Nõukogu määrus (EÜ) nr 215/2002,

28. jaanuar 2002,

millega Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi "algmäärus"), [1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõuandekomiteega nõu pidamist,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1612/2001 [2] (edaspidi "ajutine määrus") Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "Hiina") pärit ja CN-koodi 72027000 alla kuuluva ferromolübdeeni impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

B. EDASINE MENETLUS

(2) Pärast seda, kui olid teatavaks tehtud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati Hiinast pärit ferromolübdeeni impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused. Asjaosalistele, kes soovisid oma arvamust suuliselt avaldada, anti selleks võimalus.

(3) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(4) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärineva ferromolübdeeni impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(5) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral on järeldustes tehtud vastavad muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(6) Et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ei ole esitatud uusi vastuväiteid, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 13–17 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

D. DUMPING

1. Üldine metoodika

(7) Mitu Hiina eksportivat tootjat väitis, et algatamisteates kindlaksmääratud väljavõttelise uuringu ajakava tekitas asjakohaste küsimustike esitamise tähtaegade osas märkimisväärset õiguskindlusetust ja et komisjon oleks pidanud olema kohustuslike tähtaega kohaldamisel paindlikum.

(8) Tegelikult sätestati käesolevas menetluses kohaldatud tavapärases algatamisteates selgelt nõutava teabe esitamise tähtajad. Lisaks andis komisjon asjaomastele isikutele täiendavaid selgitusi eri menetlusetappide kohta ning oli vajaduse korral valmis tegelema kõigi edasiste kahtluste või küsimustega. Pealegi oldi mõne eksportiva tootja puhul, kellel oli raskusi nõutava teabe esitamisel, erakordselt paindlik. Lõpuks tulenes asjaolu, et komisjoni talitused otsustasid väljavõttelist uuringut mitte kasutada, ainult koostööd tegevate tootjate väiksest arvust. Et nende arv oli piisav, tuginesid komisjoni talitused järelduste tegemisel kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt nõuetekohaselt esitatud teabele. Seepärast ei ole õiguskindlusetuse väitmine käesoleval juhul põhjendatud ja mingil juhul ei saa väita, et mõnda eksportivat tootjat oleks valimi mittemoodustamise otsus või sellise otsuse elluviimise ajakava negatiivselt mõjutanud.

(9) Komisjon on üle vaadanud, kuidas koheldi üht Hiina eksportijat, kes pidas kinni valimi moodustamisega seotud küsimustiku esitamise tähtajast, kuid ei taotlenud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Praegu koheldakse kõnealust äriühingut koostööd tegevana ja tema eksporditehinguid võetakse dumpinguarvutustes ja üleriigilise dumpingumäära hindamisel arvesse koos teiste koostööd tegevate eksportijate tehingutega.

2. Turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise tühistamine

(10) Meenutatakse, et algetapis võimaldati ühele eksportijale turumajanduslik kohtlemine ja kolmele eksportijale individuaalne kohtlemine. Pärast seda ilmnenud olulise teabe põhjal otsustades ei ole individuaalsed tollimaksumäärad lõppetapis enam õigustatud.

(11) Tehti kindlaks, et varsti pärast ajutise määruse avaldamist korraldas Hiina metalli-, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoda (China Chamber of Commerce of Metal, Mineral, and Chemical Importers and Exporters, edaspidi "CCCMC") koosoleku, kus moodustati Hiina ferromolübdeenitootjate rühm (nn Hiina metalli-, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoja molübdeeni ja molübdeenitoodete koordineerimisrühm), kelle toodang moodustab 70 % Hiina ferromolübdeenitoodangust ning kes nõustus hinna- ja koguseliste piirangute kohaldamisega ühendusse suunatud ekspordi suhtes. Kõnealune rühm ühendab 25 tootjat, kellest enamik ei teinud menetluses koostööd ega isegi püüdnud jätta muljet, et nad tegutsevad kooskõlas turumajanduse põhimõtetega ja ilma riigi sekkumiseta. Nimetatud rühma esimees töötab riigiettevõttes, mis on Hiina suurim ferromolübdeenitootja ega teinud koostööd dumpinguvastases uurimises. Samal ajal valiti aseesimees äriühingust, mille suhtes kohaldati uurimise algetapis turumajanduslikku kohtlemist. Asjaomastele tootjatele anti konkreetseid ekspordieraldisi, mille kindlaksmääramisel tundub olevat arvesse võetud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude taset. Seega jaotati madalate tollimaksumääradega äriühingutele ebaproportsionaalselt suured kvoodid. Äriühingule, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist ja kellel oli madalaim tollimaks (3,6 %), jaotati ekspordikvoot, mis ületas tema tootmisvõimsuse ja vastas rohkem kui kolmandikule kõnealuse rühma ühendusse kavandatud ekspordi üldkogusest. Lisaks kuulus rühma väljakuulutatud eesmärkide hulka dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehoidmine.

(12) Kõiki asjaomaseid isikuid, sealhulgas koostööd tegevaid äriühinguid ja asjakohast kaubanduskoda teavitati komisjoni probleemidest kõnealuses küsimuses ja neile anti võimalus vastata nimetatud järeldustele. Seejärel saadi vastused kõigilt isikutelt, välja arvatud kaubanduskoda. Kõnealused vastused kinnitasid ferromolübdeenitootjate ühenduse loomist, kusjuures mõnes vastuses väideti, et on põhjendamatu järeldada riigi sekkumist või kõnesoleva rühma isereguleeruvate otsuste alusel ümber lükata turumajanduslikku/individuaalset kohtlemist käsitlevaid järeldusi. Mitu isikut kinnitas, et Hiina kaubandusministeerium ei olnud küsimusega seotud ning et rühma otsuseid ei esitatud kaubandusministeeriumile kinnitamiseks.

(13) Kuid kõnealune kord on selgelt vastuolus ekspordihindade ja -koguste vaba kindlaksmääramise kriteeriumiga, mida tuleb järgida individuaalse kohtlemise saamiseks või säilitamiseks. Pealegi viitavad sellised ekspordipiirangud, mis võeti vastu kaubanduskoja egiidi all ja mitme riigiettevõtte nõusolekul, selgelt riigi märkimisväärsele mõjule ja tõsisele tollimaksudest kõrvalehoidmise ohule. Lisaks on selline leping selge ja tahtlik püüe suunata ühe äriühingu eksport teise äriühingu kaudu madalama dumpinguvastase tollimaksuga, vältimaks kõnealuseid tollimakse. Tuleks märkida, et kui selline kord oleks tuvastatud varasemas uurimisetapis, ei oleks asjaomastele äriühingutele individuaalset ega turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud.

(14) Kuigi uurimisperioodile järgnevat perioodi käsitlevat teavet tavaliselt arvesse ei võeta, on sellistel erandlikel asjaoludel asjakohane arvestada kõnealuseid uusi arengutendentse, mis võivad muuta eelmised järeldused ilmselgelt ebausaldusväärseks. Uut teavet silmas pidades jõutakse seega järeldusele, et on olemas piisavad tõendid, mis võimaldavad käsitleda esialgseid individuaalse kohtlemisega seotud järeldusi kehtetuna, ning seetõttu tühistatakse ajutise määrusega asjaomastele äriühingutele ette nähtud individuaalne kohtlemine. Edaspidi kohaldatakse kõnealuste äriühingute suhtes Hiina üleriigilist marginaali.

(15) Seoses ühe koostööd tegeva äriühingu suhtes kohaldatava turumajandusliku kohtlemisega meenutatakse, et nimetatud äriühing teatas oma küsimustikuvastustes, et tema tegi muu hulgas hindu, toodangut ja müüki käsitlevad otsused, reageerides turul valitsevale pakkumisele ja nõudmisele, ilma et riik oleks märkimisväärselt sekkunud. Rõhutatakse ka asjaolu, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamine peab algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaldatavate sätete kohaselt põhinema selgetel tõenditel, et kõnesolev tootja tegutseb turumajanduse tingimustes. Käesoleval juhul tundub, et kõnealune äriühing juhindub oma tegevuses ja ärialastes otsustes mitte ainult neist äriühingutest, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, vaid ka riigiettevõtetest, kes menetluses koostööd ei teinud. Peale selle tundub, et nimetatud äriühing on valmis eksportima tooteid, mille jaoks tal puudub võimsus toota kõnealuse rühma kehtestatud miinimumhindadega. See on selgelt vastuolus tema varasemate teadetega ja turumajandusliku kohtlemise võimaldamise ühe põhikriteeriumiga, mille kohaselt tuleb otsused muu hulgas hindade, toodangu ja müügi kohta teha vastusena turul toimuvale.

(16) Hinnates seda, kas äriühingule võimaldada turumajanduslikku kohtlemist või ei, teeb komisjon järeldused peamiselt uurimisperioodi olukorra alusel. Kui kõnealusel perioodil on järgitud algmääruse artikli 2 lõikes 7 sätestatud kriteeriume, võib komisjon põhjendatult eeldada, et äriühing tegutseb tulevikus riigist piisavalt sõltumatuna ja kooskõlas turumajanduse nõuetega. Kuid käesoleval juhul muutis äriühing, kes uurimisperioodi jooksul oli tegutsenud kooskõlas turumajanduse nõuetega, oma käitumist pärast seda, kui ta oli saanud individuaalse dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt on nüüd selge, et kõnealune äriühing ei tegutse enam kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaste turumajandusnõuetega, vaid et tema tegevusse sekkutakse väljastpoolt ning tema suhtes kohaldatakse hindu ja koguseid käsitlevaid ekspordipiiranguid. Samuti on selge, et nimetatud äriühing ei tegutse ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta. Kuigi uurimisperioodile järgnevat perioodi käsitlevat teavet tavaliselt arvesse ei võeta, on sellistel erandlikel asjaoludel asjakohane arvestada uusi arengutendentse, mis võivad muuta eelmised järeldused ilmselgelt ebausaldusväärseks.

(17) Seetõttu jõutakse sellist uut teavet silmas pidades järeldusele, et kõnealuse äriühingu turumajanduslikku kohtlemist käsitlev järeldus enam ei kehti. Peale selle ei ole enam asjakohane kohaldada tema suhtes individuaalset tollimaksu. Seepärast tunnistatakse äriühingu Nanjing Metalink suhtes varem kohaldatud turumajanduslik kohtlemine kehtetuks ja edaspidi kohaldatakse tema suhtes Hiina üleriigilist marginaali.

(18) Tuleks märkida, et kui eespool kirjeldatud kord on tuvastatud seoses täielikult väljakujundatud turumajandusriiki käsitleva uurimisega, ei jää institutsioonidel mingil juhul muud üle, kui kehtestada üleriigiline tollimaks vastavalt artikli 9 lõikele 5, sest individuaalsed tollimaksumäärad ei oleks asjakohased.

3. Normaalväärtus

a) Võrdlusriik

(19) Mitmed eksportivad tootjad väitsid, et Ameerika Ühendriikide koostööd tegevate äriühingute esitatud teave ei ole normaalväärtuse määramiseks usaldusväärne, ning seadsid kahtluse alla komisjoni järelduse, et Ameerika Ühendriikide äriühingute müük uurimisperioodi jooksul ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus.

(20) Tegelikult kontrollis komisjon täielikult mõlema Ameerika Ühendriikide koostööd tegeva äriühingu esitatud teavet nimetatud äriühingute valdustes Ameerika Ühendriikides. Sellest tulenevalt on komisjon veendunud mõlema äriühingu poolt käesoleva menetluse jaoks esitatud andmete täpsuses ja usaldusväärsuses ning kinnitab, et normaalväärtus põhineb jätkuvalt võrdlusriigi jaoks määratud normaalväärtusel.

(21) Mõned eksportivad tootjad teatasid, et ühe, pigem töötleja kui tootjana tegutseva äriühingu esitatud teabe kasutamine ei olnud asjakohane, sest teised taotlesid korrigeerimist, et võtta arvesse töötlemisprotsessiga seotud erakorralisi kulusid.

(22) Komisjon vaatas uuesti läbi töötlejalt saadud andmete kasutamise asjakohasuse normaalväärtuse arvutamisel käesoleva menetluse käigus. Seoses sellega peeti oluliseks tagada, et kasutatud andmed oleksid võimalikult terviklikud ja tüüpilised. Selles suhtes jõuti järeldusele, et isegi kui töötlejaga seotud teave ei sisaldu asjakohastes arvutustes, põhineb normaalväärtus ikkagi usaldusväärsetel ja tüüpilistel andmetel. Öeldust tulenevalt ja selleks, et pöörata tähelepanu asjakohaste Hiina eksportivate tootjate probleemidele, otsustati kõnealuse töötlejaga seotud andmeid normaalväärtuse kindlaksmääramisel mitte arvestada. Igal juhul oli meetodi muutmise mõju minimaalne.

(23) Kaks eksportivat tootjat taotlesid ka keskkonnakaitsega seotud kulude erinevuste ja molübdeeni kadu käsitlevate erinevuste korrigeerimist. Nagu ajutises määruses märgitud, arutasid kõnealuseid taotlusi komisjoni talitused. Seoses sellega märgiti, et Hiina äriühingute suhtes kohaldatakse tõepoolest keskkonnakaitsealaseid õigusakte ja standardeid ning kuna need erinevad Ameerika Ühendriikides kohaldatavatest õigusaktidest ja standarditest, ei ole selge ega ole näidatud, mil määral ja kas üldse mõjutavad kõnealused erinevused hinna võrreldavust. Kui vaadelda seda küsimust koos molübdeeni kadu käsitleva taotlusega, on veelgi ebatõenäolisem, et esineb märkimisväärset mõju hinna võrreldavusele.

(24) Väide, et molübdeeni kadu on Hiinas tõenäoliselt suurem kui Ameerika Ühendriikides, osutab sellele, et Ameerika Ühendriikide tootjad on Hiina tootjatest tõhusamad. Seega võib keskkonnakulude erinevusi vähemalt osaliselt korvata tõhusama tootmisprotsessiga. Igal juhul järeldab komisjon, et kuna keskkonnakulude ja molübdeeni kao väidetavaid erinevusi ei ole mahuliselt täpselt piiritletud, ei ole ilmnenud mõju hinna võrreldavusele ja seetõttu ei ole sellekohane korrigeerimine õigustatud.

(25) Välja arvatud eespool nimetatud töötlejalt pärinevate andmete väljaarvamine, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 38–40 esitatud normaalväärtuse kindlaksmääramise meetodeid.

b) Ekspordihind

(26) Ekspordihinnad arvutati välja algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st esimesele sõltumatule kliendile vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade alusel.

c) Võrdlus

(27) Ajutise määruse põhjendustes 49 ja 50 esitatud meetodid kiidetakse heaks.

(28) Kahe eksportiva tootja arvates tuleks arvutada nii, et võetakse arvesse Metal Bulletinis mainitud kaht kvaliteediklassi. Siiski leitakse, et ajutises määruses kasutatud meetod, s.o täpse molübdeenisisalduse esitamine, on täpsem, sest nii võetakse arvesse sisalduse varieerumisi ja see võimaldab paremini võrrelda normaalväärtusega, sest võrdlusriigi tootjad esitasid asjakohased andmed vastavalt molübdeenisisaldusele.

d) Dumpingumarginaal

(29) Silmas pidades eespool nimetatud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise muudatusi, kohaldatakse nüüd kõigi Hiina eksportivate tootjate suhtes üleriigilist dumpingumarginaali. Ajutise määruse põhjendustes 51 ja 54 esitatud marginaali arvutamismeetodid kiidetakse heaks.

(30) Selle põhjal kindlaks määratud Hiina üleriigiline dumpingumarginaal on 38,5 %.

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

(31) Et ühenduse tootmise ja ühenduse tootmisharu määratluse kohta ei ole esitatud uusi vastuväiteid, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 56–60 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

F. KAHJU

1. Ühenduse tarbimine

(32) Väidetavalt koosneb ühenduse tootmisharu ainult rahulolematutest/toetavatest äriühingutest ja seega ei tohiks ühenduse ettevõtjatelt saadud teavet kahjuanalüüsis arvesse võtta.

(33) Tuleks märkida, et teiste ühenduse ettevõtjate müügimahtusid on kasutatud ainult ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel, mitte ühenduse tootmisharu olukorda käsitlevate majandusnäitajate hindamisel. Kui teiste ühenduse ettevõtjate müügimahtu ei oleks arvestatud, oleks ühenduse tarbimist tõenäoliselt alahinnatud.

(34) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 61–63 kirjeldatud esialgsed järeldused ühenduse tarbimise kohta.

2. Hiinast pärit import

a) Asjaomase impordi maht ja turuosa

(35) Et asjaomase impordi mahu ja turuosa kohta ei ole esitatud uusi vastuväiteid, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 64–65 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

b) Asjaomased impordihinnad

i) Hindade liikumine

(36) Et hindade liikumise kohta ei ole uut teavet, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 66 kirjeldatud esialgsed järeldused.

ii) Hinna allalöömine

(37) Kaks huvitatud isikut seadsid kahtluse alla arve kuupäeva kasutamise ekspordivääringu ümberarvestamisel eurodesse. Nad väitsid, et kuna arve kuupäeva ja ühendusse importimise kuupäeva vaheline aeg on umbes üks kuu, tuleks vääring ümber arvestada arvele järgneva kuu vahetuskursi alusel. Teise võimalusena tegid nad ettepaneku kasutada kogu uurimisperioodi keskmist vahetuskurssi.

(38) Nagu algmääruses seoses vääringute ümberarvutamisega dumpingumarginaali arvutamiseks ette nähtud, tuleks kasutada müügikuupäeva vahetuskursse, kusjuures müügikuupäev on arve kuupäev, kui mõni muu kuupäev ei kajasta paremini olulisi müügitingimusi. Selles suhtes ei esitatud mingit teavet, millest ilmneks, et tollivormistuse kuupäev kajastab müügitingimusi paremini. Seega arvestati nii eksportijate kui ka ühenduse tootmisharu puhul vääring ümber samal tasandil, st arve kuupäeva alusel, olenemata tarne- või tollivormistuse kuupäevast. Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et algetapis kasutatud eurodesse ümberarvestamine on hinnavõrdluseks piisav. Seetõttu jäeti taotlus rahuldamata.

(39) Kaks eksportivat tootjat väitsid, et ekspordihindu tuleks korrigeerida vastavalt kaubandustasandi erinevustele, sest eksportivad tootjad müüvad hulgimüüjatele, samal ajal kui ühenduse tootmisharu müüb lõppkasutajatele.

(40) Ühenduse tootmisharu müügi kohta tuleks märkida, et see leiti olevat toimunud mitme eri müügikanali, näiteks nii hulgimüüjate kui ka lõppkasutajate kaudu. Lisaks ei leitud erinevate müügikanalite vahel püsivaid ja/ega märkimisväärseid hinnaerinevusi. Sellest tulenevalt lükati kaubandustasandi korrigeerimise taotlus tagasi.

(41) Algetapis võrreldi eksportivate tootjate CIF-hindu ühenduse tootmisharu hindadega tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks taotlesid kaks eksportivat tootjat ühenduse tootmisharu hindade korrigeerimist vastavalt ladude rendikuludele.

(42) Leitakse, et ühenduse tootmisharu hindu ei tuleks korrigeerida seoses ladustamiskuludega, arvestades asjaolu, et eksportivate tootjate hinnad, mida arvutamisel kasutati, sisaldavad kõnealuseid kulusid impordijärgsete kuludena, mis lisati ekspordihindadele ajutise määruse põhjenduse 67 kohaselt. Seetõttu lükatakse kõnealune taotlus tagasi.

(43) Võttes arvesse, et üht eksportivat tootjat koheldi lõppetapis koostööd tegevana ja et turumajanduslik/individuaalne kohtlemine tühistati ning arvestades eespool esitatud väiteid ja kirjavigade parandamist, oli protsendina ühenduse tootmisharu kaalutud keskmistest hindadest väljendatud hindade erinevus ehk üleriigiline keskmine hinna allalöömise marginaal 13,8 %.

3. Ühenduse tootmisharu olukord

(44) Et puudub uus teave, mis mõjutaks eespool esitatud tegureid käsitlevaid järeldusi, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 71–90 kirjeldatud esialgsed järeldused.

4. Järeldus kahju kohta

(45) Ajutises määruses jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharule on tekitatud uurimisperioodi jooksul olulist kahju. Leiti, et ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini suurenes Hiina ferromolübdeeni dumpinguhinnaga impordi maht 70 % ja selle osakaal ühenduse turul kasvas 34 %lt 49 %ni. Kõige suurem kasv toimus ajavahemikul 1999. aastast kuni uurimisperioodini, kui impordimaht suurenes 41 % võrra ja turuosa 9,4 %.

(46) Ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini eristuvad ühenduse tootmisharu olukorras kaks perioodi:

- aastatel 1997–1999 paranesid toodang, müük, turuosa ja tasuvus, sest ühenduse tootmisharu sai kasu teiste ühenduse ettevõtjate müügimahtude ja turuosa vähenemisest,

- ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini, kui Hiina impordi sissetung oli suurim, vähenes ühenduse tootmisharu toodang 19 %, müügimaht 17 %, turuosa üle 7 % ja tasuvus 0–2 %. Seega, hoolimata ühenduse tarbimise suurenemisest, vähenes ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini ühenduse tootmisharu müügimaht ja selle tulemusena ka turuosa.

(47) Ajutise määruse põhjenduse 92 teises lauses oli kirjaviga ja seda muudeti järgmiselt: "Kuigi ühenduse tootmisharu tootmis- ja müügimaht suurenesid vaatlusperioodi jooksul, ei vastanud need ühenduse tarbimise kasvule ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini".

(48) On väidetud, et kui käsitleda 1997. aastat lähtepunktina ja uurimisperioodi lõpp-punktina, ei ole ühenduse tootmisharu olukord halvenenud. Väidetakse ka seda, et kahju käsitlevad järeldused ei saa põhineda ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisel vaatlusperioodi viimases osas, st ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini.

(49) Dumpinguvastase uurimise eesmärk on hinnata dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu olukorrale uurimisperioodi jooksul, milleks on ajavahemik, mille suhtes dumpingu olemasolu uuritakse. Seoses sellega kasutatakse uurimisperioodile eelnevat ajavahemikku üksnes ühenduse tootmisharu olukorra arengu näitajana, et teha kindlaks, kas uurimisperioodiaegset olukorda saab käsitleda kahjustavana. Peale selle tuleks kõikehõlmava analüüsi asemel võtta ühenduse tootmisharu majandusolukorra hindamisel arvesse vaatlusperioodi jooksul toimunud sündmusi, nagu tehti ajutises määruses.

(50) Seega jõutakse järeldusele, et algetapis tehtud ühenduse tootmisharu olukorra analüüs vastab algmääruse nõuetele.

(51) Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta uut teavet ei ole ja arvestades eespool esitatud järeldusi, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 91–93 ühenduse tootmisharule tekitatud kahju käsitlevad esialgsed järeldused heaks.

G. PÕHJUSLIK SEOS

(52) Mõned huvitatud isikud on väitnud, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks oli üks või mitu järgmist tegurit:

i) Toorainehindade areng

(53) Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu hinnad on muutunud samamoodi nagu toorainehinnad, mistõttu ei saa nende arengu põhjuseks pidada Hiina impordi hindu.

(54) Uurimine näitas, et põhiline ferromolübdeeni tootmisel kasutatav tooraine on molübdeentrioksiid ning et molübdeentrioksiidi ja ferromolübdeeni hindade vahel peab olema seos, sest kõik molübdeentrioksiidi hinna muutumised järgivad automaatselt ühenduse tootmisharu toorainekulude muutumist. Järelikult ei ole ferromolübdeenitootjatel hindade kehtestamisel kuigi palju võimalusi. Läbipaistval turul järgivad ferromolübdeeni kasutajad hoolikalt molübdeentrioksiidi hindu, et olla ferromolübdeeni hindu käsitlevatel läbirääkimistel heal positsioonil.

(55) Tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu hinnad järgisid vaatlusperioodil sama suundumust nagu toorainekulud. Samal ajal, kui arvestada, et kogu vaatlusperioodi jooksul, välja arvatud 1998. aasta, olid Hiinast pärit impordi hinnad ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, takistati ühenduse tootmisharu hindade tõusu niisugusel määral, nagu ajavahemikul 1999. aastast kuni uurimisperioodini kasvasid tootmise kogukulud. Seoses sellega tuleks märkida, et ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini, mis ühtib Hiinast pärit impordi märkimisväärse sissetungiga, vähenesid ühenduse tootmisharu toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste, mistõttu suurenesid kulud. Seega tingis uurimisperioodiaegne kulude 8 % kasv, mis ei kajastunud täielikult müügihindades, tasuvuse halvenemise tasemeni, millest ei piisa ühenduse tootmisharu pikaajalise elujõulisuse tagamiseks.

(56) Seetõttu jõutakse järeldusele, et toorainehindade liikumine ei aidanud oluliselt kaasa ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisele. Vastupidi, on alust eeldada, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi puudumise korral oleks ühenduse tootmisharu hinnatase olnud märgatavalt kõrgem ja turuosa märgatavalt suurem. Eespool öeldut silmas pidades ja uue teabe puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 104–107 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

ii) Ühenduse tootmisharul puudub juurdepääs looduslikele molübdeenivarudele

(57) Väideti, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks võib pidada juurdepääsu puudumist looduslikele molübdeenivarudele, mis piirab märgatavalt tootmisharu tõhusust. Teisest küljest tagaks juurdepääs molübdeenivarudele Hiina ferromolübdeenitootjate väidetava konkurentsivõime suurenemise.

(58) Esiteks tuleks märkida, et üks ühenduse tootmisharusse kuuluv tootja asub tootmisahelas eespool, toodab molübdeentrioksiidi ega ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et kui ta oleks integreeritud vertikaalselt, siis mõjutaks see positiivselt ühenduse tootmisharu tõhusust.

(59) Teiseks tuleks märkida, et isegi kui Hiinal on looduslikud molübdeenivarud, on tema toodang alates 1998. aastast vähenenud. Lisaks selgub ühe huvitatud isiku esitatud teabest, et Hiina importis märkimisväärsetes kogustes molübdeenitooteid, põhiliselt molübdeenikontsentraati. Järelikult on praegune olukord vastuolus Hiina väidetava konkurentsieelisega.

(60) Lõpuks leiti, et uurimisperioodil imporditi Hiinast ferromolübdeeni dumpinguhindadega ja märkimisväärsetes kogustes, mis langeb kokku varem ühenduse tootmisharule kuulunud turuosa langusega.

(61) Eespool öeldut silmas pidades ei ole võimalik väita, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks on juurdepääsu puudumine looduslikele molübdeenivarudele.

iii) Ühenduse tootmisharu väidetavad probleemid olid omased molübdeeniturule

(62) Väideti, et ajutises määruses on eksitud põhjusliku seose uurimisel, sest käsitlemata jäeti varustava tööstuse (vasetööstus) ja järgtööstuse (terasetööstus) konjunktuuritsükli mõju ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule. Väidetavalt on ühenduse tootmisharule tekitatud kahju omane molübdeeniturule, kuigi ühtegi tõendit selle väite kinnituseks ei esitatud.

(63) Esiteks tuleks märkida, et ajutises määruses uuris komisjon ferromolübdeeni tootmiseks kasutatud tooraine, st molübdeentrioksiidi hindade liikumise mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja leiti, et see ei ole tekitanud kahju ühenduse tootmisharule.

(64) Teiseks saadakse molübdeentrioksiidi molübdeenikontsentraatidest, mida omakorda on võimalik saada nii vasekaevandamise kõrvalsaadusena kui ka toormaakide kaevandamisel.

(65) Kolmandaks uuris komisjon ajutises määruses tarbimise muutumist järgtööstuses seoses terasetööstuse, s.o ferromolübdeeni põhikasutaja arenguga. Eelkõige meenutatakse, et ühenduse tootmisharu ei saanud kasu saada turu kasvust ajavahemikul 1999. aastast kuni uurimisperioodini, kui tarbimine suurenes 14 % ja terasetööstuses toimus pööre paremusele, samal ajal kui ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes 17 %.

(66) Eespool öeldut silmas pidades ei ole võimalik väita, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks on mõni molübdeeniturule omane probleem.

iv) Ühenduse ferromolübdeenitootjate käitumine

(67) Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks oli kahe ühenduse tootmisharusse kuuluva tootja ja ühenduse kahe teise ettevõtja käitumine, kes väidetavalt, arvestades nende ühist turuosa, valitsesid koos ühenduse turgu. Kõnealuste tootjate käitumise kohta ühenduse turul ei esitatud mingit teavet peale nende ühise turuosa.

(68) Kõigepealt tuleks märkida, et ainuüksi asjaolu, et neljale ühenduses ferromolübdeeni tootvale äriühingule kuulub 40–44 % turuosast, ei saa käsitleda ühenduse tootmisharule, kuhu nimetatud neljast äriühingust kuulub ainult kaks, tekitatud kahju põhjusena, sest puuduvad tõendid selle kohta, et kahju põhjuseks on ühine majanduslik võimsus, mis võimaldab äriühingutel käituda olulisel määral sõltumatuna konkurentidest, klientidest ning lõpuks ka tarbijatest.

(69) Teiseks on kõnealuse nelja ferromolübdeeni tootva äriühingu turuseisund erinev: kaks ühenduse tootmisharu moodustavat äriühingut toodavad ferromolübdeeni peamiselt oma kulul kasutajatele müügiks, samal ajal kui teised kaks äriühingut töötlevad molübdeentrioksiidi ferromolübdeeniks kolmandate isikute (importijad/hulgimüüjad) makstud tasu eest.

(70) Lõpuks ei leitud ühenduse tootmisharu osas mingit tõendit selle kohta, et uurimisperioodil tekitatud kahju võinuks olla tingitud tema enda konkurentsivastasest tegevusest.

(71) Seetõttu jõutakse järeldusele, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks ei olnud tema enda konkurentsivastane käitumine.

v) Import muudest kolmandatest riikidest

(72) On väidetud, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks võib olla Armeeniast ja Iraanist pärit import.

(73) Tuleks märkida, et kõnealusest kahest riigist pärit impordi turuosa ulatus uurimisperioodil vastavalt 3,4 %ni (Armeenia) ja 1,8 %ni (Iraan) ning hinnad olid Hiinast pärit impordiga samal tasemel või sellest madalamad. Samuti tuleks märkida, et kui ühenduse tootmisharule tekitatud kahju saakski omistada neile, on nende osakaal, arvestades nende turuosa Hiina turuosaga (49,3 %) võrreldes tähtsusetu ega kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

(74) Eespool öeldut silmas pidades ja et puudub teave muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 108–113 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

vi) Järeldus

(75) Eespool öeldut silmas pidades kinnitatakse, et vastavalt ajutise määruse põhjendustele 117–118 on asjaomane import eraldi tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

H. ÜHENDUSE HUVID

(76) Mõned huvitatud isikud esitasid vastuväiteid dumpinguvastaste meetmete võimaliku mõju kohta terasetööstusele, esitamata siiski asjakohaseid tõendeid.

(77) Et ühenduse tootmisharu huvide analüüsi kohta ei ole uut teavet, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 120–147 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

I. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(78) Üks huvitatud isik väitis, et kasumimarginaali alammäär, mida tootmisharu oleks võinud eeldatavasti saavutada kahjustava dumpingu puudumise korral, ei ole asjakohane, sest ühenduse tootmisharu tasuvus võrreldavates valdkondades on suurem.

(79) Tuleks märkida, et kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida ühenduse tootmisharu võiks usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Käesoleval juhul leiti, et võttes eelkõige arvesse ühenduse tootmisharu muude sama liiki toodete müügiga saavutatud tasuvuse taset, võib kasumi mõistlikuks alammääraks pidada 5 % käibest, mida ühenduse tootmisharu võiks eeldatavasti saavutada kahjustava dumpingu puudumise korral.

(80) Tuleb märkida, et vastuväiteid, hinna allalöömise osas taotletud korrektiividega seotud järeldusi ning kirjavigade parandusi võeti kahjumarginaali arvutamisel samuti arvesse.

(81) Et uut teavet ega märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 149–151 kirjeldatud meetod, mida kasutatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks.

2. Lõplikud dumpinguvastased meetmed

(82) Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada täheldatud kahjumarginaali tasemel, sest see on väiksem tuvastatud dumpingumarginaalist.

(83) Eespool öeldu põhjal on kavandatav lõplik tollimaks, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, 22,5 %.

3. Kohustus

(84) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väljendas üks eksportiv tootja huvi hinnakohustuste pakkumise vastu. Et lõppetapis dumpingut individuaalselt kindlaks ei määratud, ei saa komisjoni talitused individuaalsete kohustusega nõustuda.

4. Ajutiste tollimaksude sissenõudmine

(85) Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 72027000 alla kuuluva ferromolübdeeni impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Lõikes 1 kirjeldatud toote vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on 22,5 %.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Komisjoni ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse vastavalt artiklis 1 sätestatud tollimaksumäärale või ajutise tollimaksu määrale, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

J. Piqué i Camps

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT L 214, 6.8.2001, lk 3.

--------------------------------------------------