Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuse 2006/977/Euratom (mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu ellu viidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) eriprogrammi) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 400, 30. detsember 2006 )

Otsuse 2006/977/Euratom tekst asendatakse järgmisega:

Samuti tuleks võtta asjakohased meetmed, mis on proportsionaalsed Euroopa ühenduste finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toetuse tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite kasutamise tõhususe kontrollimiseks, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (6) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest, (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (8) .

LISA

TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE EURATOMI PROGRAMM

1. Eesmärk

Pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge tuumaenergiaga seotud ühenduse poliitikale, tagades toetuse olemasolevate poliitikasuundade rakendamisele ja järelevalvele, vastates samas paindlikult poliitika uutele nõudmistele.

2. Lähenemisviis

Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesanne on anda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge ühenduse poliitikate kujundamisel, väljatöötamisel, rakendamisel ning järelevalvel eesmärgiga tagada Euroopa teadusuuringute eesrindlikkus. Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesandes rõhutatakse ka vajadust, et Teadusuuringute Ühiskeskus korraldaks kvaliteetseid teadusuuringuid tihedas koostöös tööstuse ja teiste organisatsioonidega ning arendaks välja võrgustikud liikmesriikide avaliku ja erasektori asutustega. Teadusuuringute Ühiskeskuse kõik tegevused hõlmavad mõlema ülesande täitmist, kuid nende vastav tähtsus ulatub komisjoni talitustele antud otsetoetusest üleeuroopaliste või rahvusvaheliste alusuuringute korraldamiseni.

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalase tegevuse eesmärk on täita Euratomi lepingust tulenevaid teadus- ja arenduskohustusi ja toetada nii komisjoni kui ka liikmesriike sellistes valdkondades nagu kaitsemeetmed ja tuumarelva leviku tõkestamine, jäätmekäitlus, tuumarajatiste ja tuumkütusetsükli ohutus, radioaktiivsus keskkonnas ja kiirguskaitse.

Käesoleva eriprogrammi eesmärk on arendada ja koondada teadmisi, anda elulise tähtsusega teaduslikke/tehnilisi andmeid ja toetada tuumaenergia-alast ohutust/julgeolekut ja tuumaenergia usaldusväärsust, jätkusuutlikkust ning kontrolli, sealhulgas innovatiivsete/tulevikku suunatud süsteemide hindamist. Raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise eesmärk on suurendada vastastikust täiendavust allpool 3. punktis kirjeldatud institutsioonilise tööprogrammiga.

Tänapäeva peamine mure tuumaenergeetika valdkonnas on radioaktiivsete materjalide ja kiirgusväljade käitlemist käsitlevate teadmiste, kogemuste ja eelkõige tehnoloogia ning tuumatehnika kadumine. Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab tegutsemist Euroopa suunaandjana teabe levitamise ja noorteadlaste koolituse ning hariduse valdkonnas ning samuti teistele teadlastele oma rajatistele juurdepääsu võimaldamist, hoides sel viisil tuumaenergiaalast oskusteavet Euroopas.

Veel üheks eesmärgiks on koostöö täiendav arendamine, luues võrgustikke Euroopa ja maailma tasandil. Sellega seoses on eriti oluline Teadusuuringute Ühiskeskuse võimalus osaleda tippkeskuste võrgustikus ja integreeritud projektides.

Peale selle hõlbustab Teadusuuringute Ühiskeskus faktidel põhinevat arutelu ja kõiki asjaolusid arvestavate otsuste vastuvõtmist Euroopa energiavajaduse katmiseks sobivate erinevate energiaallikate kombinatsiooni valiku teemal (sealhulgas taastuvate energiaallikate ja tuumaenergia).

3. Tegevus

3.1. Tuumajäätmete käitlemine, keskkonnamõju

3.1.1. Kasutatud tuumakütuse iseloomustamine, ladustamine ja lõppladustamine

Kasutatud tuumakütuse ja kõrgradioaktiivsete jäätmete käitlus hõlmab transpordi konditsioneerimist, ladustamist ja geoloogilist lõppladustamist. Peamine eesmärk on ära hoida radionukliidide eraldumine biosfääri väga pika aja jooksul. Tehislike ja looduslike tõkkesüsteemide loomine, hindamine ja toimimine asjakohase aja jooksul on nende eesmärkide saavutamise peamised abinõud ja sõltuvad muu hulgas kütuse käitumisest.

Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on saada andmeid kasutatud tuumakütuse pikaajalise käitumise kohta ja töötada välja meetodid kunstlike süsteemide usaldusväärseks hindamiseks, rõhk on seejuures jäätmepakendite terviklikkusel ja riskipõhiste otsustamiskriteeriumide võrdlusuuringutel.

Laborikatsed kütuse käitumise kohta tüüpilistes tingimustes annavad vajalikke andmeid pikaajaliste prognoosimudelite tarvis ja teevad võimalikuks nende valideerimise. Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb ka Euroopa jõupingutustes leida ohutuid lahendusi jäätmete lõppladustamise jaoks ja toetab aktiivselt riikidevahelist teadmiste vahetamist.

3.1.2. Partitsioneerimine, transmutatsioon ja konditsioneerimine

Selle programmi peamisteks ülesanneteks on optimeerida valitud pikaealiste radionukliidide eraldamine kütusest ning luua ja iseloomustada ohutuid ja usaldusväärseid kütuseid või aktinoidide transmutatsiooni märklaudu.

Nende alternatiivsete jäätmekäitlusstrateegiate uurimine on jätkuvalt suure tähelepanu all, sest need vähendaksid oluliselt jäätmete lõppladustamise pikaajalisi riske. Tuuma transmutatsiooni puhul kaalutakse spetsiaalsete aktinoidide põletamise rajatiste kõrval nii kiir- kui ka termoneutralisaatoreid. Enamik tulevaste reaktorsüsteemide jaoks pakutud kontseptsioonidest võimaldab sellist valikulist radionukliidide eraldamist.

Pika elueaga radionukliidide koguse oluline vähendamine ja mahtude märkimisväärne vähenemine jäätmehoidlates tähendab, et inertmaatriksite väljatöötamine kõrgradioaktiivsete jäätmete konditsioneerimiseks kujutab endast pikaajalises perspektiivis kõige olulisemat täiustust tuumajäätmete käitluse valdkonnas.

Teadusuuringute Ühiskeskus hakkab selles valdkonnas kasutama uusi rajatisi (kõrvalaktinoidide labor, Minor Actinide Laboratory) efektiivseks partitsioneerimiseks ning kütuste ja märklaudade valmistamiseks. Ta teeb ka märklaudade ja kütuste kiirituskatseid, samuti kogub põhiandmeid tuumaenergia muundamise kohta. Lõpuks määratakse korrosiooni- ja leostumisuuringute kaudu aktinoidide konditsioneerimismaatriksite keemiline püsivus.

3.1.3. Aktinoidide alusuuringud

Alusuuringute eesmärk on anda baasteadmisi, mis toetaksid tuumakütuse füüsikaliste protsesside mõistmist (alates energia tootmisest kuni jäätmekäitluseni), ning need on tihedalt seotud koolitus- ja haridustegevusega. Alusuuringud keskenduvad materjalide termofüüsikalistele omadustele, aktinoidi kandesüsteemide pinnaomadustele ja füüsikalistele ning keemilistele põhiomadustele.

Teadusuuringute Ühiskeskuse üksused, nagu aktinoidikasutajate laboratoorium (Actinide User Laboratory), annavad jätkuvalt tööd teadlastele, eriti Euroopa ülikoolide teadlastele.

3.1.4. Tuumaandmed

Väikeste aktinoidide spetsiaalsete põletite jaoks pakutud lahendused ning tuumaenergia tootmise uudsed kontseptsioonid vajavad oluliselt täpsemaid tuumaandmeid.

Teadusuuringute Ühiskeskus teeb tuumajäätmete käitluse jaoks tuumaandmete mõõtmisi. Tehnoloogilised uuendused on mõõtmisvõimalusi oluliselt parandanud. Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab ka tähtsaid jõupingutusi tuuma alusteooria väljaarendamiseks, et modelleerida reaktsioone, mida ei ole võimalik katsetada.

Radionukliidide metroloogia täiendab seda tööd lõhustuvate materjalide ja lõhustumissaaduste tuumalagunemise täiustatud mõõtmistega. Täpseid katseandmeid on vaja ka nende teooriate ja mudelite kehtivuse kontrollimiseks, millel kiirguskaitse normid põhinevad.

3.1.5. Tuumaenergiaalaste teadusuuringute tulemuste meditsiiniline rakendus

Mitmed meditsiinilised rakendused on loodud Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia üksuste poolt ja eriteadmiste tulemusel. Need saadakse seoses uue isotoopide tootmise uurimise, kliiniliste võrdlusmaterjalide väljatöötamise ja uue vähiravi toetamisega. Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on teha need uued rakendused haiglatele ja farmaatsiatööstusele kättesaadavaks.

3.1.6. Radioaktiivsuse mõõtmine keskkonnas

Teadusuuringute Ühiskeskus rakendab oma analüüsialaseid eriteadmisi, et teha kindlaks radioaktiivsuse emissioon tuumaseadmetest. Töö hulka kuuluvad ka aktinoidide tekke, osakeste biosfääri migratsiooni ja radiotoksikoloogia uuringud. Arvestades radionukliidide uusi piirmäärasid toiduainetes, töötab Teadusuuringute Ühiskeskus välja analüüsimeetodid ja koostab vastavad võrdlusmaterjalid. Liikmesriikide seirelaboritega võrreldakse andmeid, et hinnata kogutud seireandmete võrreldavust ja toetada radioaktiivsuse mõõtesüsteemide ühtlustamist.

3.1.7. Teabehaldamine, koolitus ja haridus

Tuumateadlaste ja -inseneride uue põlvkonna jaoks on oluline minevikus tehtud katsete, saadud tulemuste, tõlgenduste ja oskuste kaudu säilitada ja süvendada tuumaenergiaalaste teadusuuringute alaseid teadmisi. See kehtib eriti valdkondade suhtes, mille puhul kolm aastakümmet reaktori toimimise ja ohutuse analüüsi kogemusi koondati keerukateks analüütilisteks vahenditeks, nagu mudelid ja arvutikoodid. Vältimaks võimalikku teadmiste kadu ning pidades silmas uute tuumatehnoloogia valdkonna teadlaste ja inseneride puudust, seab Teadusuuringute Ühiskeskus eesmärgiks vajalike teadmiste säilitamise, tagades, et need teadmised on kergesti kättesaadavad, korralikult organiseeritud ning hästi dokumenteeritud. Lisaks toetab Teadusuuringute Ühiskeskus uute teadlaste ja inseneride arendamist tuumaenergia valdkonnas, sealhulgas olles atraktiivseks töökohaks selle valdkonna noortele teadlastele ja inseneridele. Samuti toetab keskus kõrgharidusega seotud tegevusi Euroopas. Lisaks panustab Teadusuuringute Ühiskeskus tuumaprobleemide puhul parema teabevahetuse arendamisse, eriti seoses üldsuse suhtumisega, ja globaalsemalt üldise energiateadlikkuse suurendamise strateegiate väljatöötamisse.

3.2. Tuumaohutus

3.2.1. Tuumareaktori ohutus

Selleks et hoida ja suurendada nii lääne kui ka Vene tüüpi tuumaelektrijaamade ohutust, tuleb arendada ja kehtestada arenenud ning rafineeritud ohutuse hindamise meetodeid ja asjakohaseid analüüsivahendeid. Ohutuse hindamise vahendite kehtestamise ja kontrollimise võimaldamiseks ning nende aluseks olevate füüsikaliste nähtuste ja protsesside paremaks mõistmiseks korraldatakse spetsiifilised katsepõhised uuringud. Teadusuuringute Ühiskeskus on täies mahus seotud tuumareaktori ohutuse suurendamisele suunatud rahvusvaheliste jõupingutustega.

3.2.2. Tuumakütuse ohutus ELis töötavates reaktorites

Kütuse ohutuse puhul keskendutakse hüpoteetiliste õnnetusjuhtumite tagajärgede ärahoidmisele ja leevendamisele. Sellekohase teadustegevuse kaks peamist aspekti on kütusemoodulite mehaaniline terviklikkus reaktori eluajal ning kütuse reageerimine muutuvatele tingimustele ja reaktori tõsistele õnnetustele kuni näiteks südamiku sulamiseni.

Seoses sellega on Teadusuuringute Ühiskeskus osaline tuumakütuse edasiarendamise strateegias, mille eesmärk on ohutuse suurendamine ning plutooniumi tsiviil- ja militaarvarude vähendamine. Teadusuuringute Ühiskeskus kasutab kütuse käitumise ja omaduste katsetamiseks kõrgvooreaktorit. Mõõdetakse ka jõudlust mõjutavaid omadusi.

3.2.3. Uusimate tuumaenergiasüsteemide ohutu ekspluateerimine

Uusi reaktorit käsitlevaid strateegiaid peetakse ülemaailmselt avatud uurimisteemaks, sest näiteks IV põlvkonna rakendusplaan, mille ajendiks oli põhjalik analüüs, sealhulgas avalik huvi näiteks suurema ohutuse vastu, vähendas jäätmeid ja parandas tuumamaterjalide leviku tõkestamist.

Teadusuuringute Ühiskeskuse jaoks on oluline etendada täit rolli otseselt ja Euroopa panust koordineerides selles ülemaailmses algatuses, millega on seotud peamised teadusasutused. See hõlmab üksnes valdkondi, mis võivad parandada innovatiivsete kütusetsüklite ohutust ja kaitsemeetmeid, eelkõige uute kütuste iseloomustamist, katsetamist ja analüüsi. Tegeletakse süsteemide ohutuse ja kvaliteedi, ohutusnõuete ning uute hindamismeetodite arendamisega. Seda teavet levitatakse eelkõige korraliste kooskõlastamiskoosolekute vahendusel süstemaatiliselt liikmesriikide huvitatud ametiasutustele ja komisjoni talitustele.

3.3. Tuumajulgeolek

3.3.1. Tuumaenergiaalased kaitsemeetmed

Tuumarelva leviku tõkestamise mõõtme tähtsus suureneb ning ELi kodanike julgeoleku seisukohalt on ülitähtis, et vajalik võimekus oleks kättesaadav. Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus selles valdkonnas hõlmab tehnilist toetust komisjoni talitustele Euratomi lepingu ja Rahvusvahelisele Tuumaenergiaagentuurile (IAEA) tuumarelva leviku tõkestamise lepingu alusel. Nii inspektorite töökoormuse kui ka tuumatööstuse koormuse vähendamiseks on seatud eesmärk rakendada teabe analüüsimisel enam automatiseerimist ja kasutada paremaid vahendeid.

Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskusel on Euratomi ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingute toetamisel enam kui 30aastane kogemus, on tehnilised uuendused ja arendused areneva kaitsemeetmete poliitika rakendamiseks jätkuvalt vajalikud. Nende eesmärkide poole püüeldes jätkab Teadusuuringute Ühiskeskus aktiivset tegevust kontrolli- ja avastamistehnoloogiatega, samuti ohjeldamis- ja järelevalvetehnoloogiate, tuumamaterjali mõõtmismeetodite, tuumaenergia võrdlusmaterjalide väljatöötamise ja koolituse pakkumisega eriti IAEA ja komisjoni inspektoritele.

3.3.2. Lisaprotokoll

Lisaprotokolli eesmärk on tagada, et tuumaenergiaalast tegevust ei toimuks sellest tegevusest teatamata. Selle rakendamiseks on vaja meetodeid, mis erinevad tuumamaterjali arvepidamise kontrollimisel kasutatavatest meetoditest. See nõuab riigi tuumaenergiaalase tegevuse üldist kirjeldamist, põhjalikumate tegevuskoha deklaratsioonide ja komplekssemate kontrollinõuete väljatöötamist. Need võivad hõlmata kaugseiret ja kontrollitegevusi väljaspool rajatiste piire ning keskkonna osakeste analüüsi teatamata tuumaenergiaalase tegevuse avastamise vahendina.

Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on liikuda tuumamaterjalide siirde reaalajas jälgimise ja teabe kompleksse analüüsi suunas. Teadusuuringute Ühiskeskus töötab esmajoones teabe analüüsimise vahendite väljatöötamise ja kehtestamise ning süsteemianalüüsil põhineva metoodika kallal.

3.3.3. Laialdane andmete kogumine tuumarelva leviku tõkestamise kohta

Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab mitmesugustest allikatest (Internet, erialakirjandus, andmebaasid) pärineva tuumamaterjalide leviku tõkestamist käsitleva teabe (võib hõlmata ka muid massihävitusrelvi ja väljalaskesüsteeme) süstemaatilist kogumist ja analüüsi, et toetada komisjoni talitusi ning teha koostööd IAEA ja liikmesriikide ametiasutustega. Seda teavet kasutatakse selleks, et koostada riikide kohta aruanded, milles vaadeldakse üksikasjalikult valitud riikide tuumaenergiaalase tegevuse ning tuuma- ja kahese kasutusega seadmete ning tehnoloogia impordi ja/või ekspordi arengut. Neist avatud allikatest pärit andmeid kinnitatakse satelliidipiltidega. Selle töö toetamiseks arendab Teadusuuringute Ühiskeskus edasi mitmekeelset veebiotsingut, teadmiste juhtimist ja andmeotsingu tehnoloogiat.

3.3.4. Tuumamaterjali salakaubaveo vastane võitlus, sealhulgas tuumaalane kohtuekspertiis

Ebaseaduslikult transporditud või ladustatud tuumamaterjali avastamine ja kindlaksmääramine on peamine salakaubaveovastane kaitse. Tuumaalane kohtuekspertiis annab vihjeid kinnipeetud materjalide päritolu kohta. Oluliseks teemaks jääb avastamisjuhtumite käsitlemise asjakohaste reageerimiskavade väljatöötamine. Tuumaalase kohtuekspertiisi ja salakaubaveo puhul suurendab Teadusuuringute Ühiskeskus koostööd riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega (ITWG, IAEA jt).

Eetilised aspektid

Kõnealuse eriprogrammi ja sellest tulenevate teadusuuringute elluviimisel tuleb järgida eetika põhialuseid. Nende hulka kuuluvad muu hulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtted, mis hõlmavad järgmist: inimväärikuse, inimelu ning isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatus, samuti loomade ja keskkonna kaitse vastavalt ühenduse õigusele ning asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimastele redaktsioonidele, nt Helsinki deklaratsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCO poolt vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimede geneetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduses kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid.

Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõustajate Euroopa töörühma (1991–1997) arvamusi ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma (alates 1998. aastast) arvamusi.

Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisuse tõttu peavad teadusprojektides osalejad täitma nende riikide kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus teadustööd tehakse. Igal juhul kohaldatakse riiklikke õigusnorme ning ühendus ei rahasta üheski liikmesriigis ega kolmandas riigis ühtki teadustööd, mille tegemine on selles riigis keelatud.

Vajaduse korral peavad teadusprojektide elluviijad enne teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuse alustamist taotlema vastavate riiklike või piirkondlike eetikakomiteede nõusolekut. Komisjon vaatab süstemaatiliselt läbi eetiliselt tundlikke teemasid käsitlevad ettepanekud või need ettepanekud, mille puhul eetilistele aspektidele ei ole piisavalt tähelepanu pööratud. Erijuhtudel võib eetiline läbivaatus aset leida projekti rakendamise ajal.

Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta nõutakse, et ühendus pööraks oma poliitika (sealhulgas teadusuuringute) kavandamisel ning rakendamisel täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele. Nõukogu direktiivis 86/609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (9) nõutakse, et kõik katsed oleksid kavandatud nii, et välditakse katseloomadele stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist, kasutatakse võimalikult vähe loomi, kasutatakse neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkusega loomi ning põhjustatakse võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Loomade genotüübi muutmine ja loomade kloonimine võib kõne alla tulla üksnes juhul, kui eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, tingimused on sellised, et loomade heaolu on tagatud, ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid.

Programmi rakendamise ajal jälgib komisjon korrapäraselt teaduses tehtavaid edusamme ning riiklikke ja rahvusvahelisi õigusnorme, et võtta arvesse kõiki arengusuundi.