Euroopa Liidu Teataja L 180 , 15/07/1999 Lk 0009 - 0032



Komisjoni määrus (EÜ) nr 1545/1999, 14. juuli 1999, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1091/94, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3528/86 ühenduse metsade kaitse kohta õhusaaste eest teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 17. novembri 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 3528/86 ühenduse metsade kaitse kohta õhusaaste eest, [1] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 307/97, [2] eriti selle artikli 3 lõiget 2, ning arvestades, et: (1) määruse (EMÜ) nr 3528/86 artikli 2 lõike 1 kolmanda taande kohaselt on ühenduse tegevuskava eesmärgiks aidata liikmesriikidel teha metsa ökosüsteemide pidevat intensiivseiret püsiproovitükkidel; (2) vastavalt määruse (EMÜ) nr 3528/86 artikli 2 lõikele 2 peavad liikmesriigid edastama komisjonile andmed, mis on kogutud pidevaks intensiivseireks mõeldud proovitükkide võrgu kaudu; (3) liikmesriigid on selle võrgu rajanud kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1091/94 [3] (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1390/97 [4]) I lisaga; puuvõrade, mulla, okastiku või lehestiku seisundi seire, juurdekasvu ja depositsiooni mõõtmise, ilmavaatluste ning mullalahuse seire andmete esitamise ühine metoodika ja vorming on sätestatud määruse (EÜ) nr 1091/94 III–X lisas; (4) alustaimestiku hindamise tulemusi juba kogutakse ning määrusele (EÜ) nr 1091/94 tuleb lisada ühine metoodika ja andmete esitamise vorming; meteoroloogiliste mõõtmiste ühiseid meetodeid tuleb ajakohastada; (5) käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise metsakomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 1091/94 muudetakse järgmiselt: 1. Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega. "2. Püsiproovitükkidel toimub metsa ökosüsteemide pidev intensiivseire. See seire hõlmab puuvõrade, mulla, okastiku või lehestiku seisundi pidevat seiret, juurdekasvu muutuste, depositsiooni ja meteoroloogiliste parameetrite mõõtmist ning mullalahuseproovide võtmist ja analüüsimist ning alustaimestiku hindamist, kasutades objektiivseid proovivõtumeetodeid ja ettenähtud analüüsimeetodeid." 2. Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega: "4. Käesoleva artikli sätetega seonduvad tehnilised üksikasjad on esitatud III–XI lisas." 3. Artikli 2 lõike 1 viimase taande järele lisatakse järgmine taane: "— alustaimestiku hindamise läbiviimiseks". 4. I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga. 5. II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga. 6. VIIa lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. 7. IX lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisaga. 8. XI lisana lisatakse käesoleva määruse V lisa. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. juuli 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz Fischler [1] EÜT L 326, 21.11.1986, lk 2. [2] EÜT L 51, 21.2.1997, lk 9. [3] EÜT L 125, 18.5.1994, lk 1. [4] EÜT L 190, 19.7.1997, lk 3. -------------------------------------------------- I LISA Määruse (EÜ) nr 1091/94 I lisa asendatakse järgmise lisaga: " I LISA PIDEVAKS INTENSIIVSEIREKS MÕELDUD PÜSIPROOVITÜKKIDE SISSESEADMISE ÜHISED MEETODID (Määruse (EMÜ) nr 3528/86 artikli 2 lõige 1 ja selle muudatused) I. Üldised märkused Määruse (EMÜ) nr 3528/86 artikli 2 lõikes 1 ja kõnealuse määruse muudatustes nimetatud tegevuskava eesmärgiks on püsiproovitükkide võrgu sisseseadmine liikmesriikides ja andmete kogumine pideva intensiivseire kaudu. Tegevuskaval on järgmised eesmärgid: - teha metsa ökosüsteemide pidevat intensiivseiret, pidades silmas õhusaaste ja muude metsa seisundit mõjutavate tegurite põhjustatud kahjustusi, - luua mõistetavam põhjuslik seos metsa ökosüsteemide muutuste ja neid põhjustavate tegurite, eelkõige õhusaaste vahel, koondades mitmesugused mõõtmised ning metsa ökosüsteemide ja nende koostisosade seire ühte paika, - saada asjakohast teavet paljude ühenduse metsa ökosüsteemide arenemise kohta. II. Püsiproovitükkide võrgu sisseseadmine II.1. Proovitükkide valimine Liikmesriigid on valinud 30. juuniks 1994 oma riigi territooriumil välja piisavalt suure hulga püsiproovitükke. Pärast seda on mõned liikmesriigid laiendanud oma riikliku seireprogrammi täiendavate proovitükkide kaasamisega. Nende proovitükkide maksimaalne arv peaks põhimõtteliselt olema piiratud 15 proovitükiga liikmesriigi kohta, kuid liikmesriigid võivad valida rohkem proovitükke tingimusel, et nende arv ei ületa 20 % riigi proovitükkide arvust, mis kuuluvad ühenduse 16×16 kilomeetriste ruutudega võrku (määrus (EMÜ) nr 1696/87). Püsiproovitükkide valimise eest vastutab liikmesriik ning valimisel tuleb lähtuda järgmistest kriteeriumidest: - valitud proovitükid peavad hõlmama kõnesoleva liikmesriigi peamisi metsapuuliike ja kõige tüüpilisemaid kasvutingimusi, - proovitüki suurus peab horisontaalselt mõõdetuna olema vähemalt 0,25 hektarit, - ümbritsevatel aladel toimuva tegevuse mõju võimalikuks vähendamiseks tuleb proovitükk ümbritseda puhvervööndiga. Vööndi laius oleneb metsa liigist ja vanusest. Kui proovitükk ja selle ümbrus on kõrguse ja vanuse poolest ühetaolised, võib puhvervööndi laiust piirata 5 või 10 meetrile. Kui metsaala, kus proovitükk asub, koosneb segapuistutest või eri puuliikidest või on erineva vanusestruktuuriga, laiendatakse puhvervööndit kuni viiekordselt proovitükil kasvava metsa potentsiaalsest maksimaalkõrgusest, - kuna proovitükil tehakse pikaajalist seiret, tuleb selle nurgad ja piirid selgelt märgistada ja kõik vaatluspuud kustutamatult nummerdada, - proovitükid peavad olema alati kergesti ligipääsetavad, neile pääsemist ja proovivõtmist ei tohi midagi takistada, - proovitüki, puhvervööndi ja ümbritseva metsa majandamises ei tohi olla mingeid erinevusi (st majandustegevus peab olema võrreldav ning seire häirivat mõju tuleb võimalikult vähendada), - otsest saastet teadaolevatest kohalikest allikatest tuleb vältida. Proovitükid ei tohi asuda põllumajandusettevõtete, maanteede ja saastavate tööstusettevõtete vahetus läheduses, - proovitükil või selle läheduses peab olema piisav hulk proovipuid, - proovitükk ja puhvervöönd peavad olema puuliikide või nende segunemise, puude vanuse ja kasvu ning mullaliigi ja kallakuse poolest võimalikult sarnased, - proovitükid peavad asuma metsaservast piisavalt kaugel. On soovitatav valida proovitükid, kus eelnenud aastatel on tehtud seiret vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3528/86 või teiste programmide raames. Uued proovitükid peaksid kattuma ühenduse 16×16 kilomeetriste ruutudega võrgu vaatluspunktidega või paiknema nende läheduses nii, et oleks võimalik kasutada muudest allikatest (nt ilmajaamast) saadud teavet. II.2. Proovitükkide sisseseadmine ja omadused Liikmesriigid on 1994. aastal esitanud komisjonile iga proovitüki kohta üldandmed ja üksikasjaliku kirjelduse. Proovitüki üksikasjalik kirjeldus sisaldab: proovitüki täpse asukoha, skeemi, millel on näidatud proovitüki nurkade ja/või piiride püsimärgistused, puude arvu proovitükil ning muid asjassepuutuvaid püsitegureid proovitükil või selle ümbruskonnas (nt sinna viiv tee, jõed jne). Edaspidi märgitakse kõnesolevale kaardile ka proovivõtukohtade (nt mullaprofiili kaevete) täpsed asukohad. II.3. Prooviruudu määratlus Põhimõtteliselt võib puude hindamisel (nt võra seire, juurdekasvu muutuste hindamine) kasutada proovipuudena kõiki proovitükil kasvavaid puid. Kui proovitükil on palju puid (nt tihe puistu), tehakse hindamisi väiksemal proovialal. Väiksem prooviala peab proovitüki sisseseadmisel olema piisavalt suur, et tagada usaldusväärsed hindamistulemused vähemalt 20 aasta jooksul, kuid eelistatavalt kogu puistu eluaja jooksul. Kõnesoleva aja jooksul peab väiksemal proovialal olema vaatlusteks kasutada vähemalt 20 puud. II.4. Üldandmed proovitükkide kohta Püsiproovitükkide sisseseadmisel intensiivseireks ja esimeste uuringute ajal kogutakse iga püsiproovitüki kohta järgmised üldandmed: Sisseseadmine | Esimesed uuringud | | | —Kirjeldav kood Riik Proovitüki number Laiuskraad ja pikkuskraad | | —Kasvukoha andmed | Kõrgus merepinnast Asend Proovitüki pindala Puude arv proovitükil Väiksem prooviala (kui neid on) | Vee kättesaadavus peamistele puuliikidele Huumuse liik Mullaliik (hinnanguline) | —Andmed puistu kohta | Esimese rinde keskmine vanus Peamised puuliigid Tootlikkus (hinnang) | | —Muud märkused | Proovitüki ajalugu Muud läheduses olevad vaatlusjaamad | | Kui riikliku seireprogrammi täitmiseks lisatakse täiendavaid proovitükke, edastavad liikmesriigid (taas)rajamise aasta lõpuks komisjonile iga proovitüki rajamise ajal kogutud andmed andmefailina (vt VIIa lisa, vorm 1a) ja aruannetena (vt VIIa lisa, vorm 1b). Seireaastate ajal saadud olulised andmed edastatakse aastakaupa, kasutades vorme 1a ja 1b (VII lisa). Ülejäänud andmed esitatakse kohe pärast esimest asjassepuutuvat uuringut ja vajaduse korral need ajakohastatakse. III. Rikutud püsiproovitükkide asendamine III.1. Üldised märkused Intensiivseireks mõeldud proovitükkide valimise eest vastutavad liikmesriigid. Käesoleva määruse lisas on sätestatud sellise valimise kriteeriumid. Enamik liikmesriike on riigimetsa ökosüsteemide seireks arendanud oma strateegia, mille eesmärgiks on olulisemate puuliikide ja kasvutingimuste jälgimine. Kuigi proovitükid on valitud pikaajaliseks seireks, on võimalik proovitükkide enneaegne hävimine, nt tulekahju tõttu. Mõnedel juhtudel on võimalik lõplike proovide võtmine viia läbi enne kõikide puude kadumist proovitükilt. Järgmiseks sammuks oleks valikukriteeriumite aluseks oleva strateegia läbivaatamine ja otsustamine, milliseid kriteeriume kohaldada uue proovitüki valimisel. III.2. Proovitüki sulgemine Tuleks kasutada võimalust teha viimased mõõtmised ja hindamised. Võimaluse korral võib proovitükil enne selle (lõplikku) hävimist viia läbi uuritud puude puhul proovivõtmise, mille käigus puud vajaduse korral langetatakse. Pärast langetamist mõõdetakse puude täpne pikkus, võetakse tüve läbilõikepind ja võetakse täpsed lehestiku või okastiku proovid. III.3. Strateegia Enamike liikmesriikide seirestrateegia sisaldab metsaala, metsa ökosüsteemi ja liikide seiret ning sageli mullastiku, ilmastiku ja depositsiooniastme seiret. Kui proovitükk on vaja asendada, tuleks kasutada võimalust kontrollida esialgse strateegia kasutatavust ja kaaluda võimalusi puudujääkide kõrvaldamiseks. Selles kontekstis tuleks arvestada, et lisaks esialgsetele uuringutele (võra seisund, muld, lehestik/okastik ja juurdekasv) on viimastel aastatel lisatud programmile täiendavaid uuringuid (depositsioon, ilmastikuvaatluse andmed, mullalahus, alustaimestik, kaugseire [1]). Seetõttu tuleks proovitükkide asendamise kavandamisel võtta arvesse intensiivseire programmi muudatusi. Üldjuhul on siiski soovitatav, et uued proovitükid asuksid samas piirkonnas ja oleks sama mullatüübiga ning depositsiooniastmega kui hävitatud proovitükid ja neil kasvaks samad puuliigid. III.4. Püsiproovitükkide asendamine Uute proovitükkide valimisel kohaldatakse samu kriteeriume, mis hävitatud proovitükkide puhul. Uute proovitükkide sisseseadmisel tuleks mõningaid uuringuid, mida lähiajal ei korrata, viia läbi võimalikult kiiresti (nt mullaanalüüs ja kaugseire). Kuna võraseisundi ja lehestiku/okastiku uuringud viiakse läbi igal aastal või kahe aasta tagant, ei ole vaja teha selle kohta täiendavaid uuringuid kohe peale proovitüki sisseseadmist. Kui järgmine regulaarne juurdekasvu uuring on plaanitud viia läbi rohkem kui kolm aastat pärast proovitüki sisseseadmist, tuleks juurdekasvu mõõtmised viia läbi vahetult pärast proovitüki sisseseadmist. III.5. Erilist tähelepanu nõudvad asjaolud Asendusproovitükkidele antakse uued numbrid. Liikmesriigid esitavad komisjonile koos korrapäraselt edastavate andmetega teabe proovitükkide asendamise põhjuste kohta, viimaste vaatluste/mõõtmiste tulemused ja uute proovitükkide valimisel kohaldatud kriteeriumid. " [1] Intensiivproovitükkidel õhufotode vabatahtliku kasutamise tehnilised üksikasjad on sätestatud Euroopa Komisjoni toimetatud kaugseire rakenduste juhendis. -------------------------------------------------- II LISA " II LISA TAOTLUS SAADA ÜHENDUSE ABI MEETMETE VÕTMISEKS VASTAVALT MÄÄRUSE (EMÜ) nr 3528/86 ARTIKLILE 2 JA SELLE MÄÄRUSE MUUDATUSTELE Abitaotlused tuleb esitada vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 526/87 [1] A lisale ning need peavad sisaldama järgnevalt esitatud andmeid ja käesoleva lisa vormis 2a esitatud tabelit täidetud kujul. Kõigi vastavalt artiklile 2 võetavate meetmete puhul tuleb esitada järgmised andmed: 1. Meetmete lühikirjeldus 2. Taotleja Taotleja seotus meetmetega 3. Meetmete võtmise eest vastutav asutus Asutuse põhitegevusalade eesmärk ja ulatus 4. Meetmete üksikasjalik kirjeldus kui a) meetmed on seotud pidevaks intensiivseireks kasutatavate püsiproovitükkide võrgu sisseseadmise või laiendamisega, tuleb esitada järgmised andmed: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. asjassepuutuva(te) piirkonna/piirkondade geograafiline asukoht ja pindala (koos kaardiga); 3. püsiproovitükkide arv; b) meetmed on seotud võraseisundi seire sisseseadmise ja tegemisega püsiproovitükkidel, tuleb esitada järgmised andmed: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. võraseisundi seireks kasutatavate proovitükkide arv (vorm 2a); 3. proovitükkidel kasutatavate proovivõtumeetodite üksikasjalik kirjeldus (puude arv, märgistus jne); 4. kavandatud meetmete elluviimise ajakava (vorm 2b); c) meetmed on seotud mullaseire sisseseadmise ja tegemisega püsiproovitükkidel, tuleb esitada järgmised andmed: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. mullaseireks kasutatavate püsiproovitükkide arv (vorm 2a); 3. proovitükkidel kasutatavate proovivõtumeetodite üksikasjalik kirjeldus (üksikproovide arv, mullaprofiili kirjeldus jne); 4. määratavate parameetrite ja kasutatavate analüüsimeetodite üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kaliibrimine, korrektuur ja/või ümberarvutused, mida on vaja selleks, et tagada tulemuste võrreldavus heakskiidetud meetodite kasutamisel saadavate analüüsitulemustega; 5. kavandatud meetmete elluviimise ajakava (vorm 2b); d) meetmed on seotud okaste ja lehtede seire sisseseadmise ja tegemisega püsiproovitükkidel, tuleb esitada järgmised andmed: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. okaste ja lehtede seireks kasutatavate püsiproovitükkide arv (vorm 2a); 3. proovitükkidel kasutatavate proovivõtumeetodite üksikasjalik kirjeldus (üksikproovide arv, kirjeldus jne); 4. määratavate parameetrite ja kasutatavate analüüsimeetodite üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kaliibrimine, korrektuur ja/või ümberarvutused, mida on vaja selleks, et tagada tulemuste võrreldavus; 5. kavandatud meetmete elluviimise ajakava (vorm 2b); e) meetmed on seotud juurdekasvu muutuste mõõtmise sisseseadmise ja tegemisega püsiproovitükkidel, tuleb esitada järgmised andmed: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. juurdekasvu muutuste mõõtmiseks kasutatavate püsiproovitükkide arv (vorm 2a); 3. proovitükkidel kasutatavate mõõtmismeetodite üksikasjalik kirjeldus (mõõtmiste arv, kirjeldus jne); 4. määratavate parameetrite ja kasutatavate analüüsimeetodite üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kaliibrimine, korrektuur ja/või ümberarvutused, mida on vaja selleks, et tagada tulemuste võrreldavus heakskiidetud meetodite kasutamisel saadavate analüüsitulemustega; 5. kavandatud meetmete elluviimise ajakava (vorm 2b); f) meetmed on seotud depositsiooniastme mõõtmise sisseseadmise ja tegemisega püsiproovitükkidel, tuleb esitada järgmised andmed: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. depositsiooniastme mõõtmiseks kasutatavate püsiproovitükkide arv (vorm 2a); 3. proovitükkidel kasutatavate mõõtmismeetodite üksikasjalik kirjeldus (mõõtmiste arv, kirjeldus jne); 4. määratavate parameetrite ja kasutatavate analüüsimeetodite üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kaliibrimine, korrektuur ja/või ümberarvutused, mida on vaja selleks, et tagada tulemuste võrreldavus heakskiidetud meetodite kasutamisel saadavate analüüsitulemustega; 5. kavandatud meetmete elluviimise ajakava (vorm 2b); g) meetmed on seotud meteoroloogiliste mõõtmiste sisseseadmise ja tegemisega püsiproovitükkidel, tuleb esitada järgmised andmed: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. meteoroloogilisteks mõõtmisteks kasutatavate püsiproovitükkide arv (vorm 2a); 3. proovitükkidel kasutatavate mõõtmismeetodite üksikasjalik kirjeldus (mõõtmiste arv, kirjeldus jne); 4. määratavate parameetrite ja kasutatavate analüüsimeetodite üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kaliibrimine, korrektuur ja/või ümberarvutused, mida on vaja selleks, et tagada tulemuste võrreldavus heakskiidetud meetodite kasutamisel saadavate analüüsitulemustega; 5. kavandatud meetmete elluviimise ajakava (vorm 2b); h) meetmed on seotud mullalahuse mõõtmise sisseseadmise ja tegemisega püsiproovitükkidel, tuleb esitada järgmised andmed: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. mullalahuse mõõtmisteks kasutatavate püsiproovitükkide arv (vorm 2a); 3. proovitükkidel kasutatavate mõõtmismeetodite üksikasjalik kirjeldus (mõõtmiste arv, kirjeldus jne); 4. määratavate parameetrite ja kasutatavate analüüsimeetodite üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kaliibrimine, korrektuur ja/või ümberarvutused, mida on vaja selleks, et tagada tulemuste võrreldavus heakskiidetud meetodite kasutamisel saadavate analüüsitulemustega; 5. kavandatud meetmete elluviimise ajakava (vorm 2b); i) meetmed on seotud alustaimestiku hindamise sisseseadmise ja läbiviimisega püsiproovitükkidel: 1. praeguse olukorra kirjeldus; 2. alustaimestiku hindamiseks kasutatavate püsiproovitükkide arv (vorm 2a); 3. proovitükkidel kasutatavate proovivõtumeetodite üksikasjalik kirjeldus (osaproovide arv, kirjeldus jne); 4. määratavate parameetrite ja kasutatavate analüüsimeetodite üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kaliibrimine, korrektuur ja/või ümberarvutused, mida on vaja selleks, et tagada tulemuste võrreldavus; 5. kavandatud meetmete elluviimise ajakava (vorm 2b). 5. Punktides 4a–4i nimetatud meetmete maksumus (vorm 2a) 1. Võrgu sisseseadmis- või laiendamiskulud (4a) 1.1. Kulud ühe proovitüki kohta 1.2. Kogukulud 1.3. Ühenduselt taotletav abi 2. Sisseseadmise, vaatluste või proovide võtmise maksumus ühe uuringu kohta (4b–4i) 2.1. Kulud ühe proovitüki kohta 2.2. Kogukulud 2.3. Ühenduselt taotletav abi 3. Analüüsi- ja hindamiskulud ühe uuringu kohta (4b–4i) 3.1. Kulud ühe proovitüki kohta 3.2. Kogukulud 3.3. Ühenduselt taotletav abi 4. Projekti kogumaksumus (punktide 1.2 (sisseseadmine), 2.2 (vaatlused ja/või proovide võtmine) ning 3.3 (analüüs ja hindamine) maksumuse summa) 5. Ühenduselt taotletava abi suurus (punktide 1.3 (sisseseadmine), 2.3 (vaatlused ja/või proovide võtmine) ning 3.3 (analüüs ja hindamine) maksumuse summa) 6. Täita vormid 2a ja 2b. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ " [1] EÜT L 53, 21.2.1987, lk 14. -------------------------------------------------- III LISA Määruse (EÜ) nr 1091/94 VIIa lisa muudetakse järgmiselt: - Lõikele 1 (andmefailide nimetused seirete kaupa) lisatakse järgmine: "Hindamine | Lisa | Sagedus | Failide nimed | Alustaimestik | XI | Iga 5 aasta järel | XX1996.PLV, XX1996.VEM" | - viimane lõik asendatakse järgmisega: "Faili nimi koosneb kahetähelisest riigi koodist (failinimede loendis tähistatud XX) ning seire aastast (nt 1996) või tähtedest GENER, kui andmed esitatakse ainult üks kord; seejärel lisatakse punkt (.) ning kolmetäheline kood. Proovitüki andmefaili kolmetäheline kood koosneb tähtedest PL ning vastava seire esitähest või -tähtedest: S (soil – muld), F (foliage – okastik/lehestik), I (increment – juurdekasv), D (deposition – depositsioon), M (meteorology – ilmastikuvaatluse andmed), SS (soil solution – mullalahus), GV (ground vegetation – alustaimestik). Seiretulemuste faili kolmetäheline kood koosneb tähtedest, SO (soil – muld), FO (foliage – okastik/lehestik), IN (increment – juurdekasv), DE (deposition – depositsioon), ME (meteorology – ilmastikuvaatluse andmed), SS (soil solution – mullalahus) või GV (ground vegetation – alustaimestik), millele järgnevad tähed M (mandatory – kohustuslik) või O (optional – valikuline) või tähed, millega tähistatakse juurdekasvu hindamise etappe (EValuation – hindamine), depositsiooniastmete hindamist (Air – atmosfäär).", - vorm 5b asendatakse lisatud vormiga 5b, - vormid 8a, 8b, 8c, 8d, 8e ja 8f asendatakse lisatud vormidega 8a, 8b ja 8c, - lisatakse vormid 10a ja 10b, - komisjonile edastatavate püsiproovitükkidel tehtud seire andmete koodides tehakse järgmised muudatused: Andmed okastiku ja lehestiku seire kohta Punkt 26 jäetakse välja. Andmed ilmastikuvaatluste kohta Punktid 41–46 asendatakse järgmisega: "(41) Proovitüki/seadme kood Kõikidele proovitükile või selle lähedusse paigutatud seadmetele antakse proovitüki/seadme kood. Nimetatud kood koosneb proovitüki numbrist (kuni neli numbrit) ja seadme järjekorranumbrist (kuni 99). Seadmete vahetamisel või lisamisel kasutatakse uusi koode. (Nt proovitüki 1234 viienda seadme kood on 1234.05). (42) Asukoht Seadme asukohta tähistatakse järgnevalt: S : seade asub kohapeal, st. proovitükil või selle puhvervööndis. Seade võib asuda võrastiku all, võrastiku kohal või maapinnal F : seade asub metsaalal (lähedalasuval) lagendikul W : seade asub ilmajaamas (üldjuhul metsaga kaetud alast väljaspool) O : seade asub mujal. (43) Muutuja Seadmega mõõdetavat muutujat tähistatakse järgnevalt: AT = õhutemperatuur PR = sademed RH = suhteline õhuniiskus WS = tuule kiirus WD = tuule suund SR = päikesekiirgus UR = UV-B kiirgus TF = võravesi SF = tüvevesi ST = mulla temperatuur MP = mulla maatrikspotentsiaal WC = mulla veesisaldus XX = täiendavate parameetrite mõõtmisel võib kasutada teisi koode, mida tuleks kirjeldada kaasaruandes. (44) Teave seadme kohta Vertikaalne asend Seadme vertikaalne asend (kõrgus või sügavus) märgitakse meetrites plussmärgiga (kõrgus maapinnast) või miinusmärgiga (sügavus maapinnast), kasutades kahekohalist kahe kümnendkohaga arvu. Seadme kood Proovivõtuvahendite ja andmete registreerimisel kasutatakse järgmisi koode: 10 : käsitsimärkimine ja pabersalvestus 20 : mehaaniline salvestus (käsitsimärkimine ja pabersalvestus) 30 : pabersalvestus 40 : digitaalsalvestus (eraldi seadmed) 50 : digitaalsalvestus (integreeritud andmeregistraator) Seadmete üksikasjad kantakse kaasaruandesse. Skaneerimisintervall (ainult automaatseadmete puhul) Kahe järjestikuse mõõtmise vaheline intervall märgitakse sekundites. Salvestamisintervall (ainult automaatseadmete puhul) Kahe järjestikuse andmesalvestuse vaheline intervall märgitakse minutites. (45) Ilmastikuvaatluste käigus mõõdetavad parameetrid Sademed ja võravesi Sademed märgitakse koguhulgana päevas, kasutades kuni neljakohalist ühe kümnendkohaga arvu. Õhu ja mulla temperatuur Temperatuuri väljendatakse kraadides (°C), kasutades pluss-/miinusmärki ning kahekohalist ühe kümnendkohaga arvu. Esitatakse päeva keskmine, päeva madalaim ja päeva kõrgeim väärtus. Suhteline õhuniiskus Suhtelise õhuniiskuse puhul märgitakse päeva keskmine, päeva madalaim ja päeva kõrgeim väärtus, kasutades kahekohalist ühe kümnendkohaga arvu. Tuule kiirus Tuule kiiruse puhul märgitakse päeva keskmine ja päeva kõrgeim väärtus, kasutades kahekohalist ühe kümnendkohaga arvu. Tuule suund Tuule suunana märgitakse päeva jooksul valitsev tuulesuund. Tuulteroos jagatakse kaheksaks 45° osaks, alustades 22,5° (kirre (=45°), ida (=90°), kagu (=135°) … põhi (=0°). Tuule valitsev suund märgitakse selle keskväärtusena. Päikesekiirgus ja UV-B kiirgus Päikesekiirguse ja UV-B kiirguse puhul märgitakse päeva keskmine, kasutades kuni neljakohalist ühe kümnendkohaga arvu. Tüvevesi Tüvevee hulk arvutatakse millimeetrites ja märgitakse koguhulgana päevas, kasutades kuni neljakohalist ühe kümnendkohaga arvu. Mulla maatrikspotentsiaal Mulla maatrikspotentsiaali puhul märgitakse hektopaskalites päeva keskmine, päeva madalaim ja päeva kõrgeim väärtus, kasutades kuni neljakohalist ühe kümnendkohaga arvu. Mulla veesisaldus Mulla veesisalduse puhul märgitakse mahuprotsentides päeva keskmine, päeva madalaim ja päeva kõrgeim väärtus, kasutades neljakohalist ühe kümnendkohaga arvu. (46) Täielikkus Skaneerimis- ja salvestusmenetluse täielikkust väljendatakse protsentides, kasutades kuni kolmekohalist arvu (100 % = täielik)" Punktid 47, 48, 49 ja 50 jäetakse välja. Loendisse lisatakse järgmised punktid: "Teave alustaimestiku hindamise kohta (61) Proovitüki/uuringu number Igal ajal (päeval) ja viisil (seespool/väljaspool tara) asjaomasel proovitükil tehtaval alustaimestiku hindamisel märgitakse uuringu number. Proovitüki numbri ja uuringu numbri kombineerimisel saadakse proovitüki/uuringu number. (62) Tarastamine Kuna taimkate võib seespool ja väljaspool tara olla väga erinev, on otsustatud, et alustaimestikku uuritakse üldjuhul alati väljaspool tara. Seespool tara läbi viidud uuringut tuleks käsitleda eraldi uuringuna, kusjuures tara kood märgitakse järgnevalt: 1 = Jah, uuring viidi läbi tarastatud alas; 2 = Ei, uuring viidi läbi väljaspool tarastatud ala. (63) Kogu prooviala Kogu prooviala pindala märgitakse ruutmeetrites, kasutades kuni neljakohalist arvu. Kaasaruandes (või kaasaruande küsimustikus (DAR-Q)) märgitakse korduste arvu, alustaimestiku proovitükkide asukoha/asendi ja suuruse täpsed üksikasjad. (64) Rinnete kõrgus ja levik Alustaimestiku rinde, põõsarinde, rohurinde ja sambla-samblikurinde keskmine kõrgus ja hinnanguline levik esitatakse järgmiselt: "x = "täidetakse | Kõrgus (meetrites) | Levikuprotsent Täielikkus (%) | Kogu alustaimestiku rinne | | x | Põõsarinne | x | x | Rohurinne | x | x | Sambla-samblikurinne | | x | Rinnete keskmine kõrgus märgitakse meetrites, kasutades ühekohalist kahe kümnendkohaga arvu. Hinnanguline leviala märgitakse protsendina kogu proovialast. (65) Rinded Eristatakse järgmisi rindeid. 1puurinne2põõsarinne3rohurinne4sambla-samblikurinne | Määratletakse kaasaruande küsimustikus (DAR-Q) | (66) Liigi kood Kasutatakse liigikoodi, mis koosneb kolmest punktidega (.) eraldatud numbrikoodi rühmast, mis tähistavad sugukonda, perekonda ja liiki. Enamik koode on kolmekohalised. Kahjuks tähistatakse ühte perekonda kolmekohalise koodiga, millele on lisatud tähed "bis". Liigikoodi võib laiendada ühe tähega, et tähistada sorti. Nimekirjas on üle 11000 liigi. Komisjon avaldab nimekirja digitaalkujul riiklikele keskustele (NFC) kasutamiseks. Kui Flora Europaea ei ole piisavalt täielik, valmistavad riiklikud keskused (NFC) ette riiklikult oluliste liikide kohta eraldi nimekirja. Need riiklikud liigikoodid koosnevad uuest koodnumbrist (sugukond, perekond ja liik) ja riigitähisest (2täheline), mis eraldatakse punktidega (.). Riiklikud keskused (NFC) säilitavad kõikide koodide täielikud nimekirjad koos vajalike üksikasjadega liikide kohta (täielik nimi, muu nimi jne) ja lisavad need kaasaruandele. (67) Taimeliikide levik Riigid otsustavad taimeliikide leviku hindamise ise. Kõnealust levikut tähistatakse protsentides, kasutades kuni viiekohalist kahe kümnendkohaga arvu (999.99). Kaasaruandes sätestatakse kõik hindamismeetodid, sealhulgas protsentideks teisendamine." +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- IV LISA Määruse (EÜ) nr 1091/94 IX lisa asendatakse järgmisega: " IX LISA METEOROLOOGILISTE MÕÕTMISTE ÜHISED MEETODID PÜSIPROOVITÜKKIDEL I. Üldised märkused Meteoroloogilisi mõõtmisi tehakse vähemalt 10 % püsiproovitükkidest. Proovitükkidel, kus mõõdetakse sademete hulka, tuleks teha ka meteoroloogilisi mõõtmisi. Meteoroloogilisteks mõõtmisteks vajalikud seadmed paigaldatakse 30. juuniks 1999. Käesoleva lisa aluseks on meteoroloogia ajutise ekspertrühma (EU/ICP Forests) tehnilised soovitused. Viidatakse ka juhendile, mille nimetatud ekspertrühm on välja töötanud (1996/1997). II. Seiremetoodika II.1. Proovivõtuseadmete asukoht Arvestades metsamaale iseloomulikke kliimatingimusi, tuleks mõõtmised viia läbi asjaomase metsaala territooriumil. Üldjuhul (v.a mulla temperatuuri, mulla niiskuse ja võravee mõõtmisel) võib mõõtmisi teha võrade kohal proovitükil või proovialal puistu läheduses (üldjuhul mitte kaugemal kui 2 km) oleval lagendikul asuvas mõõtejaamas. Kaugus lagendikul oleva mõõtejaama mõõtmispunktist ümbritsevate puistuteni või muu takistuseni peab olema vähemalt täiskasvanud puu/takistuse kõrguse kahekordne. Mulla temperatuuri, mulla niiskust ja võravett mõõdetakse püsiproovitükil oleval puistul. Võimaluse korral tuleb seadmed ühendada depositsiooni mõõtmiseks kasutatavate seadmetega. Juure- ja pinnasevigastuste vältimiseks tuleb seadmed paigaldada nii, et need oleksid kättesaadavad ja neid oleks võimalik hooldada proovitükki läbimata. II.2. Proovitüki või selle ümbruskonna meteoroloogilise seisundi mõõtmise meetodid Ilmastikuolude pidevaks jälgimiseks tuleks rajada ilmajaam proovitüki lähedal asuvale lagendikule või püstitada torn proovitüki lähedal olevale puistule. Tehniline varustus, andurid ja nende paigutamine peab olema vastavuses Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni rahvusvahelise standardiga ja peaks olema samuti vastavuses riigi meteoroloogiateenistuste võrgustikuga. Mõõdetakse järgmisi muutujaid: Kohustuslik | Vabatahtlik | Sademed | UV-B kiirgus | Õhutemperatuur | Mulla temperatuur | Õhuniiskus | Mulla niiskus | Tuule kiirus | (maatrikspotentsiaal, veesisaldus) | Tuule suund | Võravesi | Päikesekiirgus | (võravee ja tüvevee kogus) | xtäitmine on kohustuslik Parameeter | Mõõtühik | Keskmine | Summa | Alammäär | Ülemmäär | Märkused | Sademed | (mm) | | X | | | Sademete koguhulk (sealhulgas lumi, jne) | Õhutemperatuur | (°C) | X | | X | X | | Suhteline niiskus | (%) | X | | X | X | | Tuule kiirus | (m/s) | X | | | X | | Tuule suund | (°) | X | | | | Valitsev tuulesuund | Päikesekiirgus | (W/m2) | X | | | | | UV-B kiirgus | (W/m2) | X | | | | | Mulla temperatuur | (°C) | X | | X | X | | Mulla niiskus (maatrikspotentsiaal, veesisaldus) | (hPa) | X | | X | X | | Võravesi | (mm) | | X | | | | Muud | | | | | | Sätestatakse kaasaruandes | Iga proovitüki kohta, kus mõõtmine toimub, koostatakse mõõtmistulemuste kokkuvõte, mis esitatakse komisjonile igal aastal, kasutades vorme XX1996.PLM, XX1996.MEM ja XX1996.MEO (vormid 8a, 8b, 8c). " -------------------------------------------------- V LISA Määrusele (EÜ) nr 1091/94 lisatakse XI lisa: " XI LISA ALUSTAIMESTIKU HINDAMISE ÜHISED MEETODID PÜSIPROOVITÜKKIDEL I. Üldised märkused Alustaimestikku hinnatakse vähemalt 10 % püsiproovitükkidest. Esimene ühine hindamine tuleb teha enne 1999. aasta sügist. Alustaimestiku hindamise eesmärgid on: - metsa ökosüsteemide praeguse olukorra iseloomustus nende koosseisu põhjal, - taimkatte muutuste seire looduslike ja inimtekkeliste keskkonnategurite mõjul. Kui on rakendatud allpool kirjeldatud meetodeid, võib kasutada ka enne 1997. aastat alustaimestiku kohta kogutud ja analüüsitud andmeid. Käesoleva lisa aluseks on alustaimestiku hindamise ajutise ekspertrühma (EU/ICP Forests) tehnilised soovitused. Lisas viidatakse ka juhendile (1997), mille nimetatud rühm on välja töötanud. II. Seiremetoodika II.1. Proovitükkide valimine Alustaimestikku hinnatakse püsiproovitükkidel. Alustaimestiku hindamiseks valitud ala peab olema proovitüki suhtes representatiivne. Statistilise korduse saamiseks võib kasutata mitut prooviala. Liikmesriigid võivad valida proovialade arvu ja kuju. Kui proovitükk on ümbritsetud taraga, peavad proovialad asuma väljaspool tara. Lisaks või teha hindamisi ka seespool tara asuvatel proovialadel. Välditakse häiritud alasid (nt mullaprofiili kaeve, mullalahuse analüüsimise alad, rajad). Proovitükkide asukoht tähistatakse kustutamatult. Tähistamise täpse meetodi valivad liikmesriigid, kuid tähistamiseks kasutatav materjal peaks olema selline, et saastumine oleks välditud. II.2. Üldandmed Esitada tuleb järgmised andmed: - proovitüki number, - proovide võtmise ja analüüsi tegemise kuupäev, - tarade kasutamine, - proovialade üldpindala, - teave kogu alustaimestiku rinde (levik), põõsa- ja rohurinde (levik ja keskmine kõrgus) ja sambla-samblikurinde (levik) kohta. II.3. Liikide leviku mõõtmine Liikmesriigid võivad kasutada hindamiseks oma hindamissüsteemi, kui seda saab otse ümber arvestada leviku protsendiks vahemikus 0,01 % (väga haruldane) kuni 100 % (täielik levik). II.4. Liigid Hinnatakse kõiki seemnetaimi, sõnajalgtaimi ja maapinnal kasvavate sammaltaimede põhilisi liike (samblad). Samuti on soovitatav hõlmata maapinnal kasvavad samblikud. Vabatahtlikult võib lisada seened ja need liigid, mis ei kasva maapinnal. Nomenklatuuris järgitakse Flora Europaea nimistut. Kui Flora Europaea ei ole kehtiv ja kui on olemas täpsem taksonoomiline määratlus, võivad asjaomased riiklikud keskused (NFC) laiendada liikide standardnimekirja. Kõnealustest laiendatud liikide nimekirjadest teatatakse komisjonile. II.5. Uurimiste sagedus ja hindamiste aeg Iga viie aasta järel hinnatakse alustaimestikku kõikidel proovitükkidel. Iga-aastast alustaimestiku hindamist on soovitav teha väiksemal arvul proovitükkidel (nt 10 %). Kui taimkate on erinevatel aastaaegadel väga erinev, võib kogu taimkatte hindamiseks olla tarvis teha samal aastal veel teine mõõtmine. Sellele järgnev alustaimestiku hindamine viiakse läbi umbkaudu samal ajal. II.6. Tulemuste analüüs ja esitamine Proovialadelt saadud andmed summeeritakse proovitükkide kaupa. Kui proovialadel on tehtud mõõtmisi seespool ja väljaspool tara, summeeritakse vastavad andmed eraldi. Alustaimestiku hindamise tulemused esitakse komisjonile igal aastal standardvormis, nagu on näidatud vormides 10a ja 10b (failide nimed: XX1996.PLV ja XX1996.VEM). Alustaimestiku hindamise tulemuste esitamine hõlmab proovitükkide kaupa: proovitüki/uuringu numbri, proovitüki koordinaadid ja teabe tarastamise ja põhiliste rinnete kohta. Hindamistasandil sisaldab edastatav teave: proovitüki/uuringu numbri, liigi standardkoodi 8-tähelise lühendi abil vastavalt lisatud nimekirjale või täiendavate liikide puhul laiendatud nimekirjale ja leviku näitaja, väljendatuna protsentides proovitüki kohta. III. Lisateave hindamisandmete kohta III.1. Kasutatud meetodite kaasaruande küsimustik (DAR-Q) Eraldi dokumendis lisatakse järgmised üksikasjad: - proovialade skeem (väiksemate proovialade arv ja pindala), - kasutatud rinnete määratlused (sambla-samblikurinne, rohurinne, põõsarinne, puurinne), - kasutatud mõõtmissüsteemid ja nende ümberarvestamine protsentideks, - teave liikide standardnimekirjast kõrvalekaldumiste kohta ja nende koodid, - proovitüki koondandmete saamiseks kasutatavad summeerimise meetodid. Kõnealuse teabe edastamisel komisjonile on soovitatav kasutada C lisas osutatud kaasaruande küsimustikke (DAR-Q). III.2. Kaasaruanne standardmeetoditest kõrvalekallete kohta (DAR) Kõik olulisemad kõrvalekalded standarditest, mis võivad mõjutada mõõtmisi, ja olulised häired registreeritakse ja neist teatatakse eraldi. III.3. Mõõtmisandmetega kaasas olev teave hindamise ja tõlgendamise kohta (tõlgendamise ja hindamise aastaaruanne) Teave alustaimestiku andmete hindamise ja tõlgendamise kohta (eraldi või koos muude andmetega) edastatakse komisjonile tõlgendamise ja hindamise aastaaruandes. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ " --------------------------------------------------