ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Lepingu artiklis 120 on sätestatud, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib asutada muid erikomiteesid või -organeid, kes aitavad nõukogu tema kohustuste täitmisel. Lisaks on kõnealuses artiklis sätestatud, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu peab määrama oma töökorras kindlaks selliste komiteede ja organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse,
(8)

ELi toimimise lepingu artikli 82 lõige 2 on ainus õiguslik alus, millele käesolev otsus peaks tuginema. Protokollis, eelkõige selle artiklis 4, käsitletakse ka sunniviisilise või kohustusliku töö ohvrite elanikustaatust, juhul kui see on vajalik, et tagada ohvritele juurdepääs asjakohastele ja tõhusatele õiguskaitsevahenditele. Sellegipoolest on nimetatud eesmärk, mis on seotud ELi toimimise lepingu artikliga 79, vaid juhuslik, samal ajal kui ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikega 2 seotud eesmärgid on olemuselt peamised ja sisulised.
(2)

Komisjonile on heakskiidu saamiseks esitatud Kreeka Vabariigi ja Horvaatia Vabariigi riiklik kava. Need kavad on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 109 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (2) artiklitega 143–145. Seepärast tuleks need heaks kiita.
(3)

Türgi ja EL on otsustanud praeguste probleemidega tegeleda ja need lahendada üheskoos. Türgi kiitis 15. oktoobril 2015ad referendum heaks poliitilise dokumendi, mis kajastab Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi tahet tõhustada omavahelist koostööd, et aidata ajutise kaitse all olevaid süürlasi ja hallata rännet kooskõlastatud viisil kriisi lahendamiseks (edaspidi „ELi ja Türgi ühine tegevuskava”). Dokumendis otsitakse lahendusi pagulaskriisile ja rände haldamisele. Samal päeval väljendas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes heameelt ELi ja Türgi ühise tegevuskava üle, mis on osa jagatud vastutusel, vastastikustel kohustustel ja nende täitmisel põhinevast põhjalikust koostöökavast. Samuti märgiti et „EL ja selle liikmesriigid on valmis loodud raamistikus olulisel määral suurendama koostööd Türgiga ning oma poliitilist ja rahalist osalust”.
(10)

Määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 10 lõike 2 kohaselt on tootja täitnud kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmise heite näitajad on väiksemad eriheite sihttasemest (väljendatakse sihttaseme ja keskmise heite vahena, mis on negatiivne arv). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 9 kohaselt kehtestada ülemääraste heitkoguste maks; seda ei tehta, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse määruse artikli 2 lõike 4 või artikli 11 kohaselt kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on kõnealuse määruse artikli 7 kohaselt moodustatud ühendautopargi liige ja see ühendautopark täidab eriheite sihttaseme nõudeid. Eelneva põhjal leiti, et üks tootja on talle 2014. aastaks kehtestatud eriheite sihttaseme ületanud.
(11)

Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 10 lõike 2 kohaselt on tootja täitnud kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmise heite näitajad on väiksemad eriheite sihttasemest (väljendatakse sihttaseme ja keskmise heite vahena, mis on negatiivne arv). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb määruse (EL) nr 510/2011 artikli 9 kohaselt kehtestada ülemääraste heitkoguste maks; seda ei tehta, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse määruse artikli 2 lõike 4 või artikli 11 kohaselt kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on kõnealuse määruse artikli 7 kohaselt moodustatud ühendautopargi liige ja see ühendautopark täidab eriheite sihttaseme nõudeid.
„I.

Kui ühendus teavitab kooskõlas käesoleva lepingu protokolli nr 1 lõiguga 1.C agentuuri sellest, et I protokolliga hõlmatud Ühendkuningriigi territooriumidel on rahumeelseks tuumaalaseks tegevuseks ettenähtud tuumamaterjali kogustes, mis ületab käesoleva lepingu protokolli nr 1 lõigus 1.A.1 osutatud piirmäärasid, või et on tehtud otsus I protokolliga hõlmatud Ühendkuningriigi territooriumidele mõistete all määratletud rajatise ehitamise või selle ehitamiseks loa andmise kohta, nagu on viidatud käesoleva lepingu protokolli nr 1 lõigus 1.A.2, olenevalt sellest, kumb toimub enne, koostavad Ühendkuningriik, ühendus ja agentuur protokolli lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohaldamisel kasutatavate koostöömenetluste kohta. Selliste menetlustega laiendatakse teatavaid lepingu sätteid ning eelkõige täpsustatakse tingimusi ja vahendeid, mille kohaselt eespool nimetatud koostööd tuleb rakendada viisil, mis aitab vältida kaitsemeetmete asjatut kattumist. Menetlused põhinevad võimalikult suures ulatuses ühenduse liikmesriikide, ühenduse ja agentuuri vaheliste muude kaitsemeetmete lepingute protokollide kehtivatel sätetel ning kõnealuste lepingute allkokkulepetel, sh nende juurde kuuluvatel ühenduse ja agentuuri erikokkulepetel.”
(6)

Teisaldatavad horisontaalsed gaasipliidid on gaasil töötavad teisaldatavad toiduvalmistusseadmed ja kuuluvad direktiivi 2009/142/EÜ rakendusalasse. Koos vertikaalsete gaasipliitidega moodustavad need gaasimahutiga vahetult ühendatud teisaldatavate gaasipliitide kaks põhitüüpi. Erinevalt vertikaalsetest gaasipliitidest, mis koosnevad gaasimahuti või seda sisaldava laeka peale paigaldatud põletist, on horisontaalsete gaasipliitide põleti paigaldatud horisontaalse korpuse külge, millesse integreeritud laegas gaasimahuti jaoks paikneb põleti kõrval. Teisaldatavad horisontaalsed gaasipliidid on hõivamas üha suuremat turuosa teisaldatavate gaasipliitide seas, mis on tarbekaupadena perekondade vabaajategevustes üldkasutatavad.
(21)

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 19 lõikes 3 on sätestatud, et asjaomane liikmesriik peab teavitama komisjoni kavatsusest reguleerida lennuliikluse jaotust või muuta kehtivaid liikluse jaotuse eeskirju. Selles lõikes on veel sätestatud, et komisjon peab kontrollima artikli 19 lõike 2 kohaldamist ning otsustama kuue kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist ja olles küsinud määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikliga 25 loodud komitee arvamust, kas asjaomane liikmesriik võib kõnealuseid meetmeid kohaldada. Lõikes on täiendavalt öeldud, et komisjon peab avaldama oma otsuse Euroopa Liidu Teatajas ning meetmeid ei kohaldata enne komisjoni heakskiidu avaldamist.
(4)

Pärast vastuvõtmist on see otsus õiguslikult siduv. Eurocontroli konventsioonis, mida on muudetud 12. veebruaril 1981 Brüsselis allkirjastatud protokolliga („muudetud konventsioon”), on sätestatud, etolemasoleva institutsioonilise raamistiku kohaselt on Eurocontroli ajutise komisjoni ülesanne „Eurocontroli üldise poliitika kujundamine”. Alalise komisjoni poolt kindlaks määratud missioon ja ülesanded oleksid suunaks Eurocontroli edasisele tegevusele ja need kajastaksid tingimata ka seda, mida Eurocontrol käsitab legitiimse tegevusena. Need oleksid siduvad nii Eurocontroli liikmetele kui ka liidu liikmesriikidele.
(29)

Kuna peatamist kohaldatakse ainult nende isikute suhtes, kellele on viidatud tabelis 4, milles on esitatud nende nimed ja aadressid, peavad need isikud teavitama komisjoni (9) viivitamatult mis tahes muutusest (näiteks siis, kui muutunud on nimi, õiguslik vorm või aadress või kui loodud on uued koostetoimingutega tegelevad üksused).
(15)

Esitatud analüüsi silmas pidades on komisjon teinud järelduse, et Peruust pärit banaanide impordi suhtes kehtiva soodustollimaksu peatamine ei ole asjakohane. Komisjon on teinud ka järelduse, et Guatemalast pärit banaanide impordi suhtes kehtiva soodustollimaksu peatamine ei ole asjakohane. Komisjon jätkab kõnealusest kahest riigist pärit banaanide impordi tähelepanelikku jälgimist,
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (fond) on loodud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(4)

Arvestades, et paindlikkusinstrument on täiendava iseloomuga vahend, on vaja ette näha täiendavaid maksete assigneeringuid, et katta Küprosele 2014. ja 2015. aasta eelarves ette nähtud täiendavad kulukohustuste assigneeringud eeldatava maksete dünaamika alusel, mille mahuks prognoositakse 2015. aastal 11,3 miljonit eurot, 2016. aastal 45,7 miljonit eurot, 2017. aastal 75,4 miljonit eurot ja 2018. aastal 40,2 miljonit eurot. Ajavahemiku 2015–2018 aastased summad tuleb iga aasta kohta eraldi kinnitada eelarveprojektides, mille komisjon sel perioodil esitab,
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (fond) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud üleilmastumise tõttu maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (4) käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning selleks, et aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (4) käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning selleks, et aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(2)

Läbirääkimiste käigus koostatud lepingu muutmisprotokolli („muutmisprotokoll”) tekst kajastab nõuetekohaselt nõukogu antud läbirääkimisjuhiseid, kuna sellega viiakse leping kooskõlla automaatse teabevahetuse alaste rahvusvahelise tasandi uusimate arengusuundadega, nimelt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD) välja töötatud finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmse standardiga. Euroopa Liit, selle liikmesriigid ning San Marino Vabariik on aktiivselt osalenud OECD ülemaailmse foorumi töös kõnealuse standardi väljaarendamise ja rakendamise toetamiseks. Lepingu tekst, nagu seda on muudetud muutmisprotokolliga, on liidu ja San Marino Vabariigi vahelistes suhetes ülemaailmse standardi rakendamise alus.
(2)

Läbirääkimiste käigus koostatud muutmisprotokolli tekst kajastab nõuetekohaselt nõukogu antud läbirääkimisjuhiseid, kuna sellega viiakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitlev leping (3) (edaspidi „leping”) kooskõlla automaatse teabevahetuse alaste rahvusvahelise tasandi uusimate arengusuundadega, nimelt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD) välja töötatud finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmse standardiga. Liit, selle liikmesriigid ning Liechtensteini Vürstiriik on aktiivselt osalenud OECD ülemaailmse foorumi töös kõnealuse standardi väljaarendamise ja rakendamise toetamiseks. Lepingu tekst, nagu seda on muudetud kõnealuse muutmisprotokolliga, on ülemaailmse standardi rakendamise aluseks Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelistes suhetes.
D.

Vastavalt 27. augusti 2008. aasta määrusele kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA; RS 916.443.13), säilitab Šveitsi Konföderatsioon võimaluse importida veiseliha, mis on saadud veistelt, keda on tõenäoliselt ravitud kasvuhormoonidega. Sellise liha eksport Euroopa Liitu on keelatud. Lisaks sellele Šveitsi Konföderatsioon: — piirab sellise liha kasutamist, lubades selle müüki vaid otse tarbijale jaekaubandusettevõtete kaudu tingimusel, et tooted on asjakohaselt märgistatud; — lubab sellise liha sissetoomist vaid läbi Šveitsi piirikontrollipunktide; — säilitab piisava jälgimis- ja jaotussüsteemi eesmärgiga vältida edaspidi sellise liha võimalikku sissetoomist Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumile; — esitab komisjonile üks kord aastas aruande impordi päritolu ja sihtkoha ning teostatud kontrollide kohta, et kinnitada eespool loetletud tingimuste täitmist; — probleemide ilmnemisel vaatab ühine veterinaarkomitee need sätted läbi.
(3)

Lepingu artiklis 462 on ette nähtud, et nendes valdkondades, mis ei ole Moldova Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all, hakatakse lepingu V jaotist („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldama, kui Moldova Vabariik tagab V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil.
(2)

See erandmeede on erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a, millega reguleeritakse maksukohustuslase õigust arvata maha käibemaks, mis on makstud kaupade ja teenuste pealt, mis on talle tarnitud tema maksustatava tegevuse tarbeks. Erandmeetme eesmärk on jätta kaupadelt ja teenustelt võetav käibemaks käibemaksu mahaarvamisõiguse kohaldamisalast täielikult välja, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil.
(128)

Sellest tuleneb, et riik (föderaaltasandil) on andnud Landesvereinigung'ile küll teatud osalemisõigused, aga on samal ajal kehtestanud selge õigusraamistiku piimamaksumäära suuruse kindlaksmääramiseks ja vahendite kasutamiseks ning selle üle peavad lõpuks otsustama asjaomased liidumaade valitsused (või delegeerimise korral liidumaade kõrgeimad asutused). Näiteks ei oleks võimalik, et Landesvereinigung'i taotlusel suurendatakse maksumäära, nii et see ületab 0,2 senti kilogrammi kohta, või et vahendeid kasutatakse piima- ja rasvaseaduse paragrahvi 22 lõike 2 punktides 1–6 loetlemata eesmärkidel. Peale selle ei too vahendite kasutamisega seoses reguleeritud ärakuulamiskohustus (piima- ja rasvaseaduse paragrahvi 22 lõike 3 kolmas lause) kaasa kohustust järgida ärakuulatud isikute märkusi. Lõpliku kehtiva otsuse vahendite kasutamise kohta teevad asjaomased liidumaade asutused, see tähendab riik.
(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse maksukohustuslasel käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse muuks kui ettevõtluse tarbeks.
(3)

Määrusest (EL) nr 509/2014 tulenevalt hindas komisjon Colombia Vabariigi olukorda seoses määruses esitatud kriteeriumidega. Komisjon kiitis 29. oktoobril 2014 heaks aruande, milles järeldas, et Colombia majandusliku, sotsiaalse ja julgeoleku olukorra märkimisväärne paranemine viimastel aastatel on piisavaks põhjenduseks, et vabastada Colombia kodanikud Euroopa Liitu reisides viisanõude täitmisest.
(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fond ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fondist antav toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
(7)

Kooskõlas 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 11 teise lausega on assigneeringuid võimalik ümber paigutada. 2015. eelarveaasta ettemaksete assigneeringuid on kasutatud väga piiratud ulatuses käesoleva otsusega hõlmatud kolme taotluse jaoks ning praegu on seoses kõnealuste taotlustega välja maksmata 14 647 288 eurot. Seetõttu rahastatakse fondi kasutuselevõtmist kogu vajamineva summa ulatuses Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarves kättesaadavate assigneeringute ümberjaotamise kaudu ja täiendavaid assigneeringuid ei ole vaja.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi („fond”) eesmärk on osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (3) käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (3) käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(5)

Liit on mitmel korral väljendanud valmisolekut toetada Ukraina uusi ametiasutusi olukorra stabiliseerimise ja reformide läbiviimise eesmärkide saavutamisel. Samuti on liit väljendanud valmisolekut toetada täiel määral rahvusvahelise kogukonna ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, eelkõige IMFi jõupingutusi seoses Ukraina pakiliste vajaduste rahuldamisele suunatud rahvusvahelise abipaketiga, mille eelduseks on Ukraina selge pühendumine reformidele. Liidu rahaline toetus Ukrainale on kooskõlas ENP ja idapartnerluse raames kindlaks määratud liidu poliitikaga. Euroopa Ülemkogu märkis 18. detsembri 2014. aasta järeldustes, et pärast seda, kui komisjon tegi 2014. aasta detsembris makromajandusliku finantsabi teise väljamakse suurusega 500 miljonit eurot, on liit ja selle liikmesriigid valmis koos teiste rahastajatega ja kooskõlas IMFi seatud tingimustega Ukraina reformide protsessi veelgi hõlbustama ja toetama.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond („fond”) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, määruses (EÜ) nr 546/2009 (3) käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond („fond”) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (3) käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond („fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud globaliseerumise tõttu maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond („fond”) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (3) käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning selleks, et aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
ET

Nõukogu 23. märtsi 2016. aasta otsuse (ÜVJP) 2016/446 (millega muudetakse otsust 2013/34/ÜVJP, mis käsitleb Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni (EUTM Mali), ja pikendatakse selle kehtivust) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 78, 24. märts 2016 )

Leheküljel 75 artikli 1 punktis 2

asendatakse

„2. EUTM Mali ühiste kulude lähtesumma ajavahemikuks 19. maist 2016 kuni 18. maini 2018 on 33 400 000 eurot. Nõukogu otsuse (ÜVJP) 2015/528 (*) artikli 25 lõikes 1 osutatud lähtesumma protsent on 60 % ning kõnealuse otsuse artikli 34 lõikes 3 osutatud kulukohustuste protsent on 10 %.“
Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta otsuse (ÜVJP) 2016/2314 (millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED SOPHIA)) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 345, 20. detsember 2016 )

Leheküljel 62 põhjenduses 3

asendatakse

järgmisega:

Leheküljel 62 põhjenduses 6

asendatakse

… vahetada teavet asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kui see on vajalik EUNAVFOR MED SOPHIA operatiivvajaduste täitmiseks.“

järgmisega:

Leheküljel 63 artikli 1 punkti 2 (otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 2a lõike 5 asendamise kohta) esimeses lauses

asendatakse

järgmisega:

Leheküljel 63 artikli 1 punkti 3 (otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 2b lõike 1 asendamise kohta) esimeses lauses

asendatakse

järgmisega:

Leheküljel 63 artikli 1 punktis 5 (otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 12 lõigete 1 ja 2 asendamise kohta)

asendatakse

järgmisega:

„1. Kõrgele esindajale antakse asjakohasel juhul kooskõlas EUNAVFOR MED SOPHIA operatiivvajadustega ning austades seejuures täielikult vastastikkuse ja kaasamise põhimõtet volitused avaldada määratud kolmandatele riikidele ja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ELi salastamata dokumente, mis on seotud operatsiooni käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes kehtib vastavalt nõukogu kodukorra (*) artikli 6 lõikele 1 ametisaladuse hoidmise kohustus. Eeldusel et need tingimused on täidetud, määrab poliitika- ja julgeolekukomitee igal üksikjuhul eraldi asjakohased kolmandad riigid.

2. Kõrgele esindajale antakse volitused avaldada määratud kolmandatele riikidele ja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule kooskõlas otsusega 2013/488/EL asjakohastel juhtudel ja vastavalt EUNAVFOR MED SOPHIA operatiivvajadustele selle läbiviimisel loodud ELi salastatud teavet järgmiselt, austades seejuures täielikult vastastikkuse ja kaasamise põhimõtteid:

…

Eeldusel et need tingimused on täidetud, määrab poliitika- ja julgeolekukomitee igal üksikjuhul eraldi asjakohased kolmandad riigid.“
(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) artikli 32 lõikega 6 on ette nähtud, et vältimaks toetuse maksmist ebaseaduslike põllukultuuride puhul on kanepi tootmiseks kasutatavad maa-alad toetuskõlblikud üksnes siis, kui kasutatavate sortide tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ületa 0,2 %.
(2)

Alates 2014. aasta septembrist ei ole teatatud kodusigadel esinevatest sigade Aafrika katku puhangutest Ignalina rajono savivaldybė, Molėtai rajono savivaldybė, Rokiškis rajono savivaldybė, Švenčionys rajono savivaldybė, Utena rajono savivaldybė, Zarasai rajono savivaldybė ja Visaginas savivaldybė piirkondades Leedus. Lisaks on majandites võetud rahuldavaid bioohutuse järelevalvemeetmeid ning seire tulemustest nähtub, et sigade Aafrika katku viirust nende Leedu alade majandites ei ole. See viitab epidemioloogilise olukorra paranemisele. Seepärast tuleks need alad esitada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ja mitte selle III osas.
(2)

Otsuses H3 kasutatud mõisted peaksid selguse huvides olema järjekindlad. Seega juhtudel, kui on kasutatud väljendit „avaldatud”, tuleks see asendada väljendiga „avaldatud”. Kui on kasutatud väljendit „kehtiv vahetuskurss”, tuleks see asendada väljendiga „avaldatud vahetuskurss”.