(107)

Esiteks nähtub uuringust, et Beauvais’ lennujaamale antud abi ei mõjutanud konkurentsi kahe muu Pariisi lennujaama, st Roissy ja Orly lennujaamaga. Uuring ei välista nõudluse seisukohast võimalust, et Roissy ja Orly lennujaamad saab Beauvais’ lennujaamaga vähemalt osaliselt asendada, sest need kolm lennujaama jagavad osaliselt oma teeninduspiirkonda (49). Kuigi Beauvais’ lennujaam teenindas aastatel 2000–2011 üksnes odavlennuliiklust, teenindasid ka Orly ja Roissy lennujaamad odavlennuliiklust, kuid 2011. aastal moodustas see ainult 13,6 % ehk siis väikese osa nende kahe lennujaama koguliiklusest (50). Uuringus on siiski välistatud, et investeerimisabi võis mõjutada kaubandust, ja seda järgmistel põhjustel: — Uuring näitab, et Beauvais’ lennujaama turuosa oli piirkondlikul lennujaamaturul, mille ta koos Roissy ja Orly lennujaamadega moodustab, endiselt väike (nt 2011. aastal 4 %). Pariisi piirkonna konkreetsel odavlendude turul ulatus Beauvais’ lennujaama turuosa 2011. aastal võrreldes Roissy ja Orlyga 31 %ni; — abi ei takistanud odavlendude arengut Orly ja Roissy lennujaamades. Kõnealuse liikluse osakaal nende kahe lennujaama koguliikluses suurenes 2009. ja 2010. aastal 5,7 % võrra ning 2010. ja 2011. aastal 11,3 % võrra, nii et kuigi Beauvais’ lennujaama arendamine võis piirata uute avatavate odavlennuliinide arvu kahes teises lennujaamas, ei takistanud see selliste lennuliinide arengut; — ta rõhutab, et ükski Beauvais’ lennujaama kasutav lennuettevõtja ei kasutanud neid kahte teist Pariisi lennujaama ja et teatavatesse sihtkohtadesse sai lennata ainult Beauvais’st (Bari, Bergen, Cagliari, Cluj-Napoca, Katowice, Lodz või Shannon); — Roissy, Orly ja Beauvais’ lennujaamade (51) poolt tavaliselt teenindatavate sihtkohtade valimi üksikasjalik analüüs näitab, et andmed kinnitavad pigem Orly ja Roissy vahelist otsest konkurentsi ning Beauvais’ lennujaama liikluse suhtelist sõltumatust. Näiteks Pariisi-Barcelona liini puhul, mida teenindavad kõik need kolm Pariisi lennujaama, on uuringus tuvastatud, et nõudlus Roissys vähenes 2008.–2010. aastal järsult, mis tõi kaasa nõudluse järsu suurenemise Orlys, samas kui Beauvais’s püsis reisijate arv samal ajavahemikul stabiilsena (52). Seda võib veelgi ilmsemalt täheldada liini Pariis-Rooma või Pariis-Milano puhul, kus Roissy ja Orly kõverad on omavahel suuresti vastavuses, samas kui Beauvais' kõver kulgeb sõltumatult. Dublinisse ja Stockholmi suunduvate lennuliinidega, mida pakuti ainult Beauvais’ ja Roissy lennujaamades, oli nii, et kui liiklus vähenes aastatel 2007–2011 Beauvais' lennujaamas, vähenes see ka Roissy lennujaamas (Dublini puhul) või jäi samale tasemele (Stockholmi puhul). — Uuringus on märgitud, et Beauvais’ lennujaama võimalik asendatavus Pariisi lennujaamadega – isegi kui see eksisteerib – on endiselt piiratud. Juurdepääs lennujaamale Pariisist on jätkuvalt märgatavalt parem Orly ja Roissy puhul, olenemata valitud transpordivahendist (53). Seega võivad üksnes reisijad, kes on vähetundlikud juurdepääsuaja suhtes (ja seega väga hinnatundlikud) leida, et Beauvais' lennujaam on arvestatav alternatiiv kahele teisele Pariisi lennujaamale. — Uuringus juhitakse tähelepanu ka sellele, et Beauvais’ lennujaama olemasolu on aidanud võidelda ülekoormusega Pariisi lennujaamades (Roissy ja Orly). Ta meenutab konkreetselt, et Orly lennujaam on lennujaam, mille puhul on kindlaks määratud lennuliikluse maksimaalne maht, mis peaaegu saavutati 2011. aastal – asjaolu, mis muudab selle lennujaama ülekoormatud lennujaamaks –, ning seega ei oleks sealne liiklus saanud Beauvais' lennujaama puudumise korral suureneda või oleks see saanud suureneda tunduvalt vähem. Roissy lennujaama puhul on uuringus lähtutud Euroopa Komisjoni 2011. aasta märtsi aruandest, milles on märgitud, et 2025. aastaks ületab nõudlus selles lennujaamas oma suutlikkuse.