avaliku huvi korral, kui tagatakse asjakohased kaitsemeetmed, nagu on kehtestatud liidu või liikmesriigi õiguses ning kooskõlas vastavalt kõnealuste õigusaktide artikli 8 lõikega 4 ja artikli 10 lõikega 4.
l)

„arvestuspunkt“ – kinnitus, et pädev asutus on vastavalt kokkulepitud standardile hinnanud ja valideerinud kvalifikatsiooni osa, mis koosneb õpiväljundite ühtsest kogumist. Arvestuspunkti annavad pädevad asutused, kui isik on saavutanud kindlaksmääratud õpiväljundid, mis on tõendatud asjakohase hindamisega ja mida saab väljendada kvantitatiivse väärtusena (nt aine- või arvestuspunktid), mis tähistab hinnangulist töökoormust, mis on isikul tüüpiliselt vaja vastavate õpiväljundite saavutamiseks;
(2)

Direktiivi 1999/94/EÜ eesmärk on tagada, et tarbijatele antaks teavet liidus müüdavate ja liisitavate uute sõiduautode kütusekulu ja CO2-heite kohta, et tarbijad saaksid uue auto hankimisel teha teadliku valiku. Kõnealuses direktiivis on sätestatud, et tarbijatele tuleb uute sõiduautode kohta teatavaks teha kõnealuse direktiivi artikli 2 punktis 5 määratletud ametlik kütusekulu ja artikli 2 punktis 6 määratletud ametlik CO2-eriheide. Need on väärtused, mille tüübikinnitusasutus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2007 (4) ning määruse (EÜ) nr 692/2008, eelkõige selle XII lisa kohaselt tüübikinnituse andmisel mõõtnud ning mis on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (5) VIII lisasse. Need väärtused tuleb lisada ELi tüübikinnitustunnistusele ja märkida vastavustunnistusse.
(9)

Ainult juhul, kui siseriiklikest õigusaktidest tulenevad politseikohustused, mille täitmine piirdub üksnes piirialadega ja mis hõlmavad isikusamasuse kontrolli ilma konkreetse kahtluseta, peavad liikmesriigid sätestama konkreetse raamistiku tagamaks, et need politseikontrollid ei omaks samaväärset toimet kontrollidega piiril. Kuigi Euroopa Kohus leidis Melki kohtuasjas (5) tehtud otsuses, et liikmesriigid võivad anda politseile sisepiirialadel eripädevuse, mis võimaldab teostada isikusamasuse põhjalikku kontrolli üksnes nendel territooriumi osadel, märkis kohus ka, et sellises olukorras peavad liikmesriigid ette nägema selliste kontrollide intensiivsust ja sagedust reguleerivad täpsed normid. Kui kontroll ei sõltu kontrollitava isiku käitumisest ega avaliku korra või sisejulgeoleku rikkumise ohule viitavatest eriasjaoludest või teabest, peavad liikmesriigid lisaks sätestama vajaliku raamistiku kontrolli praktiliseks teostamiseks hoidmaks ära võimalust, et selliste politseimeetmete toime oleks samaväärne piirikontrolliga.
(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 on sätestatud, et pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja liidu 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.
12.

Liikmesriigid peaksid: a) ühendama võimaluse piires ühte menetlusetappi ärakuulamised, mida pädevad asutused teevad eri eesmärkidel, nagu elamisloa andmiseks, tagasisaatmiseks või kinnipidamiseks. Tuleks arendada ka uusi viise kolmandate riikide kodanike selliseks ärakuulamiseks, näiteks videokonverentsi kasutamine; b) kehtestama tagasisaatmisotsuse edasikaebamiseks võimalikult lühikesed tähtajad, mis on siseriiklikus õiguses kehtestatud sarnastes olukordades, et vältida õiguste ja menetluste kuritarvitamist, eelkõige vahetult enne kavandatud väljasaatmise kuupäeva esitatud edasikaebusi; c) tagama, et tagasisaatmisotsuste peale edasikaebuse esitamisel on automaatselt peatav toime ainult juhul, kui see on vajalik harta artikli 19 lõike 2 ja artikli 47 järgimiseks; d) vältima korduvaid hindamisi selle kohta, kas rikutakse tagasi- või väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, kui selle põhimõtte järgimist on juba muude menetluste käigus hinnatud, selline hindamine on lõplik ja kolmanda riigi kodaniku konkreetses olukorras ei ole toimunud muutusi.
(2)

2012. aastal tegi toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjon järelduse, (1) et mineraalõli-süsivesinike hulka kuuluvate ainerühmade potentsiaalne mõju inimeste tervisele on väga erinev. Mineraalõlide aromaatsed süsivesinikud võivad olla genotoksilised kantserogeenid, samal ajal kui mineraalõlide küllastunud süsivesinikud võivad koguneda inimkudedesse ja kahjustada maksa. Kuna teatavaid mineraalõlide aromaatseid süsivesinikke peetakse mutageenseks ja kantserogeenseks, on oluline korraldada mineraalõlide süsivesinike seire, et saada parem ülevaade mineraalõlide küllastunud süsivesinike ja mineraalõlide aromaatsete süsivesinike esinemisest toidukaupades, mis on toidukaudse kokkupuute peamised allikad.
(10)

Väheneva tööjõu tingimustes on tööhõive kasv olnud nõrk, samas kui töötus on üksnes üsna aeglaselt vähenenud. Töö saamise väljavaated on paremad majanduskeskustes ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puhul, samas kui töötus on rohkem levinud madala kvalifikatsiooniga ja maapiirkondades elavate töötajate hulgas. Nendes tingimustes aitab probleeme lahendada tööjõu oskuste täiendamine. Ent ehkki kutsehariduse atraktiivsus on kasvanud, on õppekavade reform, millega taheti viia haridus vastavusse tänapäeva oskusvajadustega, üsna vähe edasi liikunud. Kehtestatud on töökohal toimuva väljaõppe õigusraamistik ning sotsiaalpartnerid ja äriühingud on lubanud selles aktiivselt osaleda. Peale selle osalevad töötud aktiivsetes tööturumeetmetes vähem kui enamikus teistes liikmesriikides, ent on võetud meetmeid, et seda olukorda parandada, ja need tasuvad end ära. Elukestvas õppes osalemine on endiselt vähene.
(7)

Võttes arvesse vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist, tekitab eelarve pikaajaline jätkusuutlikkus endiselt muret. 2012. aasta pensionireformi kohaselt tuleks pensionisüsteemi jätkusuutlikkust jälgida ja hinnata iga 5 aasta järel alates reformi vastuvõtmisest. Valitsus algatas esimese hindamise juba 2016. aastal. Kuigi hindamise tulemustest ilmnes, et pensionisüsteemi puhul on ülejääk endiselt suur ning see võimaldas koguda arvestatava pensionireservi, prognoositakse, et pärast 2023. aastat muutub pensionisüsteemi tegevuslik saldo väljamaksete ja sissemaksete suhte poolest negatiivseks. Viimaste muudetud Eurostati rahvastikuprognooside kohaselt ei ole rahvastiku prognoositud kasv nii suur, kui varem arvati. See mõjutab sõltuvusmäära, mis suureneb arvatust kiiremini ning toob kaasa suuremad prognoositavad riiklikud kulutused pensionidele. Edasiminekut ei ole toimunud varemalt nõukogu poolt 2016. aastal antud soovituse osas siduda seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga. Luksemburg on ainus liikmesriik, kus seadusjärgset pensioniiga ei ole 2013.–2060. aastal kavas tõsta. Luksemburgis on ülalpeetava elanikkonna osakaalu prognoositav kasv 2060. aastaks liidu suurim. Luksemburg on ennetähtaegselt pensionile jäämise osas teinud vähe edusamme. 2015. aasta juulis esitati parlamendile seaduseelnõu ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade muutmiseks, kuid seda ei ole veel heaks kiidetud. Üldiselt on ennetähtaegselt pensionile jäämine väga levinud ning stiimulid kauem töötamiseks endiselt piiratud. Pärast demograafiliste väljavaadete läbivaatamist seisab Luksemburg silmitsi uute riskidega seoses pikaajalise hoolduse kulutustega. Nende tase osakaaluna SKPst on juba praegu liikmesriikide üks kõrgemaid ning 2060. aastaks prognoositakse nende suurenemist 1,5 %-lt 3,2 %-le SKPst (mis ületab praeguse taseme rohkem kui kaks korda). Pikaajalise hoolduse kindlustust käsitlev reformikava on parlamendis arutamisel.
(3)

2017. aasta aruanne Sloveenia kohta avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017. Komisjoni analüüsi põhjal võis järeldada, et Sloveenial esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Haavatavus tuleneb eelkõige pangandussektori puudustest, ettevõtlussektori võlakoormusest ja eelarveriskidest. Majanduskasvu taastumise taustal on järk-järgult korrigeerimisel võlataseme tasakaalustamatus. Märkimisväärselt on vähenenud ettevõtlussektori võlg ja taastunud on erainvesteeringute, sh välismaiste otseinvesteeringute maht, kuigi sissetulevate välismaiste otseinvesteeringute maht on võrreldes teiste piirkonna riikidega endiselt madal. Valitsemissektori võlg oli suurim 2015. aastal ning järgmistel aastatel on oodata selle vähenemist. Pangandussektori ümberkorraldamisel saavutatud edu langes kokku viivislaenude osakaalu kiire vähenemisega ning prognooside kohaselt see peaks veelgi jätkuma. Valitsus on võtnud asjakohaseid meetmeid pangandussektori tugevdamiseks ja ümberkorraldamiseks ning riigiettevõtete juhtimise parandamiseks. Kuid ettevõtlussektori võlakohustuste ja finantssektori allesjäänud puudustega tegelemiseks on vaja täiendavaid poliitikameetmeid, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ja parandada ettevõtluskeskkonda.
(8)

Võttes arvesse eelarveolukorda ja eelkõige riigi võlataset, eeldatakse, et 2018. aastal liigub Ungari veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne puudujääk 1,5 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (5) ei tohi ületada 2,8 % 2018. aastal. See vastaks struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on 2018. aastal oht kalduda sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. Samal ajal prognoositakse, et Ungari täidab 2017. ja 2018. aastal võlareeglit. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Ungari peab olema valmis võtma alates 2017. aastast stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid. Kuid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 tuleks eelarvekavade ja -tulemuste hindamisel tsüklilisi tingimusi silmas pidades arvesse võtta liikmesriigi eelarvetasakaalu. Nagu on märgitud koos käesolevate riigipõhiste soovitustega avaldatud komisjoni teatises, tuleb 2018. aasta eelarvetulemuste hindamisel eesmärgina nõuetekohaselt arvesse võtta sellise eelarvepoliitika seisundi saavutamist, mis aitab kaasa nii käimasoleva majanduse elavnemise tugevdamisele kui ka Ungari riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Sellega seoses märgib nõukogu komisjoni kavatsust viia läbi üldine hindamine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97, eelkõige pidades silmas Ungari tsüklilist olukorda.
(8)

Kui korrigeerimine saavutatakse siiski õigeaegselt ja püsivalt, hakataks 2018. aastal Prantsusmaa suhtes kohaldama stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. Võttes arvesse eelarveolukorda ja eelkõige riigi võlataset, eeldatakse, et 2018. aastal liigub Prantsusmaa veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne puudujääk 0,4 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude (6) nominaalne kasvumäär ei tohi ületada 1,2 % 2018. aastal. See vastaks struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst aastas. Kui poliitikat ei muudeta, on 2018. aastal oht kalduda sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. On ka oht, et Prantsusmaa ei täida 2018. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda, sest struktuurne puudujääk peaks eelduste kohaselt suurenema 0,5 % võrra SKPst, mitte paranema minimaalseks lineaarseks struktuurseks kohanduseks nõutavas ulatuses 0,4 % SKPst. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Prantsusmaa peab olema valmis võtma 2017. aastal eesmärkide täitmiseks täiendavaid meetmeid. Samuti peab Prantsusmaa olema alates 2018. aastast valmis võtma stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid. Kuid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 tuleks eelarvekavade ja -tulemuste hindamisel arvesse võtta liikmesriigi eelarvetasakaalu tsükliliste tingimuste valguses. Nagu on märgitud koos käesolevate riigipõhiste soovitustega avaldatud komisjoni teatises 2017. aasta Euroopa poolaasta kohta, tuleb 2018. aasta eelarvekava hindamisel ja sellele järgneva 2018. aasta eelarvetulemuste hindamisel eesmärgina nõuetekohaselt arvesse võtta sellise eelarvepoliitika seisundi saavutamist, mis aitab kaasa nii majanduse praeguse elavnemise tugevdamisele kui ka Prantsusmaa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Sellega seoses märgib nõukogu komisjoni kavatsust viia läbi üldine hindamine kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97, eelkõige pidades silmas Prantsusmaa tsüklilist olukorda.