ET Euroopa Liidu Teataja L 226/1

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1377,

4. august 2016,

milles sätestatakse teenuseosutajate, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste järelevalve ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes kohaldatavad ühisnõuded ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008 ning rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011 ja (EL) nr 1035/2011 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 8b lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, (2) eriti selle artikleid 4 ja 6,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 ühtse Euroopa õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta, (3) eriti selle artikli 6 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1034/2011 (4) on sätestatud nõuded lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta ning komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1035/2011 (5) on sätestatud aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded. Asjaomased teenuseosutajad peavad järgima aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühisnõudeid, et saada määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõikes 2 osutatud sertifikaat. Lisaks on eespool nimetatud määrustes sätestatud nõuded pädevatele asutustele, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide väljaandmise eest ning täidavad järelevalveülesandeid ja nõuete täitmise tagamise ülesandeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (6) artikliga 4, määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 2 ja artikli 7 lõikega 7 ning määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklitega 10 ja 22a.

(2) Rakendusmäärustes (EL) nr 1034/2011 ja (EL) nr 1035/2011 sätestatud nõuete eesmärk on eelkõige algetapis rakendada lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) osutamise olulised nõuded, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 216/2008, eelkõige selleks, et tagada kooskõla määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklitega 8b ja 22a ja Vb lisaga ning võimaldada standardimiskontrollide alustamist vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 24.

(3) Rakendusmäärustes (EL) nr 1034/2011 ja (EL) nr 1035/2011 sätestatud nõudeid tuleks nüüd tehnika arengut arvesse võttes täiendada ja ajakohastada. Lisaks tuleks täpsustada, et teenuseosutaja peab käesoleva määruse kohase sertifikaadi saamiseks ja selle kehtivuse säilitamiseks või deklaratsiooni esitamiseks praegu ja ka edaspidi järgima eespool nimetatud määruste nõudeid ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõikes 1 osutatud olulisi nõudeid. Lisaks tuleks tagada kooskõla eespool nimetatud nõuetega ning komisjoni rakendusmäärustes (EL) nr 965/2012, (7) (EL) nr 1178/2011, (8) (EL) nr 139/2014 (9) ja (EL) 2015/340 (10) sätestatud nõuetega ning püüda saavutada terviklik süsteemikäsitlus, mis hõlmab loogilise ja tehniliselt järjepideva lähenemisviisi rakendamist mitmesugustes lennundusvaldkondades. Seepärast tuleks rakendusmäärustes (EL) nr 1034/2011 ja (EL) nr 1035/2011 kehtestatud nõuded sätestada ühes ainsas määruses ning määrused (EL) nr 1034/2011 ja (EL) nr 1035/2011 tuleks kehtetuks tunnistada.

(4) Teenuseosutajate sertifitseerimise ja järelevalve ühiseeskirjad on ülimalt olulised selleks, et suurendada liikmesriikide usaldust üksteise süsteemide vastu. Ohutuse ja turvalisuse kõrgeima taseme tagamiseks tuleks teenuste osutamise ja nende üle teostatava järelevalve suhtes kohaldatavaid ühtseid nõudeid karmistada. See peaks tagama ohutute ja kvaliteetsete teenuste osutamise aeronavigatsiooni valdkonnas ning sertifikaatide vastastikuse tunnustamise kogu liidus, suurendama liikumisvabadust ja parandama kõnealuste teenuste kättesaadavust.

(5) Ühtse lähenemisviisi kasutuselevõtuks sertifitseerimise ja järelevalve valdkonnas tuleks süsteemide turvalisuse, kasutatavate osade ja andmetega seotud meetmete rakendamisel teha koostööd kõikide liikmesriikide, funktsionaalsete õhuruumiosade, teenuseosutajate pakutavatest teenustest, funktsioonidest ja toodetest koosneva võrgu, võrgustiku haldaja ning lennuväljade ja lendude käitamiseks vajalikku taristut pakkuvate muude isikute vahel.

(6) Tunnistades, et ohutusjuhtimine tagab ohutust mõjutavate riskide ning turvaprobleemide kindlakstegemise, hindamise ja minimeerimise, tuleks veelgi täpsustada nõudeid, mida kohaldatakse funktsionaalses süsteemis tehtavate muudatuste hindamisel sertifitseeritud organisatsiooni poolt. Nende nõuete kohandamisel tuleks arvesse võtta muutuste juhtimisega seotud nõuete integreerimist tsiviillennundusohutust regulatiivsesse ühtsesse struktuuri ning sidusrühmade ja pädevate asutuste kogemusi ohutusjärelevalve alal.

(7) Selleks et tagada liidus tsiviillennundusohutuse kõrge tase, peaksid käesolevas määruses sätestatud meetmed kajastama lennundusohutuse uusimaid arengusuundi, sealhulgas parimaid tavasid ning teaduse ja tehnika edusamme meteoroloogiateenuste valdkonnas. Seepärast peaks käesolev määrus põhinema Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kohaldatavatel standarditel ja soovituslikel tavadel, eelkõige ICAO lisal 3 „Rahvusvahelise lennunduse meteoroloogiline teenindamine“, võtma arvesse meteoroloogilise teenindamise kogemusi liidus ja kogu maailmas ning tagama, et meteoroloogiateenuse osutaja suurus, liik ja keerukus oleksid proportsionaalsed.

(8) Asjakohane on teenuseosutaja haldussüsteemi osana välja töötada ohutuskultuur, mis aitab selliseid süsteeme paremini mõista ja täiustada ning võtab samas arvesse vajadust juhtimissüsteemi veelgi tugevdada, seda eelkõige vahejuhtumitest teatamise usaldusväärse süsteemi integreerimise kaudu.

(9) Tuleks välja töötada andmevahetusteenuste osutajate sertifitseerimise ja järelevalve ühisnõuded, millega tagatakse, et õhusõidukitele aeronavigatsiooniteabe edastajad töötlevad andmeid asjakohasel viisil, mis vastab õhuruumi lõppkasutaja nõuetele ja võimaldab suutlikkusel põhineva navigatsiooniga (PBN) lende ohutult käitada.

(10) Tuleks kindlaks määrata, missugused asutused vastutavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate teenuseosutajate sertifitseerimise, järelevalve ja asjakohaste nõuete täitmise tagamise eest vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele ning määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklist 22a tulenevatele Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet) ülesannetele, ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 2 sätestatud nõuete kohaldamist. Pidades silmas andmevahetusteenuste osutajate ja võrgustiku haldajate osutatavate teenuste eripära ja ulatust, peaks amet olema nende jaoks pädev asutus. Selleks et täita määruse (EÜ) nr 216/2008 eesmärke, eelkõige kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 punktis d sätestatud eesmärki, ja määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 3 sätestatud eesmärki, on ka asjakohane viia pädeva asutuse suhtes kohaldatavad nõuded kooskõlla ICAO ohutusjuhtimispõhimõtete arenguga, pidades eelkõige silmas asutuse juhtimissüsteemi kasutuselevõttu, riikide lennundusohutusprogrammide rakendamist ning kõnealuste asutuste vahelise koostöö tagamist.

(11) Tuleks täpsustada, et pädev asutus peaks käesoleva määruse kohaste sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega seotud ülesannete täitmisel olema sõltumatu mis tahes teenuseosutajast, tagades selleks kõnealuste asutuste ja teenuseosutajate vahel piisava eraldatuse vähemalt funktsionaalsel tasandil, samuti tuleks vältida kõiki huvide konflikte. Eesmärk on tagada, et kõnealused asutused oleksid objektiivsed ja erapooletud ning täidaksid käesoleva määruse kohaseid ülesandeid kvaliteetselt.

(12) Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) peaks looma andmebaasi, mis sisaldab pädevate asutuste kohta asjakohast teavet, et hõlbustada pädevate asutuste standardimiskontrolle ja nendevahelist koostööd ning abistada komisjoni tema ülesannete täitmisel.

(13) Selle tagamiseks, et käesoleva määrusega teenuseosutajate suhtes kehtestatud nõudeid alati järgitaks ja et pädevad asutused saaksid tõhusalt täita käesoleva määruse kohaseid ülesandeid kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 4 lõigetega 3 ja 4, tuleks neile asutustele lisaks võimalusele korraldada määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaseid uurimisi ja küsitlusi anda ka teatavad konkreetsed uurimisvolitused. On asjakohane täpsustada, et neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas liikmesriigis kohaldatavate õigusaktidega, võttes nõuetekohaselt arvesse mitmesuguseid konkreetseid elemente, et tagada iga üksikjuhtumi puhul õiglane tasakaal kõikide õiguste ja huvide vahel.

(14) Järjepidevuse tagamiseks ja käesoleva määruse hõlpsamaks kohaldamiseks tuleks määrusele lisada ka komisjoni määruse (EÜ) nr 482/2008 (11) sätted ning seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 482/2008 kehtetuks tunnistada.

(15) Käesolevale määrusele tuleks lisada komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 (12) artiklites 12 ja 21 ning kõnealuse määruse VI lisas sätestatud nõuded, et tagada ühtlustatud lähenemisviis kõikidele teenuseosutajatele. Seepärast tuleks need sätted välja jätta.

(16) Lennuliikluse insener-tehniline personal (ATSEP), kelle on tööle võtnud ATM/ANS-teenuste osutaja või võrgustiku haldaja, peaks läbima ühtlustatud koolituse ja pädevuse hindamise kava. Lisaks peaks asjaomane teenuseosutaja või võrgustiku haldaja tagama, et lepingu alusel tegutseva organisatsiooni töötajad oleksid nõuetekohaselt kvalifitseeritud. Seepärast tuleks käesolevale määrusele lisada ka üksikasjalikud sätted koolituse ja pädevuse hindamise kohta.

(17) Lennundussektorile ja liikmesriikide pädevatele asutustele tuleks anda piisavalt aega, et kohaneda käesolevas määruses kehtestatud uue õigusraamistikuga ja asendada enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva väljaantud sertifikaadid.

(18) Andmevahetusteenuste osutajatel peaks olema vabatahtlikkuse alusel lubatud taotleda ja saada asjakohaseid sertifikaate kohe pärast käesoleva määruse jõustumist, et võimaldada neil kui üksustel, kelle suhtes ei kohaldata määrust (EL) nr 1035/2011 ja kellele EASA annab välja vabatahtliku kinnituse (LoA), saada sel viisil kasu käesoleva määruse varajasest rakendamisest ja kõnealuste sertifikaatide vastastikusest tunnustamisest. Lisaks vabastab käesoleva määruse varajane rakendamine andmevahetusteenuste osutajate suhtes lennuettevõtjad andmevahetusteenuste osutajatega lepingu sõlmimise korral järelevalvekohustusest, kui teenuseosutajal on lennundusandmebaasi kohta sertifikaat. Kui andmevahetusteenuse osutaja kasutab seda võimalust ja talle antakse välja sertifikaat, peaks ta olema kohustatud järgima käesoleva määruse kohaldatavaid nõudeid.

(19) Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012 (13) sätestatud nõudeid tuleks täiendada lennuliiklusteenuste osutamisega seotud aspektidega, et tagada kooskõla teenuste osutamise ning pilootide ja lennuliiklusteeninduse töötajate tegevuse ning käesolevas määruses sätestatud nõuete vahel.

(20) Teenuseosutaja pakutud muudatuste ohutusalast sobivust hinnates tuleks analüüsida funktsionaalse süsteemi muutmisega seotud riske, kasutades kohalikul tasandil välja töötatud kvantitatiivseid või kvalitatiivseid objektiivseid hindamiskriteeriume või mõlema kombinatsiooni.

(21) Käesolevas määruses sätestatud meetmed põhinevad ameti arvamusel, mis esitati kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1.

(22) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõike 3 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas määruses on sätestatud ühisnõuded lennuliikluse korraldamise, aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) osutamise ja muude üldise lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide täitmise kohta ning eelkõige on need nõuded ette nähtud kõnealuseid teenuseid osutavatele või funktsioone täitvatele juriidilistele või füüsilistele isikutele ja nende nimel tegutsevatele kvalifitseeritud üksustele, kes täidavad eespool nimetatud teenuseosutajate sertifitseerimise ja järelevalve ning nõuete täitmise tagamisega seotud ülesandeid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks I lisas esitatud mõistetele järgmisi mõisteid:

1) määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 3 esitatud mõisted, välja arvatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 2 punktis 15 esitatud mõiste „sertifikaat“ määratlus;

2) „teenuseosutaja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes osutab ATM/ANS-teenuseid ja/või täidab ATM/ANS-funktsioone, nagu on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 3 punktis q, ja/või muid ATM-võrgustiku funktsioone kas eraldi või üldise lennuliikluse jaoks koostatud komplektina;

3) „võrgustiku haldaja“ – määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6 alusel loodud organisatsioon, mille ülesanne on täita kõnealuses artiklis ning määruse (EL) nr 677/2011 artiklites 3 ja 4 sätestatud kohustusi.

Artikkel 3

ATM/ANS-teenuste osutamine ja ATM-võrgustiku funktsioonide täitmine

1. Liikmesriigid tagavad, et asjakohaseid ATM/ANS-teenuseid osutatakse ja ATM-võrgustiku funktsioone täidetakse kooskõlas käesoleva määrusega viisil, mis hõlbustab üldist lennuliiklust ja võtab arvesse ohutuskaalutlusi ja lennuliiklusnõudeid.

2. Kui liikmesriigid võtavad küsimustes, mis on käesoleva määruse kohaselt jäetud nende otsustada, lisaks käesoleva määruse sätetele vastu täiendavaid sätteid, peavad kõnealused sätted olema kooskõlas Chicago konventsiooni normide ja soovituslike tavadega. Chicago konventsiooni artikli 38 sätete kohaldamise korral peavad liikmesriigid hiljemalt kaks kuud pärast täiendavate sätete vastuvõtmist esitama asjakohase põhjenduse nii ICAO-le kui ka Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“).

3. Liikmesriigid avaldavad kõnealused sätted kooskõlas Chicago konventsiooniga oma lennundusteabe kogumikus.

4. Liikmesriik, kes otsustab korraldada konkreetsete lennuliiklusteenuste osutamise konkurentsitingimustes, võib võtta kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et nende konkreetsete lennuliiklusteenuste osutajad ei osaleks toimingutes, mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi takistamine, piiramine või kahjustamine, ega toimingutes, millega liidu või liikmesriigi õigusaktide kohaselt kaasneks valitseva seisundi kuritarvitamine.

Artikkel 4

Pädev asutus

1. Sertifikaatide ja vajaduse korral teenuseosutajate poolt käesoleva määruse kohaselt esitatud deklaratsioonide väljastusteadete väljaandmise ning kõnealuste teenuseosutajate üle teostatava järelevalve ja asjakohaste nõuete täitmise tagamise eest vastutab pädev asutus, mis täidab määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 4 osutatud riikliku järelevalveasutuse ülesandeid liikmesriigis, kus asub sertifikaati taotlenud või deklaratsiooni esitanud juriidilise või füüsilise isiku peamine tegevuskoht või (olemasolul korral) registrijärgne asukoht, välja arvatud juhul, kui pädevaks asutuseks vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 22a on amet.

Käesoleva määruse tähenduses käsitatakse andmevahetusteenuste osutajaid ja võrgustiku haldajat üleeuroopaliste teenuseosutajatena, kelle jaoks pädevaks asutuseks vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22a punktile c on amet.

2. Lõikes 1 osutatud pädevad asutused vastavad II lisas sätestatud nõuetele.

3. Kui mõne asjaomase teenuseosutaja jaoks on pädevaks asutuseks amet, peavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused tegema koostööd ametiga, et tagada käesoleva määruse II lisa punkti ATM/ANS.AR.A.005 alapunkti b alapunktide 1–3 nõuete täitmine:

a) kui teenuseosutajad osutavad teenuseid sellistes funktsionaalsetes õhuruumiosades, mis kuuluvad mitme liikmesriigi vastutusalasse, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõikes 3; või

b) kui teenuseosutajad osutavad piiriüleseid aeronavigatsiooniteenuseid, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõikes 5.

4. Kui liikmesriik on käesoleva määruse kohaseks sertifitseerimiseks, järelevalveks ja nõuete täitmise tagamiseks nimetanud või asutanud mitu määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 4 või määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõigetes 3–6 osutatud järelevalveasutust, peab asjaomane liikmesriik tagama, et iga järelevalveasutuse pädevusvaldkond on eelkõige vastutusala ning geograafiliste ja õhuruumipiiride osas selgelt kindlaks määratud. Sel juhul kehtestavad asjaomased asutused koostöö kirjaliku koordineerimise korra, et tagada tulemuslik järelevalve kõikide nende sertifitseeritud või (kui see on asjakohane) neile deklaratsiooni esitanud teenuseosutajate üle ja nõuete täitmine.

5. Pädevad asutused on käesoleva määruse kohasel sertifitseerimisel, järelevalvel ja nõuete täitmise tagamisel täiesti sõltumatud teenuseosutajatest. See sõltumatus saavutatakse, kui vähemalt tegutsemistasandil hoitakse asjaomased pädevad asutused ja teenuseosutajad üksteisest piisavalt lahus. Seda arvesse võttes tagavad liikmesriigid, et pädevad kasutavad oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt.

6. Liikmesriigid ja komisjon (kui pädeva asutuse ülesandeid täidab amet) tagavad, et pädev asutus keelab oma töötajatel täita käesoleva määruse kohaseid sertifitseerimis-, järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise ülesandeid, kui on märke, et sellega võib otseselt või kaudselt kaasneda eelkõige perekondlike või rahaliste huvide konflikt.

7. Amet haldab andmebaasi, mis sisaldab kõikide lõikes 1 osutatud pädevate asutuste kontaktandmeid. Selleks teatavad liikmesriigid ametile oma pädeva asutuse või pädevate asutuste nime(d) ja aadressi(d) ning nende andmete hilisemad muudatused.

8. Liikmesriigid ja komisjon (kui pädeva asutuse ülesandeid täidab amet) tagavad, et pädevatel asutustel on piisavalt vahendeid ja suutlikkust, et täita määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 4 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22a kohaseid ülesandeid, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud pädeva asutus hinnang selle kohta, missuguseid vahendeid ta vajab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks.

9. Pädeval asutusel peavad käesoleva määruse kohaste sertifitseerimis-, järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise ülesannete täitmiseks olema järgmised volitused:

a) nõuda nende järelevalve all olevatelt teenuseosutajatelt kogu vajaliku teabe esitamist;

b) nõuda kõnealuste teenuseosutajate kõikidelt esindajatelt, juhtidelt või töötajatelt suulisi selgitusi teenuseosutaja järelevalvega seotud faktide, dokumentide, esemete, protseduuri või muude teemade koha;

c) siseneda asjaomaste teenuseosutajate ruumidesse ja territooriumile, kaasa arvatud käitamiskohad, ning transpordivahenditesse;

d) uurida ja kopeerida kõiki kõnealuste teenuseosutajate käsutuses olevaid või neile kättesaadavaid dokumente, kandeid või andmeid ning teha nendest väljavõtteid, olenemata sellest, missugusele andmekandjale teave on salvestatud;

e) korraldada asjaomase teenuseosutajaga seotud auditeid, hindamisi, uurimisi ja kontrolle.

10. Lisaks peab pädevatel asutustel seoses käesoleva määruse kohase sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega olema õigus teostada esimeses lõigus osutatud volitusi lepingu alusel tegutsevate organisatsioonide suhtes, kelle üle teostavad järelevalvet teenuseosutajad vastavalt III lisa punktile ATM/ANS.OR.B.015.

11. Käesolevas lõikes loetletud volitusi tuleb teostada kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kus asjaomane toiming teostatakse, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada nende volituste tõhus kasutamine ning teenuseosutaja ja kõikide asjassepuutuvate kolmandate isikute õigused ning õigustatud huvid ja järgides seejuures proportsionaalsuse põhimõtet. Kui ruumidesse, territooriumile ja transpordivahenditesse sisenemiseks vastavalt punktile c on liikmesriigis kohaldatava õiguse kohaselt vaja eelnevalt saada kohtuorgani luba, kasutatakse kõnealuseid õigusi alles pärast eelneva loa saamist.

12. Käesoleva lõike kohaseid volitusi kasutades tagab pädev asutus, et tema töötajatele ja kõikidele kõnealustes toimingutes osalevatele ekspertidele (kui see on asjakohane) oleksid antud vajalikud õigused.

13. Pädevad asutused võtavad või algatavad kõik asjakohased täitemeetmed selle tagamiseks, et nende sertifitseeritud või neile deklaratsiooni esitanud teenuseosutajad (kui see on asjakohane) vastaksid nii praegu kui ka edaspidi käesoleva määruse nõuetele.

Artikkel 5

Teenuseosutajad

Teenuseosutajale antakse välja sertifikaat ja õigus kasutada selle sertifikaadi kohaldamisalasse kuuluvaid privileege, tingimusel et ta vastab praegu ja edaspidi määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõikes 1 osutatud nõuetele ja järgmistele nõuetele:

a) kõik teenuseosutajad peavad lisaks punktides b-l esitatud kohaldatavatele nõuetele ja punktis m sätestatud nõuetele vastama III lisa (osa ATM/ANS.OR) A- ja B-alajaos sätestatud nõuetele;

b) muude teenuste kui lennuliiklusteenuste (ATS-teenuste) osutajad peavad lisaks punktides a ja m sätestatud nõuetele vastama III lisa (osa ATM/ANS.OR) C-alajaos sätestatud nõuetele;

c) aeronavigatsiooniteenuste (ANS-teenuste) osutajad, lennuliiklusvoo juhtimisteenuste (ATFM-teenuste) osutajad ja võrgu haldaja peavad lisaks punktides a ja m sätestatud nõuetele vastama III lisa (osa ATM/ANS.OR) D-alajaos sätestatud nõuetele;

d) ATS-teenuste osutajad peavad lisaks punktides a, c ja m esitatud nõuetele vastama IV lisas (osa ATS) sätestatud nõuetele;

e) meteoroloogiateenuste osutajad peavad lisaks punktides a, b, c ja m sätestatud nõuetele vastama V lisas (osa MET) sätestatud nõuetele;

f) aeronavigatsiooniteabe teenuste (AIS-teenuste) osutajad peavad lisaks punktides a, b, c ja m sätestatud nõuetele vastama VI lisas (osa AIS) sätestatud nõuetele;

g) andmevahetusteenuste (DAT-teenuste) osutajad peavad lisaks punktides a, b ja m sätestatud nõuetele vastama VII lisas (osa DAT) sätestatud nõuetele;

h) side-, navigatsiooni või seireteenuste (CNS-teenuste) osutajad peavad lisaks punktides a, b, c ja m sätestatud nõuetele vastama VIII lisas (osa CNS) sätestatud nõuetele;

i) ATFM-teenuste osutajad peavad lisaks punktides a, b, c ja m esitatud nõuetele vastama IX lisas (osa ATFM) sätestatud nõuetele;

j) õhuruumi korraldamise teenuste (ASM-teenuste) osutajad peavad lisaks punktides a, b ja m sätestatud nõuetele vastama X lisas (osa ASM) sätestatud nõuetele;

k) õhuruumi kavandamise ja/või protseduuri väljatöötamise teenuste osutajad peavad lisaks punktides a, b ja m sätestatud nõuetele vastama XI lisas (osa ASD) sätestatud nõuetele, kui komisjon on need nõuded vastu võtnud;

l) võrgustiku haldaja peab lisaks punktides a, b, c ja m esitatud nõuetele vastama XII lisas (osa NM) sätestatud nõuetele;

m) kõik teenuseosutajad peavad lisaks punktis a esitatud nõuetele vastama XIII lisas (osa PERS) sätestatud nõuetele.

Artikkel 6

Lennuinfoteenuse osutaja deklaratsioon

Kui liikmesriik annab lennuinfoteenuse osutajale loa esitada deklaratsioon selle kohta, et ta suudab täita määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõike 3 kohaste teenustega seotud kohustusi ja et tal on selleks vahendid, peab teenuseosutaja lisaks määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõikes 1 sätestatud nõuetele vastama käesoleva määruse III lisa punktis ATM/ANS.OR.A.015 sätestatud nõuetele.

Artikkel 7

Olemasolevad sertifikaadid

1. Määruse (EL) nr 1035/2011 kohaselt välja antud sertifikaadid loetakse käesoleva määruse kohaselt väljaantuks.

2. Liikmesriigid asendavad lõikes 1 osutatud sertifikaadid II lisa 1. liites sätestatud vormile vastava sertifikaadiga hiljemalt 1. jaanuariks 2021.

Artikkel 8

Kehtetuks tunnistamine ja muutmine

1. Määrus (EÜ) nr 482/2008 tunnistatakse kehtetuks.

2. Rakendusmäärus (EL) nr 1034/2011 tunnistatakse kehtetuks.

3. Rakendusmäärus (EL) nr 1035/2011 tunnistatakse kehtetuks.

4. Määruse (EL) nr 677/2011 artiklid 12 ja 21 ning VI lisa jäetakse välja.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

Artiklit 5 kohaldatakse siiski alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast selliste andmevahetusteenuse osutajate suhtes, kes taotlevad sertifikaati kõnealuse sätte kohaselt.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 4. august 2016 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

(2) ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

(3) ELT L 96 31.3.2004, lk 20.

(4) Komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1034/2011 lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2010 (ELT L 271, 18.10.2011, lk 15).

(5) Komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1035/2011, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 482/2008 ja (EL) nr 691/2010 (ELT L 271, 18.10.2011, lk 23).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1).

(7) Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

(8) Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

(9) Komisjoni 12. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 139/2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 44, 14.2.2014, lk 1).

(10) Komisjoni 20. veebruari 2015. aasta määrus (EL) 2015/340, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1).

(11) Komisjoni 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 482/2008, millega luuakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate rakendatav tarkvara turvalisuse tagamise süsteem ja muudetakse määruse (EÜ) nr 2096/2005 II lisa (ELT L 141, 31.5.2008, lk 5).

(12) Komisjoni 7. juuli 2011. aasta määrus (EL) nr 677/2011, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010 (ELT L 185, 15.7.2011, lk 1).

(13) Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).

I LISA II–XIII LISAS KASUTATUD TERMINITE SELETUSED Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. „nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (AMC)“– ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, millega selgitatakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmise kontrollimise vahendeid; 2. „lennutööd“– õhusõiduki käitamine eriteenuste osutamiseks näiteks põllumajanduses, ehituses, fotograafias, reklaamis, uuringu-, vaatlus- ja patrull-lendudel ning otsingu- ja päästetöödel jms; 3. „lennuvälja klimatoloogiline iseloomustus“– statistilistel andmetel põhinev lühike kokkuvõte lennuväljal esinevate meteoroloogiliste elementide kohta; 4. „lennuvälja klimatoloogilised andmed“– statistiliste andmete tabel lennuväljal täheldatud ühe või enama meteoroloogilise elemendi esinemise kohta; 5. „lennuvälja kõrgustasand“– maandumisala kõrgeima punkti kõrgus; 6. „lennuvälja lennuinfoteenus (AFIS)“– lennuvälja lennuinfo- ja häireteenus lennuväljaliikluses osalejatele; 7. „lennuvälja meteoroloogiatalitus“– lennuväljale meteoroloogiateenuseid osutav talitus; 8. „hoiatus lennuvälja kohta“– lennuvälja meteoroloogiatalituse poolt antud informatsioon maapinnal asuvaid õhusõidukeid, k.a pargitud õhusõidukeid ning lennujaama rajatisi ja teenuseid, kahjustada võivate ilmaolude esinemise või oodatava esinemise kohta; 9. „aeronavigatsioonilised andmed“– aeronavigatsiooniliste faktide, mõistete või juhiste esitamine kindlaksmääratud kujul, nii et need sobivad teabeedastuseks, tõlgendamiseks või töötlemiseks; 10. „aeronavigatsiooniline andmebaas“– elektroonilises süsteemis salvestatud aeronavigatsiooniliste andmete struktureeritud kogum, mis kehtib kindlaksmääratud aja jooksul ja mida on võimalik uuendada; 11. „aeronavigatsiooniline fikseeritud teenindus (AFS)“– kindlaksmääratud püsipunktide vahel osutatav telekommunikatsiooniteenus, mille eesmärk on tagada lennuohutus ning lennuteenuste korrapärane, tõhus ja säästlik toimimine; 12. „aeronavigatsiooniline fikseeritud elektersidevõrk (AFTN)“– ülemaailmne fikseeritud aeronavigatsioonilise side süsteem, mis moodustab aeronavigatsioonilise fikseeritud teeninduse osa ja on ette nähtud teadete edastamiseks ja/või digitaalseks andmevahetuseks sarnaste või ühilduvate sidekarakteristikutega aeronavigatsiooniliste fikseeritud jaamade vahel; 13. „aeronavigatsiooniteave“– aeronavigatsiooniliste andmete kogumise, analüüsimise ja vormindamise tulemusel saadav teave; 14. „lennuvälja kaardistamise andmed“– andmed, mida kogutakse lennujaama kaardistamise eesmärgil; 15. „lennuvälja kaardistamise andmebaas (AMDB)“– lennuvälja kaardistamise andmete kogu, mis on organiseeritud ja korraldatud struktuurse andmekogumina; 16. „lennumeteoroloogiajaam“– aeronavigatsiooniga seotud vaatluste tegemiseks ja meteoroloogiliste ettekannete koostamiseks loodud jaam; 17. „ ettekanne õhust“– lendavalt õhusõidukilt edastatud ettekanne, mis vastab asukoha ning operatiiv- ja/või meteoroloogiaandmete ettekandmise nõuetele; 18. „õhusõiduk“– seade, mille tõstejõud atmosfääris moodustub õhu vastumõjul, välja arvatud maapinnalt põrkunud õhu vastumõjul; 19. „AIRMET-teade“– ilmavaatlusjaama väljastatud teave marsruudil esinevate või prognoositavate ilmanähtuste kohta, mis võivad mõjutada õhusõidukite käitamise ohutust väikestel kõrgustel, ja nende nähtuste arengu kohta ajas ja ruumis, mis ei sisaldu vastava lennuinfopiirkonna või alampiirkonna ilmaprognoosis madala lennutasandi kohta; 20. „lennuliikluse insener-tehniline personal (ATSEP)“– töötajad, kes on volitatud ja pädevad töötama funktsionaalse süsteemi seadmetega, neid hooldama, kasutuselt kõrvaldama ja uuesti kasutusele võtma; 21. „lennuliiklusteenindusüksus“– üldnimetus, mis võib tähistada lennujuhtimisüksust, lennuinfokeskust, lennuvälja lennuinfoüksust või lennuliiklusteeninduse bürood; 22. „varulennuväli“– lennuväli, kuhu õhusõiduk võib lennata, kui lennu jätkamine või sihtlennuväljal maandumine osutub võimatuks või ebasoovitavaks, kus osutatakse vajalikke teenuseid ja on olemas vajalikud seadmed ning mis vastab õhusõiduki suutlikkusnõuetele ja on kavandataval kasutamisajal töökorras; 23. „nõuete täitmise alternatiivsed meetodid (AltMOC)“– olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud; 24. „kõrgus merepinnast“– tasandi, punkti või punktina vaadeldava objekti püstvahemaa keskmisest merepinnast (MSL); 25. „piirkondlik juhtimiskeskus (ACC-üksus)“– üksus, mis on loodud lennujuhtimisteenuse osutamiseks tema vastutusalasse kuuluvates lennujuhtimispiirkondades; 26. „piirkonnaprognoos lendude jaoks väikestel kõrgustel“– lennuinfopiirkonna või selle alampiirkonna ilmanähtuste prognoos, mis on väljastatud lennutasandist 100 madalamal asuva kihi kohta (või mägises piirkonnas lennutasandist 150 madalamal asuva kihi, või vajaduse korral sellest kõrgemal asuva kihi kohta); 27. „piirkondlik navigatsioon (RNAV)“– navigatsioonimeetod, mis võimaldab lendamist mis tahes soovitud lennutrajektooril sellises piirkonnas, mis jääb maa peal või kosmoses asuvate navigatsiooni tugijaamade kaetud alasse või õhusõiduki oma navigatsioonivahendite võimalustega tagatud piiridesse või on nende kahe võimalusega üheaegselt kaetud; 28. „argument“– väide, mis põhineb tõenditel; 29. „ASHTAM-teade“– NOTAM-teadete eriseeria, millega antakse kindlas vormingus edasi lennuliikluse seisukohast olulisi teateid vulkaanilise tegevuse muutuste, vulkaanipurske ja/või vulkaanituhapilve kohta; 30. „lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonid“– võrgustiku haldaja funktsioonid kooskõlas määrusega (EL) nr 677/2011; 31. „audit“– süstemaatiline, sõltumatu ja dokumenteeritud protsess tõendusmaterjali kogumiseks ja selle objektiivseks hindamiseks eesmärgiga kindlaks määrata nõuetele vastavuse ulatus; 32. „autoriteetne allikas“– (a) riigiasutus(ed) või (b) riigiasutuse poolt ametlikult tunnustatud organisatsioon riigi poolt kehtestatud andmekvaliteedi nõuetele (DQR) vastavate andmete loomiseks ja/või avaldamiseks; 33. „automaatne vaatlussüsteem“– vaatlussüsteem, mis mõõdab kõiki nõutud elemente, tuletab ja edastab nende kohta andmeid ilma inimese sekkumiseta; 34. „lennundusettevõtja“– üksus, isik või organisatsioon, kes ei ole käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv teenuseosutaja, keda mõjutab teenuseosutaja osutatav teenus või kes mõjutab teenuseosutaja osutatavat teenust; 35. „vaheaeg“– ajavahemik tööajal, mil lennujuht on taastumise eesmärgil tööst vabastatud; 36. „sertifitseeritud õhusõidukirakendus“– tarkvararakendus, mille amet on määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 kohaselt õhusõiduki osana heaks kiitnud; 37. „lennutegevust mõjutav pilv“– pilv, mille alumine piir on madalamal kui 1 500 m (5 000 jalga) või madalamal kui suurim minimaalne sektorikõrgus merepinnast, olenevalt sellest, kumb on suurem, või mis tahes kõrgusel asuv rünksajupilv või võimsa vertikaalarenguga rünkpilv; 38. „äriline lennutransport“– õhusõiduki mistahes käitamine seoses reisijate, lasti või posti õhusõidukiga transportimisega tasu eest; 39. „lennujuhtimispiirkond“– maapinna kohal olevast teatavast tasandist kõrgemal asuv kontrollitav õhuruum; 40. „kriitilise intsidendi stress“– sündmuse või intsidendi tagajärjel isikul ilmnevad ebatavalised ja/või ekstreemsed emotsionaalsed, füüsilised ja/või käitumuslikud reaktsioonid; 41. „andmekvaliteet“– usaldusväärsuse aste või tase, et esitatud andmed vastavad täpsuse, resolutsiooni ja terviklikkuse (või samaväärselt tagatud tase), jälgitavuse, õigeaegsuse, täielikkuse ja vormingu poolest andmekasutaja nõuetele; 42. „andmekvaliteedi nõuded (DQR)“– andmeid iseloomustavate omaduste spetsifikatsioon (st täpsus, resolutsioon ja terviklikkus (või võrreldav usaldusväärsuse tase), jälgitavus, õigeaegsus, täielikkus ja vorming), et tagada andmete sobivus sihtotstarbeliseks kasutamiseks; 43. „andmeteenuste (DAT) osutaja“– organisatsioon, kes võib olla: (a) 1. tüüpi andmeteenuste osutaja– teenuseosutaja, kes töötleb õhusõidukite kasutatavaid aeronavigatsioonilisi andmeid ning pakub juurdepääsu aeronavigatsioonilisele andmebaasile, mis kontrollitud tingimustes vastab andmekvaliteedi nõuetele ja mille ühilduvust asjakohaste pardarakenduste või -seadmetega ei ole kindlaks määratud; (b) 2. tüüpi andmeteenuste osutaja– teenuseosutaja, kes töötleb aeronavigatsioonilisi andmeid ja pakub juurdepääsu aeronavigatsioonilisele andmebaasile sertifitseeritud õhusõidukirakenduste või -seadmetega, mis vastavad andmekvaliteedi nõuetele ja mille ühilduvus asjakohaste rakenduste või seadmetega on kindlaks määratud; 44. „sihtlennuvälja varulennuväli“– varulennuväli, kuhu õhusõiduk saab maanduda, kui maandumine sihtlennuväljal osutub võimatuks või ebasoovitavaks; 45. „tööülesanne“– mis tahes ülesanne, mida lennujuht täidab lennujuhtimisteenuse osutaja korraldusel; 46. „tööaeg“– ajavahemik, mis algab siis, kui lennujuht peab lennujuhtimisteenuse osutaja juurde ilmuma või olema kättesaadav tööülesannete täitmiseks või tööülesandeid täitma asuma, ja lõpeb lennujuhi tööülesannete täitmise lõppemisega; 47. „kõrgustasand“– maapinna või sellel oleva objekti punkti või tasandi kõrgus keskmisest merepinnast; 48. „varulennuväli marsruudil“– varulennuväli, kus õhusõiduk võib maanduda, kui tekib vajadus marsruudilt kõrvale pöörata; 49. „väsimus“– vähesest unest või pikaajalisest ärkvelolekust, ööpäevase rütmi häiretest või suurest (vaimsest ja/või füüsilisest) koormusest tingitud füsioloogiline seisund, mille korral inimese vaimsed või füüsilised võimed on nõrgenenud, ja mis võib mõjutada inimese tähelepanuvõimet ja suutlikkust täita oma tööülesandeid ohutult; 50. „lennudokumendid“– dokumendid, sh kaardid või vormid, mis sisaldavad meteoroloogiateavet lennu kohta; 51. „lennuinfokeskus (FIC)“– üksus, mille ülesanne on osutada lennuinfo- ja häireteenust; 52. „lennuinfopiirkond (FIR)“– piiritletud õhuruum, milles osutatakse lennuinfo- ja häireteenuseid; 53. „lennutasand (FL)“– atmosfääri samarõhu tasand, mis on määratletud õhurõhu 1 013,2 hektopaskali suhtes ja mis erineb muudest samalaadsetest tasanditest õhurõhkude teatava vahe võrra; 54. „katselend“– üldnimetus, mis hõlmab eraldi või koos järgmist – lennud uue projekti arendamisfaasis (õhusõiduk, käitamissüsteemid, osad ja seadmed, lennud tootmisliinilt tuleva õhusõiduki vastavuse tõestamiseks sertifitseerimise alusele või tüübiprojektile, lennud, mille eesmärgiks on uute projektikontseptsioonide katsetamine, mis nõuab ebatavalisi manöövreid või profiile, mille puhul võib osutuda võimalikuks juba heakskiidetud õhusõiduki käituspiiridest väljumine, või katselennu treeninglennu; 55. „ilmaprognoos“– teade ilmastikutingimuste kohta, mida on oodata teatavaks ajaks või perioodiks õhuruumi teataval alal või teatavas osas; 56. „stardiprognoos“– lennuvälja meteoroloogiatalituse koostatud ilmaprognoos teatud kindlaks ajaperioodiks, mis sisaldab teavet lennuradade kompleksil eeldatavalt esinevate järgmiste tingimuste kohta:. pinnatuule suund ja kiirus ning selle mis tahes muutused, temperatuur, rõhk (QNH) ja muud kohapeal kokkulepitud parameetrid; 57. „funktsionaalne süsteem“– kombinatsioon protseduuridest, inimressurssidest ja seadmetest, sealhulgas riist- ja tarkvara, mis on ühendatud lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuse ja muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide täitmiseks; 58. „üldlennundus“– tsiviilõhusõidukite mis tahes käitamine, välja arvatud lennutööd või äriline lennutransport; 59. „digitaalandmed võrgustiku sõlmpunktides“– arvuti töödeldud meteoroloogilised andmed kaardil korrapäraste vahedega asuvate punktide kogumiku kohta nende ülekandmiseks ilmateenistuse arvutist teise arvutisse automatiseeritud kasutuseks sobiva koodi vormis; 60. „juhendmaterjal (GM)“– ameti välja töötatud mittesiduv materjal, mis aitab näitlikustada nõude või spetsifikatsiooni tähendust ning mida kasutatakse abivahendina määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade ning nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) tõlgendamisel; 61. „ülemaailmse võrgustiku prognoosid“– meteoroloogiliste elementide eeldatavate väärtuste prognoosid ülemaailmses koordinaatvõrgus vertikaalselt ja horisontaalselt määratletud resolutsiooniga; 62. „oht“– mis tahes olukord, juhtum või asjaolu, mis võib avaldada kahjulikku mõju; 63. „suhteline kõrgus“– tasapinna, punkti või punktina vaadeldava objekti püstvahemaa teatavast võrdlustasandist; 64. „lennukõrgus“– õhusõiduki vertikaalsuunalise asukoha üldnimetus, mis võib tähendada suhtelist kõrgust, kõrgust merepinnast või lennutasandit; 65. „kohalik regulaarne ettekanne“– ilmateade, mis koostatakse kindlate ajavahemike järel ja mis on ette nähtud levitamiseks ainult sellel lennuväljal, kus vaatlused tehti; 66. „kohalik eriettekanne“– ilmateade, mis koostatakse lähtudes eriilmavaatluste kriteeriumidest ja mis on ette nähtud levitamiseks ainult sellel lennuväljal, kus vaatlused tehti; 67. „meteoroloogiline bülletään“– asjakohast pealkirja kandev meteoroloogiateavet sisaldav tekst; 68. „meteoroloogiateave“– ilmateade, analüüs, prognoos ja mis tahes muu avaldus seoses olemasolevate või oodatavate ilmastikutingimustega; 69. „meteoroloogiline vaatlus“– ühe või mitme meteoroloogilise elemendi mõõtmine ja/või hindamine; 70. „ilmateade“– teade määratud ajal ja kohas vaadeldud ilmastikutingimuste kohta; 71. „meteoroloogiline satelliit“– maa tehiskaaslane, mis viib läbi meteoroloogilisi vaatlusi ning edastab vaatluste tulemused maale; 72. „ilmavaatlusjaam“– talitus, kes jälgib kindlaksmääratud vastutusalas lennutegevust mõjutavaid ilmastikutingimusi ning annab üksikasjalikku teavet marsruudil esinevate või oodatavate ilmanähtuste kohta, looduslike või muude ohutegurite kohta, mis võivad õhusõiduki käitamise ohutusele mõju avaldada; 73. „minimaalne sektorikõrgus merepinnast (MSA)“– alumine kasutatav kõrgus merepinnast, mis tagab vähemalt 300-meetrise (1 000 jalga) kõrgusvaru kõikide objektide kohal ringi sektoris, mille raadius on 46 kilomeetrit (25 NM) ja mille keskpunktis on oluline punkt, lennuvälja viitepunkt (ARP) või kopteriväljaku viitepunkt (HRP); 74. „NOTAM-teade“– sidevahendite kaudu levitatav teade, mis sisaldab teavet aeronavigatsiooniseadme paigaldamise, teenuse või protseduuri sisseseadmise, ohu kindlakstegemise, nende olukorra või neis tehtud muudatuse kohta, millest õigel ajal teadasaamine on lennutegevusega seotud töötajate jaoks oluline; 75. „takistus“– paigalseisev (püsiv või ka ajutine) või liikuv objekt või selle osad, mis: (a) asub/asuvad alal, mis on ettenähtud õhusõidukite liikumiseks maal või (b) ulatub/ulatuvad lendavate õhusõidukite ohutuse tagamiseks vajalikust kindlaksmääratud pinnast kõrgemale või (c) asub/asuvad väljaspool eespool kindlaksmääratud alasid, kuid kujutab/kujutavad ohtu lennuliiklusele; 76. „OPMET-teave“– operatiivne meteoroloogiateave lennutegevuse planeerimiseks ettevalmistavalt või lennu käigus; 77. „OPMET andmebaas“– andmebaas, kus salvestatakse ja on kättesaadav rahvusvaheline operatiivne meteoroloogiateave lennunduses kasutamiseks; 78. „üleeuroopalised teenused“– enamiku või kõigi liikmesriikide kasutajate jaoks kavandatud ja loodud tegevus, mis võib ulatuda ka kaugemale kui selle territooriumi õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut; 79. „purskele eelnev vulkaaniline aktiivsus“– ebatavaline ja/või kasvav vulkaaniline aktiivsus, mis võib ennustada peatset vulkaanipurset; 80. „domineeriv nähtavus“– nähtavuse suurim väärtus, mis saavutatakse nähtavuse definitsiooni kohaselt vähemalt poole horisondiringi ulatuses või vähemalt poole lennuvälja pindala ulatuses; Need alad võivad sisaldada ka üksteisega piirnevaid või omavahel piirjoont mitteomavaid sektoreid. 81. „psühhoaktiivsete ainete kuritarvitamine“– ühe või mitme psühhoaktiivse aine tarbimine inimese poolt viisil, mis: (a) kujutab kasutajale otsest ohtu või ohustab teiste elu, tervist või heaolu ja/või (b) põhjustab või suurendab tööalast, sotsiaalset, vaimset või kehalist probleemi või häiret; 82. „prognoosikaart“– kindlaksmääratud meteoroloogilise elemendi või elementide prognoos kindlaksmääratud kellaaja või perioodi kohta ja kindlaksmääratud maapinna või õhuruumi osa kohta, kujutatuna graafiliselt kaardil; 83. „psühhoaktiivne aine“– alkohol, opioidid, kannabinoidid, rahustid ja uinutid, kokaiin, muud psühhostimulaatorid, hallutsinogeenid ja lenduvad lahustid, välja arvatud kohv ja tubakas; 84. „päästekoordinatsioonikeskus (RCC)“– üksus, mis vastutab otsimis- ja päästeteenuse tõhusa korralduse edendamise ning otsimis- ja päästeoperatsioonide koordineerimise eest ühes otsimis- ja päästepiirkonnas; 85. „puhkeaeg“– pidev katkestusteta kindlaksmääratud ajavahemik pärast ja/või enne tööülesannete täitmist, mille jooksul lennujuht on vaba kõikidest tööülesannetest; 86. „graafikujärgne töökorraldus“– õigusaktide nõuetest ning töökorralduse vajadustest lähtuv lennujuhtide töö- ja puhkeaja struktuur; 87. „risk“– ohutegurite põhjustatud kahjuliku mõju üldise tõenäosuse või esinemissageduse ja selle mõju tõsiduse kombinatsioon; 88. „rada“– maalennuväljal kindlaks määratud ristkülikukujuline ala, mis on ette nähtud õhusõidukite maandumiseks ja startimiseks; 89. „nähtavus rajal (RVR)“– kaugus, milleni raja telgjoonel asuva õhusõiduki piloot näeb rajamärgistust või tulesid, mis piiravad rada või tähistavad raja telge; 90. „ohutusettekirjutus“– pädeva asutuse välja antud või kinnitatud dokument, millega määratakse kindlaks meetmed, mida rakendada funktsionaalses süsteemis ohutuse taastamiseks või millega seatakse piirangud selle kasutamiseks, kui tõendid näitavad, et lennundusohutus võib vastasel juhul väheneda; 91. „ohutusjuhtimissüsteem (SMS)“– süstemaatiline ohutusjuhtimine, sh vajalikud organisatsioonilised struktuurid, vastutusvaldkonnad, põhimõtted ja menetlused; 92. „päästeüksus“– üldnimetus, mis võib olenevalt olukorrast tähendada päästekoordinatsioonikeskust, pääste allkeskust või häireposti; 93. „valitud vulkaanivaatluskeskus“– pädeva asutuse poolt valitud teenuseosutaja, kes jälgib vulkaani või vulkaanide grupi aktiivsust ning teeb vaatlustulemused teatavaks kokkulepitud nimekirjas olevatele lennundusvaldkonna teenusetarbijatele; 94. „poolautomaatne vaatlussüsteem“– vaatlussüsteem, mis võimaldab täiendada mõõdetud elemente, kusjuures asjakohaste aruannete väljastamiseks on vajalik inimese osalemine; 95. „SIGMET-teade“– ilmavaatlusjaama teave marsruudil esinevate või prognoositavate ilmanähtuste kohta, mis võivad mõju avaldada õhusõidukite käitamise ohutusele, ning kõnealuste nähtuste arengu kohta ajas ja ruumis; 96. „eriettekanne õhust“– õhusõiduki pardalt edastatud, lennu ajal tehtud vaatluste kriteeriumidele vastav ilmateade; 97. „stress“– inimese reaktsioon võimalikule stressitekitavale asjaolule (stressorile); Stressitekitava asjaolu tajumine negatiivse (distress), neutraalse või positiivsena (eustress) põhineb isiku hinnangul stressoriga toimetuleku võimaluste kohta; 98. „süsteemi-a seadmepädevuskoolitus“– koolitus, mille eesmärk on anda teadmisi ja oskusi asjakohaste süsteemide ja seadmete kasutamiseks ning erialase pädevuse tõstmine; 99. „kohandatud andmed“– õhusõiduki käitaja või andmeteenuste (DAT) osutaja poolt kõnealuse õhusõiduki käitaja nimel esitatavad aeronavigatsioonilised andmed, mis edastatakse kõnealuse õhusõiduki käitajale tema tegevuses kasutamiseks; 100. „stardi-varulennuväli“– varulennuväli, kuhu õhusõiduk saab maanduda vahetult pärast starti tekkinud vajaduse korral, kui lähtelennuvälja ei saa selleks kasutada; 101. „lähenemisala prognoos (TAF)“– kokkuvõtlik avaldus prognoositavatest lennujaama ilmastikutingimustest kindlaksmääratud ajavahemikus; 102. „maastik“– maapind, sh sellised looduslikud objektid nagu mäed, künkad, mäeahelikud, orud, veekogud, püsijää ja -lumi, v.a takistused; 103. „lävi“– maandumiseks kõlbliku rajaosa algus 104. „puuteala“– lävele järgnev raja osa, kus maanduvad lennukid peaksid esmakordselt puudutama rajapinda; 105. „troopiline tsüklon“– üldnimetus troopiliste või lähistroopiliste vete kohal tekkiva korrapärase konvektsiooni ja tuule tsüklonilise liikumisega mittefrontaalse tsükloni kohta; 106. „troopiliste tsüklonite teabekeskus (TCAC)“– meteoroloogiakeskus, mille eesmärk on hoiatada ilmavaatlusjaamu ja ülemaailmseid piirkondlike ilmaprognooside keskusi ning anda neile ja rahvusvahelistele OPMET-i andmebaasidele teavet troopiliste tsüklonite asukoha, prognoositava liikumissuuna ja -kiiruse, keskme õhurõhu ja maksimaalse pinnatuule kohta; 107. „nähtavus“– lennunduses üks järgmisest kahest, olenevalt sellest, kumb on suurem: (a) suurim kaugus, kust on nähtav ja äratuntav maapinna lähedal heledal taustal asuv sobivas suuruses must objekt; (b) suurim kaugus, kust vaateväljas asuvat valgusallikat tugevusega umbes 1 000 kandelat on võimalik valgustamata taustal näha ja identifitseerida; 108. „vulkaanituha teabekeskus (VAAC)“– meteoroloogiline keskus, mis nõustab ilmavaatlusjaamu, piirkondlikke juhtimiskeskusi, lennuinfokeskusi, ülemaailmseid piirkondlikke ilmaprognooside keskusi ja rahvusvahelisi OPMET-andmebaase teabega, mis käsitleb vulkaanipurske tagajärjel atmosfääri sattunud vulkaanituha horisontaalset ja vertikaalset ulatust ning prognoositavat liikumissuunda; 109. „ülemaailmne piirkondlike ilmaprognooside keskus (WAFC)“– meteoroloogiakeskus, mille eesmärk on aeronavigatsioonilise fikseeritud teeninduse osana asjakohaste vahenditega koostada ja edastada riikidele digitaalses vormis olulisi ilmaprognoose ja prognoose ülemiste õhukihtide kohta; ning 110. „piirkondlike prognooside ülemaailmne süsteem (WAFS)“– ülemaailmne süsteem, mille raames ülemaailmsed piirkondlike ilmaprognooside keskused teevad aeronavigatsioonilisi meteoroloogilisi prognoose ühtses standardses vormingus.

II LISA NÕUDED PÄDEVATELE ASUTUSTELE – TEENUSTE OSUTAMINE JA MUUD LENNULIIKLUSE KORRALDAMISE VÕRGUSTIKU FUNKTSIOONID (Osa ATM/ANS.AR) A-ALAJAGU – ÜLDNÕUDED ATM/ANS.AR.A.001 Kohaldamisala Käesolevas lisas on sätestatud haldus- ja juhtimissüsteemide nõuded pädevatele asutustele, kes vastutavad sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise eest seoses III–XIII lisas sätestatud nõuete täitmisega teenuseosutajate poolt, kes kuuluvad vastavalt artiklile 5 käesoleva määruse kohaldamisalasse. ATM/ANS.AR.A.005 Sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise ülesanded (a) Pädev asutus peab täitma sertifitseerimise, järelevalve ja teenuseosutajate suhtes kohaldatavate nõuete tagamisega seotud ülesandeid, jälgima, et pakutav teenus oleks ohutu ning kontrollima, et kohaldatavad nõuded on täidetud. (b) Pädevad asutused peavad kindlaks määrama ohutusalase sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega seotud kohustused ning täitma neid viisil, millega on tagatud järgmine: (1) käesoleva määruse sätete rakendamiseks on olemas konkreetsed vastutusalad; (2) pädevatel asutustel on ülevaade ohutusjärelevalve mehhanismist ja selle tulemustest, ning (3) pädevate asutuste vahel toimib asjakohane teabevahetus. Asjaomased pädevad asutused peavad korrapäraselt läbi vaatama kokkuleppe, milles käsitletakse järelevalve teostamist teenuseosutajate üle, kes osutavad aeronavigatsiooniteenuseid määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõikes 3 osutatud funktsionaalsetes õhuruumiosades (FAB), mis hõlmavad rohkem kui ühe liikmesriigi vastutusalasse kuuluvat õhuruumiosa, ja piiriüleste aeronavigatsiooniteenuste osutamise korral määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõike 5 kohase kokkuleppe järelvalve tulemuste vastastikuse tunnustamise kohta, ning asjaomaste lepingute praktilise rakendamise, eriti nende järelevalve alla kuuluvate teenuseosutajate poolt saavutatud tulemused ohutusnõuete täitmisel. (c) Pädev asutus kehtestab koostöös teiste pädevate asutustega kokku korra, mille kohaselt kooskõlastatakse teiste pädevate asutuste järelevalve all olevaid teenuseosutajaid hõlmavate funktsionaalsete süsteemide teatatud muutused. Kõnealune kooskõlastamiskord tagab asjaomaste teatatud muutuste tulemusliku valiku ja läbivaatamise kooskõlas punktiga ATM/ANS.AR.C.025. ATM/ANS.AR.A.010 Sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise dokumendid Pädev asutus tagab oma töötajatele kõikide nende ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalike õigusaktide, standardite, eeskirjade, tehniliste väljaannete ja seonduvate dokumentide kättesaadavuse. ATM/ANS.AR.A.015 Nõuete täitmise meetodid (a) Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (AMC), mida saab kasutada käesoleva määruse nõuete täitmiseks. Kui nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid (AMC) järgitakse, loetakse käesoleva määruse kohased nõuded täidetuks. (b) Käesoleva määruse nõuete täitmiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid (AltMOC). (c) Pädev asutus kehtestab süsteemi nii tema enda kui ka tema järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt kasutatavate nõuete täitmise alternatiivsete meetodite järjekindlaks hindamiseks, et nende rakendamisel oleks tagatud käesoleva määruse nõuete täitmine. (d) Pädev asutus hindab kõiki teenuseosutaja esitatud nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid kooskõlas punktiga ATM/ANS.OR.A.020, analüüsides esitatud dokumente, ning vajaduse korral viib läbi teenuseosutaja kontrolli. Kui pädev asutus teeb kindlaks, et nõuete täitmise alternatiivsed meetodid on piisavad selleks, et tagada käesoleva määruse kohaste nõuete täitmine, siis ta teatab ilma põhjendamatu viivituseta: (1) taotlejale, et nõuete täitmise alternatiivsed meetodid võib rakendada, ja teeb vajaduse korral asjakohased muudatused taotleja sertifikaadis; (2) ametile nõuete täitmise alternatiivsete meetodite sisust, lisades kõigi asjaomaste dokumentide koopiad, ning (3) teistele liikmesriikidele asjaomastest nõuete täitmise alternatiivsetest meetoditest, mis sobivaks tunnistati. (e) Kui pädev asutus ise kasutab nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid käesoleva määruse kohaste nõuete täitmiseks, siis ta: (1) teeb need kättesaadavaks kõikidele tema järelevalve all olevatele teenuseosutajatele, ning (2) teatab neist viivitamata ametile. Pädev asutus esitab ametile nõuete täitmise alternatiivsete meetodite täieliku kirjelduse, sealhulgas kõik vajalikud muudatused protseduurides ning hinnangu, mis kinnitab käesoleva määruse kohaste nõuete täitmist. ATM/ANS.AR.A.020 Ametile teatamine (a) Pädev asutus teatab ametile ilma põhjendamatu viivituseta mis tahes olulisest probleemist seoses määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade, või määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004 (ühtse Euroopa taeva õigusaktid) selliste asjakohaste sätete rakendamisega, mida kohaldatakse teenuseosutajate suhtes. (b) Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 376/2014 (1) kohaldamist, peab pädev asutus edastama ametile ohutuse seisukohalt olulise teabe, mis talle on teatavaks saanud talle esitatud juhtumiaruannetest. ANS.AR.A.025 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile (a) Ilma et see mõjutaks määruse (EL) nr 376/2014 kohaldamist, rakendab pädev asutus süsteemi ohutusalase teabe nõuetekohaseks kogumiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks. (b) Amet rakendab süsteemi pädevatelt asutustelt saadud mis tahes olulise ohutusalase teabe nõuetekohaseks analüüsimiseks, ning annab liikmesriikidele ja komisjonile (vastavalt vajadusele) põhjendamatu viivituseta edasi mis tahes teabe, sealhulgas soovitusi või rakendatavaid parandusmeetmeid käsitleva teabe, mis on asjaosalistele vajalik selleks, et õigeaegselt reageerida teenuseosutajatega seotud ohutusprobleemile. (c) Alapunktides a ja b viidatud teabe saamise korral võtab pädev asutus asjakohased meetmed ohutusprobleemi lahendamiseks, sealhulgas annab välja punkti ATM/ANS.AR.A.030 kohased ohutusettekirjutused. (d) Kooskõlas punktiga ATM/ANS.OR.A.060 tuleb punktis c osutatud meetmete rakendamisest viivitamata teatada teenuseosutajatele, kes peavad neid täitma. Pädev asutus teatab meetmetest ka ametile ning ühise tegutsemise vajaduse korral teistele asjaomastele pädevatele asutustele. ATM/ANS.AR.A.030 Ohutusettekirjutused (a) Pädev asutus annab välja ohutusettekirjutuse, kui funktsionaalses süsteemis on tuvastatud ohuolukord, mille likvideerimiseks on vaja võtta viivitamatult meetmeid. (b) Ohutusettekirjutus edastatakse asjaomastele teenuseosutajatele ja see peab sisaldama vähemalt järgmist teavet: (1) ohuolukorra kirjeldus; (2) ohustatud funktsionaalse süsteemi kindlaksmääramine; (3) vajalikud meetmed ja nende põhjendus; (4) vajalike meetmete rakendamise tähtaeg ning (5) ettekirjutuse jõustumise kuupäev. (c) Pädev asutus saadab ühe ohutusettekirjutuse eksemplari ametile ning teistele asjasse- puutuvatele pädevatele asutustele ühe kuu jooksul peale selle väljaandmist. (d) Pädev asutus kontrollib, kas teenuseosutajad täidavad kohaldatavate ohutusettekirjutuste nõudeid. B-ALAJAGU – JUHTIMINE (ATM/ANS.AR.B) ATM/ANS.AR.B.001 Juhtimissüsteem (a) Pädev asutus kehtestab ja haldab juhtimissüsteemi, mis sisaldab vähemalt järgmisi elemente: (1) organisatsiooni kirjeldavad dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused, määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade nõuete täitmise vahendid ning meetodid käesoleva määruse kohaste sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega seotud ülesannete täitmiseks. Menetlused peavad olema ajakohased ja neid kasutatakse asutuses alusdokumentidena kõikide seonduvate ülesannete täitmiseks; (2) piisav arv töötajaid (sealhulgas inspektorid) käesoleva määruse kohaste ülesannete ja kohustuste täitmiseks. Kõnealused töötajad peavad olema neile määratud ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud ning jätkuva pädevuse tagamiseks vajalike teadmiste ja kogemustega, läbinud algkoolituse, töökohal toimuva koolituse ja korduvkoolituse. Kõikide seonduvate ülesannete nõuetekohase täitmise tagamiseks tuleb kehtestada vajalike töökohtade täitmise planeerimise süsteem; (3) nõuetekohased töövahendid ja büroopinnad ettenähtud ülesannete täitmiseks; (4) menetlus, mille käigus jälgitakse juhtimissüsteemi vastavust asjakohastele nõuetele ning menetluste sobivust, sealhulgas siseauditi korra ja ohutusriskide juhtimise korra kehtestamist. Nõuetele vastavuse jälgimine peab hõlmama ka süsteemiauditi tulemusi käsitleva tagasiside andmist pädeva asutuse juhtkonnale, et tagada vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine, ning (5) isik või isikutering, kes vastutavad nõuetele vastavuse jälgimisega seotud ülesannete täitmise eest otse pädeva asutuse juhtkonna ees. (b) Pädev asutus määrab juhtimissüsteemi iga tegevusvaldkonna jaoks ühe või mitu isikut, kes vastutavad üldiselt asjasse puutuvate ülesannete juhtimise eest. (c) Pädev asutus kehtestab korra osalemiseks kogu vajaliku teabe ja abi vastastikuses vahetamises teiste pädevate asutustega, mis muu hulgas hõlmab ka ühe liikmesriigi territooriumil tegutsevate, ent teise liikmesriigi või ameti poolt sertifitseeritud isikute ja organisatsioonide poolt tehtud järelevalve raames avastatud puudusi ja võetud järelmeetmeid. (d) Ametile tehakse kättesaadavaks koopia juhtimissüsteemiga seotud menetluste ja neis tehtud muudatuste kohta, mida amet kasutab standardimise eesmärgil. ATM/ANS.AR.B.005 Ülesannete andmine kvalifitseeritud üksustele (a) Pädev asutus võib anda kvalifitseeritud üksustele oma käesoleva määruse kohaseid teenuseosutajate sertifitseerimise või järelevalvega seotud ülesandeid, v.a sertifikaatide väljastamine. Kõnealuste ülesannete andmisel tagab pädev asutus järgmise: (1) ta on kasutusele võtnud süsteemi, millega antakse nii esmane kui ka jooksev hinnang selle kohta, kas kvalifitseeritud üksus vastab määruse (EÜ) nr 216/2008 V lisa nõuetele või mitte. Süsteem ja hindamistulemused dokumenteeritakse; ning (2) on sõlminud kvalifitseeritud üksusega mõlema poole asjakohasel juhtimistasandil heakskiidetud dokumenteeritud kokkuleppe, milles on selgelt sätestatud järgmine: (i) täidetavad ülesanded; (ii) esitatavad deklaratsioonid, aruanded ja dokumendid; (iii) ülesannete täitmise tehnilised tingimused; (iv) täidetavate ülesannetega seotud vastutus ning (v) ülesannete täitmise käigus saadud andmete kaitse. (b) Pädev asutus tagab, et punkti ATM/ANS.AR.B.001 punkti a alapunktiga 4 ette nähtud siseauditimenetlus ja ohutusriskide juhtimise kord hõlmab kõiki kvalifitseeritud üksuse poolt tema nimel täidetavaid ülesandeid. ATM/ANS.AR.B.010 Juhtimissüsteemi muudatused (a) Pädev asutus peab kehtestama süsteemi, mille abil saab kindlaks teha muudatused, mis mõjutavad tema suutlikkust täita käesoleva määruse kohaseid ülesandeid ja kohustusi. Kõnealune süsteem võimaldab tal vajaduse korral võtta meetmeid, et tagada juhtimissüsteemi sobivus ja tulemuslikkus. (b) Pädev asutus on kohustatud uuendama oma juhtimissüsteemi nii, et see kajastaks õigeaegselt mis tahes käesoleva määruse muudatust ja tagaks selle tõhusa rakendamise. (c) Pädev asutus on kohustatud teatama ametile olulistest muudatustest, mis mõjutavad tema suutlikkust täita käesoleva määruse kohaseid ülesandeid ja kohustusi. ATM/ANS.AR.B.015 Andmete säilitamine (a) Pädev asutus võtab kasutusele andmete säilitamise süsteemi, mis võimaldab järgmistele andmetele juurdepääsu, nende nõuetekohase säilitamise ja usaldusväärse jälgitavuse: (1) juhtimissüsteemi dokumenteeritud põhimõtted ja kord; (2) töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused vastavalt punkti ATM/ANS.AR.B.001 alapunkti a alapunktile 2; (3) ülesannete jaotus, mis hõlmab punktis ATM/ANS.AR.B.005 nõutavaid elemente, ning määratud ülesannete üksikasjad; (4) sertifitseerimis- ja/või deklareerimismenetlused; (5) lennuliiklusteeninduse üksuste ja meteoroloogiateenuste osutajate tähised (vajaduse korral); (6) liikmesriigi territooriumil tegutsevate, kuid teise liikmesriigi pädeva asutuse või ameti poolt sertifitseeritud teenuseosutajate sertifitseerimine ja järelevalve vastavalt kõnealuste asutuste vahelisele kokkuleppele; (7) teenuseosutajate esitatud nõuete täitmise alternatiivsete meetodite hindamine ja nendest ametile teatamine ning hinnangu andmine pädeva asutuse enda kasutatavate nõuete täitmise alternatiivsetele meetoditele; (8) käesoleva määruse alusel kohaldatavate nõuete täitmine teenuseosutajate poolt peale sertifikaadi väljaandmist või, kui see on asjakohane, deklaratsiooni esitamine, sealhulgas kõikide auditite aruanded, mis kajastavad puudusi, parandusmeetmeid ja tegevuse lõpetamise kuupäeva ning tähelepanekuid ja muid ohutusega seotud dokumente; (9) võetud täitemeetmed; (10) ohutusega seotud teave, ohutusettekirjutused ja järelmeetmed, ning (11) paindlikkussätete kasutamine vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 14. (b) Pädev asutus peab haldama nimekirja kõikide teenuseosutajatele välja antud sertifikaatide ning neilt saadud deklaratsioonide kohta. (c) Kõiki andmeid tuleb säilitada vähemalt viis aastat peale sertifikaadi kehtivuse lõppu või peale deklaratsiooni tagasivõtmist, vastavalt kohaldatavale andmekaitseseadusele. C-ALAJAGU – JÄRELEVALVE, SERTIFITSEERIMINE JA JÕUSTAMINE (ATM/ANS.AR.C) ATM/ANS.AR.C.001 Ohutusnõuete täitmise jälgimine (a) Pädevad asutused peavad pidevalt jälgima ja hindama ohutusnõuete täitmist nende järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt. (b) Pädevad asutused kasutavad ohutusnõuete täitmise jälgimise tulemusi eelkõige oma riskide hindamisel põhinevas järelevalvetöös. ATM/ANS.AR.C.005 Teenuseosutajate sertifitseerimine, deklaratsioonid ja nõuetele vastavuse kontrollimine (a) Punkti ATM/ANS.AR.B.001 alapunkti a alapunkti 1 raames peab pädev asutus kehtestama menetluse, et kontrollida järgmist: (1) III–XIII lisas sätestatud nõuete ja kõikide enne sertifikaadi väljaandmist sertifikaadile lisatud tingimuste täitmine teenuseosutaja poolt. Sertifikaadi väljaandmine toimub käesoleva osa 1. liite kohaselt; (2) määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 8 kohaselt välja antud määramisaktis sätestatud kõikide ohutusalaste kohustuste täitmist; (3) jätkuv nõuete täitmine tema järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt; (4) süsteemide nõuetekohasuse tõendamise deklaratsioonides märgitud ohutuseesmärkide, ohutusnõuete ja muude ohutusega seotud tingimuste rakendamine, sealhulgas kõik määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt välja antud asjakohased deklaratsioonid süsteemiosade nõuetelevastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, ning (5) ohutusettekirjutuste, parandusmeetmete ja täitemeetmete rakendamine. (b) Lõikes a osutatud menetlus peab: (1) põhinema dokumenteeritud korral; (2) tuginema dokumentidel, mille eesmärk on varustada töötajad juhenditega nende sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega seotud ülesannete täitmiseks; (3) andma asjaomasele organisatsioonile teavet sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise tulemuste kohta; (4) põhinema pädeva asutuse poolt läbiviidud audititel, ülevaatustel ja kontrollidel; (5) andma pädevale asutusele sertifitseeritud teenuseosutajate kohta tõendusmaterjali, mida on vaja, et võtta täiendavaid meetmeid, sealhulgas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikliga 9, määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklitega 10, 25 ja 68 ettenähtud meetmeid, kui nõudeid ei täideta, ning (6) andma pädevale asutusele deklaratsioone esitavate teenuseosutajate kohta tõendusmaterjali, mille alusel saab vajaduse korral rakendada parandusmeetmeid, mis võivad hõlmata ka nõuete täitmise tagamisega seotud toiminguid, mida vajaduse korral kohaldatakse siseriiklike õigusaktide alusel. ATM/ANS.AR.C.010 Järelevalve (a) Pädev asutus või tema nimel tegutsevad kvalifitseeritud üksused viivad auditeid läbi kooskõlas artikli 4 lõikega 9. (b) Punktis a osutatud auditid: (1) annavad pädevatele asutustele tõendusmaterjali kohaldatavate nõuete ja rakenduskorra täitmise kohta; (2) on sõltumatud teenuseosutaja mis tahes sisekontrollist; (3) hõlmavad kogu rakenduskorda või selle elemente, ning menetlusi või teenuseid; (4) teevad kindlaks, kas: (i) rakenduskord vastab kohaldatavatele nõuetele; (ii) võetavad meetmed on kooskõlas rakenduskorra ja kohaldatavate nõuetega, ning (iii) võetud meetmete tulemused vastavad rakenduskorra oodatud tulemustele. (c) Tema käsutuses olevale tõendusmaterjalile toetudes jälgib pädev asutus käesoleva määruse alusel kohaldatavate nõuete pidevat täitmist tema järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt. ATM/ANS.AR.C.015 Järelevalveprogramm (a) Pädev asutus koostab ja ajakohastab igal aastal järelevalveprogrammi, võttes arvesse teenuseosutajate erisusi, nende tegevuse keerukust, eelnevate sertifitseerimiste ja/või järelevalvetegevuste tulemusi, ning võtab aluseks kaasnevatele riskidele antud hinnangu. Hinnang sisaldab auditeid, mis peavad vastama järgmistele nõuetele: (1) hõlmama kõiki ohutusega seotud valdkondi, keskendudes valdkondadele, kus on tekkinud probleeme; (2) hõlmama kõiki pädeva asutuse järelevalve all olevaid teenuseosutajaid; (3) hõlmama teenuseosutaja poolt rakendatavaid vahendeid töötajate pädevuse tagamiseks; (4) tagama, et auditite korraldamisel võetakse arvesse teenuseosutaja tegevuse ja tema osutatud teenustega kaasnevaid riske, ning (5) tagama, et tema järelevalve all olevate teenuseosutajate järelevalvetsükkel ei oleks pikem kui 24 kuud. Järelevalve planeerimise tsüklit võib lühendada, kui teenuseosutaja ohutustase on tõendite kohaselt halvenenud. Pädeva asutuse sertifitseeritud teenuseosutaja puhul võib järelevalvetsükli pikkuseks planeerida kuni 36 kuud, kui pädev asutus on kindlaks teinud, et eelmise 24 kuu jooksul: (i) teenuseosutaja on teinud tõhusat tööd lennundusohutusega seotud ohtude kindlakstegemisel ja kaasnevate riskide juhtimisel ning (ii) teenuseosutaja on pidevalt täitnud muutuste juhtimise nõudeid kooskõlas punktidega ATM/ANS.OR.A.040 ja ATM/ANS.OR.A.045 ning (iii) ei ole avastatud esimese astme puudusi ning (iv) kõik parandusmeetmed on rakendatud pädeva asutuse poolt heakskiidetud või pikendatud aja jooksul vastavalt punktile ATM/ANS.AR.C.050. Kui teenuseosutaja on lisaks eelnevale kehtestanud tõhusa pidevalt toimiva süsteemi, et anda pädevale asutusele aru teenuseosutaja poolt ohutusnõuete ja õigusaktide täitmise kohta, ning see süsteem on pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, võib järelevalvetsükli pikkuseks planeerida kuni 48 kuud; (6) tagama parandusmeetmete rakendamise kontrolli; (7) auditite puhul tuleb konsulteerida asjaomaste teenuseosutajatega ja selle kohta hiljem teavet anda ja (8) vajaduse korral tuleb märkida erinevatesse kohtadesse kavandatavate kontrollkäikude sagedus. (b) Pädev asutus võib vajaduse korral otsustada muuta eelnevalt kavandatud auditite, kaasa arvatud dokumentide läbivaatamise ja täiendavate auditite eesmärke ja ulatust. (c) Pädev asutus otsustab, milliseid kokkuleppeid, elemente, teenuseid, funktsioone, asukohti ja toiminguid tuleb ettenähtud ajavahemiku jooksul auditeerida. (d) Auditi käigus punkti ATM/ANS.AR.C.050 kohaselt tehtud vaatluse tulemused ja järeldused tuleb dokumenteerida. Kõik mittevastavused tuleb tõendada ja identifitseerida vastavalt kohaldatavatele nõuetele ja rakenduskorrale, mille suhtes audit tehti. (e) Tuleb koostada auditiaruanne, mis muu hulgas hõlmab puuduste ja vaatluse tulemuste üksikasju, ning edastada see asjaomasele teenuseosutajale. ATM/ANS.AR.C.020 Sertifikaatide väljaandmine (a) Punkti ATM/ANS.AR.C.005 alapunktis a sätestatud menetluse kohaselt peab pädev asutus pärast seda, kui ta on saanud teenuseosutajalt taotluse sertifikaadi väljaandmiseks, kontrollima, kas teenuseosutaja täidab käesoleva määruse kohaseid nõudeid. (b) Pädev asutus võib enne sertifikaadi väljaandmist nõuda mis tahes auditite, kontrollide või hindamiste läbiviimist, kui ta peab seda vajalikuks. (c) Sertifikaat antakse välja määramata ajaks. Toimingud, mille tegemiseks teenuseosutajale õigused antakse, täpsustatakse sertifikaadi juurde kuuluvates teenuseosutamise tingimustes. (d) Sertifikaati ei anta välja juhul, kui esimese astme puudus on jäänud kõrvaldamata. Erandkorras, kui tegemist on puudus(t)ega, mis ei ole esimese astme puudus(ed), peab teenuseosutaja seda (neid) hindama ja vastavalt vajadusele leevendama, ning pädev asutus peab enne sertifikaadi väljaandmist heaks kiitma parandusmeetmete kava puudus(t)e kõrvaldamiseks. ATM/ANS.AR.C.025 Muudatused (a) Pärast punkti ATM/ANS.OR.A.045 kohase muudatusi käsitleva teate saamist toimib pädev asutus kooskõlas punktidega ATM/ANS.AR.C.030, ATM/ANS.AR.C.035 ja ATM/ANS.AR.C.040. (b) Pärast seda, kui pädev asutus on saanud punkti ATM/ANS.OR.A.040 alapunkti a alapunkti 2 kohase muudatusi käsitleva teate, mille puhul on nõutav eelnev heakskiitmine, peab ta tegema järgmist: (1) kontrollima, kas teenuseosutaja tegevus vastab kohaldatavatele nõuetele, enne kui ta annab loa muudatuse tegemiseks, ning (2) võtma viivitamata asjakohased meetmed, ilma et see piiraks mis tahes täiendavaid täitemeetmeid, kui teenuseosutaja rakendab eelnevat heakskiitu vajavad muudatused ilma, et ta oleks selleks saanud pädevalt asutuselt punktis 1 sätestatud heakskiidu. (c) Võimaldamaks teenuseosutajal rakendada vajaduse korral muutusi oma juhtimis- ja/või ohutusjuhtimissüsteemis ilma punktiATM/ANS.OR.A.040 alapunkti b kohase heakskiidu saamiseta, peab pädev asutus heaks kiitma protseduuri, millega määratakse kindlaks selliste muutuste ulatus ja kirjeldatakse, kuidas kõnealustest muutustest tuleb teada anda ning neid juhtida. Pädev asutus hindab teates esitatud teavet pideva järelevalvemenetluse käigus, et kontrollida, kas ellu viidud tegevused vastavad heakskiidetud menetlustele ja kohaldatavatele nõuetele. Nõuete rikkumise korral teeb pädev asutus järgmist: (1) teatab teenuseosutajale, et nõudmised ei ole täidetud ja nõuab täiendavaid muutusi ning (2) esimese ja teise astme puuduste korral toimib kooskõlas punktigaATM/ANS.AR.C.050. ATM/ANS.AR.C.030 Funktsionaalse süsteemi muutuste juhtimise menetluste heakskiitmine (a) Pädev asutus vaatab üle järgmise: (1) asjaomased menetlused või mis tahes asjaomaste menetluste olulised muudatused, mille teenuseosutaja on esitanud kooskõlas punkti ATM/ANS.OR.B.010 alapunktiga b, ja (2) mis tahes kõrvalekalde alapunktis 1 nimetatud menetlustest konkreetse muutuse puhul, kui teenuseosutaja taotleb seda kooskõlas punktiATM/ANS.OR.B.010 alapunkti c alapunktiga 1. (b) Pädev asutus peab heaks kiitma alapunktis a viidatud menetlused, muutused ja kõrvalekalded, kui ta on kindlaks teinud, et need on vajalikud ja sobivad selleks, et teenuseosutaja vastaks (vajaduse korral) punktide ATM/ANS.OR.A.045, ATM/ANS.OR.C.005, ATS.OR.205 ja ATS.OR.210 nõuetele. ATM/ANS.AR.C.035 Funktsionaalse süsteemi teatatud muutuse läbivaatamist käsitlev otsus (a) Kui pädev asutus on saanud punkti ATM/ANS.OR.A.045 alapunkti a alapunkti 1 kohase teate või punktiATM/ANS.OR.A.045 alapunkti b kohase muudetud teabe, võtab ta vastu otsuse, kas muutus tuleks läbi vaadata või mitte. Pädev asutus peab teenuseosutajalt nõudma mis tahes täiendavat teavet, mis on kõnealuse otsuse vastuvõtmiseks vajalik. (b) Pädev asutus teeb läbivaatamise vajaduse kindlaks konkreetsete, kehtivate ja dokumenteeritud kriteeriumide alusel, mis tagavad vähemalt selle, et teatatud muutus vaadatakse üle juhul, kui esineb suur tõenäosus, et argumendid on keerulised või teenuseosutajale vähetuntud ja et muutusel võivad olla tõsised tagajärjed. (c) Kui pädev asutus kasutab läbivaatamisevajaduse üle otsustamisel lisaks alapunktis b osutatud kriteeriumidele ka teistel riskidel põhinevaid kriteeriume, peavad need kriteeriumid olema konkreetsed, kehtivad ja dokumenteeritud. (d) Pädev asutus teatab teenuseosutajale oma otsusest funktsionaalse süsteemi teatatud muutuse läbivaatamise kohta ning esitab teenuseosutaja nõudmise korral talle asjakohase põhjenduse. ATM/ANS.AR.C.040 Funktsionaalse süsteemi teatatud muutuse läbivaatamine (a) Kui pädev asutus vaatab läbi teatatud muutuse argumendid, siis ta: (1) hindab esitatud argumentide kehtivust seoses punkti ATM/ANS.OR.C.005 alapunkti a alapunktiga 2 või punkti ATS.OR.205 alapunkti a alapunktiga 2, ning (2) kooskõlastab vajaduse korral oma tegevuse teiste pädevate asutustega; (b) Pädev asutus: (1) kiidab heaks alapunkti a alapunktis 1 viidatud argumendid (vajaduse korral koos tingimustega), kui selle kehtivus on tõendatud, ja teatab sellest teenuseosutajale või (2) lükkab alapunkti a alapunktis 1 viidatud argumendid tagasi ning teatab sellest teenuseosutajale, esitades ka põhjenduse. ATM/ANS.AR.C.045 Lennuinfoteenuste osutajate deklaratsioonid (a) Kui pädev asutus saab lennuinfoteenuseid osutada kavatsevalt lennuinfoteenuste osutajalt deklaratsiooni, kontrollib ta, kas deklaratsioon sisaldab kogu teavet, mida nõutakse punktis ATM/ANS.OR.A.015, ja saadab kõnealusele teenuseosutajale teate deklaratsiooni kättesaamise kohta. (b) Kui deklaratsioon ei sisalda nõutavat teavet või sisaldab kohaldatavate nõuetega mittevastavusele viitavat teavet, teatab pädev asutus asjaomasele lennuinfoteenuse osutajale nõuetele mittevastavusest ning nõuab täiendavat teavet. Vajaduse korral viib pädev asutus läbi lennuinfoteenuste osutaja auditi. Kui mittevastavus leiab kinnitust, tegutseb pädev asutus punkti ATM/ANS.AR.C.050 kohaselt. (c) Pädev asutus peab pidama lennuinfoteenuste osutajate poolt talle kooskõlas käesoleva määrusega esitatud deklaratsioonide registrit. ATM/ANS.AR.C.050 Puudused, parandus- ja täitemeetmed (a) Pädeval asutusel peab olema süsteem, mille abil analüüsida puuduste mõju ohutusele ja otsustada täitemeetmete üle, lähtudes ohutusriskist, mida teenuseosutaja nõuetele mittevastavus endast kujutab. (b) Kui täiendavaid riske ohutusele ei ole või need on väga väikesed ja viivitamata rakendatakse asjakohaseid leevendusmeetmeid, võib pädev asutus teenuste osutamise pakkumise vastu võtta, et tagada teenuse järjepidevus, kui samas võetakse parandusmeetmed. (c) Pädev asutus teeb järelduse esimese astme puuduse esinemise kohta juhul, kui avastatakse tõsine mittevastavus määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade ning määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004 ning nende rakenduseeskirjade alusel kohaldatavatele nõuetele, teenuseosutaja menetlustele ja käsiraamatutele, sertifikaadi tingimustele või sertifikaadile, määramisaktile (kui see on asjakohane) või deklaratsiooni sisule, mis kujutab endast tõsist riski lennuohutusele või tekitab muul viisil kahtlusi teenuseosutaja suutlikkuses tegevust jätkata. Esimese astme puudused hõlmavad muu hulgas järgmist: (1) käitamisprotseduuride kehtestamine ja/või teenuse osutamine viisil, mis põhjustab märkimisväärset ohtu lennuohutusele; (2) teenuseosutaja sertifikaadi saamine või selle kehtivuse pikendamine võltsdokumentide alusel; (3) teenuseosutaja sertifikaadi kuritahtlik või seadusevastane kasutamine, ning (4) vastutava juhi puudumine. (d) Pädev asutus teeb järelduse teise astme puuduse esinemise kohta juhul, kui avastatakse mõni muu mittevastavus määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade, samuti määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004 ning nende rakenduseeskirjade alusel kohaldatavatele nõuetele, teenuseosutaja menetlustele ja käsiraamatutele, sertifikaadi tingimustele või sertifikaadile, või deklaratsiooni sisule. (e) Kui puudus on kindlaks tehtud, kas järelevalve käigus või muul viisil, peab pädev asutus, ilma et see seaks piiranguid muudele tegevustele, mille näevad ette määrus (EÜ) nr 216/2008 ning käesolev määrus, samuti määrused (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004 ning nende rakenduseeskirjad, teatama puudustest teenuseosutajale kirjalikult ning nõudma parandusmeetmete võtmist avastatud puudus(t)e kõrvaldamiseks. (1) Esimese astme puuduste korral peab pädev asutus rakendama viivitamata asjakohased meetmed ja võib vajaduse korral sertifikaati piirata, selle peatada või tervikuna või osaliselt kehtetuks tunnistada, tagades samal ajal teenuse jätkumise ilma ohutust ohustamata, ning võrgustiku haldaja puhul peab ta teavitama komisjoni. Rakendatav meede peab olema kooskõlas puuduse ulatusega ning seda tuleb kohaldada seni, kuni teenuseosutaja on edukalt rakendanud parandusmeetmed. (2) Teise astme puuduse korral teeb pädev asutus järgmist: (i) annab teenuseosutajale parandusmeetmete rakendamiseks tähtaja, mis sisestatakse puuduse iseärasusi arvestavasse tegevuskavasse, ning (ii) hindab teenuseosutaja kavandatavaid parandusmeetmeid ja nende rakendamiskorda ning kinnitab need, kui need on hinnangu kohaselt mittevastavus(t)e kõrvaldamiseks piisavad. (3) Teise astme puuduste korral, kui teenuseosutaja ei esita parandusmeetmete kava, mis on pädeva asutuse arvates kõnealust puudust silmas pidades rahuldav, või kui teenuseosutaja ei rakenda parandusmeetmeid pädeva asutuse poolt heakskiidetud või pikendatud tähtajaks, võib puuduse ümber hinnata esimese astme puuduseks ning kohaldada alapunkti e alapunktis 1 loetletud toiminguid. (f) Juhtumite korral, mis ei vaja nimetamist esimese või teise astme puuduseks, võib pädev asutus väljastada tähelepanekuid. (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18). 1. liide Tekst pildi TEENUSEOSUTAJA SERTIFIKAAT EUROOPA LIIT PÄDEVA ASUTUSE VÄLJA ANTUD TEENUSEOSUTAJA SERTIFIKAAT [SERTIFIKAADI NUMBER/VÄLJASTAMISE NUMBER] Vastavalt määrusele (EL) nr …/… ning allpool sätestatud tingimustel kinnitab [pädev asutus] käesolevaga, et [TEENUSEOSUTAJA NIMI] [TEENUSEOSUTAJA AADRESS] on teenuseosutaja, kellele on antud õigused, mis on loetletud lisatud teenuseosutamise tingimustes. TINGIMUSED: Käesolev sertifikaat on välja antud teenuste osutamiseks ja funktsioonide täitmiseks tingimustel ja ulatuses, mis on loetletud lisatud teenuseosutamise tingimustes. Käesolev sertifikaat kehtib seni, kuni sertifitseeritud teenuseosutaja täidab määruse (EL) nr …/… ja teiste kohaldatavate määruste nõudeid ning vajaduse korral teenuseosutaja dokumenteeritud menetlusi, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr …/… osas XXXX. Kui eespool nimetatud tingimused on täidetud, on käesolev sertifikaat kehtiv, välja arvatud juhul kui sertifikaadist on loobutud, see on peatatud, kehtetuks tunnistatud või sellele on kehtestatud piirangud. Väljaandmise kuupäev: Allkiri: [pädev asutus] EASA vorm 157, versioon 1 – lk 1/4 Tekst pildi TEENUSEOSUTAJA SERTIFIKAAT TEENUSEOSUTAMISE TINGIMUSED Teenuseosutaja sertifikaadi lisa: [SERTIFIKAADI NUMBER/VÄLJASTAMISE NUMBER] [TEENUSEOSUTAJA NIMI] on saanud õiguse osutada järgmisi teenuseid/täita järgmisi funktsioone: (Vajaduse korral kustuta rida) Teenused/funktsioonid Teenuse/funktsiooni liik Teenuse/funktsiooni ulatus Piirangud (*) Lennuliiklusteenused (ATS) (****) Lennujuhtimine (ATC) Piirkondlik lennujuhtimine Lähenemislennujuhtimine Lähilennujuhtimine Lennuinfoteenus (FIS) Lennuvälja lennuinfoteenus (AFIS) Marsruudi lennuinfoteenus (En-route FIS) Nõustamisteenused ei kohaldata Lennuliiklusvoogude juhtimine (ATFM) Lennuliiklusvoogude juhtimine Kohalike lennuliiklusvoogude juhtimine Õhuruumi korraldamine (ASM) Õhuruumi korraldamine Kohaliku õhuruumi korraldamise (taktikaline/ASM tase 3) teenus Tingimused (**) Tekst pildi Teenused/funktsioonid Teenuse/funktsiooni liik Teenuse/funktsiooni ulatus Piirangud (*) Lennuliiklusteenused (ATS) katselennu jaoks (***)/(****) Lennujuhtimine (ATC) Piirkondlik lennujuhtimine Lähenemislennujuhtimine Lähilennujuhtimine Lennuinfoteenus (FIS) Lennuvälja lennuinfoteenus (AFIS) Marsruudi lennuinfoteenus (En-route FIS) Nõustamisteenused ei kohaldata Tingimused (**) Teenused/funktsioonid Teenuse/funktsiooni liik Teenuse/funktsiooni ulatus Piirangud (*) Side-, navigatsiooni- või seireteenused (CNS) Side (C) Aeronavigatsiooniline mobiilteenindus (õhk-maa-õhk-side) Aeronavigatsiooniline fikseeritud teenindus (maa-maa-side) Aeronavigatsiooniline mobiilne satelliitteenindus (AMSS) Navigatsioon (N) NDP signaali andmine õhus VOR signaali andmine õhus DME signaali andmine õhus ILS signaali andmine õhus MLS signaali andmine õhus GNSS signaali andmine õhus Seire (S) Primaarse seire andmete edastamine (PS) Sekundaarse seire andmete edastamine (SS) Automaatse sõltumatu seire (ADS) andmete edastamine Tingimused (**) Tekst pildi Teenused/funktsioonid Teenuse/funktsiooni liik Teenuse/funktsiooni ulatus Piirangud (*) Aeronavigatsiooniteabe teenused (AIS) Aeronavigatsiooniteabe teenused Aeronavigatsiooniteabe täisteenuse osutamine Tingimused (**) Teenused/funktsioonid Teenuse/funktsiooni liik Teenuse/funktsiooni ulatus Piirangud (*) Andmeteenused (DAT) 1. tüüp 1. tüüpi andmeteenuste osutamine – lubatud on järgmistes formaatides aeronavigatsiooniliste andmebaaside pakkumine: [geneeriliste andmeformaatide loetelu] 1. tüüpi andmeteenuste osutamine – aeronavigatsiooniliste andmebaaside tarnimine otse lõpptarbijatele/õhusõidukite käitajatele ei ole lubatud. 2. tüüp 2. tüüpi andmeteenuste osutamine – aeronavigatsiooniliste andmebaaside tarnimine otse lõpptarbijatele/õhusõidukite käitajatele on lubatud järgmiste pardarakenduste või -seadmete jaoks, mille suhtes on ühilduvus tõendatud: [Tootja] sertifitseeritud rakendus/seade mudel [XXX], osa nr [YYY] Tingimused (**) Teenused/funktsioonid Teenuse/funktsiooni liik Teenuse/funktsiooni ulatus Piirangud (*) Meteoroloogiateenused (MET) Meteoroloogiateenused Ilmavaatlusjaam Lennuvälja meteoroloogiatalitused Meteoroloogiajaamad Vulkaanituha teabekeskus (VAAC) Ülemaailmne piirkondlike ilmaprognooside keskus (WAFC) Troopiliste tsüklonite teabekeskus (TCAC) Tingimused (**) Tekst pildi Teenused/funktsioonid Teenuse/funktsiooni liik Teenuse/funktsiooni ulatus Piirangud (*) Lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonid Elektroonilise andmevahetuse number (ERN) ei kohaldata Piiratud ressursid Raadiosagedus Transpondri kood Lennuliiklusvoogude juhtimine Tsentraalne lennuliiklusvoogude juhtimine (ATFM) Tingimused (**) Väljaandmise kuupäev: Allkiri: [pädev asutus] Liikmesriigi /EASA nimel EASA vorm 157, versioon 1 – lk 4/4 (*) nagu pädev asutus ette näeb (**) vajaduse korral (***) kui pädev asutus peab vajalikuks täiendavate nõuete kehtestamist (****) lennuliiklusteenus hõlmab ka häireteenust.

III LISA ÜHTSED NÕUDED TEENUSEOSUTAJATELE (Osa ATM/ANS.OR) A-ALAJAGU – ÜLDNÕUDED (ATM/ANS.OR.A) ATM/ANS.OR.A.001 Kohaldamisala Käesolevas lisas on sätestatud nõuded, mida kohaldatakse teenuseosutajate suhtesvastavalt käesoleva määruse artiklile 5. ATM/ANS.OR.A.005 Teenuseosutaja sertifikaadi taotlemine (a) Teenuseosutaja sertifikaadi või olemasoleva sertifikaadi muudatuse taotlemine toimub pädeva asutuse poolt kehtestatud vormis ja viisil, võttes arvesse käesoleva määruse alusel kohaldatavaid nõudeid. (b) Kooskõlas artikliga 5 peab sertifikaati taotlev teenuseosutaja täitma käesoleva määruse nõudeid, mis on järgmised: (1) määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b punktis 1 osutatud nõuded; (2) käesolevas lisas sätestatud üldised nõuded, ning (3) IV–XIII lisas sätestatud erinõuded, kui need on kohaldatavad teenuste suhtes, mida teenuseosutaja osutab või kavatseb osutama hakata. ATM/ANS.OR.A.010 Piirangutega sertifikaadi taotlemine (a) Vaatamata punkti ATM/ANS.OR.A.010 alapunktile b võib lennuliiklusteenuste osutaja taotleda sertifikaati, mille alusel teenuseosutamine on piiratud selle liikmesriigi õhuruumiga, kus asub tema peamine tegevuskoht või registrisse kantud asukoht, kui see on olemas, juhul kui ta osutab või kavatseb hakata osutama teenuseid ühes või mitmes alljärgnevas kategoorias: (1) lennutööd; (2) üldlennundus; (3) äriline lennutransport, mis toimub üksnes õhusõidukitega, mille suurim stardimass on kuni 10 tonni või milles on kuni 20 istekohta; (4) äriline lennutransport, mille veomaht on kuni 10 000 lendu aastas, olenemata maksimaalsest stardimassist ja istekohtade arvust; käesolevas sättes tähendab „veomaht“ konkreetsele aastale eelnenud kolmel aastal tehtud startide ja maandumiste keskmist arvu. (b) Lisaks võivad piiratud sertifikaati taotleda ka järgmised aeronavigatsiooniteenuse osutajad: (1) aeronavigatsiooniteenuse osutaja, kes ei osuta lennuliiklusteenuseid, kelle aastane brutokäive on kuni 1 000 000 eurot teenuste puhul, mida ta osutab või kavatseb osutama hakata, ning (2) aeronavigatsiooniteenuse osutaja, kes osutab lennuvälja lennuinfoteenust, kasutades mis tahes lennuväljal korrapäraselt kuni üht töökohta. (c) Vastavalt pädeva asutuse poolt kindlaksmääratule peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja, kes taotleb alapunkti a või alapunkti b alapunkti 1 kohast piiratud sertifikaati, täitma vähemalt järgmiseid nõudeid: (1) ATM/ANS.OR.B.001 – tehniline ning operatiivne pädevus ja suutlikkus; (2) ATM/ANS.OR.B.005 – juhtimissüsteem; (3) ATM/ANS.OR.B.020 – nõuded töötajatele ja (4) ATM/ANS.OR.A.075 – teenuste osutamise avatus ja läbipaistvus, mis sisalduvad käesolevas lisas ning (5) IV, V, VI ja VIII lisas sätestatud erinõudeid, kui need nõuded on kohaldatavad teenuste suhtes, mida teenuseosutaja osutab või kavatseb osutama hakata kooskõlas artikliga 5. (d) Vastavalt pädeva asutuse poolt kindlaksmääratule peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja, kes taotleb piiratud sertifikaati kooskõlas alapunkti b alapunktiga 2, täitma vähemalt punkti c alapunktides 1–4 ning IV lisas sätestatud erinõudeid. (e) Piiratud sertifikaadi taotleja esitab pädevale asutusele taotluse pädeva asutuse poolt kehtestatud vormis ja viisil. ATM/ANS.OR.A.015 Lennuinfoteenuste osutajate deklaratsioonid (a) Kooskõlas artikliga 6 võib lennuinfoteenuste osutaja esitada deklaratsiooni oma suutlikkuse ja vahendite kohta teenuse osutamisega seotud kohustuste täitmiseks juhul, kui ta täidab lisaks määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõikes 1 viidatud nõuetele ka järgmisi nõudeid: (1) lennuinfoteenuse osutaja osutab või kavatseb oma teenuseid osutama hakata korrapärastelt kuni ühe töökohaga või (2) asjaomased teenused on ajutise iseloomuga ning neid osutatakse pädeva asutusega kokkulepitud aja jooksul, et ohutus oleks proportsionaalselt tagatud. (b) Lennuinfoteenuste osutaja, kes esitab deklaratsiooni oma toimingute kohta, peab: (1) esitama pädevale asutusele enne toimingute alustamist kogu asjakohase teabe pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil; (2) esitama kooskõlas punktiga ATM/ANS.OR.A.020 pädevale asutusele kohaldatavate nõuete täitmise alternatiivsete meetodite loetelu; (3) säilitama vastavuse kohaldatavatele nõuetele ja deklaratsioonis esitatud andmetele; (4) teatama pädevale asutusele deklaratsiooni või kasutatavate nõuete täitmise meetodite mis tahes muutused, esitades muudetud deklaratsiooni, ning (5) osutama teenuseid oma lennutegevuskäsiraamatu kohaselt ja täitma kõiki selles sisalduvaid asjakohaseid sätteid. (c) Enne teenuste osutamise lõpetamist teatab oma tegevuse kohta deklaratsiooni esitanud lennuinfoteenuste osutaja pädevale asutusele sellest pädeva asutuse poolt kindlaks määratud tähtajaks. (d) Oma tegevuse kohta deklaratsiooni esitav lennuinfoteenuste osutaja peab täitma järgmisi nõudeid: (1) ATM/ANS.OR.A.001 – kohaldamisala; (2) ATM/ANS.OR.A.020 – nõuete täitmise meetodid; (3) ATM/ANS.OR.A.035 – nõuetele vastavuse tõendamine; (4) ATM/ANS.OR.A.040 – muudatused – üldnõuded; (5) ATM/ANS.OR.A.045 – funktsionaalse süsteemi muudatused; (6) ATM/ANS.OR.A.050 – hõlbustamine ja koostöö; (7) ATM/ANS.OR.A.055 – puudused ja parandusmeetmed; (8) ATM/ANS.OR.A.060 – viivitamata reageerimine ohutusprobleemile; (9) ATM/ANS.OR.A.065 – juhtumitest teatamine; (10) ATM/ANS.OR.B.001 – tehniline ning operatiivne pädevus ja suutlikkus; (11) ATM/ANS.OR.B.005 – juhtimissüsteem; (12) ATM/ANS.OR.B.020 – nõuded töötajatele (13) ATM/ANS.OR.B.035 – lennutegevuskäsiraamatud ning (14) ATM/ANS.OR.D.020 – vastutus- ja kindlustuskaitse, mis sisalduvad käesolevas lisas, ning (15) IV lisas sätestatud erinõuded. (e) Oma toiminguid deklareeriv lennuinfoteenuse osutaja võib alustada toimingutega alles peale pädevalt asutuselt deklaratsiooni kättesaamise kohta kinnituse saamist. ATM/ANS.OR.A.020 Nõuete täitmise meetodid (a) Käesoleva määruse nõuete täitmiseks võib teenuseosutaja kasutada ameti poolt vastu võetud nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditealternatiivseid meetodeid (AltMOC). (b) Kui teenuseosutaja soovib kasutada nõuete täitmise alternatiivset meetodit, esitab ta enne selle rakendamist, pädevale asutusele asjaomase alternatiivse meetodi täieliku kirjelduse. Kirjeldus peab sisaldama käsiraamatute ja protseduuride mis tahes vajalikke muudatusi ning käesoleva määruse nõuete täitmist tõendavat hinnangut. Teenuseosutaja võib kõnealuseid nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid rakendada alles pärast pädeva asutuse poolt antud heakskiitu ning punkti ATM/ANS.AR.A.015 alapunkti d kohase teate saamist. ATM/ANS.OR.A.025 Sertifikaadi jätkuv kehtivus (a) Teenuseosutaja sertifikaat kehtib järgmistel tingimustel: (1) teenuseosutaja tegevus on jätkuvalt kooskõlas käesoleva määruse kohaldatavate nõuetega, sealhulgas nendega, milles käsitletakse pädevale asutusele antud volituste teostamise ja sellega seotud koostöö hõlbustamist, ning puuduste menetlemise nõuetega, mis on sätestatud vastavalt punktides ATM/ANS.OR.A.050 ja ATM/ANS.OR.A.055 ning (2) sertifikaadist ei ole loobutud, seda ei ole peatatud või kehtetuks tunnistatud. (b) Kui sertifikaat tunnistatakse kehtetuks või sellest loobutakse, tuleb sertifikaat viivitamata pädevale asutusele tagastada. ATM/ANS.OR.A.030 Lennuinfoteenuste osutajate deklaratsioonide jätkuv kehtivus Lennuinfoteenuste osutaja poolt kooskõlas punktigaATM/ANS.OR.A.015 tehtud deklaratsioon kehtib järgmistel tingimustel: (a) lennuinfoteenuseid osutatakse jätkuvalt kooskõlas käesoleva määruse kohaldatavate nõuetega, sealhulgas nendega, milles käsitletakse pädevale asutusele antud volituste teostamist ja sellega seotud koostööd, ning puuduste menetlemise nõuetega, mis on sätestatud vastavalt punktides ATM/ANS.OR.A.050 ja ATM/ANS.OR.A.055, ning (b) kõnealuste teenuste osutaja ei ole deklaratsiooni tagasi võtnud ning pädev asutus ei ole seda registrist kustutanud. ATM/ANS.OR.A.035 – Nõuetele vastavuse tõendamine Pädeva asutuse taotlusel esitab teenuseosutaja kõik asjakohased tõendid, et näidata vastavust käesoleva määruse alusel kohaldatavatele nõuetele. ATM/ANS.OR.A.040 – Muudatused – üldnõuded (a) Teatamine ja juhtimine: (1) funktsionaalse süsteemi muutus või funktsionaalset süsteemi mõjutavmuutus viiakse läbi kooskõlas punktigaATM/ANS.OR.A.045 ning (2) teenuseosutamise, teenuseosutaja juhtimissüsteemi ja/või ohutusjuhtimissüsteemiga seotud muutused, mis ei mõjuta funktsionaalset süsteemi, viiakse läbi kooskõlas alapunktiga b. (b) Mis tahes alapunkti a alapunktis 2 viidatud muutuse korral tuleb see enne rakendamist heaks kiita, välja arvatud juhul, kui asjaomasest muutusest on juba teatatud ja seda juhitakse kooskõlas pädeva asutuse poolt heaks kiidetud protseduuriga, nagu on sätestatud punktiATM/ANS.AR.C.025 alapunktis c. ATM/ANS.OR.A.045 Funktsionaalse süsteemi muudatused (a) Teenuseosutaja, kes kavandab oma funktsionaalse süsteemi muutmist, peab tegema järgmist: (1) teatama muutusest pädevale asutusele; (2) esitama pädeva asutuse nõudmisel mis tahes täiendavat teavet, mis võimaldab pädeval asutusel otsustada, kas muutuse argumendid on vaja üle vaadata või mitte, ning (3) teavitama teisi teenuseosutajaid ja võimaluse korral lennundusettevõtjaid, keda kavandatav muudatus mõjutab. (b) Pärast muutusest teatamist peab teenuseosutaja teavitama pädevat asutust, kui alapunkti a alapunktide 1 ja 2 kohaselt esitatud teavet on oluliselt muudetud, ning asjaomaseid teenuseosutajaid ja lennundusettevõtjaid, kui alapunkti a alapunkti 3 kohaselt esitatud teavet on oluliselt muudetud. (c) Teenuseosutaja kohaldab teenuste osutamisel ainult neid muutusi, mille puhul punktis ATM/ANS.OR.B.010 osutatud protseduuride kohased toimingud on lõpule viidud. (d) Kui muutus tuleb pädeva asutuse poolt kooskõlas punktiga ATM/ANS.AR.C.035 läbi vaadata, kohaldab teenuseosutaja teenuse osutamisel ainult neid muutusi, mille argumendid pädev asutus on heaks kiitnud. (e) Kui muutus mõjutab teisi alapunkti a alapunktis 3 kindlaksmääratud teenuseosutajaid ja/või lennundusettevõtjaid, siis määrab teenuseosutaja pärast teiste asjaomaste teenuseosutajatega kooskõlastamist kindlaks järgmise: (1) asjaomaste teenuseosutajate omavahelise sõltuvuse ja võimaluse korral ka vastastikuse sõltuvuse teiste asjaomaste lennundusettevõtjatega ning (2) prognoosid ja riskide maandamise meetmed, mis on seotud rohkem kui ühe teenuseosutaja või lennundusettevõtjaga. (f) Asjaomased teenuseosutajad, keda mõjutavad alapunkti e alapunktis 2 viidatud prognoosid ja riskide maandamise meetmed, kasutavad muutust käsitlevates argumentides vaid omavahel, ja võimaluse korral ka lennundusettevõtjatega kokkulepitud ja kooskõlastatud prognoose ning riskide maandamise meetmeid. ATM/ANS.OR.A.050 Hõlbustamine ja koostöö Teenuseosutaja peab hõlbustama pädeval asutusel või tema nimel tegutseval kvalifitseeritud üksusel kontrollide ja auditite läbiviimist ning ta teeb vajaduse korral koostööd artikli 4 lõikes 9 viidatud pädevate asutuste volituste tõhusa ja tulemusliku kasutamise huvides. ATM/ANS.OR.A.055 Puudused ja parandusmeetmed Pärast pädevalt asutuselt puuduste kohta teate saamist peab teenuseosutaja tegema järgmist: (a) selgitama välja nõuetele mittevastavuse algpõhjuse; (b) koostama sellise parandusmeetmete kava, mille pädev asutus heaks kiidab, ning (c) tõendama pädevale asutusele, et parandusmeetmed on rakendatud ja saavutama pädeva asutuse heakskiidu teenuseosutaja väljapakutud ja pädeva asutuse heakskiidetud ajavahemiku jooksul, kooskõlas punkti ATM/ANS.AR.C.050 alapunktiga e. ATM/ANS.OR.A.060 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile Teenusepakkuja peab rakendama kõik ohutusmeetmed, sealhulgas ohutusettekirjutused, mille pädev asutus on talle kooskõlas punktiATM/ANS.AR.A.025 punktiga c kohustuseks teinud. ATM/ANS.OR.A.065 Juhtumitest teatamine (a) Teenuseosutaja peab teatama pädevale asutusele ja mis tahes muule organisatsioonile, nagu nõuab liikmesriik, kus teenuseosutaja teenuseid osutab, mis tahes õnnetusjuhtumist, tõsisest vahejuhtumist ja juhtumist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 996/2010 (1) ja määrusega (EL) nr 376/2014. (b) Ilma et see piiraks alapunkti a, peab teenuseosutaja teatama pädevale asutusele ning süsteemi ja selle osade kavandamise eest vastutavale organisatsioonile, kui kellelgi teisel on esinenud rike, tehniline defekt, lubatud tehniliste piiride ületamine, vahejuhtum või muu eeskirjadevastane asjaolul, mis ohustas või oleks võinud ohustada teenuste osutamist, kuid mis ei põhjustanud õnnetust või tõsist intsidenti. (c) Ilma et see mõjutaks määruste (EL) nr 996/2010 ja (EL) nr 376/2014 kohaldamist, edastatakse alapunktides a ja b nimetatud teated pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil ning need peavad sisaldama kõiki teenuseosutajale sündmuse kohta teadaolevaid andmeid. (d) Kui erandlikud asjaolud ei takista, saadetakse teade võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 72 tunni jooksul pärast seda, kui teenuseosutaja on kindlaks teinud selle sündmuse üksikasjad, mille kohta teade saadetakse. (e) Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 376/2014 kohaldamist, koostab teenuseosutaja vajaduse korral järelmeetmete aruande, et täpsemalt kirjeldada tulevikus selliste juhtumite vältimiseks kavandatavaid meetmeid, niipea kui need meetmed on kindlaks määratud. Aruanne koostatakse pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil. ATM/ANS.OR.A.070 Hädaolukorra lahendamise plaanid Teenuseosutajal peavad olema hädaolukorra lahendamise plaanid kõigi tema pakutavate teenuste kohta niisuguste juhtumite puhuks, mille tulemusel tema tegevus võiks oluliselt halveneda või katkeda. ATM/ANS.OR.A.075 Teenuste osutamise avatus ja läbipaistvus (a) Teenuseosutaja peab osutama oma teenuseid avatud ja läbipaistval viisil. Ta avalikustab oma teenuse osutamise tingimused ja neis tehtavad muutused, ning seab sisse oma teenuse kasutajatega regulaarse konsultatsioonimenetluse või kui see on vajalik konkreetsete muudatuste puhul teenuse osutamises, individuaalse või kollektiivse konsultatsioonimenetluse. (b) Teenuseosutaja ei tohi diskrimineerida oma teenuse kasutajat või kasutajate gruppi rahvuse või muude tunnusjoonte alusel viisil, mis on vastuolus liidu õigusaktidega. B-ALAJAGU – JUHTIMINE (ATM/ANS.OR.B) ATM/ANS.OR.B.001 Tehniline ning operatiivne pädevus ja suutlikkus Teenuseosutaja peab tagama, et ta suudab pakkuda oma teenuseid ohutul, tõhusal, järjepideval ja säästlikul moel vastavalt asjaomase õhuruumi üldise nõudluse prognoositavale tasemele. Sel eesmärgil säilitab ta sobivat tehnilist ning operatiivset suutlikkust ja asjatundlikkust. ATM/ANS.OR.B.005 Juhtimissüsteem (a) Teenuseosutaja peab sisse seadma ja haldama juhtimissüsteemi, mis sisaldab järgmist: (1) selgelt kindlaksmääratud vastutuspiirid ja vastutavad isikuid kogu organisatsioonis, sealhulgas vastutava juhi otsene vastutus; (2) teenuseosutaja üldine käsitlus ja põhimõtteid tema osutatavate teenuste ohutuse, kvaliteedi ning turvalisuse kohta, mis kokku moodustavad poliitikasuuna, mille allkirjastab vastutav juht; (3) vahendid, mis võimaldavad kontrollida teenuseosutaja organisatsiooni toimimist juhtimissüsteemi tulemusnäitajate ja tulemuseesmärkide valguses; (4) menetlus, mille eesmärk on kindlaks teha teenuseosutaja organisatsioonis ja teda ümbritsevas keskkonnas toimunud muutused, mis võivad mõjutada olemasolevaid menetlusi, protseduure ja teenuseid, ning vajaduse korral muuta juhtimissüsteemi ja/või funktsionaalset süsteemi, et seda asjaomaste muutustega kohandada; (5) menetlus juhtimissüsteemi läbivaatamiseks, juhtimissüsteemi ebakvaliteetse toimimise põhjuste ja mõju väljaselgitamiseks, kõnealuste põhjuste kõrvaldamiseks või nende mõju leevendamiseks; (6) menetlus, millega tagatakse, et teenuseosutaja töötajad on koolitatud ja pädevad täitma oma ülesandeid ohutul, tõhusal, järjepideval ning säästlikul viisil. Eelnevaga seoses peab teenuseosutaja kehtestama töötajate värbamise ja koolituse põhimõtted ning (7) ametliku suhtlemiskorra, mis tagab, et kõik teenuseosutaja töötajad on teadlikud juhtimissüsteemist, mis võimaldab kriitilist teavet edastada ning selgitada, miks võetakse konkreetseid meetmeid ja rakendatakse või muudetakse protseduure. (b) Teenuseosutaja peab dokumenteerima kõik juhtimissüsteemi võtmemenetlused, sealhulgas menetluse, millega tehakse töötajatele teatavaks nende kohustused, ning menetluse kõn