ET Euroopa Liidu Teataja L 345/96

NÕUKOGU OTSUS 2008/975/ÜVJP,

18. detsember 2008,

millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 28 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. detsembri 1999. aasta Helsingi kohtumisel lepiti kokku, et liikmesriigid peavad ELi juhitavates operatsioonides vabatahtlikult koostööd tehes olema 2003. aastaks võimelised siirma 60 päeva jooksul 50 000 – 60 000 isikust koosneva kõikide Petersbergi ülesannete täitmiseks suutliku väeüksuse ning tagama selle ülalpidamise vähemalt ühe aasta jooksul.

(2) Nõukogu kiitis 17. juunil 2002 heaks ELi juhitavate sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega kriisiohjeoperatsioonide rahastamise korra.

(3) Nõukogu kinnitas oma 14. mai 2003. aasta järeldustes vajadust kiirreageerimisvõime järele, eelkõige humanitaarabi- ja päästeülesannete osas.

(4) Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2003. aasta Thessaloniki kohtumisel avaldati heameelt nõukogu 19. mai 2003. aasta järelduste üle, milles kinnitati eelkõige vajadust Euroopa Liidu sõjalise kiirreageerimisvõime järele.

(5) Nõukogu otsustas 22. septembril 2003, et Euroopa Liit peaks omandama võime hallata paindlikult mis tahes ulatuse, keerukuse ja kiireloomulisusega sõjaliste operatsioonide ühiste kulutuste rahastamist, eelkõige luues hiljemalt 1. märtsiks 2004 alalise rahastamismehhanismi liidu tulevaste sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamise tagamiseks.

(6) Nõukogu võttis 23. veebruaril 2004 vastu otsuse 2004/197/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (1) (ATHENA). Kõnealust otsust on hiljem korduvalt muudetud. Nõukogu otsustas seetõttu kõnealuse otsuse kodifitseerida, võttes 14. mail 2007 vastu otsuse 2007/384/ÜVJP (2).

(7) ELi sõjaline komitee määratles oma 3. märtsi 2004. aasta aruandes üksikasjalikult ELi sõjalise kiirreageerimise mõiste. 14. juunil 2004 määratles komitee ka ELi lahingugrupi mõiste.

(8) Euroopa Ülemkogu kiitis 17. juunil 2004 heaks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) aruande, milles rõhutati, et tööd ELi kiirreageerimisvõime osas tuleb jätkata nii, et saavutada esialgne tegevusvalmidus 2005. aasta alguseks.

(9) Neid arenguid silmas pidades tuleks parandada ELi sõjaliste operatsioonide eelrahastamist. Seetõttu on eelrahastamise süsteem mõeldud eelkõige kiirreageerimisoperatsioonide jaoks.

(10) Nõukogu otsustab igal üksikjuhtumil eraldi, kas tegu on sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsiooniga EL lepingu artikli 28 lõike 3 tähenduses.

(11) EL lepingu artikli 28 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et liikmesriigid, kelle esindajad nõukogus on teinud ametliku avalduse artikli 23 lõike 1 teise lõigu alusel, ei ole kohustatud aitama kaasa sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalike tegevuskulude katmisele.

(12) Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei võta Taani osa Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamisest ja kohaldamisest, ega kõnealuse mehhanismi rahastamisest.

(13) Nõukogu on otsuse 2007/384/ÜVJP artikli 43 kohaselt selle otsuse läbi vaadanud ja leppinud kokku selle muutmises.

(14) Selguse huvides tuleks otsus 2007/384/ÜVJP kehtetuks tunnistada ja asendada see uue otsusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „osalevad liikmesriigid” – Euroopa Liidu liikmesriigid, välja arvatud Taani;

b) „toetavad riigid” – liikmesriigid, kes toetavad kõnealuse sõjalise operatsiooni rahastamist kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 28 lõikega 3, ning kolmandad riigid, kes toetavad kõnealuse operatsiooni ühiste kulude rahastamist vastavalt nende ja Euroopa Liidu vahelistele kokkulepetele;

c) „operatsioonid” – sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega Euroopa Liidu operatsioonid;

d) „sõjaline toetustegevus” – Euroopa Liidu operatsioonid või nende osad, mis on otsustatud nõukogus kolmanda riigi või kolmanda organisatsiooni toetuseks ja millel on sõjaline või kaitsepoliitiline tähendus, kuid mis ei ole Euroopa Liidu peakorteri alluvuses.

1. PEATÜKK

MEHHANISM

Artikkel 2

Mehhanismi loomine

1. Käesolevaga luuakse operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamise mehhanism.

2. Kõnealuse mehhanismi nimi on ATHENA.

3. ATHENA tegutseb osalevate liikmesriikide või, olenevalt konkreetsest operatsioonist, toetavate riikide nimel, vastavalt artikli 1 määratlustele.

Artikkel 3

Õigusvõime

Pidades silmas Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide rahastamise halduskorraldust, on ATHENA-l vajalik õigusvõime eelkõige arvelduskonto omamiseks, vara soetamiseks, omamiseks ja võõrandamiseks, kokkulepete ja halduslepingute sõlmimiseks ning kohtumenetluses osalemiseks. ATHENA on mittetulunduslik.

Artikkel 4

Kooskõlastamine kolmandate isikutega

ATHENA kooskõlastab oma tegevused liikmesriikide, ühenduse institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega oma ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja kooskõlas Euroopa Liidu eesmärkide ja poliitikaga.

2. PEATÜKK

ORGANISATSIOONILINE STRUKTUUR

Artikkel 5

Juhtorganid ja isikkoosseis

1. ATHENAt juhivad erikomitee alluvuses:

a) haldur;

b) iga operatsiooni ülem vastavalt operatsioonile, mida ta juhatab (edaspidi „operatsiooni ülem”);

c) peaarvepidaja.

2. ATHENA kasutab võimalikult suures ulatuses Euroopa Liidu olemasolevaid haldusstruktuure. ATHENA kasutab isikkoosseisu, kelle on vastavalt vajadusele tema käsutusse andnud ELi institutsioonid või lähetanud liikmesriigid.

3. Nõukogu peasekretär võib varustada halduri või peaarvepidaja isikkoosseisuga, keda nad vajavad oma ülesannete täitmiseks, kusjuures varustamise aluseks võib olla ettepanek osalevalt liikmesriigilt.

4. ATHENA organid ja isikkoosseis alustavad tegevust, lähtudes operatsiooni vajadustest.

Artikkel 6

Erikomitee

1. Luuakse erikomitee, millesse kuulub üks esindaja igast osalevast liikmesriigist (edaspidi „erikomitee”). Komisjon osaleb erikomitee koosolekutel, kuid ei võta osa selle hääletustest.

2. ATHENA haldamine allub erikomiteele.

3. Operatsiooni ühiste kulude rahastamise arutamisel:

a) kuulub erikomitee koosseisu üks esindaja igast toetavast liikmesriigist;

b) osalevad erikomitee töös toetavate kolmandate riikide esindajad. Nad ei võta osa erikomitee hääletustest ega viibi hääletuste juures;

c) osaleb operatsiooni ülem või tema esindaja erikomitee töös, kuid ei võta osa erikomitee hääletustest.

4. Erikomitee koosolekud kutsub kokku ja neid juhatab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik. Haldur tagab erikomitee sekretariaadi. Haldur koostab erikomitee arutelude tulemuste protokollid. Haldur ei võta osa erikomitee hääletustest.

5. Peaarvepidaja osaleb erikomitee töös vastavalt vajadusele, kuid ei võta osa erikomitee hääletustest.

6. Osaleva liikmesriigi, halduri või operatsiooni ülema taotluse korral kutsub eesistujariik erikomitee kokku hiljemalt 15 päeva jooksul.

7. Haldur teavitab erikomiteed nõuetekohaselt mis tahes ATHENA-le esitatud kahjunõudest või vaidlustusest.

8. Erikomitee võtab otsused vastu oma liikmete ühehäälsusega, võttes arvesse lõigetes 1 ja 3 määratletud koosseisu. Erikomitee otsused on siduvad.

9. Erikomitee kiidab heaks kõik eelarved, võttes arvesse asjakohaseid võrdlussummasid ning rakendab üldiselt oma pädevust, mis on ette nähtud artiklites 19, 20, 21, 22, 25, 26, 28, 30, 32, 33, 37, 38, 39, 40, 41 ja 42.

10. Haldur, operatsiooni ülem ja peaarvepidaja teavitavad erikomiteed vastavalt käesolevale otsusele.

11. Aktidele, mis erikomitee on heaks kiitnud vastavalt artiklitele 19, 20, 21, 22, 23, 25, 28, 30, 32, 33, 39, 40, 41 ja 42, kirjutavad heakskiitmisel alla erikomitee esimees ja haldur.

Artikkel 7

Haldur

1. Nõukogu peasekretär määrab pärast erikomitee teavitamist kolmeks aastaks halduri ja vähemalt ühe asehalduri.

2. Haldur täidab oma ülesandeid ATHENA nimel.

3. Haldur:

a) koostab ja esitab erikomiteele kõik eelarveprojektid. Eelarveprojektide operatsioonikulude osa koostatakse operatsiooni ülema ettepaneku alusel;

b) võtab pärast erikomitee heakskiitu eelarved vastu;

c) tegutseb eelarve käsutajana sissetulekute, operatsioonide ettevalmistamise käigus või selle järel tekkinud ühiste kulude ning väljaspool operatsiooni aktiivset tegevust tekkinud ühiste tegevuskulude osas;

d) täidab sissetulekute osas rahalisi kokkuleppeid, mis on sõlmitud kolmandate isikutega seoses liidu sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamisega.

4. Haldur tagab käesoleva otsusega kehtestatud eeskirjade täitmise ja erikomitee otsuste kohaldamise.

5. Haldur on volitatud võtma meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada ATHENA kaudu rahastatavate kulude katmine. Haldur teavitab sellistest meetmetest erikomiteed.

6. Haldur kooskõlastab tööd, mida tehakse liidu sõjaliste operatsioonidega seotud rahalistes küsimustes. Haldur on kõnealustes küsimustes kontaktisik riiklikele ametiasutustele ja vajaduse korral rahvusvahelistele organisatsioonidele.

7. Haldur annab oma tegevusest aru erikomiteele.

Artikkel 8

Operatsiooni ülem

1. Operatsiooni ülem täidab oma ülesandeid ATHENA nimel seoses enda juhatatava operatsiooni ühiste kulude rahastamisega.

2. Enda juhatatavate operatsioonide korral teeb operatsiooni ülem järgmist:

a) saadab haldurile eelarveprojekti osa „väljaminekud – ühised tegevuskulud” kohta oma ettepanekud;

b) kasutab eelarve käsutajana ühiste tegevuskuludega seotud eraldisi; teostab oma võimu isikute üle, kes osalevad kõnealuste eraldiste kasutamisel, sealhulgas eelrahastamisel; võib ATHENA nimel pakkuda ja sõlmida lepinguid; avab ATHENA nimel arvelduskonto enda juhatatava operatsiooni jaoks.

3. Operatsiooni ülem on enda juhatatavate operatsioonide korral volitatud võtma meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada ATHENA kaudu rahastatavate kulude katmine. Operatsiooni ülem teavitab sellistest meetmetest haldurit ja erikomiteed.

Artikkel 9

Peaarvepidaja

1. Nõukogu peasekretär määrab kaheks aastaks peaarvepidaja ja vähemalt ühe asepeaarvepidaja.

2. Peaarvepidaja täidab oma ülesandeid ATHENA nimel.

3. Peaarvepidaja vastutab:

a) maksete nõuetekohase teostamise, tulude kogumise ja kindlaks määratud saadaolevate summade sissenõudmise eest;

b) ATHENA raamatupidamisaruande koostamise eest igal aastal ning operatsiooni raamatupidamisaruande koostamise eest pärast iga sellise operatsiooni lõppemist;

c) halduri abistamise eest, kui viimane esitab erikomiteele heakskiitmiseks raamatupidamise aastaaruande või operatsiooni raamatupidamisaruande;

d) ATHENA raamatupidamise eest;

e) raamatupidamiseeskirjade ja -metoodika ning kontoplaani kehtestamise eest;

f) tuluarvestussüsteemi kehtestamise ja tõendamise ning vajaduse korral tõendussüsteemide eest, mille eelarvevahendite käsutaja on kehtestanud raamatupidamisalase teabe andmiseks ja põhjendamiseks;

g) tõendavate dokumentide säilitamise eest;

h) üheskoos halduriga sularahahalduse eest.

4. Haldur ja operatsiooni ülem edastavad peaarvepidajale kogu teabe, mis on vajalik ATHENA hallatavaid rahalisi varasid ja eelarve täitmist täpselt kirjeldavate raamatupidamisaruannete koostamiseks. Nad tagavad nimetatud teabe usaldusväärsuse.

5. Peaarvepidaja annab aru erikomiteele.

Artikkel 10

Haldurile, peaarvepidajale ja ATHENA isikkoosseisule kohaldatavad üldsätted

1. Halduri ja asehalduri ning peaarvepidaja ja asepeaarvepidaja ülesandeid ei või omavahel ühendada.

2. Asehaldur allub haldurile. Asepeaarvepidaja allub peaarvepidajale.

3. Asehaldur asendab haldurit, kui viimane ei ole kohal või ei saa osaleda. Asepeaarvepidaja asendab peaarvepidajat, kui viimane ei ole kohal või ei saa osaleda.

4. Euroopa Ühenduste ametnikud ja muud teenistujad alluvad ATHENA nimel ülesandeid täites jätkuvalt neile kohaldatavatele eeskirjadele.

5. Isikkoosseis, kelle liikmesriigid on andnud ATHENA käsutusse, alluvad samadele eeskirjadele, mis on nähtud ette nõukogu otsuses lähetuses viibivatele riiklikele ekspertidele kohaldatavate eeskirjade kohta, ning sätetele, mille osas nende riiklikud ametiasutused ja ühenduse institutsioon või ATHENA on kokku leppinud.

6. Enne ametisse nimetamist peab ATHENA isikkoosseis olema saanud heakskiidu juurdepääsuks kuni „Secret UE” tasemel salastatud teabele, mis on nõukogu valduses, või samaväärse heakskiidu liikmesriigilt.

7. Haldur võib pidada liikmesriikide või ühenduse institutsioonidega läbirääkimisi või sõlmida nendega kokkuleppeid, et määrata eelnevalt kindlaks isikkoosseis, kes oleks võimalik vajadusel kohe ATHENA käsutusse anda.

3. PEATÜKK

HALDUSKOKKULEPPED LIIKMESRIIKIDE, EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, KOLMANDATE RIIKIDE JA RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDEGA

Artikkel 11

Halduskokkulepped

1. Halduskokkulepete sõlmimise üle võib pidada läbirääkimisi liikmesriikide, Euroopa Liidu institutsioonide, kolmandate riikide või rahvusvahelise organisatsiooniga, eesmärgiga hõlbustada operatsioonide raames hankelepingute ja vastastikuse toetuse finantsaspekte käsitlevate kokkulepete sõlmimist kõige parematel kulutasuvuse tingimustel.

2. Kõnealuste kokkulepete puhul:

a) tuleb konsulteerida erikomiteega, kui need sõlmitakse liikmesriikide või Euroopa Liidu institutsioonidega,

b) on vajalik erikomitee heakskiit, kui need sõlmitakse kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega.

3 Kõnealustele kokkulepetele kirjutavad alla operatsiooni ülem või operatsiooni ülema puudumisel haldur, kes tegutsevad ATHENA esindajatena, ning eespool nimetatud riikide või organisatsioonide pädevad haldusasutused.

Artikkel 12

Alalised ja ajutised halduskokkulepped seoses kolmandate riikide toetuse maksmise eeskirjadega

1. Kokkulepete raames ELi ja kolmandate riikide vahel, kellele nõukogu on osutanud kui ELi operatsioonide võimalikele toetajaile või konkreetse ELi operatsiooni toetajaile, peab haldur kõnealuste kolmandate riikidega läbirääkimisi kas alaliste või ajutiste halduskokkulepete sõlmimiseks. Kõnealused kokkulepped vajalike eeskirjade kehtestamiseks tulevaste ELi sõjaliste operatsioonide toetuste kiire maksmise lihtsustamiseks sõlmitakse ATHENA ja asjaomase kolmanda riigi pädevate haldusteenistuste vahel kirjavahetuse teel.

2. Kuni lõikes 1 viidatud kokkulepete sõlmimiseni võib haldur võtta vajalikke meetmeid toetavate kolmandate riikide maksete teostamise lihtsustamiseks.

3. Haldur teatab kavandatavatest kokkulepetest enne neile ATHENA nimel alla kirjutamist erikomiteele.

4. Kui liit alustab sõjalist operatsiooni, rakendab haldur nõukogus otsustatud toetussummade ulatuses kokkuleppeid operatsiooni toetavate kolmandate riikidega.

4. PEATÜKK

ARVELDUSKONTOD

Artikkel 13

Avamine ja eesmärk

1. Haldur avab ATHENA nimel ühe või mitu arvelduskontot.

2. Arvelduskontod avatakse esmaklassilises rahandusasutuses, mille peakontor asub ELi liikmesriigis.

3. Toetavate riikide toetused makstakse kõnealustele arvelduskontodele. Kontosid kasutatakse ATHENA hallatavate kulude eest tasumiseks ja vajalike ettemaksete tegemiseks operatsiooni ülemale seoses sõjalise operatsiooni ühiste tegevuskulude katmisega. Ühtegi arvelduskontot ei tohi ületada.

Artikkel 14

Vahendite haldamine

1. Iga väljamakse ATHENA kontolt nõuab ühelt poolt halduri või asehalduri ning teiselt poolt peaarvepidaja või asepeaarvepidaja ühist allkirja.

2. ATHENA poolt hallatavaid vahendeid, sealhulgas operatsiooni ülemale usaldatud vahendeid, võib hoiustada ainult esmaklassilises rahandusasutuses jooksvale või lühiajalise tähtajaga kontole eurodes.

5. PEATÜKK

ÜHISED KULUD

Artikkel 15

Ühiste kulude mõiste ja aktsepteerimisaeg

1. I lisas loetletud ühised kulud kaetakse iga kord nende tekkimisel ATHENA arvelt. Kui need kantakse eelarve rubriiki, mis osutab operatsioonile, millega need on kõige enam seotud, loetakse neid kõnealuse operatsiooni tegevuskuludeks. Muudel juhtudel loetakse neid operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühisteks kuludeks.

2. Lisaks kannab ATHENA II lisas loetletud ühised tegevuskulud ajavahemikus alates operatsiooni kriisiohjekontseptsiooni heakskiitmisest kuni operatsiooni ülema nimetamiseni. Eriolukordades, pärast konsulteerimist poliitika- ja julgeolekukomiteega, võib erikomitee muuta ajavahemikku, mille jooksul ATHENA neid kulusid kannab.

3. Operatsiooni aktiivse tegevuse jooksul, mis kestab operatsiooni ülema määramise kuupäevast kuni päevani, mil operatsiooni peakorter lõpetab oma tegevuse, kannab ATHENA ühiste tegevuskuludena:

a) III-A lisas loetletud ühised kulud;

b) III-B lisas loetletud ühised kulud, kui seda otsustab nõukogu;

c) III-C lisas loetletud ühised kulud, kui operatsiooni ülem seda taotleb ning erikomitee need heaks kiidab.

4. Sõjalise toetustegevuse aktiivsel, nõukogu poolt kindlaks määratud etapil kannab ATHENA operatsiooni ühiste kuludena need ühised kulud, mille nõukogu on määratlenud üksikjuhtumipõhiselt III lisa alusel.

5. Operatsiooni ühised kulud sisaldavad ka selle lõpetamiseks vajalikke kulusid, mis on loetletud IV lisas.

Operatsioon on lõpetatud, kui selle ühiselt rahastatud varustusele ja infrastruktuurile on leitud lõppotstarve ja operatsiooni kohta on koostatud raamatupidamisaruanne.

6. Ühistest kuludena ei saa aktsepteerida kulusid, mille üks või enam toetavat liikmesriiki, mõni ühenduse institutsioon või rahvusvaheline organisatsioon oleks igal juhul kandnud, olenemata operatsiooni korraldamisest.

7. Erikomitee võib üksikjuhtumipõhiselt otsustada, et eriolukordi silmas pidades käsitletakse teatavaid täiendavaid kulusid, välja arvatud III-B lisas loetletud kulud, ühe kindla operatsiooni ühiste kuludena selle operatsiooni aktiivse tegevuse jooksul.

8. Kui erikomitees ühehäälsust ei saavutata, võib erikomitee esitada eesistujariigi algatusel asjaomase küsimuse nõukogule.

Artikkel 16

Õppused

1. Euroopa Liidu õppuste ühised kulud rahastatakse ATHENA kaudu vastavalt eeskirjadele, mis sarnanevad sellistele operatsioonidele kehtestatud eeskirjadega, mida toetavad kõik osalevad liikmesriigid.

2. Kõnealused ühised õppusekulud koosnevad esiteks mobiilse või paikse peakorteri tõttu tekkivatest täiendavatest kuludest ja teiseks täiendavatest kuludest, mis tekivad, kui EL kasutab õppuse jaoks kättesaadavaks tehtud Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ühiseid vahendeid.

3. Ühised õppusekulud ei sisalda:

a) kapitali soetamist, sealhulgas hoonete, infrastruktuuri ja varustuse soetamist;

b) õppuste kavandamise ja ettevalmistamise etappi;

c) vägede transporti, kasarmuid ja majutust.

Artikkel 17

Võrdlussumma

Iga ühismeede, millega nõukogu otsustab liidu sõjalise operatsiooni teostamise, ning iga ühismeede või otsus, millega nõukogu otsustab pikendada liidu operatsiooni, sisaldab kõnealuse operatsiooni ühiste kulude võrdlussummat. Saades abi eelkõige liidu sõjaliselt isikkoosseisult ning operatsiooni ülemalt, juhul kui viimane on ametisse asunud, määrab haldur summa, mida ta peab vajalikuks operatsiooni ühiste kulude katmiseks kavandataval ajavahemikul. Haldur esitab kõnealuse summa eesistujariigi kaudu nõukogu organitele, kes vastutavad ühismeetme või otsuse eelnõu läbivaatamise eest. Haldur teavitab tehtud ettepanekust paralleelselt erikomiteed.

6. PEATÜKK

EELARVE

Artikkel 18

Eelarvepõhimõtted

1. Eelarve, mis on koostatud eurodes, kujutab endast akti, millega nähakse igaks eelarveaastaks ette ja kiidetakse heaks ATHENA hallatavate ühiste kuludega seotud tulud ja kulud.

2. Kõik kulud on seotud konkreetse operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui tegu on I lisas loetletud kuludega.

3. Eelarvesse kavandatud eraldised on heaks kiidetud eelarveaasta jaoks, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

4. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

5. Kasutada võib ainult teatavasse eelarve rubriiki kuuluvaid ühiste kuludega seotud tulusid ja kulusid, mis ei ületa seal määratud eraldiste ülemmäära.

Artikkel 19

Aastaeelarve koostamine ja vastuvõtmine

1. Haldur koostab igal aastal järgneva eelarveaasta jaoks eelarveprojekti, kusjuures „ühiste tegevuskulude” osa juures abistab teda vastava operatsiooni ülem. Haldur esitab eelarveprojekti erikomiteele hiljemalt 31. oktoobriks.

2. Projekt sisaldab:

a) eraldisi, mida peetakse vajalikuks operatsioonide ettevalmistamisel ja nende järel tekkinud ühiste kulude katmiseks;

b) eraldisi, mida peetakse vajalikuks käimasolevate või kavandatavate operatsioonide ühiste tegevuskulude katmiseks, sisaldades vajaduse korral ühiste kulude tagastamist, mille on eelrahastanud mõni riik või kolmas isik;

c) kulude katmiseks vajatavate tulude prognoosi.

3. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud liigitatakse jagudesse ja peatükkidesse, rühmitades kulutused liikide või eesmärkide kaupa, jagades need vajadusel omakorda artikliteks. Eelarve projekt sisaldab iga peatüki või artikli kohta üksikasjalikke märkusi. Igale operatsioonile eraldatakse üks jaotis. Üks jaotis moodustab eelarve üldosa ja sisaldab operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühiseid kulusid.

4. Iga jaotis võib sisaldada peatükki pealkirjaga „määratlemata otstarbega eraldised”. Kõnealused eraldised kavandatakse eelarvesse põhjendatud juhtudel, kui esineb määramatus vajatavate eraldiste summa või eelarvesse kavandatud eraldiste kasutamise valdkonna osas.

5. Tulud koosnevad:

a) toetustest, mida maksavad osalevad ja toetavad liikmesriigid ning kui on asjakohane, siis toetavad kolmandad riigid;

b) mitmesugustest tuludest, mis on jaotatud jaotisteks, mis hõlmavad laekunud intresse, müügitulu ja eelmise eelarveaasta eelarve täitumist pärast seda, kui erikomitee on selle kindlaks määranud.

6. Erikomitee kiidab eelarveprojekti heaks 31. detsembriks. Haldur võtab heakskiidetud eelarve vastu ning teavitab sellest osalevaid ja toetavaid riike.

Artikkel 20

Eelarvete muutmine

1. Vältimatutes, erandlikes ja ettenägematutes olukordades, eelkõige, kui operatsioon otsustatakse läbi viia eelarveaasta sees, esitab haldur eelarve muutmise projekti. Kui eelarve ületab muutmise projektile vastavalt oluliselt asjaomase operatsiooni võrdlussummat, võib erikomitee taotleda selle heakskiitmist nõukogu poolt.

2. Eelarve muutmise projekt koostatakse, esitatakse, kiidetakse heaks, võetakse vastu ja tehakse teatavaks kasutades sama menetlust nagu aastaeelarve korral. Kui eelarve muutmine on seotud liidu sõjalise operatsiooni algusega, lisatakse sellele üksikasjalik finantsaruanne kogu operatsiooni eeldatavate ühiste kulude kohta. Erikomitee võtab eelarve muutmise arutamisel arvesse selle kiireloomulisust.

Artikkel 21

Ümberpaigutused

1. Haldur võib eraldisi ümber paigutada, lähtudes vajaduse korral operatsiooni ülema ettepanekutest. Haldur teavitab erikomiteed oma kavatsusest vähemalt ühe nädala ette niivõrd, kui olukorra kiireloomulisus seda lubab. Erikomitee eelnev nõusolek on siiski nõutav, kui:

a) kavandatav ümberpaigutus muudab operatsiooni jaoks ette nähtud eraldiste kogusummat; või

b) kavandatavad peatükkide vahelised ümberpaigutused ületavad eelarveaasta jooksul 10 % eraldistest, mis on kajastatud nimetatud eelarveaasta jaoks vastu võetud eelarve peatükis, kust eraldised võetakse, selle kuupäeva seisuga, mil tehakse ettepanek kõnealuseks ümberpaigutuseks.

2. Kui operatsiooni ülem peab seda operatsiooni nõutelekohaseks läbiviimiseks vajalikuks, võib ta operatsiooni algusele järgneva kolme kuu jooksul eelarve osas „ühised tegevuskulud” operatsioonile eraldatud eraldisi artiklite ja peatükkide vahel ümber paigutada. Operatsiooni ülem teavitab sellistest ümberpaigutustest haldurit ja erikomiteed.

Artikkel 22

Eraldiste ülekanded

1. Operatsioonide ettevalmistamise käigus ja nende järel tekkinud ühiste kulude katteks mõeldud kasutamata jäänud eraldised tühistatakse eelarveaasta lõpus.

2. ATHENA poolt hallatavate materjalide ja varustuse ladustamise kulu katteks mõeldud eraldisi võib kanda üle järgmisesse eelarveaastasse üks kord, kui vastav assigneering tehti enne jooksva eelarveaasta 31. detsembrit. Ühiste tegevuskulude katteks mõeldud eraldisi võib kanda üle, kui neid vajatakse operatsiooni jaoks, mida ei ole täielikult lõpetatud.

3. Haldur esitab erikomiteele ettepaneku eelneva eelarveaasta eraldiste jäägi ülekandmiseks 15. veebruariks. Ettepanekud loetakse heaks kiidetuks, kui erikomitee ei ole 15. märtsiks otsustanud teisiti.

Artikkel 23

Ennetähtaegne rakendamine

Pärast aastaeelarve heakskiitmist võib eraldisi kasutada kohustuste eest tasumiseks ja maksete tegemiseks, kui see on operatsiooni tegutsemiseks vajalik.

7. PEATÜKK

TOETUSED JA NENDE TAGASTAMINE

Artikkel 24

Toetuste määramine

1. Operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühiste kulude katteks mõeldud mis tahes tuludega katmata makseeraldisi rahastatakse osalevate liikmesriikide toetustest.

2. Operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud makseeraldised kaetakse liikmesriikide ja operatsiooni toetavate kolmandate riikide toetustest.

3. Toetused, mida toetavad liikmesriigid peavad operatsiooni heaks maksma, võrduvad eelarvesse kavandatud ja kõnealuse operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud makseeraldiste summaga, millest on lahutatud toetuste summad, mida kolmandad toetavad riigid peavad artikli 12 kohaldamise tulemusena maksma sama operatsiooni heaks.

4. Toetuste jaotumine liikmesriikide vahel, kellelt toetust nõutakse, määratakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 28 lõikele 3 rahvamajanduse kogutoodangu alusel ja kooskõlas nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsusega 2000/597/EÜ, Euratom, Euroopa Ühenduste omavahendite süsteemi kohta (3) või mis tahes muu nõukogu otsusega, mis seda asendab.

5. Toetuste arvutamiseks kasutatakse andmeid, mis on esitatud Euroopa Ühenduste viimasele vastuvõetud eelarvele lisatud tabeli „Üldeelarve rahastamise kokkuvõte omavahendite liigi ja liikmesriikide kaupa” veerus „Siseriikliku kogutulu omavahendid”. Iga toetust maksva liikmesriigi toetus on proportsionaalne kõnealuse liikmesriigi siseriikliku kogutulu osaga kõigi toetust maksvate liikmesriikide siseriikliku kogutulu summast.

Artikkel 25

Toetuste maksmise ajakava

1. Kui nõukogu on võtnud vastu võrdlussumma liidu sõjalise operatsiooni kohta, maksavad toetavad liikmesriigid toetusena 30 % võrdlussummast juhul, kui nõukogu ei otsusta protsenti tõsta.

2. Erikomitee võib halduri ettepaneku põhjal otsustada taotleda enne operatsiooni eelarve muutmise vastuvõtmist täiendavaid toetusi. Erikomitee võib otsustada suunata küsimuse nõukogu pädevatele ettevalmistavatele organitele.

3. Kui operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud eraldised on eelarvesse kavandatud, maksavad liikmesriigid ülejäänud osa toetustest, mis nad artikli 24 kohaldamise tulemusena kõnealuse operatsiooni eest võlgnevad pärast seda, kui on maha arvatud toetused, mis neilt on juba sama eelarveaasta jooksul sama operatsiooni jaoks taotletud. Kui operatsiooni kestuseks on kavandatud rohkem kui kuus kuud, makstakse eraldiste jääksumma poolaastamaksetena. Sellisel juhul tehakse esimene sissemakse kahe kuu jooksul operatsiooni alustamisest; teine sissemakse tehakse tähtpäevaks, mille kehtestab erikomitee halduri ettepanekul operatiivvajadusi arvesse võttes. Erikomitee võib nendest sätetest kõrvale kalduda.

4. Kui võrdlussumma või eelarve on vastu võetud, saadab haldur vastavad toetustaotlused kirja teel riiklikele ametiasutustele, kelle andmed on talle edastatud.

5. Ilma et sellega piirataks käesoleva otsuse teiste sätete kohaldamist, makstakse toetused 30 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest.

6. Iga toetav riik tasub oma toetuse maksmisega seotud pangateenuste eest.

7. Haldur teatab toetuste vastuvõtmisest.

Artikkel 26

Eelrahastamine

1. ELi sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni korral maksavad toetavad liikmesriigid toetust võrdlussumma ulatuses. Ilma et see piiraks artikli 25 lõike 3 kohaldamist, tehakse maksed allpool kirjeldatud korras.

2. ELi sõjaliste kiirreageerimisoperatsioonide eelrahastamiseks peavad osalevad liikmesriigid:

a) maksma ATHENA toetused ette; või

b) kui nõukogu otsustab läbi viia ELi sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni, mille rahastamist liikmesriigid toetavad, maksma oma toetuse võrdlussumma ulatuses kõnealuse operatsiooni ühistesse kuludesse viie päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

3. Eespool nimetatud eesmärgil loob erikomitee, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, mis on otsustanud toetust ette maksta (edaspidi „toetust ette maksvad liikmesriigid”), eelarve spetsiaalsesse jaotisesse määratlemata otstarbega assigneeringud. Nimetatud määratlemata otstarbega assigneeringud kaetakse toetustest, mida maksavad toetust ette maksvad liikmesriigid 90 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest.

4. Ilma et see piiraks artikli 25 lõike 3 kohaldamist, tuleb kiirreageerimisoperatsiooni jaoks toetust ette maksvate liikmesriikide poolt maksmisele kuuluv summa liikmesriigi poolt käesoleva artikli lõikes 3 osutatud määratlemata otstarbega assigneeringuteks makstud summa ulatuses maksta 90 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest. Sama suure osa ettemakstavatest toetustest võib teha kättesaadavaks operatsiooni ülemale.

5. Olenemata artiklist 21 täiendatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud operatsiooni tarbeks kasutatavaid määratlemata otstarbega assigneeringuid 90 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest.

6. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib iga toetust ette maksev liikmesriik eriolukordades volitada haldurit kasutama tema poolt ette makstud toetust, et katta tema toetust operatsioonile, milles ta osaleb, kuid mis ei ole kiirreageerimisoperatsioon. Ettemakstavat toetust täiendatakse asjaomase liikmesriigi poolt 90 päeva jooksul pärast toetustaotluse saatmist.

7. Kui muu operatsiooni kui kiirreageerimisoperatsiooni läbiviimiseks on vaja rahalisi vahendeid ning kui kõnealuse operatsiooni osas ei ole veel saadud piisavaid toetusi:

a) võib operatsiooni kulude katteks kasutada operatsiooni rahastamises osalevate liikmesriikide poolt ettemakstud toetusi, saades sellele enne toetust ette maksvate liikmesriikide heakskiidu; selliselt võib kasutada kuni 75 % ettemakstud toetustest. Ettemakstavat toetust täiendatakse toetust ette maksva liikmesriigi poolt 90 päeva jooksul pärast toetustaotluse saatmist;

b) punktis a osutatud juhul maksavad liikmesriigid, kes ei ole toetust ette maksnud, artikli 25 lõike 1 kohaselt operatsiooni jaoks makstavad toetused pärast asjaomaste liikmesriikide heakskiidu saamist viie päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest halduri poolt.

8. Olenemata artikli 32 lõikest 3 võib operatsiooni ülem võtta kohustusi ja teha kulutusi tema käsutuses olevate summade piires.

9. Liikmesriigid võivad oma valikut muuta, teatades sellest haldurile vähemalt kolm kuud ette.

Artikkel 27

Eelrahastamise summade tagastamine

1. Liikmesriik, kolmas riik või vajaduse korral rahvusvaheline organisatsioon, kellel nõukogu on lubanud eelrahastada osa operatsiooni ühistest kuludest, võib ATHENA-lt asjaomased summad tagasi saada, esitades hiljemalt kaks kuud pärast asjaomase operatsiooni lõpuleviimist haldurile taotluse, millega on kaasas vajalikud tõendavad dokumendid.

2. Raha tagastamise taotlust ei saa rahuldada, kui operatsiooni ülem ja haldur ei ole seda heaks kiitnud.

3. Kui kiidetakse heaks raha tagastamise taotlus, mille on esitanud toetav riik, võib selle arvata maha järgmisest toetustaotlusest, mille haldur esitab kõnealusele riigile.

4. Kui taotluse heakskiitmise ajal ei ole ette näha ühtki toetustaotlust või kui heakskiidetud raha tagastamise taotlus ületaks oodatavat toetust, maksab haldur tagastatava summa välja 30 päeva jooksul, võttes arvesse ATHENA rahavoogusid ja asjaomase operatsiooni ühiste kulude rahastamise vajadusi.

5. Raha makstakse vastavalt käesolevale otsusele tagasi isegi siis, kui operatsioon tühistatakse.

Artikkel 28

Ühiste kulude hulka mitte kuuluvate kulude haldamine ATHENA poolt

1. Erikomitee võib halduri või liikmesriigi ettepaneku põhjal otsustada, et teatavate operatsiooniga seotud kulude halduskorraldus, eriti (köögi- ja pesula) toetava isikkoosseisu alal, tuleks usaldada ATHENA-le, ehkki vastutus nende eest jääb asjaomasele liikmesriigile.

2. Erikomitee võib oma otsusega anda operatsiooni ülemale loa sõlmida kirjeldatud varustuse soetamiseks operatsioonis osalevate liikmesriikide nimel lepinguid. Erikomitee otsustab sel juhul, et ATHENA kogub sõlmitud lepingutest kinnipidamiseks vajalikud vahendid liikmesriikide käest ette.

3. ATHENA peab arvestust iga liikmesriigi poolt tehtud kulutuste kohta, mis on usaldatud ATHENA-le. Ta saadab igal kuul igale liikmesriigile väljavõtte kulutustest, mis viimane on teinud ja viimane või viimase isikkoosseis on tekitanud eelneva kuu jooksul, ning taotleb kõnealuste kulude tasumiseks vajalikke vahendeid. Liikmesriigid maksavad taotletud vahendid ATHENA-le välja 30 päeva jooksul pärast vahendite taotluse saatmist.

Artikkel 29

Viivis

1. Kui riik ei täida oma rahalisi kohustusi, kohaldatakse analoogia põhjal ühenduse eeskirju viivise suhtes, mis on kehtestatud vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (4) artikliga 71 toetuste maksmisele ühenduse eelarvesse.

2. Kui makse hilineb mitte rohkem kui kümme päeva, viivist ei nõuta. Kui makse hilineb rohkem kui kümme päeva, tuleb tasuda viivist kogu viivitatud aja eest.

8. PEATÜKK

KULUDE TEOSTAMINE

Artikkel 30

Põhimõtted

1. ATHENA eraldisi kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete, s.t säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõtetega.

2. Eelarve käsutajad vastutavad selle eest, et ATHENA tulusid ja kulusid kasutataks kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, tagamaks seaduslikkuse ja korrapärasuse nõuete täitmist. Eelarve käsutajad võtavad eelarvelisi ja juriidilisi kohustusi, tõendavad ja kinnitavad kulud ning viivad läbi tegevusi, mis eelnevad kõnealusele eraldiste kasutamisele. Eelarve käsutaja võib oma ülesandeid delegeerida otsusega, milles on määratletud:

a) isikkoosseisu liige, kes on selliseks delegeerimiseks asjakohasel tasemel;

b) üleantud volituste ulatus; ning

c) mil määral volituste saajad võivad neid omakorda delegeerida.

3. Eraldiste kasutamisel järgitakse põhimõtet, mille kohaselt eelarve käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud. Eelarve käsutaja ja peaarvepidaja ülesandeid ei või omavahel ühendada. Iga ATHENA poolt hallatavate vahenditega tehtud makse nõuab eelarve käsutaja ja peaarvepidaja ühist allkirja.

4. Kui ühiste kulude teostamine on usaldatud liikmesriigile, ühenduse institutsioonile või vajaduse korral rahvusvahelisele organisatsioonile, kohaldab kõnealune riik, institutsioon või organisatsioon eeskirju, mis kehtivad tema enda kulude teostamisele, ilma et sellega piirataks käesoleva otsuse kohaldamist. Kui haldur teostab kulusid otse, täidab ta eeskirju, mis kehtivad Euroopa Ühenduste üldeelarve osa „nõukogu” täitmisele.

5. Sellele vaatamata võib haldur edastada eesistujariigile materjalid nõukogule või erikomiteele ettepaneku tegemiseks ühiste kulude teostamise eeskirjade kohta.

6. Erikomitee võib heaks kiita ühiste kulude teostamise eeskirjad, mis lõikest 4 kõrvale kalduvad.

Artikkel 31

Operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühised kulud

Haldur täidab eelarve käsutaja kohuseid kulude puhul, mis hõlmavad operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühiseid kulusid.

Artikkel 32

Ühised tegevuskulud

1. Operatsiooni ülem täidab eelarve käsutaja kohuseid kulude puhul, mis hõlmavad tema juhitava operatsiooni ühiseid tegevuskulusid. Sellele vaatamata täidab haldur eelarve käsutaja kohustusi kulude puhul, mis hõlmavad ühiseid tegevuskulusid, mis tekivad konkreetse operatsiooni ettevalmistava etapi käigus, mida hallatakse otse ATHENA kaudu või mis on seotud operatsiooniga pärast selle aktiivse tegevuse lõppu.

2. Haldur kannab operatsiooni kulude teostamiseks nõutavad summad ATHENA pangakontolt operatsiooni ülema taotlusel viimasele üle ATHENA nimel avatud pangakontole, mille andmed operatsiooni ülem on esitanud.

3. Erandina artikli 18 lõikest 5, annab võrdlussumma vastuvõtmine haldurile ja operatsiooni ülemale nende pädevusalas asjaomase operatsiooni puhul õiguse võtta ja täita kulukohustusi kuni 30 % piires võrdlussummast juhul, kui nõukogu ei kehtesta kõrgemat protsenti. Erikomitee võib halduri ettepaneku põhjal otsustada, et tohib võtta ja täita täiendavaid kulukohustusi. Erikomitee võib otsustada suunata küsimuse eesistujariigi kaudu nõukogu pädevatele ettevalmistavatele organitele. Kõnealune erand kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil võetakse vastu asjaomase operatsiooni eelarve.

4. Operatsiooni eelarve vastuvõtmisele eelneva ajavahemiku jooksul annavad haldur ja operatsiooni ülem või tema esindaja kumbki erikomiteele iga kuu aru seoses kuludega, mida võib tasuda kõnealuse operatsiooni ühistest kuludest. Erikomitee võib halduri, operatsiooni ülema või liikmesriigi ettepaneku põhjal anda välja direktiive kulude teostamise kohta kõnealusel ajavahemikul.

5. Vahetu ohu korral isikkoosseisule, kes on kaasatud liidu sõjalisse operatsiooni, võib kõnealuse operatsiooni ülem erandina artikli 18 lõikest 5 teostada kõnealuse isikkoosseisu elu päästmiseks kulusid, mis ületavad eelarvesse kavandatud eraldisi. Operatsiooni ülem teavitab sellest võimalikult ruttu haldurit ja erikomiteed. Sellisel juhul teeb haldur operatsiooni ülemaga sidet pidades ettepaneku ümberpaigutusteks, mis on vajalikud kõnealuse ootamatu kulu rahastamiseks. Kui sellise kulu jaoks ei ole võimalik tagada piisavalt raha ümberpaigutuse teel, teeb haldur ettepaneku eelarve muutmiseks.

9. PEATÜKK

ÜHISELT RAHASTATUD VARUSTUSE JA INFRASTRUKTUURI LÕPPOTSTARVE

Artikkel 33

1. Pidades silmas operatsiooni lõpetamist, mida ta on juhatanud, võtab operatsiooni ülem vajalikud meetmed, et leida kõnealuse operatsiooni jaoks ühiselt soetatud varustusele ja infrastruktuurile lõppotstarve. Vajaduse korral esitab ta erikomiteele ettepaneku asjakohase kulumi kohta.

2. Haldur haldab pärast operatsiooni aktiivse tegevuse lõppu järele jäänud varustust ja infrastruktuuri, pidades vajadusel silmas sellele lõppotstarve leidmist. Vajaduse korral esitab ta erikomiteele ettepaneku asjakohase kulumi kohta.

3. Erikomitee kiidab varustuse, infrastruktuuri ja muu vara kulumi heaks nii kiiresti kui võimalik.

4. Erikomitee kiidab heaks ühiselt rahastatud varustuse ja infrastruktuuri lõppotstarbe, pidades silmas operatsiooni vajadusi ja finantskriteeriume. Lõppotstarve võib olla järgmine:

a) infrastruktuuri puhul müümine või üleandmine ATHENA kaudu vastuvõtjariigile, liikmesriigile või kolmandale isikule;

b) varustuse puhul müümine ATHENA kaudu liikmesriigile, vastuvõtjariigile või kolmandale isikule või ladustamine ja säilitamine ATHENA, liikmesriigi või kolmanda isiku poolt.

5. Varustus ja infrastruktuur müüakse toetavale riigile, vastuvõtjariigile või kolmandale isikule turuhinna eest või, kui turuhinda pole võimalik kindlaks määrata, võttes arvesse asjakohast kulumit.

6. Vastuvõtjariigile või kolmandale isikule müümine või üleandmine toimub vajaduse korral kooskõlas eelkõige nõukogus, toetavates riikides või NATOs kehtivate julgeolekueeskirjadega.

7. Kui otsustatakse, et operatsiooni jaoks soetatud varustus jääb ATHENA-le, võivad toetavad liikmesriigid taotleda teistelt osalevatelt liikmesriikidelt rahalist hüvitust. Kõigi osalevate liikmesriikide esindajatest koosnev erikomitee võtab halduri ettepaneku põhjal vastu asjakohased otsused.

10. PEATÜKK

RAAMATUPIDAMINE JA INVENTAR

Artikkel 34

Põhimõtted

Kui ühiste kulude kasutamine on usaldatud liikmesriigile, ühenduse institutsioonile või vajaduse korral rahvusvahelisele organisatsioonile, kohaldab kõnealune riik, institutsioon või organisatsioon eeskirju, mis kehtivad tema enda kulude ja inventari puhul raamatupidamisele.

Artikkel 35

Ühiste tegevuskuludega seotud raamatupidamine

Operatsiooni ülem peab raamatupidamisarvestust ATHENA-lt saadud ülekannete, enda poolt võetud kulukohustuste ja tehtud väljamaksete üle, samuti ATHENA eelarvest rahastatud ja tema juhitava operatsiooni jaoks kasutatava vallasvara kontrollimise üle.

Artikkel 36

Konsolideeritud aruanded

1. Peaarvepidaja peab arvet nõutud toetuste ja ülekannete üle. Ta koostab samuti raamatupidamisaruande operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud kulude ning halduri otsesel vastutusel teostatud tegevuskulude kohta.

2. Peaarvepidaja koostab ATHENA tulude ja kulude kohta konsolideeritud aruande. Iga operatsiooni ülem saadab talle aruanded enda poolt võetud kulukohustuste ja tehtud väljamaksete kohta, samuti eelrahastamise kohta, mis ta on heaks kiitnud enda juhitava operatsiooni ühiste tegevuskulude katmiseks.

11. PEATÜKK

RAAMATUPIDAMISARUANNETE AUDIT JA ESITAMINE

Artikkel 37

Erikomiteele tehtavad korrapärased ettekanded

Haldur esitab erikomiteele iga kolme kuu järel aruande tulude ja kulude teostamise kohta eelnenud kolme kuu jooksul ja alates eelarveaasta algusest. Selleks varustab operatsiooni ülem halduri aegsasti aruandega kulude kohta, mis on seotud tema juhitava operatsiooni ühiste tegevuskuludega.

Artikkel 38

Kontrollide läbiviimise tingimused

1. Enne oma ülesannete täitmist peavad ATHENA tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavad isikud olema saanud heakskiidu juurdepääsuks nõukogu valduses olevale salastatud teabele vähemalt „Secret UE” tasemel või vajaduse korral samaväärse heakskiidu liikmesriigilt või NATO-lt. Kõnealused isikud tagavad, et nad peavad kinni sellise teabe salastatusest ja kaitsevad andmeid, mis neile nende auditeerimisülesande käigus teatavaks saavad, kooskõlas kõnealusele teabele ja andmetele kehtivate eeskirjadega.

2. Halduril ja ATHENA tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavatel isikutel on viivitamatult ja ilma sellest eelnevalt teatamata juurdepääs kõnealuste tulude ja kuludega seotud dokumentidele ja kõigi andmekandjate sisule ning ruumidele, kus nimetatud dokumente ja andmekandjaid hoitakse. Nad võivad teha koopiaid. ATHENA tulude ja kulude teostamisega tegelevad isikud pakuvad haldurile ja kõnealuste tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavatele isikutele nende ülesanne täitmise juures vajalikku abi.

Artikkel 39

Raamatupidamisaruannete välisaudit

1. Kui ATHENA kulude rakendamine on usaldatud liikmesriigile, ühenduse institutsioonile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kohaldab kõnealune riik, institutsioon või organisatsioon eeskirju, mis kehtivad tema enda kulude auditeerimisele.

2. Sellele vaatamata võivad haldur või tema poolt määratud isikud viia millal tahes läbi operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ATHENA ühiste kulude või operatsiooni ühiste tegevuskulude auditi. Lisaks võib erikomitee halduri või liikmesriigi ettepanekul millal tahes määrata välisaudiitorid, määrates kindlaks nende ülesanded ja töölevõtmise tingimused.

3. Välisauditeid silmas pidades luuakse kuueliikmeline audiitorite kolleegium. Erikomitee nimetab igal aastal liikmesriikide esitatud kandidaatide seast kaks liiget, kes asuvad ametisse alates järgmise aasta 1. jaanuarist kolmeks aastaks, ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. Erikomitee võib liikme volitusi pikendada kuni kuue kuu võrra. Kandidaadid peavad olema liikmesriigi riikliku auditeerimisasutuse liikmed ja pakkuma oma turvalisuse ja sõltumatuse kohta piisavaid tagatisi. Nad peavad olema vajaduse korral kättesaadavad ülesannete täitmiseks ATHENA nimel. Kõnealuste ülesannete täitmisel:

a) maksab kolleegiumi liikmetele jätkuvalt palka nende päritoluriigi auditeerimisasutus; ATHENA kannab ainult nende lähetuskulud vastavalt eeskirjadele, mis kehtivad sama astme Euroopa Ühenduste ametnikele. Kandidaadid peavad olema liikmesriigi kõige kõrgema astme riikliku auditeerimisasutuse liikmed või selle asutuse poolt soovitatud, ning pakkuma oma turvalisuse ja sõltumatuse kohta piisavaid tagatisi;

b) küsivad ja saavad kolleegiumi liikmed juhiseid ainult erikomiteelt; audiitorite kolleegium ja selle liikmed on oma auditeerimisvolituste piires täiesti sõltumatud ja vastutavad üksnes välisauditi läbiviimise eest;

c) annavad kolleegiumi liikmed oma ülesannetest aru ainult erikomiteele;

d) kolleegiumi liikmed kontrollivad eelarveaasta jooksul ning tagantjärele kohapealsete kontrollimiste ja tõendavate dokumentide kontrollimise kaudu, kas ATHENA rahastatud või eelrahastatud kulusid on teostatud kooskõlas kehtivate õigusnormide ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete, s.t säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõtetega ning kas sisekontroll on olnud piisav.

Igal aastal valib audiitorite kolleegium oma liikmete seast eesistuja või pikendab tema volitusi. Kolleegium võtab vastu oma liikmete läbi viidud audititele kehtivad eeskirjad, mis on kooskõlas kõige kõrgemate rahvusvaheliste nõuetega. Audiitorite kolleegium kiidab oma liikmete koostatud auditiaruanded heaks enne, kui need edastatakse haldurile ja erikomiteele.

4. Lähtudes igast üksikjuhtumist ja konkreetsetest põhjustest, võib erikomitee otsustada kasutada muid välisasutusi.

5. Auditite kulusid, mille viivad läbi ATHENA nimel tegutsevad audiitorid, loetakse ATHENA poolt kantavateks ühisteks kuludeks.

Artikkel 40

Raamatupidamisaruannete siseaudit

1. Nõukogu peasekretär määrab halduri ettepaneku põhjal ja pärast erikomitee teavitamist kolmeaastaseks ametiajaks, mida saab ühe korra uuendada, ATHENA mehhanismi siseaudiitori ja vähemalt ühe asesiseaudiitori; siseaudiitoritel peavad olema vajalik kutsekvalifikatsioon ja nad peavad pakkuma oma turvalisuse ja sõltumatuse kohta piisavaid tagatisi.

2. Siseaudiitor annab haldurile riskidega tegelemise kohta aru, esitades sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta ning soovitusi operatsioonidega seotud sisekontrolli parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks. Tema vastutuses on eelkõige selle hindamine, kui sobivad ja tulemuslikud on sisemised juhtimissüsteemid ning kuidas teenistused rakendavad poliitikaid ja saavutavad eesmärke, pidades silmas nendega seotud riske.

3. Siseaudiitor täidab oma ülesandeid seoses kõikide teenistustega, mis on kaasatud ATHENA tulude kogumisse ning ATHENA kaudu rahastatavate kulude teostamisse.

4. Siseaudiitor viib eelarveaasta jooksul vastavalt vajadusele läbi ühe või mitu auditit. Ta annab haldurile aru ja teavitab operatsiooni ülemat oma auditite tulemustest ja soovitustest. Operatsiooni ülem ja haldur tagavad, et auditite põhjal tehtud soovituste põhjal võetakse meetmeid.

5. Haldur esitab igal aastal erikomiteele siseauditiga seotud töö kohta aruande, milles on märgitud läbiviidud siseauditite arv ja liik, tehtud märkused, esitatud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed.

6. Lisaks sellele tagab iga operatsiooni ülem siseaudiitorile täieliku juurdepääsu tema juhatatavale operatsioonile. Siseaudiitor kontrollib finants- ja eelarvesüsteemide ja -menetluste nõuetekohast toimimist ning tagab tugevate ja tõhusate sisekontrolli süsteemide toimimise. Siseaudiitor ei või olla ei eelarve käsutaja ega peaarvepidaja; ta ei või osaleda raamatupidamisaruannete ettevalmistamisel.

7. Siseaudiitori töö ja aruanded tehakse koos kõigi asjakohaste lisadokumentidega kättesaadavaks audiitorite kolleegiumile.

Artikkel 41

Raamatupidamise aastaaruannete esitamine

1. Iga operatsiooni ülem annab ATHENA peaarvepidajale eelarveaasta lõpule järgneva aasta 31. märtsiks või nelja kuu möödumisel tema juhitud operatsiooni lõppemisest (olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem) teabe, mis on vajalik ühiste tegevuskulude ning eelrahastatud ja artikli 28 kohaselt hüvitatud kulude raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks ning samuti iga-aastase tegevusaruande koostamiseks.

2. Haldur koostab peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema abiga esialgsed iga-aastased raamatupidamise aastaaruanded ja tegevusaruanded ning esitab need erikomiteele ja audiitorite kolleegiumile eelarveaasta lõpule järgneva aasta 30. aprilliks.

3. Audiitorite kolleegium esitab erikomiteele eelarveaasta lõpule järgneva aasta 31. juuliks auditi aastaaruande ning haldur, keda abistavad peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülem, esitab erikomiteele samaks kuupäevaks ATHENA lõplikud raamatupidamise aastaaruanded. Erikomitee vaatab halduri, peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema tegevuse heakskiitmise eesmärgil raamatupidamise aastaaruanded läbi eelarveaasta lõpule järgneva aasta 30. septembriks, võttes arvesse audiitorite kolleegiumi aruande tulemusi.

4. Peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülem säilitavad oma tasemel kõik raamatupidamisaruanded ja inventarinimestikud viie aasta jooksul alates kuupäevast, mil kõnealuse eelarve täitmine kinnitati.

5. Erikomitee teeb otsuse eelarve ülejäägi kandmise kohta eelarveaastast, mille raamatupidamisaruanne on heaks kiidetud, järgmise eelarveaasta eelarvesse, olenevalt olukorrast kas tulude või kuludena, eelarve muutmise teel.

6. Eelarveaasta eelarve ülejäägi osa, mis tuleneb operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud kulude katteks mõeldud eraldiste kasutamisest, kavandatakse osalevate liikmesriikide järgmistest toetustest maha arvamiseks.

7. Eelarve ülejäägi osa, mis tuleneb teatava operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud eraldiste kasutamisest, kavandatakse järgmistest toetustest maha arvamiseks, mis saadakse kõnealust operatsiooni toetanud liikmesriikidelt.

8. Kui tagastamine ei ole võimalik ATHENA-le makstavatest toetustest mahaarvamise teel, makstakse eelarve ülejääk asjaomastele liikmesriikidele tagasi.

9. Iga operatsioonis osalev liikmesriik esitab iga aasta 31. märtsiks haldurile, vajadusel operatsiooni ülema kaudu, vabatahtlikult andmed tema poolt eelneval eelarveaastal operatsiooniga seoses kantud täiendavate kulude kohta. Need andmed liigitatakse põhiliste kuluartiklite kaupa. Haldur koondab nimetatud andmed ja annab erikomiteele ülevaate operatsiooni täiendavate kulude kohta.

Artikkel 42

Operatsiooni raamatupidamisaruande esitamine

1. Kui operatsioon on lõpule viidud, võib erikomitee halduri või liikmesriigi ettepaneku põhjal teha otsuse, et haldur esitab peaarvepidaja ja operatsiooni ülema abiga erikomiteele kõnealuse operatsiooni kohta raamatupidamisdokumendid ja bilansi kuni kuupäevani, mil operatsioon lõpule viidi, ja võimaluse korral kuni kuupäevani, mil see lõpetati. Halduri kehtestatud tähtaeg ei või olla lühem kui neli kuud alates kuupäevast, mil operatsioon lõpule viidi.

2. Kui ei ole võimalik, et raamatupidamisdokumendid ja bilanss sisaldaks nimetatud tähtajaks tulusid ja kulusid, mis on seotud operatsiooni lõpetamisega, esitatakse tulud ja kulud ATHENA iga-aastastes raamatupidamisdokumentides ja bilansis ning erikomitee vaatab need läbi seoses iga-aastase raamatupidamisaruande esitamisega.

3. Erikomitee kiidab talle esitatud operatsiooni raamatupidamisdokumendid ja bilansi heaks. Ta kiidab heaks kõnealuse eelarve täitmise halduri, peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema poolt.

4. Kui tagastamine ei ole võimalik ATHENA-le makstavatest toetustest mahaarvamise teel, makstakse eelarve ülejääk asjaomastele liikmesriikidele tagasi.

12. PEATÜKK

JURIIDILINE VASTUTUS

Artikkel 43

1. Tingimusi, millega väära asjaajamise või hooletuse korral reguleeritakse operatsiooni ülema, halduri ja eelkõige ühenduse institutsioonide või liikmesriikide poolt kasutusse antud muu isikkoosseisu liikme distsiplinaar- või kriminaalvastutusele võtmist, reguleerib isikkoosseisule kohaldatav määrustik või kord. Lisaks võib ATHENA omal algatusel või toetava liikmesriigi palvel algatada ülalmainitud isikkoosseisu liikme suhtes tsiviilhagi.

2. Toetav riik ei või ühelgi juhul pidada Euroopa Ühendusi või nõukogu peasekretäri vastutavaks selle eest, kuidas haldur, peaarvepidaja või nende juurde määratud isikkoosseis on täitnud oma ülesandeid.

3. Toetavad riigid täidavad ATHENA kaudu lepingulised kohustused, mis võivad tekkida eelarve täitmise raames sõlmitud lepingute tulemusena. Eelmainitu on reguleeritud kõnealustele lepingutele kohaldatavate seadustega.

4. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitavad toetavad liikmesriigid kahju, mille operatsiooni peakorter, vägede peakorter ja kriisistruktuuri väeliigi peakorter, mille koosseisu on heaks kiitnud operatsiooni ülem, või nende isikkoosseis on tekitanud oma ülesannete täitmise käigus, ATHENA kaudu vastavalt üldistele põhimõtetele, mis on ühised liikmesriikide seadustele, ja vägede isikkoosseisu määrustikule, mis kehtib operatsiooni toimumiskohas.

5. Toetav riik ei või ühelgi juhul pidada Euroopa Ühendusi või liikmesriike vastutavaks eelarve täitmise raames sõlmitud lepingute eest või kahju eest, mille kriisistruktuuri üksused ja teenistused, mille koosseisu on heaks kiitnud operatsiooni ülem, või nende isikkoosseis on põhjustanud oma ülesannete täitmise käigus.

Artikkel 44

Läbivaatamine ja muutmine

Käesolev otsus, sealhulgas selle lisad, vaadatakse tervikuna või osaliselt läbi vajaduse korral liikmesriigi taotlusel või pärast iga operatsiooni. Käesolevat otsust muudetakse vähemalt iga kolme aasta tagant. Läbivaatamise või muutmise käigus võib kasutada töö seisukohast kasulikke eksperte ja eelkõige ATHENA juhtorganeid.

Artikkel 45

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2007/384/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 46

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 47

Avaldamine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. detsember 2008 Nõukogu nimel eesistuja M. BARNIER

(1) ELT L 63, 28.2.2004, lk 68.

(2) ELT L 152, 13.6.2007, lk 14.

(3) EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

(4) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

I LISA ÜHISED KULUD, MIS NENDE TEKKIMISEL KATAB ATHENA Juhul kui järgmisi ühiseid kulusid ei saa otseselt seostada ühegi operatsiooniga, võib erikomitee otsustada paigutada vastavad eraldised aastaeelarve üldossa. Kõnealused eraldised tuleks võimalusel kanda artiklitesse, mis osutavad operatsioonile, millega nad on kõige enam seotud. 1. Operatsiooni ülema ja tema isikkoosseisu lähetuskulud, mis tekivad operatsiooni raamatupidamisaruande esitamise tulemusena erikomiteele. 2. Kahjunõuetest ja hagidest tulenevad kahjuhüvitised ja kulud, mis kuuluvad maksmisele ATHENA kaudu. 3. Kulud, mis tulenevad otsusest ladustada operatsiooni jaoks ühiselt soetatud materjali (kui kõnealused kulud omistatakse aastaeelarve üldosale, osutatakse seosele konkreetse operatsiooniga). Lisaks sisaldab aastaeelarve üldosa vajadusel eraldisi, mis on vajalikud järgmiste ühiste tegevuskulude katmiseks, mida operatsioonis osalevad liikmesriigid rahastavad: 1. panga teenustasud; 2. auditikulud; 3. operatsiooni ettevalmistava etapiga seonduvad ühised kulud, nagu need on määratletud II lisas.

II LISA OPERATSIOONI ETTEVALMISTAVA ETAPIGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA Täiendavad kulud, mis on vajalikud väeüksuste tutvumismissioonideks ja ettevalmistusteks (eelkõige teabekogumis- ja tutvumismissioonid) liidu konkreetset sõjalist operatsiooni silmas pidades: transport, majutus, operatsiooni sidevahendite kasutamine ja missiooni läbiviimiseks vajaliku kohaliku tsiviilpersonali, nagu tõlkide ja autojuhtide töölevõtmine. Meditsiiniteenused: nende isikute hädaotstarbeline meditsiiniline evakueerimine (Medevac), kes võtavad osa väeüksuste tutvumismissioonidest ja ettevalmistustest liidu konkreetset sõjalist operatsiooni silmas pidades, kui ravi ei ole operatsiooni toimumiskohas võimalik.

III LISA III-A OPERATSIOONI AKTIIVSE TEGEVUSEGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ALATI ATHENA ATHENA kannab liidu sõjalise operatsiooni puhul ühiste tegevuskulude all järgnevalt määratletud täiendavad kulud, mis on operatsiooni jaoks vajalikud. 1. Täiendavad kulud seoses ELi juhitavate operatsioonide (mobiilsete või paiksete) peakorteritega 1.1. Peakorterid, mille täiendavaid kulusid rahastatakse ühiselt: a) : Peakorter (HQ) : Peakorter (HQ), operatsiooni plaanis (OPLAN) heakskiidetud juhtimisüksused ja orgaanilised teenuselemendid. b) : Operatsiooni peakorter (OHQ) : Operatsiooni juhataja paikne, väljaspool operatsiooni toimumiskohta asuv peakorter, mis vastutab ELi vägede koostamise, väljasaatmise, ülalpidamise ja tagasitoomise eest. Operatsiooni puhul operatsiooni peakorteri suhtes kehtiv ühiste kulude mõiste kehtib ka nõukogu peasekretäri ja ATHENA puhul niivõrd, kuivõrd viimased tegutsevad otseselt kõnealuse operatsiooni heaks. c) : Vägede peakorter (FHQ) : Operatsiooni toimumiskohta siirdud ELi vägede peakorter. d) : Väeliigi peakorter (CCHQ) : Operatsiooni jaoks siirdud ELi väeliigi juhataja (s.t õhujõudude, maavägede, laevastiku või eriüksuste juhatajad, kelle määramist võidakse operatsiooni iseloomust sõltuvalt vajalikuks pidada) peakorter. 1.2. Ühiselt rahastatavad täiendavad kulud: a) : Transpordikulud : Transport operatsiooni toimumiskohta ja sealt tagasi vägede peakorteri ja väeliikide peakorterite siirmiseks, ülalpidamiseks ja tagasitoomiseks; operatsiooni peakorteri transpordikulud, mis on vajalikud operatsiooni jaoks. b) : Haldus : Täiendav kontori- ja majutusvarustus, lepingulised ja kommunaalteenused, peakorterite hoonete hoolduskulud. c) : Ühiselt rahastatavatesse peakorteritesse operatsiooni jaoks eraldi töölevõetud tsiviilpersonal : Euroopa Liidus töötav tsiviilpersonal, rahvusvaheline personal ja operatsiooni toimumiskohas palgatud kohalik personal, keda vajatakse operatsiooni läbiviimiseks lisaks operatsiooni tavanõuetele (sealhulgas kõik hüvitised ületundide eest). d) : Side ühiselt rahastatavate peakorterite vahel ning ühiselt rahastatavate peakorterite ja nende otsealluvuses olevate vägede vahel : Kapitalikulud seoses täiendavate sidevahendite ja infotehnoloogiaseadmete ostmise ja kasutamisega ning kulud seoses osutatud teenustega (modemite, telefoniliinide, satelliittelefonide, krüptofaksi, turvaliinide, internetiteenuste, andmeliinide ja kohtvõrkude rent ning hooldus); e) : Vedu/reisimine (välja arvatud päevarahade kulud) operatsiooni toimumiskohas : Maanteetranspordi ja muul teel reisimise ja veokuludega seotud kulud, sealhulgas riiklike toetusvägede ja külaliste reisimine; kütusega seotud täiendavad kulud, mis ületavad tavaoperatsioonide taseme; täiendavate sõidukite rent; operatsiooni toimumiskoha ja Brüsseli ja/või ELi korraldatud kohtumiste toimumiskohtade vahel toimuvate ametireisidega seotud kulud; kulud seoses kolmanda isiku poolse riskikindlustusega, mida mõned riigid nõuavad nende territooriumil operatsioone läbi viivatelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt. f) : Kasarmud ja majutus/infrastruktuur : Vajaduse korral peakorteri rajatiste soetamise, üürimise või renoveerimise kulud operatsiooni toimumiskohas (hoonete, varjualuste ja telkide üürimine). g) : Avalik teave : Kulud, mis on seotud teabekampaaniatega ja mõeldud meedia teavitamiseks operatsiooni peakorteris ja vägede peakorteris vastavalt operatsiooni peakorteris välja töötatud teabestrateegiale. h) : Esindamine ja vastuvõtukulud : Esinduskulud; operatsiooni läbiviimiseks vajalikud kulud peakorteri tasemel. 2. Täiendavad kulud, mis tekivad vägede toetamisel tervikuna: Alljärgnevalt on kindlaks määratud kulud, mis tekivad seoses vägede siirmisega: a) : Siirmise/infrastruktuuriga seotud tööd : Kulud, mis on tingimata vajalikud selleks, et väed tervikuna saaksid täita oma missiooni (ühiselt kasutatav(ad) lennujaam, raudtee, sadamad, peamised logistilistilised maanteed, sh mahalaadimiskohad ning alad vägede koondamiseks edasiliikumise eesmärgil); veepumbad, vee puhastamine ja jaotamine ning heitvee äravool, energia- ja veevarustus, mullatööd ja statsionaarsete vägede kaitse, ladustamisrajatised (eelkõige kütuse ja lahingumoona jaoks), logistilised kogunemiskohad; ühiselt rahastavale infrastruktuurile pakutav insener-tehniline tugi). b) : Identifitseerimistunnused : Spetsiifilised identifitseerimistunnused, isikutunnistused kirjaga „Union européenne”, märgid, medalid, Euroopa Liidu värvides lipud või muud vägede või peakorteri tunnusmärgid (välja arvatud riided, mütsid ja vorm); c) : Meditsiiniteenused : Hädaotstarbeline meditsiiniline evakueerimine (Medevac). Operatsiooni plaanis (OPLAN) heakskiidetud mahalaadimisotstarbeliste lennujaamade ja sadamate liiki ülesannete 2 ja 3 rajatised operatsiooni toimumiskoha operatiivelementide tasandil. d) : Teabe hankimine : Operatsiooni plaanis (OPLAN) heakskiidetud luureotstarbelised satelliidikujutised, kui nende rahastamist ei ole võimalik tagada Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (SATCEN) eelarves olemasolevate vahenditega. 3. Täiendavad kulud, mis tekivad ELi juhitava operatsiooni jaoks ELi käsutusse antud NATO ühiste vahendite ja võimete kasutamisel. Kulu, mis tekib Euroopa Liidule, kui ta kasutab ühe oma sõjalise operatsiooni jaoks ELi ja NATO vahelist kokkulepet, mis käsitleb ELi juhitavaks operatsiooniks kasutada antud NATO ühiste vahendite ja võimete väljastamist, jälgimist, tagastamist või tagasinõudmist. NATO poolt ELile tehtavad tagasimaksed. 4. Täiendavad kulud, mis tekivad Euroopa Liidule seoses ühiste kulude loeteluga hõlmatud kaupade, teenuste ja töödega, mille teevad Euroopa Liidu juhitava operatsiooni jaoks kättesaadavaks liikmesriigid, Euroopa Liidu institutsioonid, kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt artiklis 11 osutatud kokkulepetele. Sellise kokkuleppe alusel riigi, Euroopa Liidu institutsiooni või rahvusvahelise organisatsiooni poolt tehtavad tagasimaksed. III-B KONKREETSE OPERATSIOONI AKTIIVSE TEGEVUSEGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA, KUI NÕUKOGU TEEB SELLISE OTSUSE Transpordikulud : Transport operatsiooni toimumiskohta ja sealt tagasi operatsiooni jaoks vajatavate vägede siirmiseks, toetamiseks ja tagasitoomiseks. Rahvusvahelised sihtjõudude peakorterid : Operatsiooni toimumiskohta siirdud ELi sihtjõudude rahvusvahelised peakorterid. III-C ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA, KUI OPERATSIOONI ÜLEM SEDA TAOTLEB NING ERIKOMITEE NEED HEAKS KIIDAB a) : Kasarmud ja majutus/infrastruktuur : Hoonete soetamise, üürimise ja renoveerimise kulud operatsiooni toimumiskohas (hooned, varjualused ja telgid) vastavalt operatsiooni jaoks siirdud vägede vajadustele. b) : Olulise tähtsusega täiendav varustus : Operatsiooni läbiviimiseks olulise tähtsusega erivarustuse ettekavandamata üürimine või ostmine operatsiooni käigus, tingimusel et ostetud varustust ei tooda missiooni lõpus endaga tagasi. c) : Meditsiiniteenused : Muud ülesande 2 rajatised operatsiooni toimumiskohas kui III-A lisas mainitud rajatised. d) : Teabe hankimine : Teabe hankimine (satelliidikujutised; luureandmete hankimine operatsiooni toimumiskohal, kohaluure ja seire (ISR), sealhulgas maa-õhk tüüpi seiretegevus (AGSR); luureandmete hankimine inimallikatelt). e) : Muud kriitilise tähtsusega võimed operatsiooni toimumiskohal : Demineerimine, kui see on operatsiooni jaoks vajalik; kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute (CBRN) korral; operatsiooni toimumiskohal kokkukogutud relvade ja lahingumoona ladustamine ja hävitamine.