ET Euroopa Liidu Teataja L 346/33

NÕUKOGU OTSUS,

4. detsember 2006,

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta

(2006/910/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu volitas 24. oktoobri 2005. aasta otsusega komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg- ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle.

(2) Komisjon pidas ühenduse nimel Ameerika Ühendriikidega lepingu üle läbirääkimisi vastavalt selle nõukogu otsuse lisas esitatud direktiividele.

(3) Ühendus ja Ameerika Ühendriigid loodavad saada koostööst vastastikust kasu, mis ühenduse seisukohalt peaks täiendama liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahelisi kahepoolseid programme ning pakkuma Euroopa lisandväärtust.

(4) Lepingule kirjutati ühenduse nimel alla 21. juunil 2006, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

(5) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vaheline kõrg- ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise leping.

2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Euroopa Ühenduse delegatsioon lepingu artiklis 6 osutatud ühiskomitees koosneb komisjoni esindajast, keda abistab esindaja igast liikmesriigist.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud esitama lepingu artikli 12 lõikes 1 ette nähtud teate.

Brüssel, 4. detsember 2006 Nõukogu nimel eesistuja L. LUHTANEN

ET Euroopa Liidu Teataja L 346/34

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise

LEPING

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ja

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

teiselt poolt

(edaspidi “lepinguosalised”),

MÄRKIDES, et 1990. aasta novembris Euroopa Ühenduse (EÜ) ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide (USA) valitsuse vastu võetud Atlandi-üleses deklaratsioonis viidatakse otseselt vastastikuse koostöö tugevdamisele mitmesugustes valdkondades, mis otseselt mõjutavad nende kodanike praegust ja tulevast heaolu, nagu näiteks haridus- ja kultuurialaste vahetuskavade ja ühisprojektide, sealhulgas akadeemiliste vahetuste ja noorte vahetuskavade vallas;

MÄRKIDES, et EL-USA tippkohtumisel Madridis 1995. aasta detsembris vastu võetud uue Atlandi-ülese tegevuskava IV meetmes – sildade ehitamine üle Atlandi ookeani – viidatakse EÜ ja USA vahelisele kõrg- ja kutseharidusalase koostöökava lepingule kui võimalusele käivitada lai valik uuenduslikke koostöömeetmeid, millest saavad otsest kasu üliõpilased ja õpetajad, ning uue tehnoloogia kasutuselevõtmisele klassiruumides, ühendades Ameerika Ühendriikides asuvad haridusasutused Euroopa Liidus paiknevatega ning ergutades õpetama üksteise keeli, ajalugu ja kultuuri;

MÄRKIDES, et 1997. aasta Atlandi-ülesel konverentsil “Sild üle Atlandi ookeani: inimestevahelised sidemed” toodi esile Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelised koostöövõimalused vabahariduse vallas;

MÄRKIDES, et EL-USA tippkohtumisel juunis 2005 leppisid riigi- ja valitsusjuhid kokku Atlandi-ülese majandusintegratsiooni ja -kasvu edendamise algatuses, mis määratleb haridusalast koostööd kui üht vahendit suurendada sünergiat mõlemal pool Atlandit, sest meie majandustest on saanud üha enam teadmistepõhised majandused, ning lubasid uuendada ja tugevdada USA ja Euroopa Liidu kõrg- ja kutsehariduse lepingut, mis hõlmab Fulbrighti ja Euroopa Liidu kava haridusalaseks koostööks ja Atlandi-üleseks vahetuseks meie kodanike vahel;

ARVESTADES, et kõrg- ja kutseharidusalase koostööprogrammi käivitava 1995. aasta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu ning kõrg- ja kutseharidusalast koostööprogrammi uuendava 2000. aasta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu vastuvõtmine ja rakendamine jõustavad Atlandi-ülese deklaratsiooni kohustused ning näitavad väga edukat ja tasuvat koostööd;

TUNNUSTADES, et haridusel on keskne panus ülemaailmses teadmistepõhises majanduses osaleda suutvate inimressursside arendamisel;

TÕDEDES, et haridus- ja kutseharidusalane koostöö peaks täiendama muid Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelisi asjakohaseid koostööalgatusi;

TUNNUSTADES, et on tähtis tagada vastastikune täiendavus selliste kõrg- ja kutsehariduse alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide nagu OECD, UNESCO ja Euroopa Nõukogu algatustes;

TÕDEDES, et lepinguosalistel on ühine huvi nendevahelise kõrg- ja kutseharidusalase koostöö vastu;

LOOTES saada vastastikust kasu kõrg- ja kutseharidusalasest koostööst;

TÕDEDES, et on vaja laiendada juurdepääsu käesoleva lepingu raames toetatavatele meetmetele, eeskätt kutsehariduse vallas, ning

SOOVIDES panna ametliku aluse jätkuvale kõrg- ja kutseharidusalasele koostööle,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva lepinguga uuendatakse kõrg- ja kutseharidusalast 2000. aasta koostööprogrammi (edaspidi “programm”), mis algselt seati sisse kõrg- ja kutseharidusalase koostööprogrammi sisseseadmist käsitleva Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1995. aasta lepinguga.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:

1. kõrgkool– asutus, kus on kohaldatavate õigusnormide või tavade kohaselt võimalik omandada kõrgharidus, sõltumata selle asutuse nimest;

2. kutsekool– avalik-õiguslik, avaliku sektori osalusega või eraõiguslik organisatsioon, kes olenemata oma nimest kavandab ja pakub kohaldatavate õigusnormide ja tavade kohaselt kutseharidust, kutsealast jätkukoolitust, kutsealast täiendõpet või ümberõpet;

3. üliõpilane– isik, kes osaleb õppes, mida pakub käesolevas artiklis määratletud kõrg- või kutsekool.

Artikkel 3

Eesmärgid

1. Programmi üldeesmärkideks on:

a) edendada vastastikust arusaamist Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide rahvaste vahel, sealhulgas laiendada teadmisi nende keeltest, kultuurist ja institutsioonidest, ja

b) parandada inimressursi arengu kvaliteeti nii Euroopa Ühenduses kui Ameerika Ühendriikides, sealhulgas globaalse teadmistepõhise majanduse väljakutsetele vastamiseks vajalike oskuste omandamist.

2. Programmi konkreetseteks eesmärkideks on:

a) edendada Euroopa Ühenduse ja USA koostööd kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas;

b) aidata kaasa kõrg- ja kutsekoolide arendamisele;

c) aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel, ja

d) aidata kaasa Atlandi-ülestele vahetustele ELi ja USA kodanike vahel.

3. Programmi rakenduslikeks eesmärkideks on:

a) toetada kõrg- ja kutsekoolide vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ja liikuvust;

b) parandada Atlandi-ülest üliõpilaste liikuvust, edendades läbipaistvust, kvalifikatsiooni tõestavate dokumentide ja õppe- ja koolitusperioodide vastastikust tunnustamist ning, kui see on asjakohane, ainepunktide ülekandmist;

c) toetada kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada noorsoopoliitika põhimõtete arutelusid ja kogemuste vahetamist, ning

d) toetada spetsialistide Atlandi-ülest liikuvust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja USA suhete seisukohast olulistes küsimustes.

Artikkel 4

Põhimõtted

Käesoleva lepingu kohases koostöös lähtutakse järgmistest põhimõtetest:

1. Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide pädevust ning kõrg- ja kutsekoolide iseseisvust austatakse täielikult;

2. käesoleva lepingu raames teostatavatest meetmetest saadakse vastastikust kasu;

3. Euroopa Ühenduse eri liikmesriigid ja Ameerika Ühendriigid osalevad selles laiaulatuslikult ja

4. tunnustatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide kogu kultuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku mitmekesisust.

Artikkel 5

Programmi meetmed

Programmi rakendatakse käesoleva lepingu lahutamatuks osaks olevas lisas kirjeldatud meetmete abil.

Artikkel 6

Ühiskomitee

1. Käesolevaga luuakse ühiskomitee. Sellesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise esindajaid.

2. Ühiskomitee ülesanneteks on:

a) käesoleva lepingu alusel kavandatud koostöö läbivaatamine;

b) kaks korda aastas lepinguosalistele aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö ulatuse, seisu ja tõhususe kohta.

3. Ühiskomitee tuleb kokku iga kahe aasta tagant või vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele, kusjuures selliseid koosolekuid peetakse vaheldumisi Euroopa Ühenduses ja Ameerika Ühendriikides.

4. Ühiskomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel. Igal koosolekul koostatakse protokoll, mis sisaldab otsuseid ja põhilisi arutatud küsimusi. Kummagi lepinguosalise esindajate hulgast koosolekut ühiselt juhatama valitud isikud kinnitavad protokolli ja see esitatakse koos kaks korda aastas esitatava aruandega kummagi lepinguosalise asjaomastele ministri tasandi ametnikele.

Artikkel 7

Järelevalve ja hindamine

Programmi jälgitakse ja hinnatakse koostöö vormis vastavalt vajadusele. See võimaldab vajaduse korral tegevust ümber suunata vastavalt programmi rakendamise käigus ilmnevatele vajadustele või võimalustele.

Artikkel 8

Rahastamine

1. Käesoleva lepingu kohane tegevus sõltub rahaliste vahendite kättesaadavusest ning Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide rakendatavatest õigusnormidest, põhimõtetest ja kavadest. Võimaluste piires rahastavad lepinguosalised kogu tegevust võrdsetes osades. Lepinguosalised püüavad kava raames ette näha tegevusi, mis on oma kasulikkuse ja ulatuse poolest võrreldavad.

2. Ühiskomitee enda või ühiskomitee huvides kantud kulud katab see lepinguosaline, kelle ees liikmed vastutavad. Ühiskomitee koosolekutega otseselt seotud kulud, välja arvatud reisi- ja elamiskulud, katab võõrustav lepinguosaline.

Artikkel 9

Töötajate sisenemine

Kumbki lepinguosaline teeb kõik endast sõltuva, et hõlbustada teise käesoleva lepingu kohases koostöös osaleva lepinguosalise töötajate ja üliõpilaste ning selles koostöös kasutatavate materjalide ja varustuse sisenemist oma territooriumile ja sealt väljumist.

Artikkel 10

Muud lepingud

Käesolev leping ei asenda ega mõjuta kuidagi muid lepinguid ega tegevusi, mida Euroopa Ühenduse mõne liikmesriigi ja Ameerika Ühendriikide vahel rakendatakse käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.

Artikkel 11

Käesoleva lepingu territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Ameerika Ühendriikide territooriumi suhtes.

Artikkel 12

Jõustumine ja lõpetamine

1. Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et käesoleva lepingu jõustumise eelduseks olevad õiguslikud nõuded on täidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Käesolev leping asendab kõrg- ja kutseharidusalast koostööprogrammi uuendava Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise 2000. aasta lepingu täies ulatuses.

2. Käesolev leping kehtib kaheksa aastat ja seda võib pikendada või muuta vastastikusel kirjalikul kokkuleppel.

Muudatused või pikendused jõustuvad selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nende muutmis- või pikendamiskokkuleppe jõustumise eelduseks olevad nõuded on täidetud.

3. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest kaksteist kuud kirjalikult ette. Käesoleva lepingu aegumine või lõpetamine ei mõjuta selle alusel juba sõlmitud kokkulepete kehtivust ega kestust.

Artikkel 13

Koostatud kahekümne esimesel juunil 2006. aastal Viinis kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Erinevuste korral on ülimuslik ingliskeelne tekst.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud käesolevale lepingule alla kirjutanud. Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunitá Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen Por los Estados Unidos de América Za Spojené státy americké For Amerikas Forenede Stater Für die Vereinigten Staaten von Amerika Ameerika Ühendriikide nimel Για τις Ηνωμένες Πολιτείες της Αμερικής For the United States of America Pour les États-Unis d'Amérique Per gli Stati Uniti d'America Amerikas Savienoto Valstu vārdā Jungtinių Amerikos Valstijų vardu az Amerikai Egyesült Államok részéről Għall-Istati Uniti ta'l-Amerika Voor de Verenigde Staten van Amerika W imieniu Stanów Zjednoczonych Ameryki Pelos Estados Unidos da América Za Spojené štáty americké Za Združene države Amerike Amerikan yhdysvaltojen puolesta På Amerikas förenta staters vägnar

LISA

MEETMED

1. Meede – Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide liitude ühisprojektid

1. Lepinguosalised toetavad kõrgharidus-, kutseharidus- ja koolitusasutusi, kes loovad EÜ ja USA vahelisi liite kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas ühisprojektide läbiviimiseks.

2. Kõik ühised liidud luuakse mitmepoolse partnerlusena EÜ ja USA kõrg- ja kutseharidusasutuste vahel.

3. Liitude ühisprojektid peavad tavaliselt hõlmama Atlandi-ülest üliõpilasvahetust ühiste õppeprogrammide raames, püüdes hoida liikumise mõlemal suunal võrdsena, ning nägema ette piisava keelelise ja kultuurilise ettevalmistuse.

4. Lepinguosaliste asjaomased ametiasutused lepivad kokku EÜ ja USA vaheliste liitude abikõlblikes valdkondades, lähtudes EÜ ja USA vahelise koostöö jaoks kõige olulisematest valdkondadest.

2. Meede – Tippteadmiste liikuvuse projektid (järelmeede)

Lepinguosalised võivad rahaliselt toetada üliõpilaste liikumist selliste kõrg- ja kutseharidusasutuste liitude vahel, kes on kinnitatud andmete kohaselt rakendanud lepinguosaliste rahastatud ühisprojekte tipptasemel.

3. Meede – Poliitikale suunatud meetmed

Kõrg- ja kutsehariduse arendamisega seoses võivad lepinguosalised Euroopa Ühenduse ja USA vahelise koostöö tõhustamise eesmärgil rahaliselt toetada mitmepoolseid projekte, milles osalevad kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas tegutsevad organisatsioonid. Poliitikale suunatud meetmed hõlmavad uuringuid, konverentse, töörühmi ja võrdlusanalüüse ning on horisontaalsel tasandil suunatud kõrg- ja kutsehariduse küsimustele, sealhulgas kvalifikatsiooni tunnustamisele.

4. Meede – Schumani-Fulbrighti toetused

Lepinguosalised kavatsevad maksta stipendiume kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistidele (sealhulgas spetsialistid, kes on täiendõppel mõnes ülikoolis või kutsekoolis), kes soovivad tegeleda õpingute või koolitusega EÜ ja USA vaheliste suhete jaoks olulistes valdkondades, mille määravad lepinguosalised ühiselt. Schumani-Fulbrighti toetuste süsteemi tõhustamiseks ja toetusesaajate abistamiseks võivad lepinguosalised rahaliselt toetada organisatsiooni, kelle nad ühiselt määravad.

5. Meede – Vilistlasühendus

Lepinguosalised võivad rahaliselt toetada vilistlasühendusi, mille liikmed on osalenud EÜ ja USA vahelise kõrg- ja kutsehariduse koostööprogrammi raames rahastatud üliõpilasvahetustes. Vilistlasühendusi võivad juhtida lepinguosaliste poolt ühiselt nimetatud organisatsioonid.

PROGRAMMI HALDAMINE

Nimetatud meetmeid haldavad kummagi lepingupoole pädevad ametnikud. Nende ülesannete hulka võib kuuluda järgmine:

1. ettepanekute esitamise eeskirjade ja korra kehtestamine, sealhulgas ühtsete suuniste koostamine taotlejatele;

2. ajakava koostamine projektikonkursi väljakuulutamiseks, taotluste esitamiseks ja valiku tegemiseks;

3. teabe levitamine programmi ja selle rakendamise kohta;

4. akadeemiliste nõustajate ja ekspertide nimetamine;

5. soovituste esitamine lepinguosaliste asjaomastele ametiasutustele selle kohta, milliseid projekte rahastada;

6. finantsjuhtimine ning

7. ühtse lähenemisviisi kujundamine programmi järelevalve ja hindamise osas.

Tavaliselt toetab Euroopa Ühendus Euroopa Ühendusest pärit projektipartnereid ning USA USAst pärit projektipartnereid. Lepinguosalised võivad toetused määrata kindlasummalise abina, kasutada ühikukulude astmestikku ja/või maksta need stipendiumidena.

TEHNILINE ABI

Rahalisi vahendeid võib kasutada programmi rakendamiseks vajalike teenuste ostmiseks. Eelkõige võivad lepinguosalised kasutada eksperte, korraldada seminare, kollokviume või muid kohtumisi, mis tõenäoliselt hõlbustaksid programmi rakendamist; ning teha hindamise, teavitamise, teabe avalikustamise ja levitamisega seotud toiminguid.