Nõukogu määrus (EÜ) nr 1728/1999,

29. juuli 1999,

millega kehtestatakse Taiwanist pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes kohaldatav lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes kohaldatav menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artikleid 9 ja 11,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades, et:

A. MENETLUS

1. Varasemad uurimised

a) Taiwan

(1) 1988. aasta detsembris kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3946/88 [2] lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Taiwanist pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes.

1990. aasta septembris algatas Komisjon pärast importijate ühenduse Association of Importers of Synthetic Polyester Fibres ning teatavate asjaomaste riikide eksportijate taotluse saamist määruse (EMÜ) nr 3946/88 läbivaatamise kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2423/88 [3] artikliga 14. Selle läbivaatamise tulemusel muutis nõukogu 1992. aasta oktoobris määrusega (EMÜ) nr 3017/92 [4] muu hulgas Taiwani suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse.

b) Korea Vabariik

(2) 1993. aasta jaanuaris kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 54/93 [5] lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Korea Vabariigist (edaspidi "Korea") pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes.

c) Teiste riikide vastu suunatud kehtivad meetmed

(3) Määrusega (EMÜ) nr 3017/92 muutis nõukogu muu hulgas Rumeenia, Türgi, Serbia ja Montenegro vabariigi ning endise Jugoslaavia vabariigi Makedoonia vastu suunatud dumpinguvastaseid meetmeid ning tühistas Mehhikost ja Ameerika Ühendriikidest pärineva impordi suhtes kehtestatud meetmed. Ülejäänud eespool nimetatud riikide suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tunnistati kehtetuks 23. oktoobril 1997. Peale selle kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1490/96 [6] lõplikud dumpinguvastased meetmed Valgevenest pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes. Seega on praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed seotud Taiwanist, Koreast ja Valgevenest pärineva impordiga.

2. Läbivaatamistaotlus

(4) Pärast seda, kui avaldati teadaanded muu hulgas Taiwanist [7] ja Koreast [8] pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtimise eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon vastavalt 1997. aasta juulis ja augustis taotluse kõnealuse kahe riigi suhtes kehtestatud meetmete läbivaatamiseks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 11 lõikele 2.

Taotlused esitas Rahvusvaheline Keemiliste Kiudude Komitee (International Rayon and Synthetic Fibres Committee – IRSFC) selliste ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab ühtekokku valdava osa vaatlusaluse toote kogutoodangust ühenduses.

(5) Taotlused põhinesid eeldusel, et meetmete kehtivuse lõppemisega võib kaasneda dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumine või kordumine. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise [9] kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2. Kuigi aegumise läbivaatamist käsitlevad taotlused esitati kahe eri menetluse raames, on need siiski seotud ühe ja sellesama toote impordiga. Seepärast on mõlemad läbivaatamised tõhusa haldamise huvides ühendatud üheks uurimiseks.

3. Uurimine

(6) Komisjon teavitas ametlikult läbivaatamistaotlust toetavaid ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid, importijaid, teadaolevaid kasutajaid ja ekspordiriikide esindajaid ning andis otseselt seotud pooltele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist.

(7) Komisjon saatis kõigile teadaolevatel andmetel asjaga seotud pooltele küsimustikud ning sai vastused kaheksalt ühenduse tootjalt, neljalt Taiwani ja viielt Korea eksportivalt tootjalt. Komisjon saatis küsimustikud ka paljudele ettevõtjatele, keda käsitletakse ühenduses polüestersünteeskiudude ostjatena, kasutajatena ja importijatena või nende esindajatena. Vastused on esitanud ainult kaks kasutajate ühendust.

(8) Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, tekitatud kahju ja ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja kontrollis nimetatud andmeid. Kontrollimised tehti järgmiste ettevõtjate ruumides:

a) Eksportivad tootjad:

- TAIWAN

- Nan Ya Plastics Corporation, Taipei,

- Shingkong Synthetic Fibres Corporation, Taipei,

- Tuntex Distinct Corporation, Taipei,

- Far Eastern Textile Corporation, Taipei,

- KOREA

- Saehan Industries Inc. (endine Cheil Synthetics Textiles Inc.), Seoul,

- Daehan Synthetic Fiber Corporation, Ltd, Seoul,

- Kohap Ltd, Seoul,

- Samyang Corporation, Seoul,

- Sunkyong Industries Ltd, Seoul;

b) Ühenduse tootjad:

- Hoechst AG, Frankfurt/Main, Germany,

- Tergal, Gauchy, France,

- Montefibre Spa, Milano, Italy,

- Catalana de Polimers, Barcelona, Spain.

(9) Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1996 kuni 30. septembrini 1997 (edaspidi "uurimisperiood"). Ühenduse tootmisharu olukorra uurimine hõlmas ajavahemikku 1994. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

(10) Uurimise keerukuse tõttu ning eelkõige raskuste tõttu Kaug-Ida vääringute devalveerimist ja selle mõju kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusele käsitlevate andmete saamisel ja hindamisel kestis käesolev uurimine algmääruse artikli 11 lõikes 5 sätestatud aastasest tähtajast kauem.

(11) Kõiki asjaomaseid pooli teavitati olulistest faktidest ja arvamustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek Taiwanist pärineva impordi suhtes kohaldatavate meetmete säilitamise ning Koreast pärineva impordi suhtes kohaldatava menetluse lõpetamise kohta. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Poolte märkusi võeti arvesse ja vastavalt võimalustele on järeldusi asjakohaselt muudetud.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusaluse toote kirjeldus

(12) Käesolevas uurimises vaadeldav toode on sama kui varasemate uurimiste puhul, nimelt polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud, mis on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata; üldjuhul kasutatakse selle puhul mõistet "polüestersünteeskiud" ning see kuulub praegu CN-koodi 55032000 alla.

Kõnealune toode on põhiaine, mida kasutatakse tekstiilikaupade tootmisprotsessi eri etappides sõltuvalt asjaomaste tekstiilmaterjalide omadustest. Umbes 60 protsenti ühenduses tarbitavatest polüestersünteeskiududest, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketramiseks, st tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks. Umbes 25 protsenti polüestersünteeskiududest kasutatakse teatavate tekstiiltoodete (nt padjad, autoistmed, pintsakud) täitematerjaliks või polstriks ning ülejäänud 15 protsenti kasutatakse muutmata kujul muude lausriidest toodete, eelkõige vaipade tootmiseks. Kõnealust toodet müüakse eri kvaliteediklassides: A-klass vastab tavapärastele kvaliteedinõuetele ning ebastandardsed tooted kuuluvad B- ja C-klassi. Uurimine näitas, et ühendusse eksporditakse ainult A-kvaliteediklassi tooteid. Polüestersünteeskiudude tootjad liigitavad tooteid oma kriteeriumide järgi, lähtudes peamiselt toote kasutusotstarbest, paksusest ja kiupikkusest.

(13) Taiwani eksportivad tootjad taotlesid, et lausmaterjalitööstuse kiude ja erikiude, st eriomadustega polüestersünteeskiude, nagu näiteks konjugeeritud õõneskiud, kergsulavad kiud ja mustadkiud, tuleks käsitleda eespool kirjeldatud tootest erineva tootena ning need tuleks käesolevast uurimisest välja jätta.

Uurimine näitas siiski, et ehkki on olemas mitut liiki polüestersünteeskiude, millel on eriomaste vajaduste rahuldamiseks erinevad omadused, on neil kõigil ühesugused füüsikalised põhiomadused. Lisaks sellele moodustavad kõnealuse toote turu erinevad polüestersünteeskiudude liigid, mis kattuvad ja mille erinevused ei ole selgelt määratletud.

Sellest tulenevalt leiti, et ükski eriomadus ei muutnud väidetavalt eriomadustega polüestersünteeskiudu erinevaks ning seetõttu peaksid need kõik olema hõlmatud käesoleva menetlusega.

Seetõttu käsitleti kõiki polüestersünteeskiu liike käesolevas uurimises ühe tootena.

2. Samasugune toode

(14) Uurimine näitas, et Taiwanis ja Koreas toodetavad ja müüdavad erinevad polüestersünteeskiu liigid ning kõnealustest riikidest ühendusse eksporditavad polüestersünteeskiu liigid on pikkuses, paksuses või kvaliteedis esinevatest ebaolulistest erinevustest hoolimata samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

(15) Taiwani eksportivate tootjate väitel koosnes nende eksport põhiliselt lausmaterjalitööstuse kiududest ja erikiududest, mida ühenduse tootmisharu eriti palju ei valmista ja mis kõigis aspektides erinevad selgelt ühenduse tootmisharus toodetavast polüestersünteeskiu liikidest, mis väidetavalt koosnevad peamiselt harilikest ketrustööstuse kiududest ja õõneskiududest. Uurimine on näidanud, et erikiud moodustavad üksnes väikese osa Taiwanist ühendusse suunduvast ekspordist ning kõnealuse ekspordi põhiosa moodustavad ketrustööstuse kiud ja õõneskiud. Ühenduses toodetakse samuti suures koguses erikiude ja lausmaterjalitööstuse kiude. Nagu preambuli põhjenduses 13 tõdetud, on käesoleva uurimise käigus igatahes kindlaks tehtud, et moodustavad lausmaterjalitööstuse kiud ja erikiud koos ülejäänud polüestersünteeskiu liikidega ühe toote.

Järelikult olid Taiwanist ja Koreast ühendusse eksporditud polüestersünteeskiu liigid ühenduse tootjate toodetud ja ühenduse turul müüdud polüestersünteeskiuliikidega võrreldes samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPING JA DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Sissejuhatavad märkused

(16) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt oli käesoleva uurimise eesmärk kindlaks teha, kas meetmete kehtivuse lõppemisega võib kaasneda dumpingu jätkumine või kordumine, uurides eelkõige, kas dumping jätkus ka pärast dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmist.

a) Taiwan

(17) Viiest Taiwani eksportivast tootjast, kes küsimustikule vastasid, kinnitas üks, et ta ei ole uurimisperioodil tegelnud eksportimisega ühendusse, ning väljendas valmisolekut teha uurimise käigus koostööd. Pealegi oli mõlema eksportiva tootja, Tuntex Distinct Corporation'i ja Shingkong Synthetic Fibres Corporation'i eksport ühendusse uurimisperioodil kummalgi vähem kui 100 tonni. Kõnealuse kahe Taiwani ettevõtja ekspordi väikest mahtu silmas pidades ning arvestades, et seetõttu ei ole nende vastavad ekspordihinnad representatiivsed, ei ole peetud asjakohaseks arvutada nende hindade alusel kõnealuste ettevõtjate dumpingumarginaali.

b) Korea

(18) Kõik viis Korea eksportivat tootjat, kes küsimustikule vastasid, olid uurimisperioodil eksportinud ühendusse märkimisväärses koguses polüestersünteeskiudu.

2. Normaalväärtus

a) Taiwan

(19) Preambuli põhjenduses 17 esitatud põhjustel on normaalväärtused kindlaks määratud ainult kahe Taiwani eksportiva tootja puhul, kelle arvele langes uurimisperioodil peaaegu kogu Taiwani polüestersünteeskiudude eksport ühendusse. Mõlemal juhul on normaalväärtus kindlaks määratud kõigi polüestersünteeskiu liikide puhul, mida on kõnealused ettevõtjad tootnud ja ühendusse eksportinud.

Ühe eksportiva tootja puhul põhines iga tooteliigi normaalväärtus täielikult omamaisel turul tavakaubanduse puhul sõltumatute klientide poolt representatiivsete koguste eest makstud hindadel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 ning artikli 2 lõikega 2.

Teise eksportiva tootja puhul leiti, et teatavate ühendusse eksporditud polüestersünteeskiudude puhul samasuguse toote omamaine müük puudus või oli ebapiisav. Et teise koostööd teinud eksportiva tootja hindu ei olnud võimalik kasutada, arvutati normaalväärtus nendel juhtudel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 kõnealuste polüestersünteeskiu liikide tootmiskulude alusel, millele liideti sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis. Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit sisaldava sobiva summa kindlaksmääramiseks on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 kasutatud tegelikke andmeid samasuguse toote tootmise ja tavakaubanduses müümise kohta kõnealuse eksportiva tootja poolt. Ülejäänud eksporditud tooteliikide normaalväärtus põhines omamaisel turul tavakaubanduse puhul sõltumatute klientide poolt makstud hindadel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 ning artikli 2 lõikega 2, kuna nii kogu omamaine müük kui ka kõnealuste tooteliikide müük oli representatiivne.

b) Korea

(20) Normaalväärtus põhines omamaisel turul tavakaubanduse puhul sõltumatute klientide poolt representatiivsete koguste eest makstud hindadel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 ning artikli 2 lõikega 2. Tooteliikide puhul, mida ei müüdud representatiivsetes kogustes või omamaisel turul tavakaubanduse käigus, on normaalväärtus arvutatud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3, sest teiste koostööd teinud eksportivate tootjate hindu ei saanud kasutada. Sel puhul on müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks määratud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 samal viisil nagu Taiwani puhul.

3. Ekspordihind

(21) Mõlema riigi eksportivate tootjate puhul määrati ekspordihinnad kindlaks ühenduses sõltumatute ostjate poolt tegelikult makstud hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

4. Võrdlus

(22) Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindade võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti maismaa- ja merevedude kulusid, kindlustus-, käitlemis-, laadimis-, lisa- ja laenukulusid ning vahendustasusid ja impordimakse.

Kaks Taiwani eksportivat tootjat väitis ja tõendas, et omamaised kliendid, kelle polüestersünteeskiudude aastane ostukogus ületas teatava mahu, said koguselt hinnaalandust. Nende eksportivate tootjate väitel said sama allahindlust, ehkki seda ei märgitud kaubaarvele, kõik ühenduses asuvad kliendid, sest nende ostud ületasid koguse, millest alates tehti allahindlust. Seepärast on õiglase võrdluse tagamiseks nõutud omamaiste väikeklientide puhul kohandust, mis vastab omamaistele suurklientidele tehtud allahindlusele.

Sellega seoses märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti c kohast kogustega seotud kohandust saab teha ainult erinevate koguste ostmisel tegelikult tehtud hinnaalanduste puhul. Pealegi leiti, et mitte kõik ühenduses asuvad kliendid ei ostnud kõnealust toodet koguses, mis ületas uurimisperioodil hinnaalandust võimaldanud koguse. Vastupidi, ühenduses asuvatele väikeklientidele suunatud eksportmüügi osa oli peaaegu sama suur kui väikeklientidele suunatud omamaine müük, mis näitab, et nii omamaisel kui ka eksporditurul on sarnane tarbijaskond. Järelikult on õiglase võrdluse seisukohalt põhjendatud ainult sellised kohandused, mis tehakse eksportivate tootjate poolt omamaistele suurklientidele ostukogustelt tegelikult tehtud allahindluste alusel.

5. Dumpingumarginaal

(23) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi polüestersünteeskiuliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasemel.

Võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu kahe Taiwani ja nelja Korea uuritud eksportiva tootja puhul, kusjuures dumpingumarginaal võrdus summaga, mille võrra kindlaksmääratud normaalväärtus ületas ühendusse eksportimise hinna.

(24) Protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril väljendatud kaalutud keskmine dumpingumäär on märkimisväärselt suur kahe Taiwani eksportiva tootja, Far Eastern Textile Corporation'i ja Nan Ya Plastics Corporation'i puhul, kelle eksport moodustab sisuliselt kogu Taiwani ekspordi ühendusse. Kõnealuste eksportivate tootjate hinnakujunduspoliitikat arvesse võttes võib järeldada, et meetmete kõrvaldamise korral dumping tõenäoliselt jätkub või isegi suureneb. Ülejäänud kolme koostööd teinud Taiwani eksportiva tootja puhul ei ole dumpingumarginaali arvutatud preambuli põhjenduses 17 esitatud põhjustel. Komisjon hindas siiski dumpingu kordumise tõenäosust juhul, kui meetmed kõrvaldatakse. Kahelt Taiwani ettevõtjalt, kelle arvele langeb suur osa müügi kogumahust, saadud teabe alusel on leitud, et nende eksport muudesse riikidesse peale ühenduse toimub dumpinguhindadega. Et see eksport moodustab põhiosa kõnealuste äriühingute müügist, võib nende ekspordihindade kujundamise poliitikat arvesse võttes järeldada, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist dumpinguhindadega eksport tõenäoliselt jätkub.

(25) Taiwani eksportivad tootjad kinnitasid, et kõik dumpingumarginaalid tasaarvestatakse Taiwani vääringu (NT$) devalveerimisega USA dollari (USD) suhtes, mis leidis aset pärast uurimisperioodi lõppu. Lisaks sellele väideti, et Taiwani vääringu (NT$) tase USA dollari suhtes 1998. aasta esimese kvartalis peaks jääma eelseisvatel aastatel stabiilseks ja et asjaomaste äriühingute poolt USA dollarite eest ostetava polüestersünteeskiudude põhitooraine, puhta tereftaalhappe (ESP) USA dollarites väljendatud hinna langus on piisavalt kompenseerinud Taiwani vääringu devalveerimise USA dollari suhtes.

Seda küsimust uuriti. 1998. aasta esimeses kvartalis odavnes Taiwani vääring (NT$) USA dollari suhtes, st vääringu suhtes, milles üldjuhul vääringustatakse ühendusse suunduva ekspordi hinnad, uurimisperioodil kindlaks määratud keskmisega võrreldes peaaegu 17 protsenti. 1998. aasta ülejäänud kuudel täheldati Taiwani vääringu (NT$) tugevnemist, nii et 1999. aasta alguses registreeritud odavnemine piirdus 14 protsendiga. 2000. aastal peaks eksportivate tootjate finantsprognooside kohaselt odavnemine jääma koguni alla 10 protsendi (võrrelduna uurimisperioodil valitsenud tasemega). Samade prognooside kohaselt peaks Taiwani vääringu (NT$) tugevnemistendents jätkuma ka järgnevatel aastatel. Seetõttu ei saa Taiwani vääringu (NT$) odavnemise kõikuvat laadi silmas pidades Taiwani eksportivate tootjate esitatud väidet aktsepteerida. Igal juhul tuleb märkida, et vahetuskursimuutuste laadi silmas pidades ei ole võimalik neid usaldusväärselt prognoosida ning minevikus toimunud muutused ei pruugi näidata teed tulevikus.

(26) Korea puhul tuleks märkida järgmist: läbivaadatavad meetmed põhinevad eelmise uurimise käigus kindlaksmääratud dumpingumarginaalidel ning neid, välja arvatud dumpingu jääkmarginaal, tuleks praeguse algmääruse kohaselt käsitleda miinimumtasemena. Esialgsete marginaalide tase oli madal ning olukord ei ole muutunud. Käesoleva uurimise käigus kindlakstehtud keskmine kaalutud dumpingumäär väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril oli 1,8 protsenti. Lõpuks ei viita miski sellele, et olemasolevate meetmete kõrvaldamine võiks lähitulevikus olukorda muuta. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu kordumine ei ole tõenäoline.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

(27) Üheksast läbivaatamistaotlust toetanud ühenduse tootjast kaks ei teinud uurimise käigus koostööd. Uurimine näitas, et seitsme läbivaatamistaotlust toetanud ja koostööd teinud ühenduse tootja osa ühenduse kogutoodangus ületas uurimisperioodil 65 protsenti vaatlusaluse toote kogutoodangust ühenduses. Seepärast moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Edaspidi kasutatakse nendele koostööd teinud ühenduse tootjaile osutamiseks nimetust "ühenduse tootmisharu".

E. ÜHENDUSE TURUOLUKORRA ANALÜÜS

1. Tarbimine ühenduses

(28) Ühenduse tarbimine põhines ühenduse tootmisharu müügimahul ühenduse turul, koostööst keeldunud ülejäänud ühenduse tootjate müügimahul ning impordi kogumahtu käsitlevatel Eurostati andmetel. Kättesaadava teabe põhjal moodustas menetluse käigus koostööst keeldunud ühenduse tootjate müügimaht umbes 30 protsenti kõigi ühenduse tootjate kogumüügist.

Seetõttu järgis ühenduse polüestersünteeskiudude tarbimine vaatlusalusel perioodil teatavat vähenemistendentsi: 1994. aastal oli see 540000 tonni, 1995. aastal vähenes tarbimine 490000 tonnini ning pärast 1996. aastal aset leidnud ajutist langust 460000 tonnini kasvas tarbimise maht uurimisperioodil uuesti 520000 tonnini, st vaatlusalusel perioodil toimus kolmeprotsendiline langus.

2. Ühenduse import Taiwanist ja Koreast

a) Koreast pärinev import

(29) Jõuti järeldusele, et ühenduse polüestersünteeskiudude turu olukorda seoses Koreast pärineva impordiga ei ole vaja analüüsida, võttes arvesse järeldust, mis kõnealuse impordi puhul tehti dumpingu ja dumpingu kordumise tõenäosuse kohta.

b) Taiwanist pärineva impordi maht, väärtus ja turuosa

(30) Taiwanist pärineva impordi maht kasvas 8000 tonnilt 1994. aastal 27000 tonnini uurimisperioodil, suurenedes umbes 240 protsenti. Taiwanist pärineva impordi väärtus kasvas 9,9 miljonilt eküült 1994. aastal 29,3 miljoni eküüni uurimisperioodil, suurenedes umbes 196 protsenti.

Ühenduse kogutarbimisel põhineva turuosana väljendatult suurenes Taiwanist pärineva dumpinguhinnaga impordi poolt hõlvatud turg uurimisperioodil mahus väljendatuna 1,5 protsendilt 5,3 protsendini, suurenedes 253 protsenti.

c) Taiwanist pärineva impordi hinnad

(31) Taiwanist pärineva impordi hinnad vähenesid 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus 14 protsenti. Tuleb märkida, et need hinnad olid madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil.

d) Hinna allalöömine seoses Taiwanist pärineva impordiga

(32) Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsiti uurimisperioodi käsitlevaid andmeid. Hinna allalöömine tehti kindlaks ekspordihinna võrdlemisel ühenduse tootmisharu poolt samal kaubandustasemel kehtestatud hindadega. Ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, st arvesse ei võetud transpordikulusid. Tasutud tollimaksude ja dumpinguvastaste tollimaksude arvesse võtmiseks kohandati eksportivate tootjate müügihindu (CIF-hind ühenduse tollipiiril). Kõiki hindu võrreldi pärast hinnaalanduste ja hinnavähendite välistamist.

(33) Võrdlustulemused (kaalutud keskmiste väärtuste põhjal) näitasid, et Taiwanist pärineva impordi puhul on kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal 16,7 protsenti, väljendatuna protsendimäärana ühenduse tootmisharu keskmistest müügihindadest.

Seda arvu tuleb võrrelda eelmisel uurimisperioodil kindlakstehtud hinna allalöömisega, mis Taiwani puhul oli 22–30 protsenti.

Hoolimata sellest, et olemasolevate dumpinguvastaste meetmete tulemusel on impordihinnad teataval määral tõusnud, jäi eksportivate tootjate puhul täheldatud hinna allalöömise keskmine tase siiski märgatavaks.

3. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

a) Sissejuhatavad märkused

(34) Ühenduse tootmisharu olukorra uurimine hõlmab ajavahemiku 1994. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Tuleb märkida, et kõnealusel perioodil kehtisid preambuli põhjenduses 1 ja järgmistes põhjendustes nimetatud meetmed, mis mõjutasid ühenduse tootmisharu.

b) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(35) Ühenduse tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 374000 tonnilt 1994. aastal 343000 tonnini uurimisperioodil. Tootmise vähenemise tingis ühenduse tootmisharu mitme äriettevõtte tootmisrajatiste sulgemine. Tootmine vähenes kokku 8 protsenti. Tootmistase vähenes kiiremini kui ühenduse tarbimine, mis vaatlusalusel perioodil vähenes 3 protsenti.

(36) Tootmisvõimsuse puhul tuleks märkida, et polüestersünteeskiudude tootmisrajatisi kasutatakse ka käesoleva menetlusega hõlmamata toodete, näiteks takkude ja kammlintide valmistamiseks. Sellest tulenevalt hinnati ühenduse tootmisharu tavapärast tootmisvõimsust vaatlusaluse toote tootmisel. Leiti, et tootmisvõimsus vähenes 432300 tonnilt 1994. aastal 401500 tonnini uurimisperioodil, vähenedes 7 protsenti. See vastab üldjoontes tootmise vähenemisele, mida käsitleti eelmises preambuli põhjenduses. Vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsuse rakendusaste pisut vähenes ja langes 86,6 protsendilt 1994. aastal 85,7 protsendile uurimisperioodil.

c) Ühenduse tootmisharu müügimaht

(37) Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul vähenes vaatlusalusel perioodil 330000 tonnilt 1994. aastal 295000 tonnini uurimisperioodil. Müügimaht vähenes kokku 11 protsenti. See suundumus näitab, et ühenduse tootmisharu müük ei järginud suundumusi tarbimises, mis vähenes vaatlusalusel perioodil 3 protsenti.

d) Turuosa

(38) Müügimahu arengu ja ühenduse tarbimise arengu võrdlemine näitab, et vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu turuosa vähenes. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 61 protsendilt 1994. aastal 60 protsendini 1995. aastal, 59 protsendini 1996. aastal ning 56 protsendini uurimisperioodil. 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus vähenes turuosa kokku viis protsendipunkti.

e) Varud

(39) Varud suurenesid 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus märkimisväärselt ehk 33 protsenti.

f) Keskmine müügihind ja hindade areng

(40) Ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud vaatlusaluse toote kaalutud keskmised hinnad kõikusid vaatlusaluse perioodi vältel ning suurenesid kokku 3 protsenti.

Tuleks märkida, et kõigi turul tegutsevate ettevõtjate puhul on polüestersünteeskiudude hindu mõjutanud selliste põhitoorainete nagu näiteks puhta tereftaalhappe (ESP), dimetüültereftalaadi (DMT) ja glükooli hindade areng; nimetatud toorainete arvele langeb umbes 60–70 protsenti valmistoote tootmiskuludest. Kõnealuste toorainete1993. aasta lõpust alanud ning 1994. ja 1995. aastal jätkunud nappuse tõttu kõikjal maailmas on nende hinnad tõusnud, mis kajastub tootmiskulude vastavas suurenemises. Alates 1995. aastast hakkasid toorainehinnad siiski langema.

g) Tasuvus

(41) 1994. aastal oli ühenduse tootmisharu kaalutud keskmine kahjum 3,5 protsenti väljendatuna müügi netokäibe protsendimäärana. Edaspidi hakkas finantsolukord paranema, seda eelkõige 1995. aastal (kasum 7,5 protsenti). Paranemine oli osaliselt tingitud sellest, et pärast toorainehindade tõusu (vt preambuli põhjendus 40) said ühenduse turul tegutsevad ettevõtjad tõsta oma hindu ning üldkulude vähenemise tulemusel paranes ühenduse tootmisharu finantsolukord. Tuleks siiski märkida, et alates 1995. aastast on ühenduse tootmisharu majandustulemused halvenenud ning uurimisperioodil vähenes kasum 7,5 protsendilt 5,6 protsendini.

h) Investeeringud

(42) Uurimisega hõlmatud perioodil tegi ühenduse tootmisharu märkimisväärses mahus iga-aastaseid investeeringuid, mis moodustasid 58 miljonit eküüd 1994. aastal, 44 miljonit eküüd 1995. aastal ning ulatusid 81 miljonini 1996. aastal. Uurimisperioodil tehti investeeringuid 14 miljoni eküü ulatuses. Tuleks märkida, et kõnealused suuremahulised investeeringud tehti peamiselt masinate asendamiseks üldise ümberkorraldamisprogrammi raames.

i) Tööhõive

(43) Tootmisvõimsuse teatava vähenemise ja ümberkorraldamismeetmete tagajärjel vähenes tööhõive 2300 töötajalt 1994. aastal 2000 töötajani uurimisperioodil ehk umbes 9,2 protsenti.

4. Kokkuvõte ühenduse tootmisharu olukorra kohta

(44) Eespool esitatud analüüs näitab, et selliste majandusnäitajate nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, müük ja varad, arengusuund püsis jätkuvalt negatiivsena. Ehkki seda tuleb näha tarbimise teatava vähenemise taustal, tuleb siiski silmas pidada, et kõnealusel perioodil kaotas ühenduse tootmisharu oma turuosa. Peale selle näitas uurimine, et ühenduse tootmisharule on avaldatud tõsist hinnasurvet ning Taiwanist pärineva impordi puhul esines märkimisväärne hinna allalöömine.

(45) Seoses ühenduse tootmisharu finantsolukorraga tuleks märkida, et 1995. aastal saadi kasumit pärast toorainehindade tõstmist ning dumpinguvastase uurimise algatamist Valgevenest pärineva impordi suhtes. Sellest hoolimata hakkasid ühenduse tootmisharu majandustulemused alates 1995. aastast halvenema ning samal ajal suurenes Taiwanist pärinev import, mis täitis Valgevenest pärineva impordi ärajäämisel tekkinud tühiku.

(46) Eespool esitatud analüüsi alusel jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharu majanduslik olukord on jätkuvalt halb.

F. KAHJUDE KORDUMISE TÕENÄOSUS

(47) Lisaks analüüsidele, mis käsitlesid dumpingu olemasolu, selle kordumise tõenäosust Taiwanist pärineva impordi puhul ning ühenduse tootmisharu olukorda, uuriti ka kahjude kordumise tõenäosust juhul, kui Taiwanist pärineva impordi suhtes kohaldatavad meetmed kõrvaldatakse.

1. Ekspordiriigi asjaomaste tootjate olukorra analüüs

(48) On leitud, et 1995. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus suurenes Taiwani üldine tootmisvõimsus 21,3 protsenti ehk 135000 tonni. Taiwani eksportivad tootjad kavatsevad 1998. aastal tõsta oma tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist 90 protsendini, mille tulemusena toodang suureneb 30000 tonnini.

(49) Peale selle leiti, et kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest hoolimata suurenes Taiwanist pärineva impordi maht 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus märkimisväärselt (+ 242 protsenti). Tuleks märkida, et ajavahemikus 1995–1996 kõnealuse ühendusse suunatud impordi maht peaaegu kahekordistus ning 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus rohkem kui kolmekordistus. Vastav turuosa suurenes 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus märkimisväärselt, tõustes 1,5 protsendilt 5,3 protsendini. Peale selle on kindlaks tehtud, et uurimisperioodil toimus kõnealune import ühenduse tootmisharu hindadega võrreldes märkimisväärselt (16,7 protsenti) allalöödud hindadega.

2. Taiwanist pärineva impordi mõju dumpinguvastaste meetmete puudumisel

(50) Kahjustava dumpingu kordumise suhtes leiti, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel tekkivad hinnad põhjustaksid hindade 24,5 protsendise allalöömine Selle näitaja arvutamiseks kasutati sama metoodikat, mida on kirjeldatud preambuli põhjenduses 32, kuid impordihinnale ei lisatud dumpinguvastast tollimaksu.

(51) Eespool nimetatud asjaolusid arvestades prognoositakse kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamise korral Taiwanist ühendusse suunduva impordi jätkuvat suurenemist ning impordihindade langust. Tehti kindlaks, et Taiwanist pärineva impordi maht suurenes isegi meetmete kehtivusajal. Peale selle ei saa välistada, et meetmete puudumisel stimuleeriks ühenduse turul kehtiv suhteliselt kõrgem hind praegu teistesse kolmandatesse riikidesse suunduva Taiwani ekspordi ümbersuunamist ühenduse turule.

(52) Ühenduse tootmisharu tasuvuse taset silmas pidades saab esitada kaks peamist hüpoteesi juhuks, kui Taiwanist pärineva impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tunnistatakse kehtetuks. Esiteks, ühenduse tootmisharu jätkab müüki samade hindadega ning seetõttu väheneb tema turuosa, mis avaldab pikemas perspektiivis otsest mõju tasuvusele. Teiseks, ühenduse tootmisharu langetab hindu sellise müügi osas, kus konkurents Taiwaniga on kõige tihedam, ning seetõttu tasuvus väheneb. Prognooside kohaselt väheneks ühenduse tootmisharu turuosa esimesel juhul veel 2,5 protsenti ning tasuvus väheneks lühikese aja jooksul 9,5 protsenti. Ühenduse tootmisharu hindade langustrendi jätkumisel väheneks tasuvus 5,6 protsendilt 2,7 protsendini. Järelikult mõjuks Taiwanist pärinev dumpinguhinnaga import ühenduse tootmisharule mõlemal juhul kahjustavalt.

3. Kokkuvõte kahjustava dumpingu kordumise kohta

(53) Uurimisega hõlmatud perioodil vähenesid Taiwanist pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad 14 protsenti, kusjuures ühenduse tootmisharu hinnad tõusid 3 protsenti. Selle tulemusel suurenes Taiwanist pärineva impordi turuosa 1,5 protsendilt 1994. aastal 5,3 protsendini uurimisperioodil ehk 253 protsenti. Kui Taiwanist pärinev import hakkas täitma Valgevenest jäänud tühikut, hakkas ühenduse tootmisharu finantsolukord halvenema.

(54) Taiwani märkimisväärne tootmisvõimsus, millest osa on alles hiljuti kasutusele võetud, ühenduse turul valitsevate hindade atraktiivsus ning sellest tulenev ekspordi intensiivistamise oht näitavad selgelt, et kahjustava dumpingu kordumise vältimiseks tuleks Taiwani suhtes praegu kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

G. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatus

(55) Tuleb meenutada, et varasemate uurimiste puhul ei peetud meetmete vastuvõtmist ühenduse huvide vastaseks. Peale selle tuleks märkida, et käesolev uurimine kujutab endast läbivaatamist, mille käigus analüüsitakse dumpinguvastaste meetmete jõustumise järel tekkinud olukorda. Seetõttu võimaldab käesoleva uurimise aeg ja laad hinnata kehtestatud dumpinguvastaste meetmete negatiivset põhjendamatut mõju asjaomastele pooltele.

Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et käesoleval juhul ei ole meetmete säilitamine ühenduse huvides. Sel eesmärgil ning vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1 hinnati meetmete mõju kõigile asjaomase menetluse pooltele ning Taiwani suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärgi.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

(56) Ühenduse tootmisharu on juba peaaegu kümme aastat kannatanud polüestersünteeskiudude madala hinnaga/dumpinguhinnaga impordi tõttu. Uuritavate dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada ühenduse turul aus konkurents ühenduse tootjate ja kolmandates riikides ekspordiga tegelevate ettevõtjate vahel; nagu eespool näidatud, ei ole seda täiel määral saavutatud.

Ühenduse tootmisharu on viimaste aastate jooksul teinud märkimisväärseid jõupingutusi oma tootlikkuse suurendamiseks, et vähendada tootmiskulusid ja suurendada oma konkurentsivõimet praegusel hinnatundlikul turul. Eriti võttis ühenduse tootmisharu uurimisperioodil ratsionaliseerimismeetmeid. Üks ühenduse tootja sulges kulude vähendamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks kaks tootmisrajatist.

Võttes arvesse ühenduse tootmisharu olukorda ning eelkõige seda, et tal ei õnnestunud täielikult välja tulla dumpinguhinnaga impordi põhjustatud majandusraskustest, leitakse, et meetmete puudumisel on küllaltki tõenäoline ühenduse tootmisharu olukorra edasine halvenemine. Sellega võib kaasneda tööhõive oluline langus ning lõpuks ka ühenduse tootjate arvu vähenemine.

Peale selle näitavad ühenduse tootmisharu poolt praegu võetavad ümberkorraldamismeetmed, et ta ei ole valmis käesolevast tootmissektorist loobuma. Seepärast oleks dumpinguvastaste meetmete säilitamine ühenduse tootmisharu huvides.

3. Mõju kasutajatele

(57) Käesoleva uurimise käigus ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule ükski ühenduse kasutaja. Ei esitatud ühtki tõendit kehtivate meetmete mõju kohta kasutajate tootmiskuludele. Järelikult ei saanud analüüsida kehtivate meetmete mõju kasutajate tootmiskuludele.

(58) Kaks ühenduses tegutsevat kasutajate ühendust esitas andmed ja taotles meetmete lõpetamist. Taotlustes väideti, et ühenduse tootmisharu ei suuda nõudlust rahuldada. Peale selle teatasid teatavat liiki polüestersünteeskiu, nimelt kiudtäidise kasutajad komisjonile, et ühenduse suurim nimetatud kiuliigi tootja ei suuda täita nende vajadusi. Sellest hoolimata tundub, et vaatlusalusel perioodil ei esinenud ühenduse turul olulist pakkumise puudumist. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole mitte ühenduse turu sulgemine impordile, vaid ebaõiglaste kaubandustavadele vastutöötamine ning dumpinguhinnaga ja kahjustava impordi moonutavate tagajärgede vältimine. Käesoleval juhul näib, et meetmete abil ei suudetud takistada impordi suundumist ühenduse turule. Nagu juba mainitud, suurenes Taiwanist pärinev import uurimisperioodil märkimisväärselt.

Peale selle leiti, et ühenduse tootmisharu märkimisväärset tootmisvõimsust ning väljaspool ühendust asuvate teiste tarnijate olemasolu arvesse võttes on pakkumise puudumise oht äärmisel väike või isegi olematu.

(59) Lisaks sellele on mõned huvitatud pooled väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine või taaskehtestamine ohustab ühenduses toodetud polüestersünteeskiude sisaldavate toodete rahvusvahelist konkurentsivõimet. See väide ei ole vastuvõetav, sest ühenduses eksporttoodete valmistamiseks kasutavaid polüestersünteeskiude võib ühendusse importida seestöötlemise korra kohaselt ühegi tollimaksuta. Et uuritavad dumpinguvastased meetmed kehtivad vähemalt viis aastat, oli kõnealustel huvitatud pooltel ka võimalus esitada tõendid meetmete mõju kohta nende tootmiskuludele ja rahvusvahelisele konkurentsivõimele, kuid sellega seoses ei ole saadud mingit teavet.

Eespool öeldust lähtudes ning arvestades, et meetmed on juba teatava ajavahemiku jooksul kehtinud ja nende kohaldamine jätkub samal tasandil, võib järeldada, et need ei põhjusta kasutajate olukorra halvenemist.

4. Mõju konkurentsile ühenduse turul

(60) On väidetud, et dumpinguvastase tollimaksu kohaldamise jätkamine võib mõjutada konkurentsitaset ühenduse polüestersünteeskiudude turul, sest see looks ühenduse tootmisharule tugevama turuseisundi.

Ühenduse turu konkurentsikeskkonna puhul tuleb märkida, et kehtivad meetmed ei sulge ühenduse turgu uurimisega hõlmatud eksportivatele tootjatele. Seega saavad kõnealused eksportivad tootjad jätkata turul tegutsemist. Tuleks meenutada, et töötlev tööstus ja teised ettevõtjad on alati tervitanud turul tegutsejate vahelist konkurentsi.

Seega jääb arvukaid tarnijaid hõlmavast turust saadav kasu asjaomase toote kasutajatele endiselt kättesaadavaks.

5. Järeldus

(61) Eelkõige eespool esitatud asjaolude ja kaalutluste alusel ning pärast ühenduse tootmisharu ja asjaomase toote kasutajate ühenduste esitatud väidete läbivaatamist jõuti järeldusele, et ei ole ühtki mõjuvat põhjust, mis takistaks Taiwanist pärineva impordi suhtes kohaldatavate meetmete säilitamist.

H. KOREA SUHTES KOHALDATAVA MENETLUSE LÕPETAMINE

(62) Preambuli põhjenduses 26 nimetatud tõsiasju silmas pidades ei ole praegu Korea suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed enam õigustatud. Kui konsulteerimise tulemusena selgub, et kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, ning nõuandekomitee ei ole esitanud vastuväiteid, tuleb uurimine või menetlus vastavalt algmääruse artiklile 11 koostoimes selle artikliga 9 lõpetada.

(63) Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades leidis komisjon, et praegu Korea suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete jätkamine ei ole vajalik ning menetlus tuleb lõpetada.

I. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(64) Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Taiwanist pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EMÜ) nr 3017/92 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud säilitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Taiwanist pärinevate kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata ning praegu CN-koodi 55032000 alla kuuluvate polüestersünteeskiudude impordi suhtes.

2. Tollimaks, mis arvutatakse toote ühenduse piiril kehtiva vaba netohinna alusel, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on 13 protsenti Taiwanist pärinevate polüestersünteeskiudude puhul (Tarici lisakood 8195), välja arvatud järgnevalt loetletud ettevõtjate toodetud polüestersünteeskiud, mille suhtes kohaldatakse järgmisi määrasid:

—Far Eastern Textile Ltd, Taipei(Tarici lisakood 8192) | 6,8 % |

—Nan Ya Plastics Corporation, Taipei(Tarici lisakood 8193) | 5,9 % |

—Shingkong Synthetic Fibres Co., Taipei(Tarici lisakood 8194) | 13,0 % |

Artikkel 2

Käesolevaga lõpetatakse Korea Vabariigist pärinevate polüestersünteeskiudude importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 3

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 1999

Nõukogu nimel

eesistuja

S. Hassi

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/1998 (EÜT L 128, 30.4.1998, lk 18).

[2] EÜT L 348, 17.12.1988, lk 49.

[3] EÜT L 209, 2.8.1988, lk 1.

[4] EÜT L 306, 22.10.1992, lk 1.

[5] EÜT L 9, 15.1.1993, lk 2.

[6] EÜT L 189, 30.7.1996, lk 13.

[7] EÜT C 125, 22.4.1997, lk 4.

[8] EÜT C 213, 15.7.1997, lk 4.

[9] EÜT C 321, 22.10.1997, lk 12.

--------------------------------------------------