ET Euroopa Liidu Teataja L 163/28

KOMISJONI OTSUS,

15. september 2010,

riigiabi C 26/09 (ex N 289/09) kohta, mida Läti kavatseb anda AS Parex banka ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6202 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/364/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 10. novembril 2008 teatas Läti komisjonile AS Parex banka (edaspidi „Parex banka”) finantssüsteemi stabiilsuse toetamise meetmete paketist, mis kiideti heaks 24. novembril 2008 (2) (edaspidi „esimene päästmisotsus”), tuginedes Läti kohustusele esitada kuue kuu jooksul Parex banka ümberkorralduskava. 26. jaanuaril 2009 teavitas Läti komisjoni Parex banka heaks võetud riiklike toetusmeetmete mitmest muudatusest. Need muudatused kiideti heaks 11. veebruaril 2009 (3) (edaspidi „teine päästmisotsus”). 29. märtsil 2009 teatas Läti komisjonile, et rekapitaliseerimismeedet on vaja veelgi muuta. Need muudatused kiideti heaks komisjoni 11. mai 2009. aasta otsusega (4) (edaspidi „kolmas päästmisotsus”).

(2) 11. mail 2009 esitas Läti Parex banka ümberkorralduskava. 5. juunil 2009 saadeti Läti ametiasutustele teabenõue. 15. juunil 2009 toimus Läti ametiasutuste ja komisjoni esindajate kohtumine. Läti vastas kõnealusele teabenõudele osaliselt 7. juuli 2009. aasta kirjaga.

(3) 29. juuli 2009. aasta kirjas teatas komisjon Lätile, et on otsustanud algatada ümberkorraldusabi meetmete suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse (5) (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).

(4) Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas6. oktoobril 2009 ja huvitatud isikutel paluti esitada kavandatud ümberkorraldusabi meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul pärast otsuse avaldamise kuupäeva. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. Pärast määratud tähtaja lõppu sai komisjon siiski 15. juuni ja 13. juuli 2010. aasta kuupäevaga kirjad Valerijs Karginsilt ja Viktors Krasovickiselt, Parex banka endistelt enamusaktsionäridelt (edaspidi „endised enamusaktsionärid”). Lisaks sellele sai komisjon 22. juuni ja 1. juuli 2010. aasta kuupäevaga kirjad Läti parlamendi liikmetelt.

(5) 12. augusti 2009. aasta kirjas palusid Läti ametiasutused, et menetluse algatamise otsuses kehtestatud lisateabe esitamise tähtaega pikendataks 15. oktoobrini 2009. 4. septembril 2009 esitasid nad vastuseks menetluse algatamise otsusele Parex banka muudetud ümberkorralduskava koos lisateabega. 22. septembril 2009 ajakohastati muudetud ümberkorralduskava veelgi ja esitati lisateavet. Läti ametiasutuste ja komisjoni esindajad kohtusid 11. ja 17. septembril 2009.

(6) Peale selle esitas Läti lisateavet ja selgitusi 11. septembril, 6. ja 26. oktoobril ning 9. ja 23. detsembril 2009 ning 19. veebruaril ja 2. märtsil 2010.

(7) 12. ja 26. oktoobril 2009 esitas Läti teavet Parex banka ümberkorraldusstrateegia võimaliku muudatuse kohta.22. märtsil 2010 toimus komisjoni ja Läti ametiasutuste esindajate kohtumine. 31. märtsi 2010. aasta kirjaga esitas Läti Parex banka ümberkorralduskava uue, 31. märtsi 2010. aasta versiooni, mida täiendati 14. mail ning 9., 12., 17. ja 21. juunil.

(8) Komisjon palus 10. mail 2010 lisateavet. Läti vastas 7. juuli 2010. aasta kirjaga. Selle kirjaga esitas Läti ka 31. märtsi 2010. aasta ümberkorralduskava ajakohastatud versiooni. Ümberkorralduskava muudeti 18. ja 27. augustil 2010 (edaspidi „lõplik ümberkorralduskava”).

(9) Läti esitas 2., 18. ja 27. augusti ning 2. septembri 2010 aasta kirjas täiendavaid selgitusi võetavate kohustuste kohta. 3. septembril 2010 sai komisjon kohustuste lõpliku loetelu.

(10) 2. septembril 2010 teavitasid Läti ametiasutused komisjoni, et nad on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles.

2. KIRJELDUS

2.1. ABISAAJA JA TEMA RASKUSED

(11) Parex banka oli Läti suuruselt teine pank, kelle varade kogumaksumus oli 31. detsembri 2008. aasta seisuga 3,4 miljardit latti (4,9 miljardit eurot). 2007. aasta lõpus, enne kriisi, kuulus pangale suurim osa (18 %) riigi hoiuseturust ja suuruselt kolmas osa (12 %) selle laenuturust (6). Seepärast pidasid Läti ametiasutused teda finantssüsteemile süsteemselt tähtsaks.

(12) Parex banka pakkus otse ja spetsialiseerunud tütarettevõtjate kaudu laia valikut pangatooteid, sealhulgas laene, maksekaarditeenuseid, liisingut, varahaldust ja väärtpaberivahendust. Lisaks Lätis elluviidavale pangandustegevusele oli Parex bankal pangandusega tegelev tütarettevõtja Leedus ja Šveitsis (AP Anlage & Privatbank AG), filiaalid Eestis, Rootsis ja Saksamaal, Balti riikide ülene varahaldur ja mitu Sõltumatute Riikide Ühenduses (edaspidi „SRÜ”) tegutsevat liisinguettevõtjat.

(13) Parex banka asutati 1992. aastal ja selle enamusomanikud olid kaks füüsilist isikut, kellele kuulus enne riigi sekkumist 84,83 % panga aktsiakapitalist. Kogetud probleemide tõttu Parex banka osaliselt riigistati kogu endiste enamusaktsionäride osaluse omandamise teel sümboolse 2 lati (ligikaudu 3 euro) suuruse koguhinna eest (7). 2009. aasta aprillis sõlmis Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (edaspidi „EBRD”) aktsiate ostu-müügilepingu, mille alusel EBRD omandas 25 % Parex banka aktsiakapitalist pluss ühe aktsia (8).

(14) Kuigi Parex banka oli varem kasumlik institutsioon, mis oli Lätis panganduse valdkonnas tugevalt esindatud, valis panga juhtkond ebasobiva äristrateegia ja tegi välispankade kogenumate tütarettevõtjate tekitatud tiheda konkurentsi tingimustes mõned riskantsed otsused. Eelkõige laiendas Parex banka järjest enam oma tegevust SRÜ turgudel, tuginedes liigselt mitteresidentide suurtele lühiajalistele hoiustele. Finantskriis mõjus tärkava turumajandusega riikidele, sealhulgas SRÜ riikidele, rängalt ja liikusid kuulujutud seoses Parex banka suutlikkusega refinantseerida oma sündikaatlaene, mille tähtaeg oli 2009. aasta veebruaris. Nende sündmuste kokkulangemine tõi kaasa hoiustajate usalduse kaotuse, eriti mitteresidentidest klientide seas, ja raha massilise väljavõtmise pangast. Tipphetkel võeti pangast välja kuni 100 miljonit eurot päevas ja panga osaline riigistamine ei peatanud raha väljavõtmist. Seetõttu vähenesid hoiused 2007. aasta lõpuga võrreldes 36 %, mis põhjustas tõsise likviidsuskriisi. Hoiuste edasise väljavoolu ärahoidmiseks kehtestas Läti reguleeriv asutus, finants- ja kapitaliturgude komisjon, raha väljavõtmise piirangud.

(15) 2008. aastal oli kogukahjum 131 miljonit latti (185 miljonit eurot), võrreldes 2007. aastal saadud 40 miljoni lati (58 miljoni euro) suuruse kasumiga. 2008. aasta lõpul oli omakapitali kogusumma 65 % väiksem kui eelnenud aastal, moodustades 77 miljonit latti, seda peamiselt suurenenud laenukahjumite eraldiste ja väärtpaberiportfelli kahjumi tõttu. Parex banka kapitali adekvaatsuse määr oli vaid 4,1 % ja kontserni tasandil (9) 3,1 %. Seetõttu ei vastanud Parex banka enam ametlikele maksevõimelisuse nõuetele.

2.2. JUBA HEAKSKIIDETUD PÄÄSTEMEETMED

(16) Parex banka palus riigilt abi 2008. aasta novembri alguses. Pärast panga riigistamist otsustas Läti rakendada päästemeetmeid, mis Parex banka ajutiselt stabiliseerisid. Üldiselt kiitis Euroopa Komisjon päästmisabina ajutiselt heaks: i) 1,5 miljardi lati suuruse likviidsustoetuse; ii) riigigarantiid olemasolevatele sündikaatlaenudele 775 miljoni euro ulatuses ja sündikaatlaenude refinantseerimiseks antud uutele laenudele 275 miljoni euro ulatuses ning iii) rekapitaliseerimismeetmed, mis võimaldavad Parex bankal saavutada päästmisetapis 11 % suuruse kapitali adekvaatsuse määra (10).

2.3. ÜMBERKORRALDUSKAVAD

2.3.1. ESIALGNE ÜMBERKORRALDUSKAVA

(17) 11. mail 2009 esitas Läti esimeste rekapitaliseerimismeetmete järelmeetmena Parex banka ümberkorralduskava (edaspidi „esialgne ümberkorralduskava”), mille sisu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse jaotises 2.4.

(18) Kava sisaldas Parex banka tegevuse eelanalüüsi, kavandatud ümberkorraldusabimeetmeid, panga edasist äristrateegiat ja elujõulisuse taastamise meetmeid.

(19) Kava hõlmas ajavahemikku 2009–2013. Parex banka tulevaste põhitegevusaladena nähti ettevõtete pangandust, jaepangandust ja varahaldust (11). Kavaga nähti ette uue strateegia rakendamine, mille kohaselt pidi Parex banka saama Balti riikide juhtivaks pangaks. Kogu väljaspool Balti riike toimuvat tegevust peeti mittepõhitegevuseks. Kavas välistati siiski selle tegevuse müük lühikeses kuni keskpikas perspektiivis.

(20) Kavandatud äristrateegia sisaldas soodsaid intressimäärasid ja agressiivset turundusstrateegiat, et toetada Parex banka kasvu ja võita tagasi kaotatud hoiusebaas. Kavas eeldati, et Parex banka jääb riigi likviidsusmeetmetest sõltuma ka pärast ümberkorraldusperioodi.

2.3.2. MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA

(21) 4. septembril 2009 esitas Läti muudetud ümberkorralduskava, mida muudeti seejärel 22. septembril 2009. Selle kava eesmärk oli hajutada kahtlused, mida komisjon menetluse algatamise otsuses avaldas.

(22) Parex banka muudetud strateegia põhines ka tugeva tegevuse arendamisel Balti riikides nii ettevõtete panganduse, jaepanganduse kui ka varahalduse valdkonnas. Muudetud kavas prognoositi, et Parex banka suudab kõik riigi likviidsustoetused ümberkorraldusperioodi lõpuks tagasi maksta.

(23) Erinevalt esialgsest ümberkorralduskavast sisaldas muudetud kava aga Parex banka bilansimahu vähendamist põhitegevusaladele keskendumise kaudu. Eelkõige nähti sellega ette Parex banka laenutegevuse kärpimine.

(24) Lisaks sellele mainiti kavas mittepõhitegevuste eraldamise võimalust. Kui Läti selle strateegilise muudatuse hiljem kinnitas, tuli koostada ümberkorralduskava uus asjakohane versioon.

2.3.3. LÕPLIK ÜMBERKORRALDUSKAVA

(25) Lõpliku ümberkorralduskava kohaselt on peamine strateegiline eesmärk tuua pank tagasi erasektorisse, müües selle strateegilisele investorile, kes vabastab riigi rahastamiskohustusest ja tagab samal ajal panga pikaajalise elujõulisuse. Läti on juba meelitanud investeerima EBRD kui tugeva ja hea mainega välisinvestori, kellel on piisavalt rahalisi vahendeid ja kes on võtnud pikaajalise kohustuse (vt põhjendus 13).

(26) Lõplik ümberkorralduskava eeldab Parex banka varade jaotust uueks pangaks nimega AS Citadele banka (edaspidi „Citadele banka”), s.o toimivaks pangaks, mis keskendub tavapärasele pangandustegevusele, ja n-ö rämpspangaks (Parex banka), […] (12).

(27) Pikaajalise elujõulisuse taastamiseks eraldatakse põhipank mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast. Kavandatud ümberkorraldamine põhineb „toimiva osa eraldamise” stsenaariumil, mille järgi luuakse Läti regulatiivse järelevalve all paindliku kapitalibaasiga pank, mis keskendub Balti riikidele. Kogu põhivara ja osa mittepõhivarast (eelkõige SRÜ teenindatavad laenud) kantakse Parex bankast üle uude panka. Ülejäänud mittepõhivarad ja langeva väärtusega varad (laenud, väärtpaberid ja äravõetud kinnisvara) jäävad Parex bankasse, […].

(28) Tabelis 1 on kujutatud Citadele banka ja Parex banka struktuur pärast varade jagamist. Tabel 1 Aktsionäride struktuur pärast varade jagamist

(29) Läti on juba astunud esialgseid samme „toimiva osa eraldamise” stsenaariumi rakendamiseks. Uus pank, Citadele banka, registreeriti 30. juunil 2010 ja enamik varast kanti üle 1. augustil 2010 (13). Põhimõtteliselt peaks Citadele banka ja Parex banka tegevuse täielik eraldamine toimuma 12 kuu jooksul pärast ülekandmist.

(30) Selle tulemusena kantakse Parex bankalt Citadele bankale üle järgmised varad ja kohustused: — Balti riikide teenindatavad laenud ([300–800] miljonit latti); — SRÜ teenindatavad laenud ([50–350] miljonit latti); — filiaalid Rootsis ja Saksamaal; — varahaldusega seotud hoiused.

(31) Parex bankale jäävad järgmised varad ja kohustused: — Balti riikide viivislaenud ([200–800] miljonit latti) (14); — laenud allesjäänud aktsionäridele ([…] miljonit latti); — liisinguga tegelevad tütarettevõtjad SRÜs; — SRÜ viivislaenud ([50–350] miljonit latti).

(32) Tabelis 2 on näidatud, millised varad kantakse üle Citadele bankale ja millised jäävad Parex bankale ning bilansimahu vähendamine kriisieelsele tasemele, nagu on prognoositud lõplikus ümberkorralduskavas, mida on muudetud 27. augustil 2010. Tabel 2 Varade jaotus Citadele banka ja Parex banka vahel (tuhandetes lattides) Parex banka – 2008 Parex banka – 2009 Parex banka – 31.7.2010 (15) Citadele banka Parex banka pärast varade jaotust (16) Varad Sularaha ja hoiused keskpankades 79 154 136 769 131 693 119 783 30 876 Nõuded krediidiasutustele 228 752 189 321 227 741 245 069 5 583 Laenud 1 744 871 1 429 466 1 355 831 748 457 627 471 Väärtpaberid 941 293 405 800 356 439 224 735 130 936 Investeeringud tütarettevõtjatesse 51 442 72 725 81 691 5 530 51 962 Muud varad 323 797 220 097 75 584 45 604 52 747 Varad kokku 3 369 309 2 484 501 2 228 978 1 389 179 899 576 Kohustused ja omakapital Läti Pank 587 183 140 449 — — — Krediidiasutused 129 584 50 865 27 295 41 571 51 703 Sündikaatlaenud 544 673 381 271 163 402 — 163 402 Riigikassa 676 398 622 048 692 454 131 000 458 454 Klientide hoiused 1 225 488 911 318 1 006 202 928 686 75 314 Eurovõlakirjad 88 712 87 489 113 136 109 244 — Allutatud kohustused (allesjäänud aktsionärid) 52 848 52 857 52 863 — 52 878 Allutatud kohustused (riik) — 37 338 37 338 50 270 — Allutatud kohustused (EBRD) — 12 932 12 932 Muud kohustused 35 556 31 458 34 754 30 280 21 522 Kohustused kokku 3 340 442 2 328 025 2 140 376 1 291 051 823 274 Omakapital 28 867 156 476 88 602 98 127 (17) 76 302 Kokku 3 369 309 2 484 501 2 228 978 1 389 179 899 576 Varade jaotuse suhtarv, sealhulgas Leedu tütarettevõtjasse ja ettevõtjasse AP Anlage & Privatbank AG ülekantud investeeringud ning hoiused Saksamaa filiaalis (18) 64 % 36 % Parex banka 2008. aasta bilansiga võrreldes 44 %

(33) Citadele banka pikaajalise elujõulisuse tagamise strateegia põhineb tugeva tegevuse arendamisel Balti riikides, keskendudes Lätis kolmele peamisele tegevusvaldkonnale: ettevõtete pangandus, jaepangandus ja varahaldus (19). Varahaldus jääb Citadele banka põhitegevuseks siiski vaid juhul, kui pank müüakse […]. Kui müüki ei toimu, müüakse varahaldus eraldi samaks kuupäevaks.

(34) Citadele banka ei hakka tegelema SRÜ laenudega ja teenindavate SRÜ laenude portfelli käsitatakse seetõttu mittepõhitegevusena. Uusi laene selles tegevusvaldkonnas ei anta ja olemasolev portfell võõrandatakse […].

(35) Parex banka oli Leedus ja Eestis märkimisväärselt tagasihoidlikumalt esindatud kui Lätis. Citadele banka kavatseb ka tulevikus säilitada piiratud osaluse neil turgudel.

(36) Seoses kahe Citadele bankale ülekantud hoiuseid vastuvõtva filiaaliga Rootsis ja Saksamaal selgitas Läti, et raha massilise väljavõtmise tagajärjel on pank jäänud ilma märkimisväärsest osast Balti riikidest pärit rahast. Pealegi on Lätil oma praeguse makromajandusliku olukorra tõttu raske välisinvestoreid ligi meelitada. Balti riikide residentide hoiuste kogumaht on märkimisväärselt väiksem kui nende laenuportfell, samal ajal kui Parex banka põhikonkurente rahastavad nende emaettevõtjad, mis on asutatud muudes riikides (enamasti Rootsis). Seepärast peab Citadele banka säilitama teatava finantsbaasi välismaal (Rootsis ja Saksamaal).

(37) Citadele banka kavatseb kõrvaldada probleemid, mis sundisid Parex bankat riigiabi taotlema, ja taastada pikaajalise elujõulisuse järgmiste põhimeetmete abil.

(38) Juhtimisstiili ja äriühingu üldjuhtimise muutmine: enne riigistamist olid Parex banka otsustusprotsessid tsentraliseeritud, peamistele omanikele allutatud. Citadele banka järgib hiljuti vastu võetud tõhustatud äriühingu üldjuhtimise tava. Ta rakendab juhatuse ja nõukogu kehtestatud menetlusi, mille eesmärk on tagada äriühingu üldjuhtimise parima tava rakendamine. Citadele banka üldjuhtimise põhimõtted on omanikeringi ja juhtimise range lahus hoidmine, aktsionäride õiguste tagamine, avalikustamine ja läbipaistvus, juhatuse kohustused ja struktuur ning eetilise ja vastutustundliku otsuste tegemise edendamine.

(39) Tõhusam riskijuhtimine: Parex banka juhtkond on panga riskijuhtimise ja -kontrolli nii ettevõtte kui tegevuse tasandil kõikide peamiste riskikategooriate kaupa (turu-, krediidi- ja tegevusriskid) üle vaadanud ning neid tugevdanud. Citadele bankas kujundatakse eelkõige oluliselt ümber krediidiriski kontroll, et asendada varasem Parex banka lähenemisviis, milleks oli tagatisepõhine laenamine koos sellega paratamatult kaasneva ebakindla hindamisega, laenuvõtja võla teenindamise võime rahavoopõhise hindamisega. Riskijuhtimine on Citadele banka juhtimisprotsessi tähtis osa. Citadele banka riskijuhtimist kontrollib sõltumatu üksus. Lisaks sellele osaleb riskijuhtimise üle teostatavas järelevalves Citadele banka nõukogu, kes on määranud ühe oma liikme vastutama riskijuhtimise üle teostatava järelevalve, siseauditi ja nõuetele vastavuse eest. Nõukogu koostab igakuised riskiaruanded, mis käsitlevad ajakohastatud krediidiriske ja panga nõuetele vastavust.

(40) Väiksem bilansimaht, mis keskendub põhitegevusvaldkondadele: Citadele banka põhitegevus toimub Balti riikides ja juhtkond keskendub Citadele banka tulususe taastamisele selles piirkonnas. Mittepõhitegevuseks olev SRÜ teenindavate laenude portfell kantakse üle Citadele bankale, kuid müüakse […]. Uuesti põhitegevusele keskendumine ja aktiivse bilansimahu oluline vähendamine tagab Citadele banka tulususe jätkusuutlikkuse.

(41) Likviidsuspositsiooni stabiliseerimine: Citadele banka strateegia on töötada välja jätkusuutlik madala riskiga rahastamismudel, vähendades sõltuvust pankadevahelistest laenudest, pikendades laenutähtaegu ja mitmekesistades rahastamisallikaid klientide pikaajaliste hoiuste osatähtsuse suurendamisega Citadele banka finantsbaasis. Citadele banka hoiustele ei kohaldata Läti seadusandja kehtestatud väljavõtmispiiranguid.

(42) Põhitegevusvaldkonna tulususe taastamine 2011. aastaks: Citadele banka kavatseb vähendada haldus- ja personalikulusid ning muid halduskulusid. Parex banka halduskulusid on 2009. aastal juba kärbitud 39 % ehk 32 miljoni lati võrra. Citadele banka kulude-tulude suhe peaks veelgi kahanema ja ulatuma 2014. aastal [35–55] %-ni. Kahanemine saavutatakse […] personalikulude kärpimise ja Citadele banka eri protsesside läbivaatamise teel. Tegevuskulude vähendamiseks ja finantsstabiilsuse saavutamiseks jätkab Citadele banka juba Parex banka poolt algatatud samme kulustruktuuri taastamiseks filiaalide võrgustiku optimeerimisega, […] ja muude kulusid kokkuhoidvate meetmetega. Kulude kärpimist täiendatakse mitmesuguste tulusid suurendavate algatustega ja keskendumisega varade kvaliteedijuhtimisele, et suurendada omakapitali tasuvust.

(43) Lõplikus ümberkorralduskavas esitatud prognooside kohaselt peaks Citadele banka põhistsenaariumi korral hakkama uuesti kasumit teenima juba 2011. aastal ja tema tegevustulemused peaksid kuni 2015. aastani pidevalt paranema. 2014. aastal peaks Citadele banka omakapitali tasuvus olema [18–28] %. Lisaks sellele on tabelis 3 esitatud Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal. Panga juhtkonna võetud ümberkorraldusmeetmete mõju on näha 2014. aasta olulistes suhtarvudes – [35–55] % suuruses kulude-tulude suhtes ja [18–28] % suuruses omakapitali tasuvuses. Luuakse tugevam kapitalistruktuur ning 2015. aastal on omakapitali ja koguvara suhe [8–14] %. Tabel 3 Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal põhistsenaariumi korral aug–dets 2010 (progn) 2011 (progn) 2012 (progn) 2013 (progn) 2014 (progn) Kulude analüüs Tegevuskulud/kogutulu […] % […] % […] % […] % [35–55] % Vara väärtuse langus/laenude netosumma […] % […] % […] % […] % [1–3] % Tulusus Puhastulu (-kahjum), miljonites lattides [kahjum] [kasum] [kasum] [kasum] [kasum] Omakapitali tasuvus [—] % […] % […] % […] % [18–28] % Bilanss Varad kokku (miljonites lattides) […] […] […] […] [1 400-1 650] Hoiused/koguvara […] % […] % […] % […] % […] % Laenud/klientide hoiused […] % […] % […] % […] % [50–80] % Omakapital/koguvara […] % […] % […] % […] % [9–13] % Kapitali adekvaatsuse määr [10–14] % [11–15] % [12–16] % [14–19] % [16–20] %

(44) Halvima stsenaariumi korral peaks Citadele banka hakkama kasumit teenima 2013. aastal ja 2014. aastal peaksid ta tulemused veelgi paranema. 2014. aastal oleks panga omakapitali tasuvus [> 0] % (20). Kavast ilmneb, et halvima stsenaariumi korral oleks Citadele banka ja kogu kontserni kapitali adekvaatsuse määr õigusaktidega ettenähtud miinimumnõuetest tunduvalt madalam. Tabelis 4 on esitatud Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal halvima stsenaariumi korral. Tabel 4 Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal halvima stsenaariumi korral aug–dets 2010 (progn) 2011 (progn) 2012 (progn) 2013 (progn) 2014 (progn) Kulude analüüs Tegevuskulud/kogutulu […] % […] % […] % […] % [45–60] % Tulusus Puhastulu (-kahjum), miljonites lattides [kahjum] [kahjum] [kahjum] [kasum] [kasum] Omakapitali tasuvus — […] % [> 0] % Bilanss Laenud/klientide hoiused […] % […] % […] % […] % [40–60] % Kapitali adekvaatsuse määr [> 8] % [> 8] % [> 8] % [> 8] % [> 8] %

(45) Läti Keskpanga tehtud Citadele banka stressitesti tulemuste (vt tabel 5) kohaselt ei ole vaja lisakapitali, et vastata 2015. aasta lõpuks kapitali miinimumnõuetele, sest kapitali adekvaatsuse määr on siis [> 8 %]. Tabel 5 Citadele banka stressitesti tulemused Uus pank Põhistsenaarium Vajalikud lisareservid, miljonites lattides Vajalik lisakapital, miljonites lattides Kapitali adekvaatsuse määr, % 2010 […] […] […] 2011 […] […] […] 2012 […] […] […] 2013 […] […] […] 2014 […] […] […]

(46) Pärast varade jaotust on Parex banka (sealhulgas selle tütarettevõtjad) […]. Ta müüb ja vabaneb kogu oma varast ajavahemikul 2010–2017. Parex banka põhiülesanne on saada talle määratud varade eest oma eeldatava kaheksa-aastase eluea jooksul maksimumsumma. Parex banka väldib seeläbi portfelli kiirmüügi vajadust või tagatisvara realiseerimist ajasurve all. Parex banka keskendub viivislaenude ja juba ära võetud kinnisvaraga tegelemisele. Seega on Parex banka põhitegevuseks varade tagasisaamine ning sellele järgnev varade nõuetekohane haldamine ja müük niipea, kui see on mõistlikel tingimustel võimalik.

(47) Pärast varade jaotust ei hakka Parex banka ega tema tütarettevõtjad tegelema uue majandustegevusega, kui seda ei eelda tema põhiülesanne hallata ja müüa ülekantud vara. Eelkõige lõpetab Parex banka uute laenude andmise. Ta võib siiski jaotada teatavad varad halduse (müügi) huvides eraldi tütarettevõtjatesse.

(48) Seoses SRÜ liisinguettevõtete rahastamisega püüab Parex need ettevõtted ära müüa. Nagu eespool on märgitud, uusi laenulepinguid, sealhulgas liisingulepinguid, ei sõlmita ja kui ostjaid ei leita, peaksid olemasolevad liisinguportfellid täielikult tühjenema […]. Märkimisväärne osa liisinguportfellidest on […].

(49) Need meetmed peaksid ühiselt tagama Parex banka likviidsuse, mille saavutamisel hakkab ta riigi hoiuseid tagastama. Finantsprognooside kohaselt ei saa riik siiski panka investeeritud kapitali tagasi.

(50) Ümberkorralduskava kohaselt vastab Parex banka kapitalinõuetele vaid kuni […].

(51) Parex banka on kannatanud pideva hoiuste väljavoolu käes. Seetõttu on hoiusebaas praegu märkimisväärselt väiksem kui enne kriisi. Finantseerimise puudulikkus piiras märkimisväärselt ka laenutegevust. Läti ametiasutused kohustuvad Citadele banka laenu- ja hoiustamistegevust asjakohastes geograafilistes segmentides piirama (vt jaotis 2.5). Piiratud laenu- ja hoiustamistegevus ei võimalda juba vähenenud turuosalusel jõudsamalt kasvada kui [9–13] % aastas.

(52) Ümberkorralduskavaga on ette nähtud Citadele banka tegevuse kärpimine võrreldes kriisieelse Parex bankaga. Osaliselt saavutatakse see teatavate varade (SRÜ teenindatavad laenud ja varahaldus, kui see müüakse Citadele bankast eraldi) võõrandamise teel. Lisaks selle kohustus Läti erastama Citadele banka 31. detsembriks 2014.

(53) Riigistamise tulemusena tühistati Parex banka endiste enamusaktsionäride aktsiad (vt põhjendus 13). Kui riik ja EBRD Parex banka seejärel rekapitaliseerisid, siis vähemusaktsionäride osalus vähenes (endisest 15,2 %-st 3,7 %-ni 7. juuli 2010. aasta seisuga).

2.4. ÜMBERKORRALDUSABI MEETMED

(54) Lõplikust ümberkorralduskavast nähtub, et olemasoleva päästmisabi andmist jätkatakse kogu ümberkorraldusperioodi jooksul ja see jagatakse uue panga, Citadele banka, ja Parex banka vahel. Lisaks saadud riigiabile kavatsetakse anda teatavat täiendavat riigiabi.

(55) Kavandatud likviidsustoetus riigi hoiuste kujul nii Citadele bankas kui ka Parex bankas ei ületa 1,5 miljardit latti, mis kiideti heaks jaotuseelse Parex banka suurima päästmisabina, mida antakse likviidsustoetuse kujul (21). Põhi- ja halvima stsenaariumi korral peaksid riigi hoiused Citadele bankas olema tagasi makstud 2012. aastaks. Parima stsenaariumi korral peaksid riigi hoiused olema täielikult tagasi makstud 2011. aastaks. Riigi hoiused Parex bankas jäävad põhi- ja halvima stsenaariumi korral ümberkorraldusperioodi lõpuks tagasi maksmata. Tasumata summa suurus on [0–100] miljonit latti (põhistsenaarium) kuni [100–200] miljonit latti (halvim stsenaarium). Abisaajate või nende varade müügi korral võib tagasimaksmine toimuda varem. Tabelis 6 on esitatud tasumata saldod eri stsenaariumide korral. Tabel 6 Riigi likviidsusmeetmed (tasumata saldod aasta lõpul) Citadele banka (miljonites lattides) 1.8.10 31.12.10 31.12.11 31.12.12 31.12.13 31.12.14 Põhistsenaarium 131 143 36 0 — — Parim stsenaarium 131 143 — — — — Halvim stsenaarium 131 143 36 0 — —

Parex banka (miljonites lattides) 1.8.10 31.12.10 31.12.11 31.12.12 31.12.13 31.12.14 31.12.15 31.12.16 31.12.17 Põhistsenaarium [400–550] [400–550] [400–550] [250–400] [250–400] [150–400] [150–400] [100–250] [0–100] Parim stsenaarium [400–550] [400–550] [400–550] [250–400] [250–400] [150–400] [150–400] [100–250] 0 Halvim stsenaarium [400–550] [400–550] [400–550] [250–400] [250–400] [150–400] [150–400] [100–250] [100–200]

(56) Likviidsustoetuste tagasimaksmine nähti ette teise päästmisotsusega vastavalt Euroopa Keskpanga 20. oktoobri 2008. aasta soovitustele pangavõla riigigarantiide kohta. Ümberkorralduskava kohaselt määratakse hinnad nii Citadele banka kui ka Parex banka puhul kindlaks lisades riigi rahastamiskuludele (22) 50 baaspunkti suuruse lisatasu. Peale selle kehtestatakse Citadele banka jaoks stimuleeriv tasu – alates 2011. aasta aprillist tõstetakse seda tasu igas kvartalis 15 baaspunkti võrra, et stimuleerida panka end turgudel refinantseerima.

(57) Tabelis 7 on esitatud riigi likviidsustoetuse prognoositav maksumus võrreldes klientide hoiuste maksumusega Citadele bankas. Tabel 7 Riigi hoiuste maksumus Citadele bankas klientide hoiuste maksumusega võrreldes % 2010. a progn 2011. a progn 2012. a progn 2013. a progn Likviidsustoetuse maksumus 9,6 % 5,4 % 6,5 %. 7,9 % Klientide hoiuste maksumus […] […] […] […]

(58) Pärast varade jaotust jäävad olemasolevad Parex banka sündikaatlaenuandjatele antud garantiid, mis on heaks kiidetud esimese ja teise päästmisotsusega, koos sündikaatlaenudega Parex bankasse. Ümberkorralduskavas on prognoositud, et garantiide kehtivus lõppeb 31. detsembril 2011, ilma et valitsuselt nõutaks nende realiseerimist.

(59) 2010. aasta märtsis sõlmis Parex banka Euroopa Investeerimispangaga (edaspidi „EIP”) lepingu, mille kohaselt avatakse talle kuni 100 miljoni euro suurune krediidiliin väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamiseks. Krediidiliin kantakse üle Citadele bankale. EIP nõuab sellele rahastamisele riigigarantiid, kuni Citadele banka ei ole saavutanud investeerimisjärgu krediidireitingut.

(60) Citadele banka võib samuti vajada täiendavaid riigigarantiisid või likviidsust kuni 88 miljoni lati (126 miljoni euro) ulatuses seoses lunastamata eurovõlakirjadega, mille tähtaeg möödub 2011. aasta mais.

(61) Riigigarantiide hind on heaks kiidetud teises päästmisotsuses (23). Ümberkorralduskavas mainitud võimalike täiendavate riigigarantiide hinna kindlaksmääramisel kasutatakse võrdlusalusena olemasolevat riigigarantiid (1,048 %), millele lisatakse 12,5 baaspunktine järk-järgult suurenev lisatasu, mis kehtestatakse ja mida suurendatakse 12,5 baaspunkti võrra iga kvartali lõpus.

(62) Ümberkorralduskavas eeldatakse, et päästmisperioodil juba Parex bankasse paigutatud (esimese tasandi) omavahendid jäävad Parex bankasse.

(63) Ümberkorralduskava kohaselt ei ole vaja hankida riigilt täiendavat kapitali, välja arvatud: a) 103 miljoni lati kapitaliseerimine riigi hoiuste konverteerimisega Citadele banka omakapitaliks varade jaotuse ajal. See kapital peaks hüvitatama Citadele banka müügi kaudu, mida Läti on kohustunud tegema 2014. aasta lõpuks; b) kapitaliseerimine riigi hoiuste ja nende intresside konverteerimise teel Parex banka hoiusteks 2010.–2013. aastal põhistsenaariumi korral kuni 210,7 miljoni lati ja halvima stsenaariumi korral kuni 218,7 miljoni lati ulatuses. Prognooside kohaselt maksab Parex banka pärast varade jaotust kuni 31. detsembrini 2013 kapitaliseeritud riigihoiustelt intressi […] % aastas. Alates 2014. aastast kantakse kapitaliseeritud riigihoiused kasumi/kahjumi kontole […] % suuruse intressiga.

(64) Tabelites 8 ja 9 on esitatud riigi poolt Parex bankasse paigutatavate esimese taseme omavahendite suurus eri stsenaariumide korral. Tabel 8 Riigi hoiuste prognoositav kapitaliseerimine Parex bankas (miljonites lattides) 31.7.10 31.12.10 31.12.11 31.12.12 31.12.13 31.12.14 31.12.15 31.12.16 31.12.17 Põhi-stsenaarium — — [10–30] [30–60] [0–20] — — — — Parim stsenaarium — — [10–30] [30–60] [0–20] — — — — Halvim stsenaarium — — [10–30] [30–60] [0–20] — — — — Tabel 9 Riigikassa viitintress/kapitaliseeritud intress Parex bankas (miljonites lattides) 31.7.10 31.12.10 31.12.11 31.12.12 31.12.13 31.12.14 31.12.15 31.12.16 31.12.17 Põhi-stsenaarium — [0–10] [20–40] [20–40] [20–40] — — — — Parim stsenaarium — [0–10] [20–40] [20–40] [20–40] — — — — Halvim stsenaarium — [0–10] [20–40] [20–40] [20–40] — — — —

(65) Läti on võtnud kohustuse jälgida, et Parex bankasse paigutatava kapitali kogusumma ei ületaks 218,7 miljonit latti, ning mitte anda Parex bankale otseselt või kaudselt mis tahes kujul täiendavat kapitali pärast […] lõppu.

(66) Tabelis 10 on esitatud riigi hoiuste põhiosa ja intresside prognoositav tagasimaksmine Parex banka poolt. Tabel 10 Riigi hoiuste põhiosa ja intresside prognoositav tagasimaksmine Parex banka poolt (miljonites lattides) Põhi-stsenaarium Halvim stsenaarium Riigi hoiuse põhiosa tagasimaksmine […] […] Riigi hoiuse intresside tagasimaksmine […] […] Kokku […] […]

(67) Citadele bankale kantakse üle allutatud laenu kujul antud päästmisabi (teise taseme omavahendid). Hüvitis määrati kindlaks teises ja kolmandas päästmisotsuses (24) vastavalt Euroopa Keskpanga 20. novembri 2008. aasta soovitustele rekapitaliseerimisvahendite hinna määramise kohta. 2009. aasta detsembrist oli allutatud laenu fikseeritud intress […] %, pärast 2010. aasta veebruari tõsteti see […] %-ni.

(68) Riik ei ole Parex bankale varade jaotuse ajal ega pärast seda andnud ega anna teise taseme omavahendeid.

(69) Nagu põhjendustes 27–32 kirjeldatud, kantakse teatavad varad Parex bankalt üle Citadele bankale, kes jätkab mõnda Parex banka tegevust, samal ajal kui mittepõhivarad ja langeva väärtusega varad jäävad Parex bankale. Konservatiivse hinnangu kohaselt kannab riik Parex bankale jäävate varade väärtusest halvima stsenaariumi korral [200–400] miljonit latti ja põhistsenaariumi korral [50–300] miljonit latti kahjumit. Halvima stsenaariumi korral on kahjum ligikaudu [20–50] % ja põhistsenaariumi korral ligikaudu […] % varade arvestuslikust väärtusest (814 miljonit latti). Reservide arvessevõtmise korral on varade nimiväärtuse allahindlus veelgi suurem.

(70) Tabelis 11 on esitatud pärast Parex banka varade likvideerimist tasumata kohustuste ja riigilt saadud omakapitali kaotuse prognoos. Tabel 11 Tasumata kohustused ja riigilt saadud omakapitali kaotus pärast Parex banka varade likvideerimist (miljonites lattides) Põhistsenaarium Tagastamata riigi hoius [0–100] Rekapitaliseerimine riigi poolt […] Kokku [50–300] Halvim stsenaarium Tagastamata riigi hoius [100–200] Rekapitaliseerimine riigi poolt […] Kokku [200–400]

2.5. LÄTI KOHUSTUSED

(71) Selleks et komisjon saaks pidada Citadele bankale ja Parex bankale antavat ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivaks, esitas Läti 3. septembril 2010 Läti, Citadele banka ja Parex banka poolt allkirjastatud dokumendi „Commitments to the European Commission” („Kohustused Euroopa Komisjoni vastu”), millega võetud kohustuste eesmärk on tagada ümberkorralduskava täielik elluviimine ja piirata ümberkorraldusabist tulenevaid konkurentsimoonutusi (edaspidi „kohustused”). Peamised kohustused on järgmised.

2.5.1. CITADELE BANKAGA SEOTUD KOHUSTUSED

(72) Kohustus loovutada SRÜ laenud. Citadele banka loovutab või tagab SRÜ laenude loovutamise ostjale […] komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Loovutamiseks leiab Citadele banka ostja ja sõlmib lõpliku siduva ostu-müügilepingu SRÜ laenude müügiks hiljemalt […]. Kui Citadele banka ei ole nimetatud kuupäevaks lepingut sõlminud, annab ta loovutamise eest vastutavale isikule ainuõiguse müüa SRÜ laenud […].

(73) Kohustus loovutada varahaldus. Varahaldus loovutatakse […] tegevuse jätkuvuse põhimõtet järgides ostjale komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Selleks peab hiljemalt […]: a) Läti leidma ostja ja sõlmima lõpliku siduva ostu-müügilepingu, et müüa kogu oma osalus Citadele bankas, sealhulgas varahaldus, või b) Citadele banka leidma ostja ja sõlmima lõpliku siduva ostu-müügilepingu, et müüa varahaldus ülejäänud Citadele bankast eraldi. Kui varahaldust ei loovutata koos Citadele bankaga või sellest eraldi […], annab Citadele banka loovutamise eest vastutavale isikule ainuõiguse müüa varahaldus ülejäänud Citadele bankast eraldi […].

(74) Elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõime säilitamine. Citadele banka säilitab kuni varahalduse müügini varahalduse majandusliku elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõime kooskõlas hea äritavaga ning vähendab nii palju kui võimalik selle konkurentsipotentsiaali minetamise riski.

(75) Tegevuse lahus hoidmise kohustus. Citadele banka hoiab kuni varahalduse müügini varahalduse allesjäetavast tegevusest lahus ja tagab, et varahalduse põhitöötajad ei osale allesjäetavas tegevuses ja vastupidi. Citadele banka määrab tegevuse lahususe eest vastutava juhi, kes vastutab varahalduse juhtimise üle teostatava järelevalve eest järelevalve eest vastutava isiku kontrolli all. Tegevuse lahususe eest vastutav juht juhib varahaldust sõltumatult ja parimaid ärihuvisid silmas pidades, et tagada selle majanduslik elujõulisus, turustatavus ja konkurentsivõime säilimine ning sõltumatus Citadele banka allesjäävast tegevusest.

(76) Kohustus müüa Citadele banka. Läti võõrandab või tagab Citadele banka võõrandamise ostjale 31. detsembriks 2015 komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Võõrandamiseks leiab Läti ostja ja sõlmib lõpliku siduva ostu-müügilepingu Citadele banka müügiks hiljemalt 31. detsembril 2014. Selle kohustuse täitmiseks peab Läti müüma kõik talle otseselt või kaudselt (sealhulgas riigi osalusega äriühingute kaudu) kuuluvad Citadele banka aktsiad. Kui Läti ei ole 31. detsembriks 2014 sellist lepingut sõlminud, annab ta loovutamise eest vastutavale isikule ainuõiguse müüa Citadele banka 31. detsembriks 2015.

(77) Uute laenude ja hoiuste piirangud Balti riikides. Citadele banka ja selle tütarettevõtjad piiravad Lätis, Leedus ja Eestis: a) oma uute laenude kogumahtu ja laenude turuosa, võttes arvesse Citadele banka ja ettevõtja AB „Citadele” bankas (25) summaarset laenuportfelli ning b) nii hoiuste mahtu kui ka turuosa tabelites 12–17 esitatud suurimate lubatud summadeni. Läti turg Tabel 12 Laenude ülemmäärad Lätis 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Uute laenude kogusumma (miljonites lattides) [28–40] [115–165] [120–175] [130–190] [145–210] [160–230] Põhilaenude (v.a SRÜ laenud) turuosa laenuportfelli osana Läti laenude kogusummast (%) [< 5] % [< 6] % [< 6] % [< 6] % [< 7] % [< 7] % Uute erakapitali halduse sektori (26) laenude kogusumma (miljonites lattides) [0–4] [9–13] [9,5–14] [10–15] [11–17] [12,5-18]

Tabel 13 Hoiuste ülemmäärad Lätis 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Põhihoiused (v.a erakapitali halduse sektori hoiused; miljonites lattides) [550–790] [600–860] [660–950] [720–1045] [795–1150] [875–1260] Põhihoiuste turuosa (%) [< 7] % [< 8] % [< 8] % [< 8] % [< 8] % [< 8] % Erakapitali halduse sektori hoiused (miljonites lattides) [340–490] [405–585] [375–540] [410–590] [440–630] [475–685] Erakapitali halduse sektori hoiuste turuosa (%) [< 5] % [< 5] % [< 5] % [< 5] % [< 5] % [< 5] % Leedu turg Tabel 14 Laenude ülemmäärad Leedus 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Uute laenude kogusumma (miljonites lattides) [19–27] [36,5–53] [40–58] [44–63] [48–70] [53–76] Turuosa laenuportfelli osana Leedu laenude kogusummast (%) [< 2,5] % [< 2,5] % [< 2,5] % [< 3] % [< 3] % [< 3] %

Tabel 15 Hoiuste kogumahu ülemmäärad Leedus 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Hoiuste kogumaht (miljonites lattides) [115–170] [130–185] [140–205] [155–225] [170–245] [190–270] Turuosa (%) [< 3] % [< 3] % [< 3] % [< 4] % [< 4] % [< 4] % Eesti turg Tabel 16 Laenude ülemmäärad Eestis 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Uute laenude kogusumma (miljonites lattides) [3,2–4,6] [7–10] [7,6–11] [8–12] [9–13] [10–14] Turuosa laenuportfelli osana Eesti laenude kogusummast (%) [< 1,5] % [< 1,5] % [< 1,5] % [< 1,5] % [< 1,5] % [< 1,5] %

Tabel 17 Hoiuste ülemmäärad Eestis 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Hoiuste kogumaht (miljonites lattides) [85–125] [95–135] [105–150] [115–165] [125–180] [135–195] Turuosa (%) [< 1] % [< 1,5] % [< 2,5] % [< 2,5] % [< 2,5] % [< 2,5] %

(78) Hoiuste piirangud Saksamaa ja Rootsi filiaalis. Citadele banka piirab nii oma hoiuste mahtu kui ka turuosa Saksamaa ja Rootsi filiaalis tabelites 18 ja 19 sätestatud suurimate lubatud summadeni. Tabel 18 Hoiuste kogumahu ülemmäärad Saksamaa filiaalis 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Hoiuste kogusaldo (miljonites lattides) [47–69] [50–75] [60–85] [65–90] [70–100] [80–110] Turuosa (%) [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % Tabel 19 Hoiuste kogumahu ülemmäärad Rootsi filiaalis 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Hoiuste kogusaldo (miljonites lattides) [35–50] [40–55] [40–60] [45–70] [50–75] [55–80] Turuosa (%) [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] %

(79) Filiaalide arvu ei suurendata: Citadele banka ei suurenda filiaalide koguarvu. See ei takista aga Citadele bankat oma filiaale ümber paigutamast.

(80) Põhjendustes 77–79 osutatud kohustused kehtivad kuni riigiabi, mida Läti andis Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud ning vähemalt kuni […]. Kui varahaldus müüakse ülejäänud Citadele bankast eraldi, lõpeb põhjenduses 77 osutatud erakapitali haldamise sektori (varahalduse osa) laenude ja hoiustega seotud piirangute kohaldamine pärast varahalduse eraldi müüki.

(81) Hüvitis varade toetusmeetme eest: Citadele banka maksab Lätile varade toetamise eest hüvitist Läti eeldatavate kahjude ulatuses, mis hõlmavad halvima stsenaariumi korral Läti likviidsusmeetmete summat, mis võidakse kaotada varade realiseerimise lõpul, ([100–200] miljonit latti) ja prognoositavat kogukapitali, mis paigutatakse Parex bankasse alates ülekandmise kuupäevast ([…] miljonit latti). Hüvitist kajastatakse kuludena kasumi/kahjumi kontol enne aastase puhastulu kindlaksmääramist. Hüvitist tuleb maksta igal aastal, mil Citadele banka kapitali adekvaatsuse määr ei ole eraldivõetuna alla 12 % ja kontserni tasandil alla 8 %, kui Citadele banka ei jää asjaomasel aastal asjaomase summa tõttu kahjumisse. See kohustus kehtib kuni Citadele banka müügini.

(82) Omandamiskeeld. Citadele banka hoidub omandamast finants- ja muid asutusi, kuni ümberkorraldusabi, mida Läti Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul andis, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud.

(83) Uusi SRÜ laene ei anta. Citadele banka ei anna enne SRÜ laenude müümist uusi laene SRÜ riikidest pärit klientidele ega klientidele, kelle puhul on lõplikud kasusaajad pärit SRÜ riikidest. Citadele banka ja tema tütarettevõtjad võivad raha välja maksta vaid juhul, kui ametlik laenuleping on sõlmitud enne ülekandmise kuupäeva. Citadele banka peatab olemasolevate laenude täiendavate väljamaksete tegemise, välja arvatud juhul, kui see on vajalik säilitamaks või suurendamaks tõenäosust, et tasumata laenud makstakse Citadele bankale või tema tütarettevõtjatele tagasi. Lisaks sellele ei tohi sellised väljamaksed ületada 2 % eelmise aasta laenuportfellist.

2.5.2. PAREX BANKAGA SEOTUD KOHUSTUSED

(84) Uut tegevust ei alustata. Parex banka ja tema tütarettevõtjad ei alusta ühtki uut tegevust, mis ei ole vajalik, et täita oma põhiülesannet, milleks on varahaldus ja varade müük.

(85) Parex banka ja tema tütarettevõtjad peatavad: a) uute laenude, sealhulgas liisingute andmise äri- ja eraklientidele. Parex banka ja tema tütarettevõtjatel on lubatud raha välja maksta vaid juhul, kui ametlik laenuleping on sõlmitud enne üleandmise kuupäeva või kui uut raha ei ole ja laen sõlmitakse ümberkorraldatavate varadega seotud laenude ümberkorraldamiseks. Parex bankal on lubatud anda oma tütarettevõtjatele uusi laene äravõetud tagatiste haldamiseks; b) olemasolevate laenude täiendavate väljamaksete tegemise, välja arvatud juhul, kui see on vajalik säilitamaks või suurendamaks tõenäosust, et tasumata laenud makstakse Parex bankale või tema tütarettevõtjatele tagasi, või kui täiendav väljamakse on vajalik tagatiseks oleva vara struktuurilise terviklikkuse jaoks oluliste paranduste ja täienduste rahastamiseks. Lisaks sellele ei tohi sellised väljamaksed ületada 5 % eelmise aasta laenuportfellist; c) uute hoiuste vastuvõtmise üldsuselt.

(86) Parex banka ja tema tütarettevõtjad likvideerivad kogu liisingutegevuse või loovutavad selle […].

(87) Selle kapitali kogusumma, mida Läti Parex bankale mis tahes kujul otseselt või kaudselt annab, ei tohi ületada 218,7 miljonit latti. Läti ei anna Parex bankale mis tahes kujul otseselt või kaudselt täiendavat kapitali pärast […].

2.5.3. MUUD KOHUSTUSED

(88) Dividendide ja kupongiintresside maksmise keeld. Citadele banka, Parex banka ja nende tütarettevõtjad ei maksa investoritele olemasolevatelt kapitaliinstrumentidelt (sh eelisaktsiad, B-aktsiad ning teise taseme ülemised ja alumised instrumendid) dividende või kupongiintresse ega kasuta nende suhtes ostuoptsioone, kui neil ei ole juriidilist kohustust seda teha. Seda kohustust ei kohaldata siiski otseselt või kaudselt Lätile kuuluvale kapitalile ning Citadele banka ja Parex banka kapitalile nende tütarettevõtjates.

(89) Reklaamides ei viidata riigi toetusele. Citadele banka ja Parex banka ei tohi kasutada riigiabi andmist, riigi omandiõigust või sellest abist või omandiõigusest tulenevaid konkurentsieeliseid reklaami eesmärgil.

(90) Põhjendustes 88–89 sätestatud kohustusi kohaldatakse Citadele banka suhtes seni, kuni riigiabi, mida Läti Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul andis, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud.

(91) Citadele banka ja Parex banka eraldamine: Citadele banka ja Parex banka tegevus peab olema täielikult eraldatud hiljemalt 1. augustiks 2011, välja arvatud osa IT-tegevusi ning SRÜ laenude juhtimine ja haldamine. Viimatinimetatud teenuse eest tuleb maksta turupõhist tasu.

(92) Vastutavad isikud. Kohustuste F jaos täpsustatud ülesannete täitmiseks määratakse vastutav isik.

(93) Kui Läti või Citadele banka ei ole kuu aega enne põhjenduses 72, 73 või 76 osutatud tähtaja lõppu sõlminud siduvat ostu-müügilepingut, määratakse kohustuste F osas täpsustatud ülesandeid täitma loovutamise eest vastutav isik.

(94) Vastutavad isikud on Citadele bankast, Parex bankast ja Lätist sõltumatud, neil on ülesannete täitmiseks vajalikud oskused ning neil ei tohi olla ega tekkida huvide konflikti.

(95) Komisjonil on õigus väljapakutud vastutavad isikud heaks kiita või tagasi lükata ning kiita kavandatud volitused heaks, tehes neis muudatusi, mida ta peab vajalikuks, et vastutavad isikud täidaksid oma kohustusi.

(96) Vastutav(ad) isik(ud) täidab (täidavad) kindlaksmääratud ülesandeid, et tagada kohustustest kinnipidamine. Komisjon võib omal algatusel või vastutava isiku, Läti, Citadele banka või Parex banka taotlusel anda vastutavale isikule korraldusi või juhiseid, et tagada käesolevas otsuses ja kohustustes osutatud tingimuste ja kohustuste täitmine.

3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(97) Komisjon algatas käesoleval juhul 11. mail 2009 esitatud esialgse ümberkorralduskava suhtes ametliku uurimismenetluse, sest tal oli muu hulgas kahtlusi, kas esialgne ümberkorralduskava on piisav, et tagada panga pikaajaline elujõulisus ilma riigi jätkuva toetuseta.

(98) Täpsemalt oli ebaselge, kuidas ja millal Parex banka uuesti asjaomaseid regulatiivseid nõudeid täitma hakkab. Esialgses kavas ei olnud ka piisavalt käsitletud riskitegureid (sealhulgas OECDsse mittekuuluvate laenuvõtjate riskipositsioon), mis on kindlaks tehtud ümberkorralduskavaga koos esitatud hoolsuskohustuse aruandes. Lisaks sellele näis, et esialgses kavas oli tulevasi tegevustingimusi prognoositud üsna optimistlikult. Komisjonil oli kahtlusi seoses sellega, kuidas tuleb pank toime hoiuste väljavõtmise piirangute tühistamisega. Olenemata likviidsuslünkadest näis esialgne kava põhinevat äristrateegia laiendamisel kõikidele laenusegmentidele ega näinud ette riskantsemate tegevuste, näiteks SRÜ riikide varakatele füüsilistele isikutele laenude andmise loovutamist või märkimisväärset piiramist. Hoiusemahtude ja hoiustamist soodustava tegevuse prognoositud kasv tekitas kahtlusi, kas see kava on realistlik ja kulutõhus. Lisaks sellele ei olnud Läti ametiasutused selleks hetkeks veel esitanud stressitesti tulemusi. Seepärast tegi komisjon menetluse algatamise otsuses Läti ametiasutustele ettepaneku Parex banka üldine kavandatud äristrateegia läbi vaadata.

(99) Kavaga nähti ette äritegevuse laiendamise strateegia, mis tundus põhinevat peamiselt agressiivsel hinna- ja turunduspoliitikal, et saada kaotatud turuosa tagasi panga riigiabist tulenevat konkurentsieelist kasutades. See ei hõlmanud aga piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

(100) Seoses kulude jagamise/omapanusega ei olnud esialgses kavas selget teavet vajaliku riikliku toetuse kogusumma ja Parex banka omapanuse kohta. Komisjon kahtles, kas esialgses kavas keskenduti abi hoidmisele minimaalsel tasemel. Pank jäi kõikide stsenaariumide korral isegi ümberkorraldusperioodi lõpuks sõltuvaks riigi likviidsuse tagamise vahenditest või garantiidest. Seda arvesse võttes pidi komisjon ka uurima, mil määral saab Parex banka rahastamisvajadusi kärpida, kui keskenduda rohkem põhitegevusele ja panga suuruse üldisele täiendavale vähendamisele.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(101) Määratud tähtaja jooksul ei saadud huvitatud kolmandatelt isikutelt menetluse algatamise otsuse kohta ühtegi märkust.

5. LÄTI MÄRKUSED

(102) Vastuseks menetluse algatamise otsusele esitasid Läti ametiasutused 4. septembril 2009 muudetud ümberkorralduskava, et hajutada paljud komisjoni avaldatud kahtlused Parex banka ümberkorralduskava muutmise kaudu. Kava sisu on kirjeldatud jaotises 3.2. Pärast lõplikku otsust Parex banka jaotuse kohta asendati see kava siiski 7. juulil 2010 esitatud lõpliku ümberkorralduskavaga.

6. MUUD MÄRKUSED

(103) Pärast määratud tähtaja lõppu sai komisjon Parex banka endistelt enamusaktsionäridelt 15. juunil ja 13. juulil 2010 dateeritud kirja. Lisaks sellele sai komisjon Läti parlamendi liikmetelt 22. juunil ja 1. juulil 2010 dateeritud kirja. 15. juuni ja 13. juuli 2010. aasta kirjas käsitleti peamiselt panga ümberkorraldamisel „toimiva osa eraldamise” ja „rämpsosa eraldamise” stsenaariumi vahel valimise küsimust. 22. juuni ja 1. juuli kirjas keskenduti mõjule, mida Parex banka jaoks valitud strateegia ja pooleliolevad seadusandlikud algatused võivad avaldada Läti õigussüsteemile.

(104) Komisjon märgib, et ta on neis kirjades tõstatatud küsimusi lõpliku ümberkorralduskava hindamisel vajaduse korral arvesse võtnud, kui need olid asjakohased ja kuulusid tema pädevusse.

7. HINDAMINE

7.1. ABI OLEMASOLU

(105) Komisjon peab hindama, kas asjaomased meetmed kujutavad endast riigiabi. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(106) Komisjon märgib, et ta leidis juba esimeses päästmisotsuses, (27) et Parex banka heaks garantii, likviidsustoetuse ja rekapitaliseerimise kujul väljapakutud päästemeetmed, mis säilitatakse pärast Parex banka jaotust ümberkorraldusetapi ajal, kujutavad endast riigiabi. Komisjonil ei ole põhjust oma varasemat hinnangut selle kohta muuta. Kuna need meetmed tulevad kasuks suurele osale Parex banka varasemast majandustegevusest, mida jätkab Citadele banka, kujutavad need endast ka Citadele bankale mõeldud riigiabi.

(107) Läti rakendab põhjendustes 63 ja 69 kirjeldatud abimeetmeid selleks, et korraldada ümber Parex banka, mille tegevus oli ning on osaliselt ka edaspidi piiriülene ja rahvusvaheline. Ka Citadele banka, kes võtab üle Parex banka majandustegevuse, tegutseb praegu ja ka tulevikus rahvusvahelisele konkurentsile avatud turgudel. Seepärast mõjutaks igasugune riigi ressurssidest antav soodustus konkurentsi pangandussektoris ja liidusisest kaubandust. Lisaks sellele on kõnealused meetmed valikulised, sest neist saavad kasu üksnes Citadele banka ja Parex banka ning neid rahastatakse riigi ressurssidest. Võttes arvesse praegust finantskriisi ja Parex banka rahalisi raskusi, ei oleks turumajanduslik investor võimaldanud selliseid meetmeid võrreldavatel tingimustel.

(108) Lisaks sellele võib seoses kapitaliseerimismeetmetega arvata, et turumajanduslik investor ootab kõnealuse investeeringuga kaasnevale riskile vastavat tulu. See peab eriti paika Citadele banka puhul, mille riskitaset ei ole praegu hinnatud ja mis on tekkinud raskustes panga ümberkorraldamise tulemusena.

(109) Komisjon on seisukohal, et „toimiva osa eraldamise” stsenaariumi korral (vt põhjendus 69) toimuv varade ülekandmine Parex bankalt Citadele bankale on varade toetusmeede, sest uuel pangal (Citadele banka) ei tule kanda Parex bankasse jäetud mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast tulenevaid võimalikke kahjusid. See võimaldab Citadele bankal vältida sellest tingitud kapitali ammendumist. Seetõttu annab kõnealune meede Citadele bankale eelise.

(110) Varade toetusmeedet rahastatakse riigi ressurssidest, kuna Läti paigutab lõpliku ümberkorralduskava kohaselt Parex bankasse kuni […] ligi 218,7 miljonit latti kapitali ning on võimalik, et seda kapitali ja [100–200] miljoni lati ulatuses tagastamata hoiuseid ei maksta kavandatud […] tähtaja lõppedes tagasi (vt tabel 11).

(111) Eeltoodut arvesse võttes leitakse, et varade jaotuse ajal toimuv täiendav rekapitaliseerimine, mille raames tehakse Citadele bankasse 103 miljoni lati suurune kapitalisüst ja konverteeritakse Parex bankas olevad riigi hoiused ja nende intressid varade jaotuse ajal ja pärast seda (vt põhjendus 63), ning varade toetusmeede (vt põhjendus 69) kujutavad endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt samuti riigiabi.

7.2. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

7.2.1. KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

(112) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b antakse komisjonile õigus tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks, kui seda antakse „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, leiab komisjon, et Parex banka süsteemse tähtsuse tõttu saab käesoleval juhul kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b ja teatatud abimeetmeid tuleb hinnata selle põhjal.

(113) Vastavalt kolmele praeguse finantskriisiga seoses vastu võetud teatisele, (28) mis kehtisid asjaomase otsuse tegemise ajal, anti juhtumile menetluse algatamise otsuses esialgne hinnang kooskõlas põhimõtetega, mis on esitatud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (29) ja võttes arvesse finantsturgude kriisi eripärasid.

(114) Kuigi menetluse algatamise otsuses viidati suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, on komisjon oma teatise (finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”)) (30) põhjenduses 49 selgitanud, et kõiki finantseerimisasutustega seotud abi juhtumeid, millest talle teatati enne 31. detsembrit 2010, hinnatakse pankadele antud ümberkorraldusabina vastavalt ümberkorraldamisteatisele, mitte vastavalt suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta.

(115) Varade toetusmeedet tuleb hinnata samuti vastavalt teatisele langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (31) (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”).

(116) Juba esimeses päästmisotsuses leiti (ja hiljem kinnitati seda muu hulgas menetluse algatamise otsuses), et Parex banka on raskustes ettevõtja ja seetõttu tuleb pank põhjalikult ümber korraldada.

7.2.2. MEETMETE KOKKUSOBIVUS LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TEATISEGA

(117) Nagu põhjendustes 109, 108 ja 111 märgitud, saab varade Parex bankalt Citadele bankale ülekandmise tehingut pidada varade toetusmeetmeks. Riik võtab enda kanda märkimisväärse osa mittepõhivaradest ja langeva väärtusega varadest tulenevatest kahjudest.

(118) Varade toetusmeetmete suhtes kohaldatavad eritingimused on sätestatud langenud väärtusega varade teatises. Selle teatise jaotise 5.2 kohaselt peab varade toetusmeede tagama eelneva läbipaistvuse ja kulude võrdse jagamise, millele järgneb abikõlblike varade väärtuse korrektne hindamine ja valitsusele asjakohase hüvitise maksmine, nii et varade toetusmeede tagab aktsionäride vastutuse ega moonuta põhjendamatult konkurentsi.

(119) Üldiselt võib öelda, et kui see juhtum on sarnastest tehingutest (32) erinev, on see seda positiivses mõttes, sest Läti ei kanna kõiki langenud väärtusega portfellist tulenevaid kahjusid. Selle asemel kaetakse kahjud vaid maksimumsumma ulatuses ja määral, mis on vajalik, et Parex banka kapital vastaks kuni […] nõuetele. „Toimiva osa eraldamise” meetodil põhinevate varade jaotamise stsenaariumide korral, nagu käesoleval juhul, kannavad osa mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast tulenevatest kahjudest ka endised enamusaktsionärid ja allesjäänud vähemusaktsionärid. See meetod on riigiabi seisukohalt positiivne, sest vähendab mõnevõrra varade väärtuse languse ulatuse täieulatusliku hindamise vajadust.

(120) Langenud väärtusega varade teatise kohaselt tuleb hinnata siirdehinna ja hüvitise asjakohasust. Käesoleval juhul on selge, et Parex bankale jäävate varade arvestuslik väärtus on nende turuväärtusest suurem ja kujutab endast seetõttu riigiabi Citadele bankale, nagu põhjendustes 109–111 juba märgitud.

(121) Langenud väärtusega varade teatise punktide 23 ja 41 kohaselt peab varade ostu meetmete siirdehinna aluseks olema nende pikaajaline majanduslik väärtus. „Toimiva osa eraldamise” stsenaariumi korral peaks toimiv pank seepärast põhimõtteliselt katma üleandmise väärtuse ja tegeliku majandusliku väärtuse vahe. Kui bilansilise maksejõuetuse vältimine ei ole võimalik, tuleb see vahe näiteks sissenõudmise (claw-back) teel tagasi nõuda.

(122) Nagu põhjenduses 69 märgitud, kannaks riik konservatiivse hinnangu kohaselt käesoleval juhul halvima stsenaariumi korral [100–400] miljonit latti kahju; põhistsenaariumi korral kannaks riik […] miljonit latti kahju. Arvestades seda, et enamikul laenudest on tagatised, ei ole varade pikaajalist majanduslikku väärtust finantsprognoosides liiga optimistlikult hinnatud. Kui Citadele banka suudaks need kahjud täielikult katta, oleks meede samaväärne varade üleandmisega tegeliku majandusliku väärtusega.

(123) Lisaks sellele leiab komisjon langenud väärtusega varade teatise jaotise 5.2 kohaselt, et Citadele banka peab maksma langenud väärtusega varade meetmetega saavutatud kapitalitoetuse eest nõuetekohast hüvitist.

(124) Hüvitise nõudmisel (sealhulgas vajaduse korral sissenõudmisel) on kaks eesmärki: tagada kulude jagamine ja võrdsed võimalused (st minimeerida konkurentsimoonutusi).

(125) Võttes arvesse varade toetusmeetmete ja prognoositud puhastulu hinnangulist mõju (vt tabelid 3 ja 4), on komisjon seisukohal, et Citadele banka ei suuda maksta toetusmeetme eest nõutavat hüvitist (sealhulgas täielik sissenõudmine), kuni ta tegeleb veel elujõulisuse taastamisega. Prognoositud puhastulu peaks tal siiski võimaldama maksta vähemalt osa hüvitist pärast seda, kui ta jõuab uuesti kasumisse ja saavutab piisava kapitalibaasi.

(126) Seepärast on komisjon rahul Läti kohustusega, mille kohaselt maksab Citadele banka riigile varade toetusmeetme eest hüvitist halvima stsenaariumi korral kantavate hinnanguliste kahjude ulatuses, mis hõlmavad riigi hoiuseid, mis varade realiseerimise lõpus kaotatakse ([100–200] miljonit latti), ja riigi rekapitaliseerimismeetmeid ([…] miljonit latti). Hüvitist kajastatakse kuludena kasumi/kahjumi kontol enne aastase puhastulu kindlaksmääramist ja seda tuleb maksta igal aastal, mil Citadele banka kapitali adekvaatsuse määr ei ole madalam kui 12 %, ja sellises ulatuses, et Citadele banka ei jääks asjaomasel aastal kahjumisse. See kohustus kehtib Citadele banka müügini (vt põhjendus 81). Komisjon on üldiselt seisukohal, et see mehhanism tagab Citadele banka võimalikult suure osalemise […] tulenevate kulude katmises.

(127) Kuna hüvitis ja sissenõudmine ei pruugi siiski küündida langenud väärtusega varade teatises ettenähtud tasemeni, nõutakse nimetatud teatise punktis 41 ulatuslikku ümberkorraldamist. Ümberkorraldamine peab eelkõige hõlmama raskustes oleva panga suuruse märkimisväärset vähendamist hüvitiseks selle eest, et Citadele banka ei kanna kahjusid täielikult ega maksa täielikult piisavat hüvitist.

(128) Ümberkorraldamise piisavuse hindamiseks tuleb lähtuda hüvitise ja sissenõudmise eesmärkidest, st kulude jagamisest ja konkurentsimoonutuste leevendamisest. Eelkõige tuleb kindlaks teha, kas piisav kulude jagamine on saavutatud muude vahenditega ja kas konkurentsimoonutusi on piiratud Citadele banka turupositsiooni ja suuruse kontrollimisega. Selle hindamise käigus tuleb arvesse võtta muid Parex banka ja Citadele banka heaks rakendatud abimeetmeid ning seda on kirjeldatud käesoleva otsuse osas, milles analüüsitakse abimeetmete kokkusobivust ümberkorraldamisteatisega (vt põhjendus 144 jj).

(129) Parex banka on pärast jaotust eraldiseisev ja Citadele bankast organisatsiooniliselt sõltumatu, nagu on nõutud langenud väärtusega varade teatise jaotises 5.6.

(130) Kokkuvõttes leiab komisjon, et käesolev juhtum on kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega.

7.2.3. KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA

(131) Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi ajal. Et tagada kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse finantskriisi olukorras: i) tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise; ii) hõlmama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamine); iii) hõlmama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

(132) Ümberkorraldamist käsitleva teatise 2. jaos on märgitud, et liikmesriik peab esitama ühtse, kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorralduskava. Selles peaks olema selgitatud, kuidas pank kavatseb võimalikult kiiresti taastada pikaajalise elujõulisuse riigiabist sõltumata. Kavas tuleks ka selgitada panga raskuste põhjusi ja panga enda nõrku külgi ning kirjeldada üldjoontes, kuidas saab kavandatud ümberkorraldusmeetmete abil panga probleeme kõrvaldada.

(133) Läti lõplik ümberkorralduskava on kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktis 11 sätestatud nõuetega ühtne, kõikehõlmav ja üksikasjalik. See sisaldab üksikasjalikku teavet ärimudeli, aluseks võetud eelduste ja neist tulenevate finantsprognooside kohta. Kooskõlas nimetatud teatise punktiga 10 selgitatakse kavas ka Parex banka raskuste põhjusi, eelkõige seda, miks juhtkond valis ebasobiva äristrateegia ja tegi mõned riskantsed otsused (vt käesoleva otsuse jaotis 2.1 ja põhjendused 38–42). Lõplikus kavas kirjeldatud ümberkorraldustegevus on panga puuduste kõrvaldamiseks sobiv. Seega hajutab lõplik ümberkorralduskava kahtlused, mida menetluse algatamise otsuses esialgse ümberkorralduskavaga seoses avaldati.

(134) Täpsemalt pöörati menetluse algatamise otsuses põhitähelepanu ärimudeli rõhuasetusele, kuid lõpliku ümberkorralduskava kohaselt koondab Citadele banka oma tähelepanu uuesti tavapärasele pangandustegevusele Balti riikides. Sellest tulenevalt keskendub Citadele banka oma põhitegevusele ning loobub tegevusest neis valdkondades, mis süvendasid ta rahalisi raskusi. Eelkõige peetakse positiivseks seda, et kõik SRÜ liisingud (sh tütarettevõtjate omad) ja SRÜ viivislaenud jäetakse Parex bankale. Kuigi SRÜ teenindatavad laenud anti üle Citadele bankale, on Läti võtnud kohustuse, et need loovutatakse, ja uusi laene ühelgi juhul välja ei anta (vt põhjendused 72 ja 83). Lisaks sellele loovutatakse varahaldus Citadele bankast eraldi […] või müüakse see koos Citadele bankaga, kui selleks kuupäevaks leitakse investor kogu panga jaoks (vt käesoleva otsuse põhjendus 73).

(135) Nagu märkis komisjon oma menetluse algatamise otsuses, on kujunemisjärgus Citadele banka kriisieelsest Parex bankast palju väiksem. Suurus väheneb eelkõige varade jaotuse ja loovutamiste tõttu. Esialgses ümberkorralduskavas kavandatud agressiivne laienemine laenu- ja hoiuseturgudel jääb lõpliku ümberkorralduskava kohaselt konservatiivselt tagasihoidlikumaks ja Läti on võtnud kohustuse seda piirata (vt käesoleva otsuse põhjendused 77 ja 78).

(136) Citadele banka juhtimisstiili (suuraktsionärid ning nõukogu ja juhatuse liikmed on juba vahetunud) ja üldjuhtimise muutusi ning tugevnenud riskijuhtimist ja -kontrolli pangas hinnatakse positiivseks. Parex banka halduskulusid on juba 39 % vähendatud. Citadele banka kulude-tulude suhe väheneb 2014. aastal eeldatavalt [35–55] % peamiselt filiaalide võrgustiku ja personalikulude optimeerimise tulemusena.

(137) Ümberkorraldamisteatise punktides 12–15 sätestatud nõuete kohaselt tuleks lõplikus ümberkorralduskavas ka selgitada, kuidas pank kavatseb võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse ilma jätkuva riigiabita. Eelkõige peab pank suutma tagada omakapitali piisava tasuvuse, kattes samal ajal kõik oma tavapärase tegevuse kulud ja järgides asjakohaseid regulatiivseid nõudeid.

(138) Esiteks sisaldab ümberkorralduskava üksikasjalikke finantsandmeid ja 2006.–2015. aasta prognoose, sealhulgas teavet panga tulude, kulude, varade väärtuse languse, kasumi ja kapitalipositsiooni kohta. Komisjon leiab, et esitatud põhistsenaariumi prognoosid põhinevad asjakohastel makromajanduslikel eeldustel (need on vähem optimistlikud kui Euroopa 2010. aasta kevade majandusprognoos).

(139) Citadele banka eeldab, et ta teenib jälle kasumit 2011. aastal ja et ta aastatulemused paranevad pidevalt kogu ümberkorraldusperioodi jooksul. 2014. aastal peaks omakapitali tasuvus prognooside kohaselt olema [18–28] %, mis on Läti tavapäraste turutingimuste korral piisav tase. See oleks võrreldav varasema omakapitali tasuvusega, mis oli 2006. aastal 28 % ja 2007. aastal 20 %. Citadele banka ja muude kontserni kuuluvate ettevõtjate kapitali adekvaatsuse määr on regulatiivsetest miinimumnõuetest tunduvalt väiksem. Võttes arvesse panga stabiilset ärimudelit ja varasemaid andmeid Parex banka põhitegevuse kohta, leiab komisjon esitatud teabe põhjal, et tehtud prognoosid on usutavad.

(140) Teiseks on komisjon keskpanga stressitesti (vt põhjendus 45) põhjal seisukohal, et Citadele banka suudab stressistsenaariumi korral toime tulla täiendavat abi vajamata. Stressistsenaarium näitab, et pank täidab regulatiivseid kapitalinõudeid. Lisaks sellele nähtub stressitestis kasutatud tundlikkusanalüüsist, et märkimisväärselt muutuv majanduskeskkond ei tohiks panga elujõulisust ohtu seada.

(141) Kolmandaks ei kohaldata Citadele bankale hoiuste väljavõtmise piiranguid ja täidetakse kõiki muid regulatiivseid nõudeid. Hoiuste väljavõtmise piirangutega seoses on suur osa peamistest hoiustajatest nõustunud jätma hoiused pärast piirangute tühistamist teatavaks ajaks panka. Need hoiused on Citadele bankale reaalselt üle kantud (nagu on märgitud tabelis 2). Lisaks sellele on komisjon rahul kavandatud väikse riskiga rahastamismudeliga, mis tugineb rohkem pikaajalisele rahastamisele ja kõrvaldab seega varasema kohustuste ja varade tähtaegade erinevuse.

(142) Lõpuks on kavaga ette nähtud, et Citadele banka maksab riigi likviidsusmeetmed tagasi 31. detsembriks 2012 isegi halvima stsenaariumi korral. See kavandatud tagastamine lahendab menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 tõstatatud probleemi, et pank tugineb ka pärast ümberkorraldusperioodi riigi likviidsusmeetmetele. Lisaks sellele märgib komisjon, et 103 miljoni lati suurune riigi kapital, mis paigutatakse varade jaotuse kuupäeval Citadele bankasse, „lunastatakse” kooskõlas Läti kohustusega müüa Citadele banka 31. detsembriks 2014 (vt põhjendus 76).

(143) Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et Citadele banka uus ärimudel on elujõuline ja pikaajaliselt jätkusuutlik. Seepärast suudab ümberkorraldatud pank omal jõul ja asjakohaseid regulatiivseid nõudeid järgides turul konkureerida ning tema elujõulisus ei satu ohtu isegi märkimisväärselt muutuvas olukorras. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et Parex banka ümberkorralduskava vastab ümberkorraldamisteatises sätestatud pikaajalise elujõulisuse taastamise nõuetele.

(144) Ümberkorraldamisteatise 3. jaos on sätestatud, et pangad ja nende sidusrühmad peavad andma ümberkorraldamisse võimalikult suure panuse, et abi oleks minimaalne ning piirataks konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu. See nõue tähendab, et pangad kasutavad ümberkorraldamise rahastamiseks omavahendeid, näiteks müües varasid, samal ajal kui sidusrühmad peaksid võimaluse korral katma panga kahjud. Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt kaetakse ümberkorraldusabist vaid sellised kulud, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks.

(145) Erinevalt 11. mail 2009 esitatud esialgsest kavast on lõplikul ümberkorralduskaval selge rõhuasetus ja selles on loobutud Parex banka puhul algselt kavandatud laienemisstrateegiast. See sihipärane lähenemisviis aitas nõutud abi piirata. Seetõttu hinnatakse kavandatud loovutamisi ja Citadele banka bilansimahu vähendamist ning Parex banka asetamist […] positiivseks. Täpsemalt kaetakse osa ümberkorralduskulusid varade realiseerimise tuludest, mis vähendab abivajadust. Komisjon rõhutab, et Läti ametiasutused on esitanud kavandatud loovutamiste üksikasjaliku ajakava ning kohustunud määrama järelevalve eest vastutava isiku ja loovutamise eest vastutava isiku, et tagada kohustuste täitmine. Lisaks sellele märgib komisjon seoses ümberkorralduskulude katmisesse panga siseressurssidest antava panusega, et pank rakendab ulatuslikke kulude kärpimise meetmeid.

(146) Ollakse seisukohal, et meetmed, mida on juba rakendatud ja mida Läti on kohustunud võtma, tagavad omavahendite kasutamise ja Parex banka eraõiguslike kapitaliomanike piisava panuse ümberkorraldamisse.

(147) Endiste enamusaktsionäride kulusid saab näidata kogu nende omandiõiguse Läti-poolse ülevõtmisega Parex bankas sümboolse hinna ehk 2 lati eest. Nende osalus on tühistatud ja seega on nad Parex banka ebaõnnestumise tagajärjed kandnud. Lisaks endiste enamusaktsionäride kõrvaldamisele on riigi ja EBRD teostatud panga rekapitaliseerimise tulemusena vähemusaktsionäride osalus märkimisväärselt vähenenud. Nende osalus on vähenenud varasemast 15,2 %-st praeguse 3,7 %-ni ja nad jäävad pärast varade jaotust Parex bankasse ([…]). Need meetmed on oluliseks märgiks moraalse ohu kõrvaldamisest.

(148) Lisaks sellele on allesjäänud aktsionäride allutatud laenud Parex banka allutatud kohustused. Prognooside kohaselt ei saa Parex banka varade likvideerimisel põhistsenaariumi korral piisavalt tulu, et katta muid kohustusi peale panga eeliskohustuste. Kuna allutatud laenude tähtaeg saabub 2015.–2018. aastal ja riik toetab üksnes Parex banka kapitali […], saades samal ajal oma hoiuste eest piisavat hüvitist, kannavad allutatud võlakirjade omanikud oma investeeritud kapitalilt tõenäoliselt kahjumit […].

(149) Moraalne oht on nõuetekohaselt maandatud panga endiste aktsionäride omapanuse kaudu. Seega nähakse Parex banka ümberkorralduskavaga ette piisava kulude jagamise ja omapanuse andmise ümberkorraldamisse. Järelikult vastab lõplik ümberkorralduskava ümberkorraldamisteatise 3. jaole.

(150) Ümberkorraldamisteatise 4. jao kohaselt peab ümberkorralduskava sisaldama meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks ja pangandussektori konkurentsivõime tagamiseks. Lisaks peavad need meetmed kindlustama, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase käitumise rahastamiseks.

(151) Komisjon leiab, et lõplikus ümberkorralduskavas sisalduvate meetmete paketi näol on võrreldes esialgse ümberkorralduskavaga tegemist olulise edasiminekuga, hajutades menetluse algatamise otsuses selles küsimuses tekkinud kahtlused. Võttes arvesse märkimisväärseid loovutamisi ja turupiiranguid ning panga suuruse vähendamist (vt tabel 20), leiab komisjon, et kava kujutab endast nõuetekohast meetmete paketti, mis aitab säilitada võrdsed võimalused ja konkurentsiturud. Teatatud kava esialgset tegevuse laiendamisel põhinevat strateegiat, mille suhtes avaldati menetluse algatamise otsuses tõsist kahtlust, on muudetud ja lõplik ümberkorralduskava tugineb panga suuruse märkimisväärsele vähendamisele nii bilansi kogumahu kui ka põhiturgudel omatava turuosa poolest. Tabel 20 Citadele banka osaluse kärpimine ja vähendamine põhiturgudel Citadele banka varad võrreldes kriisieelse Parex bankaga Citadele banka ümberkorraldus-perioodi lõpul, 2014. aastal (sealhulgas lisakasv) Turuosa vähenemine põhilistel laenuturgudel ümberkorraldamise lõpuks (sealhulgas lisakasv) Turuosa vähenemine hoiuseturgudel (põhitegevus ja varahaldus) ümberkorraldamise lõpuks (sealhulgas lisakasv) Pärast varade jaotust: 44 % (koguvara väheneb 1,9 miljardi euro võrra); SRÜ laenude loovutamise arvessevõtmise korral ([…] aastal): [35–50] % (koguvara väheneb [1,6–2,3] miljardi euro võrra) [40–55] % (vähenenud [1,9–2,3] miljardi euro võrra) Kriisieelne turuosa 11,7 %, 2014. aastal (piirangute tõttu) [< 7] %: turuosa vähenemine [50–60] % Kriisieelne turuosa 20 % (33) vs. [< 13] % (väheneb 2015. aastaks [< 10] %-ni): turuosa vähenemine [55–65] %

(152) Panga ümberkorraldamine hõlmab panga osaluse olulist vähendamist peamistes turusegmentides. Esiteks väheneb ümberkorraldusmeetmete rakendamise tagajärjel Citadele banka koguvara võrreldes kriisieelse Parex bankaga ligikaudu 60 % ja turuosa kõikidel põhiturgudel üle 50 %. Panga turuosa vähenemine ja kavandatud loovutamised vabastavad asjaomased turusegmendid konkurentidele. Teiseks, nagu jaotises 2.5 juba märgitud, müüb Läti Citadele banka hiljemalt 31. detsembriks 2014 või loovutamise eest vastutav isik 31. detsembriks 2015 ning varahaldus müüakse […] (kas koos Citadele bankaga või eraldi), andes nii konkurentidele, keda on võidud kahjustada, võimaluse teha nende eest pakkumisi. Müüki võib käsitada konkurentsimoonutuste piiramise meetmena (34).

(153) Konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid peetakse ka seetõttu piisavaks, et ümberkorraldatava panga absoluutväärtus on suhteliselt väike (umbes 2,2 miljardit eurot). Pärast ümberkorraldamist jäävad alles vaid tema põhitegevused. Neist kõige olulisem on Citadele banka kohalolu Lätis, mille turg on juba suhteliselt koondunud ja kus domineerib mitu välispanka (35). Citadele banka turuosa piiramist, mis on umbes [4–7] % laenudest ja [7–10] % hoiustest (vt põhjendus 77), võib pidada võimalike konkurentsimoonutuste piisavaks leevendamismeetmeks, kui võrrelda seda tema kriisieelse turuosaga, mis oli 12 % laenudest ja umbes 20 % hoiustest.

(154) Panga osalus muudel geograafilistel turgudel on väike ja võimalike konkurentsimoonutuste edasiseks vähendamiseks piiratakse seda nii, et turuosa ei ületaks [< 4] % Leedu laenu- ja hoiuseturust, [< 1,5] % Eesti laenuturust ja [< 2,5] % Eesti hoiuseturust ning [< 0,5] % Rootsi ja Saksamaa hoiuseturust (vt põhjendused 77 ja 78). Piirangud lubavad neil turgudel väikse kasvu saavutada, sest pangal on vaja oma rahastamisallikaid mitmekesistada. Läti praegune makromajanduslik olukord raskendab välisinvestorite leidmist. Läti residentide hoiused on märkimisväärselt väiksemad kui selle liikmesriigi laenuportfell kokku. Panga põhikonkurente rahastavad nende välismaal asutatud emaettevõtjad. Seetõttu mööndakse, et Citadele banka peab oma finantsbaasi mitmekesistamiseks säilitama teatava finantsbaasi välismaal (üks filiaal nii Rootsis kui ka Saksamaal). Võttes arvesse panga väikest osalust neil turgudel ja rahastamise mitmekesistamise vajalikkust panga elujõulisuse taastamiseks, leiab komisjon, et kokkulepitud piirangud neil turgudel on piisavad.

(155) Komisjon on rahul ka riigi toetuse reklaamimise keeluga, mis takistab Citadele bankal kasutada abi konkurentsivastaseks käitumiseks, ja omandamiskeeluga, mis tagab lisaks, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks. Peale selle ei suurenda Citadele banka oma filiaalide arvu.

(156) Pärast varade jaotust on Parex banka ja tema tütarettevõtjad reaalselt […] kogu oma eluea jooksul, mille pikkus on eeldatavasti kaheksa aastat. Seda ajavahemikku peetakse varade tagastamise menetlusteks ja varade loovutamiseks sobivaks ning kiirmüüki vältivaks.

(157) Kuigi Parex banka panganduslitsents jääb alles, ei ole tal ega tema tütarettevõtjatel lubatud hakata tegelema uute tegevustega, välja arvatud määratud varade haldamiseks ja müügiks vajalikud tegevused. Eelkõige lõpetab Parex banka mis tahes uute laenude andmise ja hoiuste vastuvõtmise üldsuselt (vt põhjendused 84 ja 85). Lisaks sellele lõpetab või müüb ta oma liisingutegevuse […].

(158) Läti on kohustunud rangelt piirama täiendavat kapitali nii ajaliselt ([…]) kui ka mahult (kuni 218,7 miljonit latti) (vt põhjendus 87).

(159) Eeltoodu põhjal leitakse, et Parex bankale abi andmisel (pärast varade jaotust) piirdutakse […] jaoks minimaalselt vajalikuga ja seega välditakse põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.

(160) Järelikult on meetmete ulatus ja laad, eriti turuosaluse märkimisväärne kärpimine ja vähendamine koos Citadele banka ja Parex banka müügiga mõistliku aja jooksul, piisavad ja sobivad, et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Lisaks sellele piisab ümberkorraldamise põhjalikkusest koos Citadele banka müügiga selleks, et hüvitada mis tahes konkurentsimoonutused, mis võivad tuleneda võimalikust ebapiisavast hüvitisest ja sissenõudmisest.

(161) Ümberkorraldamisteatise punktis 46 on sätestatud nõue, et selleks, et veenduda, et ümberkorralduskava rakendatakse nõuetekohaselt, peavad liikmesriigid esitama korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid. Sellest tulenevalt kohustusid Läti ametiasutused esitama komisjonile iga kuue kuu tagant alates käesoleva otsuse kuupäevast asjaomaseid aruandeid nii Citadele banka kui ka Parex banka kohta.

(162) Läti on kohustunud määrama järelevalve eest vastutava isiku, kes kontrollib kohustuste täitmist ja esitab komisjonile aruandeid.

(163) Komisjon järeldab, et Parex banka ümberkorralduskava, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse 2. jaos, sobib kokku ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b ja vastab ümberkorraldamisteatises sätestatud elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsimoonutuste leevendamise meetmetega seotud nõuetele.

(164) Läti on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võttes arvesse ümberkorralduskava ja Läti Vabariigi võetud kohustusi, on ümberkorraldusabi, mida Läti annab ettevõtjatele AS Parex banka ja AS Citadele banka, siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 15. september 2010 Komisjoni nimel asepresident Joaquín ALMUNIA

(1) ELT C 239, 6.10.2009, lk 11.

(2) Komisjoni 24. novembri 2008. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 68/08 kohta – Riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks (ELT C 147, 27.6.2009, lk 1).

(3) Komisjoni 11. veebruari 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 3/09 kohta – Muudetud riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks (ELT C 147, 27.6.2009, lk 2).

(4) Komisjoni 11. mai 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi N 189/09 kohta – Muudetud riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks (ELT C 176, 29.7.2009, lk 3).

(5) Komisjoni 29. juuli 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi C 26/09 (ex N 289/09) kohta – Ümberkorraldusabi ettevõtjale JSC Parex Banka (ELT C 239, 6.10.2009, lk 11).

(6) Läti Kommertspankade Liidu andmetel (2009. aasta andmed) on suurima turuosaga pangad Lätis järgmised: 1. Swedbank 23,0 %; 2. SEB banka 13,7 %; 3. Parex banka – andmed puuduvad; 4. Nordea Bank Finland’i Läti filiaal 10,7 %; 5. DnB NORD Banka 8,7 %; 6. Latvijas Hipoteku un zemes banka 4,8 %; 7. Rietumu Banka 4,6 %; 8. Aizkraukles banka 4,5 %; 9. UniCredit Bank 3,7 %; 10. Latvijas Krājbanka 2,4 %. (Läti Kommertspankade Liidu sõnul jättis Parex banka andmed esitamata. Järjestus põhineb 2009. aasta andmetel.)

(7) Pärast päästmisabina heaks kiidetud rekapitaliseerimist suurendas Läti oma osalust Parex bankas veel kuni umbes 95 %-ni.

(8) Alates 28. veebruarist 2010 kuulus Lätile erastamisagentuuri kaudu 76,63 % sissemakstud kapitalist ja 71,74 % hääleõigusest.

(9) Parex banka puhul on mõeldud kontserni, mis koosneb emaettevõtjast Parex banka ja tema tütarettevõtjatest.

(10) Vt esimene, teine ja kolmas päästmisotsus.

(11) Menetluse algatamise otsuses ning ka mõnes Läti ametiasutuste kirjas nimetatakse „varahaldust”„erakapitali halduseks” (vt ka joonealune märkus 14).

(12) Teatud osa käesolevast tekstist on kustutatud, et mitte avaldada konfidentsiaalset teavet; kustutatud kohti tähistavad nurksulgudes olevad punktid või vahemik, mis näitab arvu ligikaudset mittekonfidentsiaalset suurust.

(13) Leetu tehtud investeeringud kanti üle 1. augustil 2010, aga investeeringud tütarettevõtjasse AP Anlage & Privatbank AG ning hoiused Saksa filiaalis kantakse Parex bankast Citadele bankale üle enne 31. detsembrit 2010.

(14) Välja arvatud Parex banka tütarettevõtjale SIA Rigas Pirma Garaza (Parex banka peakontori hoone omanik) antud […] miljoni lati suurune laen.

(15) Nii on ette nähtud 31. märtsi ümberkorralduskavas, mida on muudetud 7. juulil 2010.

(16) Esitatud andmed Citadele banka ja Parex banka kohta pärast varade jaotust on pärit Läti ametiasutuste 18. augusti 2010. aasta kirjast ega kajasta Leetu ega tütarettevõtjasse AP Anlage & Privatbank AG tehtud investeeringute ja Saksamaa filiaali hoiuste ülekandmist Parex bankalt Citadele bankale.

Parex banka bilansilise koguväärtuse erinevust enne ja pärast varade jaotust põhjustavad edasilükkunud maksuvarade osaline väärtuse langus ning riigikassa hoiuste kapitaliseerimiseks vajalikud väiksemad kohustuslikud reservid.

(17) Nagu 27. augusti 2010. aasta kirjast ilmneb, on Citadele banka omakapital (emiteeritud aktsiakapital oli 103 miljonit latti) vähenenud 4,9 miljoni lati võrra müügivalmis finantsvarade negatiivse ümberhindlusreservi ülekandmise tõttu.

(18) Vt ka joonealust märkust 12 ja selle tabeli joonealust märkust 2.

(19) Varahaldus hõlmab Citadele banka erakapitalihalduse sektorit, varahaldusega tegelevaid tütarettevõtjaid ning Šveitsis tegutsevat tütarettevõtjat AP Anlage & Privatbank AG.

(20) Omakapitali tasuvus on halvima stsenaariumi korral suhteliselt suur sellepärast, et omakapitali baas on halvimal juhul madalam eelnenud aastatel kapitalibaasi vähendanud kahjumi tõttu.

(21) Vt esimene ja teine päästmisotsus.

(22) Riigi rahastamiskulud eurohoiuste puhul määratakse kindlaks asjaomase perioodi EURIBORi/eurodes mid-swap’i määrale vastava lühiajalise ujuva baasmäära summana ja kindlaksmääratud marginaal arvutatakse keskmise kaalutud krediidiriski marginaalina, mida võrreldakse riigikassa eelmise kalendripoolaasta laenude EURIBORi/eurodes mid-swap’i määraga, mis näitab keskvalitsuse tegelikke rahastamiskulusid; latihoiuste puhul määratakse need kindlaks viimati väljaantud omamaiste riigivekslite või -võlakirjade tootlusena. Kindlaksmääratud marginaal ei tohi mingil juhul olla väiksem kui panga viimasel avalikul laenuandmisel: võlakirjade emissioon ja/või sündikaatlaenud, mida pank teostas raha- ja kapitaliturgudel (praegu 3,5 %, mis põhineb panga emiteeritud võlakirjade kaheaastase eurodes mid-swap määra esialgsel marginaalil).

(23) Vt teise päästmisotsuse põhjendus 15.

(24) Vt teise päästmisotsuse põhjendus 38 ja kolmanda päästmisotsuse põhjendus 13.

(25) Citadele banka Leedu tütarettevõtja.

(26) Vt joonealune märkus 14.

(27) Muudetud teise ja kolmanda päästmisotsusega.

(28) Vt komisjoni teatis – Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8); komisjoni teatis – Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2) ja komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1).

(29) ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

(30) ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

(31) ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

(32) Vt nt komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsus riigiabi C 14/08 (ex NN 1/08) kohta, mida Ühendkuningriik annab ettevõtjale Northern Rock (ELT L 112, 5.5.2010, lk 38).

(33) 30. aprillil 2008.

(34) Vt komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus riigiabi C 10/08 (ex NN 7/08) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtja IKB Deutsche Industriebank AG ümberkorraldamiseks (ELT L 278, 23.10.2009, lk 32, põhjendus 113), komisjoni 3. detsembri 2008. aasta otsus riigiabi juhtumite NN 42/08, NN 46/08 ja NN/53/A/08 kohta (Fortis Banque ja Fortis Banque Luxembourg, põhjendus 95), komisjoni 9. juuli 2009. aasta otsus riigiabi juhtumite N 344/09 ja N 380/09 kohta (Kaupthing Luxembourg, põhjendus 79), komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 19/09 kohta (Dunfermline, põhjendused 126 ja 130) ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsus riigiabi C 14/2008 (ex NN 1/08) kohta, mida Ühendkuningriik annab ettevõtjale Northern Rock (ELT L 112, 5.5.2010, põhjendus 162).

(35) Ainuüksi Swedbankile ja SEB-le kuulub 36 % turust. Koos Nordea ja DnB Nordiga kuulub neile 56 % pankade varast ja 63 % laenudest. Vaid hoiuseturg on vähem kontsentreeritud ja neile neljale pangale kuulub 37 %. Vt ka joonealune märkus 6.