Euroopa Liidu Teataja L 051 , 25/02/1980 Lk 0008 - 0018

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0192

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0108

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0192

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 11 Lk 0010

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 11 Lk 0010



Komisjoni direktiiv, 21. november 1979, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (80/233/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 78/547/EMÜ, [2] eriti selle artikleid 11, 12 ja 13, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3] ning arvestades, et: saadud kogemuste põhjal ja tehnika praeguse taseme juures on nüüd võimalik teatavaid nõudeid laiendada ja neid tegelike katsetingimustega kooskõlastada; käesolevatele muudatustele järgnevad edasised muudatused, mida praegu kontrollitakse ning mis muudavad teatavaid nõudmisi rangemaks, et suurendada nii sõidukikasutajate kui ka teiste liiklejate ohutust; käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukisektoris tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesolevaga muudetakse direktiivi 76/756/EMÜ järgmiselt. 1. Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmise uue artikliga 2: "Artikkel 2 1. Alates 1. maist 1980 ei tohi liikmesriigid I lisa punktides 1.5.7–1.5.20 loetletud kohustuslike või mittekohustuslike valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega seotud põhjustel: - keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega - keelata sõidukite kasutuselevõtmist, kui kõnealust tüüpi sõiduki või nende sõidukite mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus vastab käesoleva direktiivi sätetele. 2. Alates 1. jaanuarist 1981 liikmesriigid: - ei või enam välja anda direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumenti sõidukitüübile, mille mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, - võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus ei vasta käesoleva direktiivi sätetele. 3. Alates 1. oktoobrist 1982 võivad liikmesriigid keelata selliste sõidukite kasutuselevõtmise, millele on mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise tunnistus vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 10 välja antud pärast 1. oktoobrit 1979, kui kõnealuste seadmete paigaldus ei vasta käesoleva direktiivi sätetele." 2. Artiklid 4, 5, 6 ja 7 loetakse vastavalt artikliteks 3, 4, 5 ja 6. 3. I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale. Artikkel 2 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 30. aprilliks 1980 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile. Artikkel 3 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 21. november 1979 Komisjoni nimel komisjoni liige Étienne davignon [1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. [2] EÜT L 168, 26.6.1978, lk 39. [3] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1. -------------------------------------------------- LISA Direktiivi 76/756/EMÜ lisa muudatused I LISA: VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMETE PAIGALDAMINE Punkti 1.3 muudetakse järgmiselt: "1.3. Tühimassiga sõiduk Tühimassiga sõiduk – töökorras sõiduk direktiivi 70/156/EMÜ I lisa punktis 2.6 esitatud teatise näidise kohaselt, kuid ilma juhita." Punkti 1.5.3 muudetakse järgmiselt: "1.5.3. Grupeeritud laternad Grupeeritud laternad – eraldi klaaside või eraldi klaaside osadega ja eraldi valgusallikatega, kuid ühise korpusega seadmed." Punkti 1.5.4 muudetakse järgmiselt: "1.5.4. Kombineeritud laternad Kombineeritud laternad – eraldi klaaside või eraldi klaaside osadega, kuid ühise valgusallika ja korpusega seadmed." Punkti 1.5.20 muudetakse järgmiselt: "1.5.20. Helkur Helkur – seade, mis valguse peegeldumise abil sõidukiga ühendamata valgusallikalt näitab sõiduki kohalolekut vaatlejale, kes asub valgusallika lähedal. Käesolevas direktiivis ei loeta helkuriteks: - valgust tagasipeegeldavaid registreerimismärke/numbrimärke, - ADRis (ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppes) mainitud valgust tagasipeegeldavaid märke, - muid valgust tagasipeegeldavaid silte ja märke, mida liikmesriigis kehtivate nõuete kohaselt tuleb kasutada teatavat liiki sõidukite või nendega seotud toimingute puhul." Punkti 1.6.1 muudetakse järgmiselt: "1.6.1. Valgustusseadme valgusava Valgustusseadme valgusava(1.5.7–1.5.10) – peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon püsttasapinnal. Kui seadmel puudub peegeldi, kohaldatakse punktis 1.6.2 esitatud mõistet. Kui ainult laternaklaasi (või laternaklaaside) osa ulatub üle peegeldi täisava, siis võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon. Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone projektsiooniga laternaklaasil. Teineteise suhtes reguleeritava peegeldi ja klaaside puhul tuleks kasutada seadeulatuse keskasendit." Punkti 1.6.4 muudetakse järgmiselt: "1.6.4. Nähtav pind Nähtav pind – valgust kiirgav pind teatavas vaatlussuunas on valgust kiirgava pinna ortogonaalprojektsioon vaatlussuunaga ristloodsele tasapinnale (vt 2. liite joonist), mis on kokkupuutes laternaklaasi kõige välimise punktiga." Punkti 1.6.4 järele lisatakse järgmine uus punkt 1.6.5: "1.6.5. Valgust kiirgav pind Valgust kiirgav pind – valgustus- või valgussignalisatsiooniseadet ümbritseva läbipaistva laternaklaasi kogu välispind või selle osa, mis võimaldab täita fotomeetrilisi ja kolorimeetrilisi nõudeid." Punkti 1.8 muudetakse järgmiselt: "1.8. Nullkese Nullkese – nulltelje ja valgust kiirgava pinna lõikepunkt. Nullkeskme määrab kindlaks laterna tootja." Punkti 1.9 muudetakse järgmiselt: "1.9. Geomeetrilise nähtavuse nurgad Geomeetrilise nähtavuse nurgad – nurgad, mis määravad kindlaks miinimumruuminurga välja, mille ulatuses laterna nähtav pind peab nähtav olema. See ruuminurga väli määratakse kera segmentide abil, mille kese langeb ühte laterna nullkeskmega ning mille ekvaator on paralleelne maapinnaga. Segmendid määratakse nulltelje suhtes. Horisontaalnurgad β vastavad pikkusele ja vertikaalnurgad α vastavad laiusele. Lõpmatusest vaadatuna ei tohi geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olla ühtegi takistust laterna nähtava pinna mis tahes osalt lähtuva valguse levikule. Kui mõõtmised tehakse laternale lähemal, peab sama täpsuse saamiseks vaatlussuunda paralleelselt nihutama. Arvesse ei võeta geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olevaid takistusi, kui need olid olemas juba laterna tüübikinnituse saamise ajal. Kui mõni sõiduki osa varjab paigaldatud laterna nähtava pinna mis tahes osa, siis tuleb tõendada, et takistusest varjamata laterna osa vastab laterna optilise osa tüübikinnitusel ettenähtud fotomeetrilistele väärtustele (vaata alljärgnev joonis)." +++++ TIFF +++++ Punkti 1.12 muudetakse järgmiselt: "1.12. Üksiklatern Üksiklatern – ka mis tahes kombinatsioon kahest või mitmest identsest või mitteidentsest sama funktsiooniga ja sama värvi valgust andvast laternast, kui see moodustab seadme, mille kõigi valgusavade projektsioon teataval püsttasapinnal moodustab vähemalt 60 % laternate valgusavade projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast tingimusel, et sellisele kombinatsioonile antakse vajaduse korral tüübikinnitus üksiklaternana. Sellist kombinatsiooni ei kasutata kaugtulelaternate, lähitulelaternate ja eesmiste udutulelaternate puhul." Punkti 1.14 muudetakse järgmiselt: "1.14. Laternatevaheline kaugus Laternatevaheline kaugus – kahe samasuunalise laterna puhul lühim kaugus punkti 1.6 kohaselt määratletud kahe valgusava piirjoonte ortogonaalprojektsioonide vahel nullteljega risti asetseval tasapinnal. Laternatevahelist kaugust võib siiski mõõta ilma valgusavade piirjoonte täpse määramiseta, kui see kaugus ületab selgelt käesoleva direktiivi miinimumnõuded." Punkti 1.17 järele lisatakse järgmine uus punkt 1.18: "1.18. Maapind Maapind – pind, kus sõiduk seisab ja mis peaks olema suuremas osas horisontaalne." Punkti 2.2.2 muudetakse järgmiselt: "2.2.2. tootja poolt ettenähtud valgustus- ja valgussignaalseadmete loetelu. Loetelu võib sisaldada mitut tüüpi seadmeid iga toimingu jaoks. Iga tüüp peab olema nõuetekohaselt märgistatud (osa tüübikinnitusmärk, tootja nimi jne);" Punkti 2.2.4 muudetakse järgmiselt: "2.2.4. iga üksiklaterna põhijoonis (põhijoonised), millel on kujutatud punktis 1.6 määratletud valgusavad, punktis 1.7 määratletud nulltelg ja punktis 1.8 määratletud nullkese." Punkti 3.5.1 muudetakse järgmiselt: "3.5.1. sõidukile paigaldatud sümmeetriliselt keskmise pikitasapinnaga (see arvestus põhineb laterna välisel geomeetrilisel kujul, mitte punktis 1.6 osutatud valgusava servadel);" .Punkti 3.5.2 muudetakse järgmiselt: "3.5.2. üksteise ja keskmise pikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; see nõue ei kehti laterna sisestruktuuri kohta;" .Punkti 3.8 muudetakse järgmiselt: "3.8. Suurimat kõrgust maapinnast mõõdetakse valgusava kõige kõrgemast punktist ning väikseimat kõrgust valgusava kõige madalamast punktist. Lähitulelaternate puhul mõõdetakse väikseimat kõrgust maapinnast peegeldi madalaimast servast." Punkti 3.8 järele lisatakse järgmine uus punkt 3.8.1: "3.8.1. Laiuse puhul määratakse asend sõiduki keskmisest pikitasapinnast kaugeima valgusava servast üldlaiuse puhul ja valgusavade siseservadest laternatevahelise kauguse puhul." Punkti 3.10 muudetakse järgmiselt: "3.10. Punktis 1.5 määratletud laternast kiiratav punane tuli ei tohi olla nähtav sõiduki eest ning sõiduki tagant ei tohi olla nähtav ühegi punktis 1.5 määratletud laterna, välja arvatud tagurdustulelaterna kiiratav valge tuli. Selles suhtes ei võeta arvesse sõiduki sisemuse valgustamiseks kasutatavaid laternaid. See nõue loetakse täidetuks:" .Punkti 3.10.1 muudetakse järgmiselt: "3.10.1. mis tahes punase tule nähtavus eest: punase laterna valgust kiirgav pind ei tohi olla eest otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis risttasapinnas 25 m kaugusel sõiduki ees (vt 3. liide, joonis 1);" .Punkti 3.10.2 muudetakse järgmiselt: "3.10.2. mis tahes valge tule nähtavus tagant: valge laterna valgust kiirgav pind ei tohi olla tagant otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis risttasapinnas 25 m kaugusel sõiduki taga (vt 3. liide, joonis 2)." Punkti 3.11 muudetakse järgmiselt: "3.11. Elektriühendused peavad olema sellised, et eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid, küljeääretulelaternaid (kui need on olemas) ning numbritulelaternat on võimalik sisse ja välja lülitada ainult samaaegselt. See ei kehti, kui eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid kasutatakse seisutulelaternatena." Punkti 3.15.3 muudetakse järgmiselt: "3.15.3. Peitseadmete rikke või muude punktides 3.15.2.1 ja 3.15.2.2 osutatud rikete puhul peab saama peitlaterna tööasendisse panna ilma tööriistade abita." Punkti 3.15.6 muudetakse järgmiselt: "3.15.6. Kui peitseadme temperatuur on –30 kuni + 50 ºC, peab esilatern jõudma täielikult avatud asendisse kolme sekundi jooksul alates lülitusseadise esmakordsest käivitamisest." Punkti 3.15.6 järele lisatakse järgmine uus punkt 3.16: "3.16. Laternate arv Sõidukile paigaldatud laternate arv võrdub punktide 4.1–4.17 lõigus 2 kindlaksmääratud arvuga/arvudega." Punkti 4.1.4.3 muudetakse järgmiselt: "4.1.4.3. Pikkus: sõiduki ees ning paigaldatud nii, et kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile otse ega kaudselt sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi." Punkti 4.1.5 muudetakse järgmiselt: "4.1.5. Geomeetriline nähtavus Valgusava nähtavus, kaasa arvatud valgusava nendes alades, mis asjaomases vaatlussuunas tunduvad olevat valgustamata, peab olema tagatud koonilises ruumis, mille määratlevad valgusava perimeetrilt lähtuvad ning esilaterna nullteljega vähemalt 5kraadise nurga moodustavad sirged. Geomeetrilise nähtavuse nurkade algpunkt on valgusava projektsiooni perimeeter esilaterna klaasi kõige eesmist osa puutuval püsttasapinnal." Punkti 4.1.11 muudetakse järgmiselt: "4.1.11. Märgulamp Sisselülitatuse märgulamp kohustuslik." Punkti 4.2.5 muudetakse järgmiselt: "4.2.5. Geomeetriline nähtavus Määratletakse nurkade α ja β abil punkti 1.9 kohaselt: α = 15° ülespoole ja 10° allapoole; β = 45° väljapoole ja 10º sissepoole. Kuna lähitulelaternate puhul nõutavad fotomeetrilised näitajad ei kata tervet geomeetrilist nähtavusala, nõutakse tüübikinnituseks ülejäänud alal minimaalse väärtusena 1 cd. Valguse lähedal asuvad paneelid või muud seadmeosad ei tohi tekitada peegeldusi, mis põhjustavad ebamugavusi teistele liiklejatele." Punkti 4.2.11 muudetakse järgmiselt: "4.2.11. Märgulamp Märgulamp ei ole kohustuslik." Punkti 4.3.11 muudetakse järgmiselt: "4.3.11. Märgulamp Märgulamp ei ole kohustuslik." Punkti 4.4.11 muudetakse järgmiselt: "4.4.11. Märgulamp Märgulamp ei ole kohustuslik." Punkti 4.5.3 muudetakse järgmiselt: "4.5.3. Järjestus A: Kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria). Kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria). Kaks külgmist korduvat suunatulelaternat (5. kategooria). Kui on paigaldatud laternad, mis täidavad nii eesmiste suunatulelaternate (1. kategooria) kui ka külgmiste korduvate suunatulelaternate (5. kategooria) funktsiooni, võib punktis 4.5.5 esitatud nähtavusega seotud nõuete täitmiseks paigaldada kaks täiendavat külgmist korduvat suunatulelaternat (5. kategooria). B: Kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria)." Punkti 4.5.4.1 muudetakse järgmiselt: "4.5.4.1. Laius: Sõiduki keskmisest pikitasapinnast kaugeim valgusava punkt ei tohi olla sõiduki äärmisest külgserva punktist kaugemal kui 400 mm. Kahe valgusava siseservade vaheline kaugus ei tohi olla alla 600 mm. Kui tagumise suunatulelaterna ja vastava tagumise ääretulelaterna vaheline vertikaalkaugus ei ole üle 300 mm, siis võib sõiduki külgserva äärmise punkti ja tagumise suunatulelaterna valgusava välisserva vaheline kaugus ületada sõiduki välisserva äärmise punkti ja vastava tagumise ääretulelaterna valgusava välisserva vahelise kauguse kõige rohkem 50 mm võrra. Eesmiste suunatulelaternate valgusava peab olema vähemalt 40 mm kaugusel lähitulelaterna või udutulelaternate (kui need on olemas) valgusavast. Väiksem kaugus on lubatud juhul, kui valgustugevus suunatulelaterna nullteljel on vähemalt 400 cd." Punkti 4.5.8 muudetakse järgmiselt: "4.5.8. Ei tohi olla kombineeritud muu laternaga. Võib olla kombineeritud ainult muu kategooria suunatulelaternatega." Punkti 4.5.11 muudetakse järgmiselt: "4.5.11. Märgulamp Töökorras oleku märgulamp on kohustuslik eesmiste ja tagumiste suunatulelaternate puhul. See võib olla optiline või helisignaal või mõlemad. Optiline märgulamp on vilkuv tuli, mis vähemalt mis tahes eesmise või tagumise suunatulelaterna talitlushäire puhul lülitub välja või on sisse lülitatud, kuid ei vilgu, või mille vilkumissagedus muutub märgatavalt. Kui see on ainult helisignaal, siis peab see olema hästi kuuldav, ning selle sagedus peab märgatavalt muutuma vähemalt mis tahes eesmise või tagumise suunatulelaterna talitlushäire puhul. Kui mootorsõiduk on varustatud haagise vedamiseks, siis peab sellel olema eri optiline töökorrasoleku märgulamp haagise suunatulelaternate jaoks juhul, kui haagist vedava sõiduki märgulamp ei võimalda näha sõiduki suunatulelaternate kombinatsiooni ükskõik millise laterna tõrget." Punkti 4.6.10 muudetakse järgmiselt: "4.6.10. Elektriühendused Signaal lülitatakse sisse ja välja eraldi lülitusseadise abil, millega pannakse kõik suunatulelaternad sama intervalliga vilkuma." Punkti 4.6.11 muudetakse järgmiselt: "4.6.11. Märgulamp Sisselülitatuse märgulamp kohustuslik. Vilkuv ohutuli, mis saab toimida koos punktis 4.5.11 nimetatud märgulambiga/märgulampidega." Punkti 4.7.11 muudetakse järgmiselt: "4.7.11. Märgulamp Märgulamp ei ole kohustuslik. Kui see on paigaldatud, peab see märgulamp olema töökorras oleku märgulamp, mis koosneb piduritulelaternate talitlushäire puhul süttivast mittevilkuvast ohutulest." 2. liide: joonis asendatakse järgmise joonisega: +++++ TIFF +++++ II LISA Punkti 15 muudetakse järgmiselt: "15. Käesolevale tüübikinnitustunnistusele on lisatud järgmised eespool osutatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid: … tootja poolt esitatud valgustus- ja valgussignaalseadmete loetelu(d); iga seadme puhul on osutatud tootja märgistus ja osa tüübikinnitusmärk." Otsese taotluse korral tuleb esitada need dokumendid teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. --------------------------------------------------