ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 267/12

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1195/2007,

11. oktoober 2007,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük ICES V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes ning ICES XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot.

(3) Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2007. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas kindlaks määratud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük on keelatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatele või selles liikmesriigis registreeritud laevadele alates kõnealuses lisas määratud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 11. oktoober 2007 Komisjoni nimel kalanduse ja merenduse peadirektor Fokion FOTIADIS

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

(3) ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).
(23)

Neid punkte uuriti nii Saksamaa kui ka India tootjate juures ning leiti, et: — on mitmeid tootmisvõimsuse ja tehniliste kitsendustega seotud põhjusi, mis selgitavad asjaolu, et COVA ei ole seni asunud tegelema niplite ja suure diameetriga elektroodide täistootmisega. Eelkõige ei ole COVA varem tootnud kõige suurema diameetriga elektroode, mida tavatseti tellida teistelt tootjatelt. Samuti valmistati elektroodinipleid tehases, mis enam kontserni ei kuulu. Seetõttu on loogiline, et COVA hangib praegu neid materjale oma emaühingult GILilt. — Tootmise kogukulude vahe Saksamaa ja India vahel ei ole eriti märkimisväärne ning väikese kulueelise, mida pakub kogu toote valmistamine Indias, kaaluvad üles muud eelised, näiteks see, et toote valmistamine viiakse lõpule Saksamaal ja seda müüakse COVA kaubanime all ning nii võidakse Saksamaal asuvast ettevõttest pakkuda müügiks täielikku kaubavalikut. — Väideti, et COVA ostmist GILi poolt ajendas üksnes meetmete kehtestamine. GIL on COVAsse teinud siiski niisuguses ulatuses investeeringuid, et on ebatõenäoline, et impordilt tasumisele kuuluvad võimalikud tollimaksud oleksid selliste investeeringute peamiseks õigustuseks.
(2)

Bulgaaria on määranud ühenduse asutuse ning teatanud sellest komisjonile. Komisjon on jõudnud järeldusele, et on olemas piisav tõendusmaterjal, et nimetatud asutus suudab usaldusväärselt, õigeaegselt, tõhusalt ja nõuetekohaselt täita määruse (EÜ) nr 2368/2002 II, III ja V peatükis sätestatud ülesandeid.
(2)

Komisjoni 13. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1539/2006 (millega võetakse vastu 2007. aasta eelarvest liikmesriikidele vahendite eraldamise kava ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks) (3) on muu hulgas kindlaks määratud sekkumisametite ladudest saada olevate toodete kogused liikide kaupa. Asjaomaste koguste hulka on arvatud määruse (EÜ) nr 1539/2006 III lisa punktis 9 osutatud ühendusesisese lubatud ülekandena 96 712 tonni pehmet nisu, mis on Ungari sekkumisametite valduses ja tuleb üle kanda Rumeeniale. Komisjoni 29. oktoobri 1992. aasta määruse (EÜ) nr 3149/92 (millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) (4) artikli 3 lõike 2 teise lõiguga on nähtud ette, et kõik kogused, mida ei ole plaani täitmise aasta 30. septembriks sekkumisvarudest välja võetud, ei kuulu enam sellele liikmesriigile, kellele need loovutati vastava plaani alusel. Rumeenia ametiasutused teatasid 5. septembril 2007 komisjoni talitustele, et nad ei suuda kõnealusest tähtajast kinni pidada. Seepärast, võttes arvesse olukorda pehme nisu turul, tuleb tagasi nõuda 96 712 tonni pehmet nisu ja lisada see määrusega (EÜ) nr 712/2007 avatud pakkumismenetluse alusel müümiseks eraldatud koguste hulka.
(2)

Määruse (EÜ) nr 2202/96 artikli 5 lõikega 2 on ette nähtud, et kui see künnis on ületatud, vähendatakse nimetatud määruse I lisas osutatud toetussummasid kõikides liikmesriikides, kus künnist on ületatud. Töötlemiskünnise ületamist hinnatakse keskmiste koguste järgi, mida on töödeldud toetuskava alusel viimase kolme turustusaasta jooksul, mis eelnevad turustusaastale, mille jaoks tuleb toetus kindlaks määrata, või samaväärse ajavahemiku jooksul.
(6)

Määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 12 lõikes 2 osutatud ühenduse sümbol tuleks määratleda. Kõnealuse määruse artikli 22 teises lõigus on sätestatud, et sümboli kasutamine ühenduse toodetel on kohustuslik alates 1. maist 2009, ilma et see mõjutaks enne nimetatud kuupäeva turule viidud tooteid. Kuna enne nimetatud kuupäeva võivad ettevõtjad sümbolit vabatahtlikult kasutada, on asjakohane määratleda sümboli kasutuseeskirjad, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2008.
(3)

Hiinast pärineva asjaomase impordi jaoks peaks tagama sujuva ja korrektse ülemineku täielikult liberaliseeritud kauplemisele tekstiilitoodetega, mille suhtes peaks praegu kohaldama vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitud tasemeid. Vastastikuse mõistmise memorandumi iga kategooria üksikasjaliku analüüsi põhjal, milles võeti arvesse varasemaid ja praegusi kokkulepitud tasemeid ja nende varasemat ja praegust kasutamist, kauplemise varasemat ja praegust tegelikku taset, impordi osakaalu ja konkreetsete tootekategooriatega seonduvaid tundlikke asjaolusid, on komisjon ja Hiina Rahvavabariigi kaubandusministeerium jõudnud järeldusele, et vajalik on järelevalvesüsteemi kehtestamine, sest on küllaltki tõenäoline, et Hiinast pärinev import hakkab kaheksale eespool nimetatud kümnest vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitud tekstiilitoodete kategooria tasemest 2008. aastal survet avaldama. Need kaheksa asjaomast tootekategooriat on kategooria 4 (T-särgid), kategooria 5 (pulloverid), kategooria 6 (püksid), kategooria 7 (pluusid), kategooria 20 (voodipesu), kategooria 26 (kleidid), kategooria 31 (rinnahoidjad) ja kategooria 115 (linane või ramjeelõng).
(2)

Määrustega, millega viimastel aastatel on muudetud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, (3) on samuti kehtestatud muudatusi kombineeritud nomenklatuuris teatavate puu- ja köögiviljade ning puu- ja köögiviljatoodete puhul, kuid kõik need muudatused ei kajastu järgmistes määrustes, millega reguleeritakse lillekasvatustoodete, puu- ja köögiviljade ning puu- ja köögiviljatoodete ühist turukorraldust: nõukogu 12. märtsi 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 316/68 värskete lõikelillede ja värske lõikerohelise kvaliteedistandardite kindlaksmääramise kohta, (4) komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta, (5) nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta (6) ning komisjoni 19. augusti 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1466/2003, millega sätestatakse artišokkide turustusnorm ja muudetakse määrust (EÜ) nr 963/98. (7)
(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.
2)

XIV jao III, IV ja V peatükk asendatakse järgmisega: „III PEATÜKK: NÕUDED ŽELATIINI TOOTMISELE 1. Želatiini tootmisel tuleb tagada, et: a) mäletsejaliste kondimaterjali, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud ja kasvatatud või tapetud riikides või piirkondades, mis on ühenduse õiguse alusel kontrollitud või määramata BSE riskiga, tuleb töödelda meetodil, mis tagab, et kogu kondimaterjal on hoolikalt peenestatud ja kuuma veega rasvatustatud ning seda on vähemalt kahe päeva jooksul töödeldud lahjendatud soolhappega (mille minimaalne kontsentratsioon on 4 % ja pH < 1,5). Töötluseks võib kasutada üht järgmistest viisidest: — vähemalt 20 päeva töötlust küllastatud lubja (pH > 12,5) leeliselises lahuses, millele järgneb vähemalt neli sekundit töötlust temperatuuril alates 138 °C; — vähemalt kümme tundi happega töötlust (pH < 3,5), millele järgneb vähemalt neli sekundit töötlust temperatuuril alates 138 °C; — vähemalt 20 minutit töötlust küllastatud auruga temperatuuril 133 °C ja rõhul üle 3 baari või — iga muud heaks kiidetud võrdväärset töötlusviisi; b) muu tooraine töödeldakse happe või leelisega ning seejärel loputatakse üks või rohkem arv kordi; pH peab olema vastavalt korrigeeritud. Želatiin tuleb ekstraheerida ühe- või mitmekordse järjestikuse kuumutamise teel, millele järgneb puhastus filtreerimise ja kuumutamise teel. 2. Toidukäitleja võib samas tootmishoones toota ja ladustada nii inimtoiduks ette nähtud kui inimtoiduks kõlbmatut želatiini, tingimusel et tooraine ja tootmisprotsess vastavad nõuetele, mida kohaldatakse inimtoiduks ette nähtud želatiini suhtes. IV PEATÜKK: NÕUDED VALMISTOODETELE Toidukäitlejad peavad tagama, et želatiin ei ületa järgmises tabelis sätestatud jääkide piirnorme. Jääk Piirnorm As 1 ppm Pb 5 ppm Cd 0,5 ppm Hg 0,15 ppm Cr 10 ppm Cu 30 ppm Zn 50 ppm SO2 (Euroopa farmakopöa 2005) 50 ppm H2O2 (Euroopa farmakopöa 2005) 10 ppm V PEATÜKK: MÄRGISTAMINE Želatiini sisaldavatel ümbristel ja pakenditel peab olema märge „Inimtoiduks kõlblik želatiin” ja valmistamise kuupäev.”
2)

II peatükki muudetakse järgmiselt: a) punkt A.1.q asendatakse järgmisega: „q) pepsiin tugevusega: 1: 10 000 NF (US National Formulary) ehk 1: 12 500 BP (British Pharmacopoeia) ja 2 000 FIP (Fédération internationale de pharmacie) või stabiliseeritud pepsiinilahus pepsiinisisaldusega alates 660 Euroopa farmakopöa ühikut/ml,”; b) punkt A.3.II.a.v asendatakse järgmisega: „v) Lõpuks lisatakse 6 grammi pepsiini või 18 ml pepsiinilahust. Sellest lisamisjärjestusest tuleb rangelt kinni pidada, et vältida pepsiini lagunemist.”; c) punkt C.3.I.h asendatakse järgmisega: „h) Lõpuks lisatakse 7 grammi pepsiini või 21 ml pepsiinilahust. Sellest lisamisjärjestusest tuleb rangelt kinni pidada, et vältida pepsiini lagunemist.”.
(84)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Zurmati, maulavi Rahimullah (Deputy (Publication) Minister of Information and Culture)” asendatakse järgmisega: „Rahimullah Zurmati. Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal informatsiooni- ja kultuuriministri asetäitja kirjastamise alal. Sünniaeg: vahemikus 1953 kuni 1958. Sünnikoht: Zurmati piirkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani.”
(17)

Määrusega (EÜ) nr 2074/2005 on kehtestatud analüüsimeetodid ASP-toksiini (Amnesic Shellfish Poison) avastamiseks molluskite söödavates osades. 2006.02 ASP/ELISA-meetodit, mis avaldati AOAC Journal’is juunis 2006, tuleks kaaluda alternatiivse sõelumismeetodina kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetodi kõrval ASP avastamiseks kahepoolmelistes molluskites. ELISA-meetodi eeliseks on see, et nimetatud meetodi abil on võimalik suhteliselt odavalt sõeluda suur hulk proove.
4)

Artikkel 49 asendatakse järgmisega: „Artikkel 49 Programmide muutmine 1. Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 24 lõike 2 alusel heaks kiidetud üldiste programmide muudatused esitatakse komisjonile ja neid põhjendatakse nõuetekohaselt, esitades eelkõige järgmise teabe: a) põhjused ja võimalikud rakendamisraskused, mis õigustavad üldise programmi muutmist; b) muudatuse loodetavad tulemused; c) mõju rahastamisele ja võetud kohustuste kontrollimisele. Liikmesriigid võivad programmi muutmistaotlusi esitada üksnes üks kord kalendriaasta ja programmi kohta ning need tuleb esitada hiljemalt iga aasta 30. septembriks, välja arvatud vääramatu jõu või erakordsete asjaolude puhul. Komisjoni vastuväite puudumisel kohaldatakse taotletud muudatusi alates nende teatamisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Kõnealuseid muudatusi võib kohaldada varem, kui komisjon kinnitab liikmesriigile enne kolmandas lõigus osutatud kuupäeva kirjalikult, et teatatud muudatused vastavad ühenduse õigusaktidele. Kui teatatud muudatus ei vasta ühenduse õigusaktidele, teavitab komisjon sellest liikmesriiki ning muudatust ei kohaldata enne, kui komisjonile on esitatud muudatus, mille saab tunnistada nõuetele vastavaks. 2. Erandina lõikest 1 hindab komisjon järgmiste muudatuste osas liikmesriikide ettepanekuid ja otsustab nende heakskiidu üle hiljemalt nelja kuu jooksul alates nende esitamisest kooskõlas määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 26 lõikes 2 osutatud korraga: a) uute meetmete või abikavade lisamine üldisele programmile ning b) iga olemasoleva meetme või abikava osas juba kinnitatud toetuse ühikumäära suurendamine üle 50 % võrra muutmistaotluse esitamise hetkel kohaldatavast summast. 3. Liikmesriikidel on õigus teha järgmisi muudatusi ilma lõikes 1 sätestatud menetluskorda kasutamata, tingimusel et nendest teavitatakse komisjoni: a) prognoositava tarnebilansi puhul toetuse üksiksumma muutmine kuni 20 % võrra või tarnimise erikorra alla kuuluvate asjaomaste tootekoguste muutmine ning seega igale tooteseeriale eraldatud toetuse üldsumma muutmine; b) kohalikku tootmist käsitlevate ühenduse abiprogrammide puhul iga üksikmeetme jaoks ette nähtud eraldise või üksiktoetuse summa muutmine muutmistaotluse esitamise hetkel kohaldatavatest summadest kuni 20 % võrra suuremaks või väiksemaks; c) nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (4) sätestatud toetust saavate toodete tuvastamiseks kasutavate koodide ja kaubakirjelduste muudatuste järgselt tehtavad muudatused, tingimusel et kõnealuste muudatustega ei kaasne toodete muutmist. Selliseid muudatusi ei kohaldata enne kuupäeva, mil komisjon need kätte saab. Välja arvatud vääramatu jõu või erakordsete asjaolude puhul, võib muudatusi rakendada tarnimise erikorra alla kuuluvate tootekoguste muutmise ning määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud statistikanomenklatuuri ja ühise tollitariifistiku koodide muutmise suhtes üksnes üks kord aastas.
(5)

Nüüdseks on selgunud, et kolmandad riigid ei suuda 31. oktoobriks 2007 täita inimtoiduks ettenähtud kalaõli suhtes kehtestatud nõudeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisas. Eelkõige on kolmandates riikides ette tulnud praktilisi raskusi seoses kalaõli tootvate ettevõtete tootmistingimuste nõuetele vastavaiks kohandamisega. Kuna kalaõli import kehtivate nõuete alusel ei kujuta inimeste tervisele lisaohtu ning selleks et vältida turuhäireid, on asjakohane pikendada erandi kestust aasta võrra. Määruse (EÜ) nr 2076/2005 artikli 7 lõikega 3 ettenähtud erandit tuleks seega pikendada kuni 31. oktoobrini 2008.
(2)

Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad on nendes liikmesriikides, kus need loodi, kättesaadavad ühenduse toetusena maaelu arengu programmi meetmete toetamiseks ja on sellest tulenevalt ette nähtud selleks, et rahastada maaelu arengu programme vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1698/2005 ja selle rakendusmäärustele, eriti komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. (5)
2.

Mune, mis pärinevad teadmata tervisliku seisundiga linnukarjadest, mida kahtlustatakse nakatumises või mis on nakatunud Salmonella serotüüpidega, mida on võetud eesmärgiks vähendada, või mis on konkreetse toidutekkelise puhangu nakkusallikana inimeste seas kindlaks tehtud, võib kasutada inimtoiduks üksnes juhul, kui neid on töödeldud viisil, mis tagab toiduhügieeni käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaselt inimeste tervist ohustavate kõikide Salmonella serotüüpide hävitamise. Munad, mis pärinevad teadmata tervisliku seisundiga linnukarjadest, mida kahtlustatakse nakatumises või mis on nakatunud Salmonella serotüüpidega, mida on võetud eesmärgiks vähendada või mis on tuvastatud konkreetse toidutekkelise puhangu nakkusallikana inimeste seas, tuleb a) liigitada B-klassi munadeks komisjoni määruse (EÜ) nr 557/2007 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1028/2006 (munade turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (1) artikli 2 lõike 4 määratluse kohaselt; b) tähistada komisjoni määruse (EÜ) nr 557/2007 artiklis 10 osutatud märgisega, mis eristab neid selgelt A-klassi munadest enne turuleviimist; c) ning nende munade viimine pakkimiskeskustesse on keelatud, välja arvatud juhul, kui pädev asutus peab muude linnukarjade munade võimaliku ristnakatumise vältimiseks võetud meetmeid piisavaks.
1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega: „Artikkel 6 Aastaaruannete sisu Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktis iii osutatud raamatupidamise aastaaruannetes peavad kajastuma: a) määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 34 osutatud sihtotstarbelised tulud; b) EAGFi kulud pärast muude kui punktis h osutatud mis tahes alusetult makstud ja eelarveaasta lõpus tagasinõudmata summade mahaarvamist, sealhulgas võimalikud intressid, summeerituna ühenduse eelarve punktide ja alapunktide kaupa; c) EAFRD kulud programmide ja meetmete kaupa. Programmi lõpetamisel tuleb muud kui punktis h osutatud mis tahes alusetult makstud ja tagasinõudmata summad, sealhulgas võimalikud intressid, kõnealuse eelarveaasta kuludest maha arvata; d) teave kulude ja sihtotstarbeliste tulude kohta või kinnitus selle kohta, et iga tehingu üksikasjalikke andmeid säilitatakse komisjoni käsutuses olevas elektroonilises andmebaasis; e) punktide ja alapunktide kaupa või EAFRD puhul programmide ja meetmete kaupa koostatud tabel erinevuste kohta aastaaruandes deklareeritud kulude ja sihtotstarbeliste tulude ning nende kulude ja sihtotstarbeliste kulude vahel, mis on deklareeritud sama aja kohta dokumentides, millele osutatakse komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 883/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) (4) artikli 4 lõike 1 punktis c seoses EAGFiga ja kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 2 seoses EAFRDga, ning selgitus iga erinevuse kohta; f) eraldi asjaomase liikmesriigi ja ühenduse kantavad vastavad summad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõike 5 esimese lõiguga ja artikli 32 lõikega 6; g) eraldi asjaomase liikmesriigi ja ühenduse kantavad vastavad summad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõike 8 esimese lõiguga ja artikli 33 lõikega 7; h) tabel määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (5) artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramise tagajärjena alusetult makstud ja eelarveaasta lõpus tagasinõutavate summade kohta, mis hõlmab ka võimalikke sanktsioone ja intresse, vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud näidisele; i) väljavõte võlgnike registrisse kantud tagasinõutavatest ning kas EAGFi või EAFRD arvele kantavatest muudest kui punktides b, c ja h osutatud summadest, sealhulgas võimalikud sanktsioonid ja intressid, vastavalt IIIa lisas esitatud näidisele; j) kokkuvõte sekkumistegevusest ning teatis sekkumisvarude koguste ja paiknemise kohta eelarveaasta lõpus; k) kinnitus selle kohta, et üksikasjalikke andmeid sekkumisvarude kõigi ümberpaigutuste kohta säilitatakse makseasutuse elektroonilises andmebaasis.
ET Euroopa Liidu Teataja L 283/57

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1269/2007,

25. oktoober 2007,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük Norra vetes lõuna pool 62° N

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 25. oktoober 2007 Komisjoni nimel kalanduse ja merenduse peadirektor Fokion FOTIADIS

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

(3) ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).
2.

In vivo saadud muude loomade kui veiste embrüod ja munarakud ning in vitro toodetud veiste embrüod peavad pärinema doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest: a) neid on hoitud väljaspool kitsendustega tsooni vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel; b) neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel; c) neile on tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud 21–60 päeva pärast embrüote/munarakkude kogumist; d) neile on tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise test, mis on tehtud embrüote/munarakkude kogumise päeval võetud vereproovidega ja mille tulemused on negatiivsed.