KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/978,

23. juuni 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (1) ning eriti selle artikleid 16 ja 20,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (2) ning eriti selle artikleid 13 ja 16,

ning arvestades järgmist:

1. TAUSTTEAVE

(1) Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/159 (3) kehtestas Euroopa Komisjon teatavate terasetoodete suhtes lõpliku kaitsemeetme (edaspidi „kaitsemeede“), millega kehtestati teatavatele terasetoodetele (edaspidi „asjaomane toode“) tariifikvoodid, mis hõlmavad 26 terasetoodete kategooriat ja on kehtestatud tasemel, mis säilitab tavapärased kaubavood tootekategooriate kaupa. 25 % tollimaksu kohaldatakse üksnes juhul, kui kõnealuste tariifikvootide koguselisi künniseid ületatakse. Kaitsemeede kehtestati esialgu kolmeks aastaks, st kuni 30. juunini 2021 (edaspidi „lõplik määrus“).

(2) Komisjon pikendas oma rakendusmäärusega (EL) 2021/1029 (4) (edaspidi „pikendamise määrus“) kaitsemeedet kuni 30. juunini 2024.

(3) Lõpliku määruse põhjenduses 161 lubas komisjon, et „hindab olukorda korrapäraselt ja kaalub läbivaatamist vähemalt meetmete kehtestamise iga aasta lõpus.“ Seda silmas pidades viis komisjon vastavalt 2019. ja 2020. aastal läbi kaks toimimise läbivaatamisega seotud uurimist.

(4) Pikendamise määruse põhjenduses 85 märkis komisjon: „Veendumaks, et kaitsemeede toimib kooskõlas turusuundumustega ja kõigi sidusrühmade huvides, vaatab komisjon selle toimimise läbi, nii nagu ka 2019. ja 2020. aastal. Läbivaatamist alustatakse piisavalt vara, et kõik vajalikud muudatused saaks teha alates 1. juulist 2022, st pärast esimest pikendamisaastat.“

(5) Sellest tulenevalt algatas komisjon 17. detsembril 2021Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega (5) toimimise läbivaatamisega seotud uurimise, kutsudes huvitatud isikuid üles teatama oma seisukohti ja esitama tõendeid eelkõige järgmiste läbivaatamise aluste kohta: a) kvootide eraldamine ja haldamine; b) traditsiooniliste kaubavoogude väljatõrjumine; c) meetmega hõlmatud arenguriikide loetelu ajakohastamine; d) liberaliseerimise määr; e) mõju meetmele muutuste tõttu USA paragrahvi 232 kohases meetmes.

2. MENETLUS

(6) Nõuetekohane menetlus toimus kaheetapilise kirjaliku menetluse käigus, kus isikud esitasid esiteks oma märkused ja täiendavad tõendid ning seejärel said lükata ümber teiste isikute esialgseid esildisi. Kokku laekus komisjonile üle saja esildise ja vastuväite.

(7) Toimimise läbivaatamisega seotud uurimise ajal ja enne selle lõpuleviimist tehti kaitsemeetmes mitu muudatust. 2022. aasta märtsis kehtestas EL määrusega (EL) 2022/428 (6) neljanda sanktsioonide paketi raames vastusena Venemaa sissetungile Ukrainasse impordikeelu teatavate Venemaalt ja Valgevenest (7) pärit terasetoodete suhtes. Vältimaks keelust tulenevat võimalikku tarnepuudujääki liidu teraseturul, muutis komisjon määrusega (EL) 2022/434 (8) kaitsemeedet, jaotades igas mõjutatud tootekategoorias Venemaa ja Valgevene riigipõhised kvoodid proportsionaalselt teiste tarnijariikide vahel.

(8) Lisaks kehtestas komisjon määrusega (EL) 2022/664 (9) Lõuna-Aafrika ja teiste Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepingu riikide suhtes kaitsemeetme kohaldamise alates 1. maist 2022, pärast kahepoolse majanduspartnerluslepingu alusel neile tehtud erandi kehtivuse lõppemist.

(9) Veel peatas komisjon ajutiselt kaitsemeetme kohaldamise Ukraina suhtes (10). Peatamise tulemusena ei arvestata Ukrainast pärit importi ühegi riigipõhise ega jääkkvoodi puhul seni, kuni peatamine kehtib (11). Samuti ei võeta jääkkvootide arvutamisel arvesse Ukraina impordimahtu algse uurimise vaatlusperioodil (2015–2017) (12).

3. UURIMISE JÄRELDUSED

(10) Pärast kõigi laekunud esildiste ja komisjonile kättesaadavate andmete põhjalikku analüüsi jõudis komisjon järgmistele järeldustele. Järeldused on jaotatud järgmistes alajagudes vastavalt algatamisteate struktuurile.

3.1. Kvootide eraldamine ja haldamine

Huvitatud isikute märkused

(11) Mõned huvitatud isikud (teatavad kolmandad riigid ja kasutajad) taotlesid kvootide kvartalipõhise haldamise asendamist iga-aastase haldamisega, samal ajal kui teised (liidu tootmisharu) taotlesid igakuise haldamise kehtestamist. Mõned isikud (liidu tootmisharu) taotlesid ka kasutamata kvootide ülekandmise piiramist 4 %ga, samal ajal kui teised (teatavad kolmandad riigid ja kasutajad) taotlesid teatavate kasutamata riigipõhiste kvootide osa ümberjaotamist. Lisaks taotlesid teised isikud (teatavad kolmandad riigid ja kasutajad) riigipõhiste kvootide süsteemi kaotamist ja selle asemel kvootide ülemaailmset haldamist. Lisaks sellele taotlesid teised huvitatud isikud teatavate riikide kvootide kaotamist ja nende ümberjaotamist muu päritolu vahel ning teatavatele jääkkvoodi alusel eksportivatele riikidele riigipõhise kvoodi eraldamist.

Hindamine

(12) Nii riigipõhised kui ka jääkkvoodid jaotati algse uurimise vaatlusperioodi eksporditulemuste alusel (13). Kord kvartalis toimuv kvootide haldamise süsteem on liidu turu stabiilsuse tagamisel osutunud tõhusaks, aidates vältida turgu destabiliseerivat impordi järsku suurenemist (14) ning tagades kogu aasta jooksul nõuetekohase ja prognoositava impordivoo. Süsteem võimaldab ka seda, et tavapärased kaubavood on mahu ja päritolu poolest lubatud ilma igasuguse täiendava tollimaksuta.

(13) See süsteem loob tasakaalu kaalul olevate vastandlike huvide vahel. Esiteks on see kasulik liidu tootmisharule, sest sellega välditakse turu üleujutamist lühikese aja jooksul importtoodetega ja sellest tulenevat negatiivset mõju turule. Teiseks on see kasulik ka teatavatele kolmandatele riikidele ja teatavatele liidu kasutajatele, kes tõrjutaks muidu teiste suuremate tarnijate poolt põhjendamatult turult välja ja kes ei suudaks varustada liidu kasutajaid, kes ei saaks omakorda osta endale vajalikku selle konkreetse päritoluga materjali. Peale selle võimaldab see süsteem suurematel eksportivatel riikidel ületada oma tavapäraseid kaubavooge enamikus tootekategooriates, kasutades jääkkvooti selle ajavahemiku viimases kvartalis, mil turgu valitsevad tarnijad ei saanud kvoote täielikult ära kasutada.

(14) Huvitatud isikute esitatud mis tahes väidete heakskiitmine, nagu on põhjenduses 11 kokku võetud, kahjustaks seda tasakaalu ja ohustaks meetme tõhusust. Lisaks ei ole pooled oma esildistes tõendanud ühegi tõendiga, kuidas praegune süsteem ei oleks asjakohane ja kuidas nende pakutud erinevad kohandused oleksid liidu üldistes huvides (ja mitte ainult poolte individuaalsetes huvides) ning kooskõlas meetme loogika ja nõuetekohase toimimisega.

(15) Neil põhjustel leidis komisjon, et praeguse kvoodihaldussüsteemi (kvartali kaupa haldamine ning riigipõhise ja jääkkvoodi kombinatsioon) ja kasutamata kvootide ülekandmise säilitamine ning juurdepääs jääkkvoodile neljandas kvartalis on jätkuvalt asjakohane ning see on kõigi huvitatud isikute suhtes õiglane.

3.1.1. Tootekategooriate 7 ja 17 kohandamine

(16) Kuigi praegune kvootide eraldamise ja haldamise süsteem on asjakohane, leidis komisjon siiski, et see vajab mõningaid tehnilisi kohandusi, et selle toimimist muutunud asjaolusid arvesse võttes parandada. Need kohandused puudutavad tootekategooriaid 7 (kvartovaltsplaadid) ja 17 (nurgad, stantsid ja profiilid).

(17) Nendes kahes tootekategoorias on Ukraina olnud ajalooliselt oluline eksportija (15) (kelle arvele langeb ligikaudu 33 % mõlema kategooria kogukvoodist) ja ta on oma kvoote üsna kõrgel tasemel järjepidevalt kasutanud. Komisjon täheldas (16) siiski, et alates Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust sõjalisest agressioonist Ukraina vastu ei ole neid kahte kategooriat Ukrainast liitu imporditud. See näitab, et Ukraina ei suuda praegu neid tootekategooriaid liidu turule olulistes kogustes toota ja/või eksportida. Neil asjaoludel ja olles analüüsinud kvootide kasutamist teiste eksportivate riikide poolt, kelle suhtes meedet kohaldatakse, leidis komisjon, et meetmete võtmata jätmise korral on oht, et liidu kasutajatel tekib nende kategooriate puhul tarnepuudus.

(18) Seetõttu pidas komisjon liidu huvides vajalikuks muuta üldiseks kategooriate 7 ja 17 meetme raamesse jäävate kvootide (17) haldamise. Teisisõnu kaotatakse olemasolevad riigipõhised kvoodid, et teha selle asemel kättesaadavaks ühtne kvoot igasuguse päritolu jaoks, suurendades seega oluliselt kasutajate paindlikkust importida neile vajalikku terast mis tahes allikast, mis on nende tootekategooriate kvoodimahu piires kättesaadav.

(19) Komisjon järeldas, et võttes arvesse impordimahtude (kvootide kasutamine) ja päritolu varasemat arengut, ei ohusta see kohandamine meetme tõhusust liidu tootjate suhtes ning et väljatõrjumine on ebatõenäoline ja säilitatakse tavapärased kaubavood. Seda kohandust hinnatakse uuesti, kui muutuvad kaubavood nendes kategooriates ja peatatakse kaitsemeetme kohaldamine Ukraina suhtes või kui tuvastatakse põhjendamatu väljatõrjumise mõju.

3.2. Traditsiooniliste kaubavoogude väljatõrjumine

(20) Lõpliku meetmega kehtestas komisjon mehhanismi, mille kohaselt said riigipõhise kvoodi ammendanud riigid kasutada (kuni selle ammendumiseni tollimaksuvabalt) ka jääkkvooti, mis oli algselt kättesaadav meetme iga aasta viimases kvartalis (aprill–juuni).

(21) Komisjon põhjendas seda mehhanismi liidu importijate ja kasutajate huvidega, sest see mitte ainult ei võimaldaks säilitada traditsioonilisi kaubavooge, vaid vältida ka seda, et osa jääktariifikvoodist jääks kasutamata.

(22) Esimese toimimise läbivaatamise käigus 2019. aastal täheldas komisjon, et kahes tootekategoorias olid riigid, kelle suhtes kohaldatakse riigipõhist tariifikvooti, kasutanud neljandas kvartalis kahe päevaga ära peaaegu eranditult kogu jääkkvoodi koguse. Seetõttu ei saanud ajaloolised, st väiksemad tarnijad perioodi viimases kvartalis tollimaksuvabalt eksportida. See mõjutas negatiivselt traditsioonilisi kaubavooge päritolu mõttes, kahjustades teatavaid kolmandaid riike ja teatavaid liidu kasutajaid. Selle soovimatu negatiivse mõju korvamiseks kehtestas komisjon neljandas kvartalis kategooriate 13 (varbmaterjal) ja 16 (valtstraat) jääkkvooti kasutavatele riikidele ülempiiri 30 % riigi kohta.

(23) Teise toimimise läbivaatamise käigus 2020. aastal ja pärast seda, kui mitmes tootekategoorias tuvastati rohkem väljatõrjumise juhtumeid, töötas komisjon välja süsteemi, mille kohaselt juurdepääs neljanda kvartali kvoodile sõltuks täheldatud impordisuundumustest ja jääkkvoodi tegelikust kasutamisest väiksemate tarnijate poolt, kes on tariifikvoodi selle osa loomulikud kasusaajad (18).

(24) Selleks et vähendada jääkkvoodi traditsioonilise päritolu väljatõrjumist ja võimaldada samal ajal jätkuvalt täiendavat juurdepääsu nendes kategooriates, kus on vaja tagada kvoodi maksimaalne kasutamine, lõi komisjon süsteemi, mille kohaselt kuulub iga tootekategooria ühte järgmisest kolmest rühmast, mis vastavad kolmele erinevale juurdepääsustsenaariumile. See süsteem täidab kaitsemeetme üht peamist põhimõtet ja eesmärki, nimelt tagada traditsiooniliste kaubavoogude säilimine päritolu mõttes.

(25) Need kolm rühma jaotuvad praegu kehtivas süsteemis järgmiselt: — juurdepääs puudub – kui turgu valitsevad jääkkvoodiga hõlmatud tarnijad said jääkkvoote ise kasutada ja tuvastati väljatõrjumise mõju; — piiratud juurdepääs – kui turgu valitsevad tarnijad said kasutada ainult osa neile kättesaadavast jääkkvoodist ja kvoodi ammendamiseks vajati piiratud kogustes täiendavat päritolu; — piirangud puuduvad – need kategooriad, kus jääkkvoote ei kasutatud piisavalt ja väljatõrjumise mõju ei tuvastatud.

Huvitatud isikute märkused

(26) Mõned huvitatud isikud (mõned kolmandad riigid ja kasutajad) taotlesid neljanda kvartali jääkkvoodile juurdepääsu täielikku kõrvaldamist. Teised taotlesid, et teatavaid muudatusi tehtaks konkreetselt teatavate tootekategooriate puhul, samas kui teised (sealhulgas mõned kolmandad riigid ja kasutajad ning liidu tootmisharu) taotlesid, et asjaomase kategooria suuremate eksportivate riikide juurdepääs jääkkvoodile keelataks täielikult või rakendataks piiravamat lähenemisviisi.

Hindamine

(27) Pärast saadud esildiste läbivaatamist ja meetme toimimise uurimist leidis komisjon, et praegune süsteem on jätkuvalt kõige asjakohasem, kuna see tagab, et kasutajad kasutavad maksimaalselt oma võimalusi jääkkvooti kasutada, kuid ka seda, et peetakse kinni traditsioonilistest kaubavoogudest päritolu mõttes (mis on samavõrd kasutajate huvides). Jääkkvoodile juurdepääsu võimaldamise süsteem oli kasutusel kõigis tootekategooriates peale nelja.

(28) Huvitatud isikute taotluste heakskiitmine takistaks teatavatel kasutajatel suurendada oma importi tollimaksuvabalt, kui liidu turul võib tekkida nõudlus selle järele, või takistaks teistel liidu kasutajatel osta teatava päritoluga tooteid, mis on väljatõrjumise mõju tõttu samuti liidu turu jaoks vajalikud. Samal ajal tagab süsteem, et lisakogused, mida mõned riigid võivad selle süsteemi alusel eksportida, jäävad piiridesse, mis tagavad, et need ei kahjusta liidu tootjate seisukohast meetme tõhusust. Seetõttu on praegune süsteem liidu üldistes huvides kõige sobivam.

Kohandamine

(29) Käimasoleva läbivaatamise käigus hindas komisjon, kas väljatõrjumise mõju on avaldunud. Selleks ajakohastas komisjon teise läbivaatamise käigus tehtud sama liiki analüüsi põhjal erinevaid süsteeme, tuginedes analüüsist saadud andmetele. See tähendab, et komisjon analüüsis impordiandmeid ja kvoodikasutust päritolu ja kategooria kaupa ajavahemikul 1. aprillist 2020 kuni 31. märtsini 2022.

(30) Sama metoodika alusel, mida kasutati teise toimimise läbivaatamise ajal, kuid ajakohastatud andmetega, ajakohastatakse juurdepääsukorda tootekategooriate kaupa järgmiselt (konkreetsete mahtude kohta vt II lisa): — juurdepääs puudub: 5, 9, 21, — piiratud juurdepääs: 12, 13, 14, 16, 20, 27, — piirangud puuduvad: 2, 3A, 3B, 4A, 6, 10, 15, 18, 19, 22, 24, 25B, 26, 28.

(31) Kooskõlas eelmise toimimise läbivaatamise käigus kohaldatud põhimõtetega kohaldatakse erikorda järgmiste kategooriate suhtes: — 1 ja 4B.

(32) Kategooriate 7, 8, 17 ja 25A puhul hallatakse neid üldiselt. Seetõttu ei kohaldata võimalust pääseda juurde neljanda kvartali kvoodile, sest ükski riik ei ekspordi riigipõhise kvoodi alusel.

(33) Kategooriate 1 ja 4B puhul peetakse endiselt asjakohaseks kehtivat korda, mille kohaselt võimaldatakse juurdepääs neljandas kvartalis 30 % ülempiiriga eksportiva riigi kohta, et tagada tarneallikate piisav mitmekesisus, vältides samal ajal väljatõrjumist tavapäraseid kaubavooge ületavate täiendavate impordivoogude tõttu.

(34) Üldiselt võimaldaks meede selle asjaolu tõttu jätkuvalt juurdepääsu neljanda kvartali jääkkvoodile valdava enamiku tootekategooriate puhul (kõikides peale kolme kategooria).

3.3. Meetmega hõlmatud arenguriikide loetelu ajakohastamine

(35) Kõik WTOsse kuuluvad arenguriigid jäeti lõpliku meetme kohaldamisalast välja, kui nende impordi osakaal jääb alla 3 % iga tootekategooria koguimpordist. Komisjon võttis kohustuse jälgida impordi arengut pärast meetme vastuvõtmist ja vaadata korrapäraselt läbi väljajäetud riikide loetelu.

(36) Viimane loetelu ajakohastamine leidis aset liidu ja Ühendkuningriigi vahelisele väljaastumislepingule järgnenud läbivaatamisega seotud uurimise raames 1. jaanuari 2021. aasta seisuga ning loetelu jäi alates 1. jaanuarist 2021 muutumatuks. Selleks et kohandada nende arenguriikide loetelu, kelle suhtes meedet kohaldatakse ja kes on sellest välja jäetud, tegi komisjon seega arvutused uuesti, tuginedes uusimatele kättesaadavatele konsolideeritud impordiandmetele, st 2021. aasta impordistatistikale (19).

Kohandamine

(37) Sellest ajakohastamisest tulenevad muudatused on järgmised (ajakohastatud tabel on esitatud I lisas). — Kõik arenguriigid kuuluvad kategooriasse 4A, sest 2021. aastal oli alla 3 % taseme oleva kogu impordi summa suurem kui 9 %; — Brasiilia ei kuulu kategooriatesse 2 ja 3A ning kuulub kategooriasse 6; — Hiina ei kuulu kategooriasse 25A ning kuulub kategooriatesse 2, 3A, 9 ja 14; — Egiptus kuulub kategooriatesse 1 ja 24; — India ei kuulu kategooriasse 3B ning kuulub kategooriasse 8; — Kasahstan kuulub kategooriatesse 19 ja 24; — Malaisia ei kuulu kategooriasse 9; — Moldova kuulub kategooriasse 12; — Põhja-Makedoonia ei kuulu kategooriasse 5; — Tai ei kuulu kategooriasse 9; — Türgi kuulub kategooriasse 8; — Ukraina kuulub kategooriatesse 1, 4B ja 26 (20); — Araabia Ühendemiraadid kuuluvad kategooriasse 16; — Vietnam ei kuulu kategooriasse 2 ning kuulub kategooriatesse 1, 3A, 3B ja 4B.

3.4. Liberaliseerimise määr

(38) Kaitsemeetme praeguseks liberaliseerimise määraks kehtestati 3 % aastas. Komisjon hindas selles uurimises, kas liberaliseerimise tase oli jätkuvalt asjakohane.

Huvitatud isikute märkused

(39) Mõned huvitatud isikud (eelkõige eksportivad tootjad ja liidu kasutajad) taotlesid, et komisjon tõstaks liberaliseerimise taset üle 3 % (paljud neist taotlesid liberaliseerimise määra 5 %), samas kui liidu tootmisharu taotles hoopis liberaliseerimise kiiruse vähendamist 1 %ni.

Hindamine

(40) Kaitsemeede peaks olema ajutist laadi. 1. juulil 2022 algab meetme kohaldamise viies aasta. Liberaliseerimisega (mis on WTO (21) ja ELi (22) eeskirjade kohane seaduslik kohustus) püütakse järk-järgult võimaldada suuremat impordikonkurentsi turul, samal ajal kui liidu tootmisharu kohaneb suurenenud impordimahuga. Sellega püütakse vältida meedet, mis ei stimuleeri tegema kohaldamisajal kohandusi liidu tootmisharus ja mis tekitaks konkurentsiprobleeme siis, kui liidu tootmisharu puutub kaitsemeetme järgsel ajal kokku suurema väliskonkurentsiga.

(41) Seda loogikat silmas pidades leidis komisjon, et praegu (pärast meetme kehtestamist neljal aastal) tuleks ette näha veidi kõrgem liberaliseerimise tase võrreldes aasta varasemaga, et ergutada liidu tootmisharu jätkama oma kohandusi, hoolitsedes samal ajal selle eest, et see ei kahjustaks meetme tõhusust.

Kohandamine

(42) Komisjon leidis, et asjakohane oleks kehtestada alates 1. juulist 2022 iga-aastaseks liberaliseerimise tasemeks 4 %.

(43) Selline suurenemine peaks aitama leevendada ka liidu kasutajate võimalikke pingeid teatavates tootekategooriates siis, kui turul valitseb suur ebakindlus. Teiselt poolt ei ohusta täiendav piiratud mahus suurendamine liidu tootmisharu ega kahjusta meetme tõhusust.

3.5. USA paragrahvi 232 kohase meetme muudatuste mõju

(44) 2018. aasta märtsis kehtestas USA paragrahvi 232 alusel teatavate terasetoodete impordi suhtes 25 % tollimaksu. Meede on praegu jõus, ehkki toimunud on teatavad muudatused. Käesolevas läbivaatamisega seotud uurimises hindas komisjon neid muudatusi, et teha kindlaks, kas need mõjutavad ELi kaitsemeedet, eelkõige seoses ohuga, et kaubavood suunatakse ümber liidu turule.

Huvitatud isikute märkused

(45) Sellega seoses saadud märkused võib jagada kolme rühma. Esimese kahe rühma puhul väitsid teatavad kasutajad ja kolmandad riigid, et kaubavoogude ümbersuunamise oht on paragrahvi 232 kohase meetme erinevate kohanduste tõttu väike (väiksem). Seejärel väitsid mõned isikud, et liidu eksportijatele eraldatud tariifikvootide tõttu suunaks liidu tootmisharu müügi USA turule omamaise müügi arvelt, mis tekitab siseturul puudujäägi.

(46) Teiselt poolt kinnitas liidu terasetööstus, et kaubavoogude ümbersuunamise oht püsib ja ELi parem juurdepääs USA turule ei mõjuta nende võimet tarnida oma (liidu) siseturule.

Hindamine

Muutused, mis puudutavad ELi

(47) 2021. aasta oktoobris otsustas USA kohaldada paragrahvi 232 kohase ELi impordi suhtes tariifikvootide süsteemi. Selle uue korra kohaselt saaks EL eksportida tollimaksuvabalt kuni teatava tasemeni (varasemate ekspordimahtude alusel) (23) ja alles siis, kui see tase on ammendatud, hakatakse 25 % tollimaksu kohaldama. Selle meetme eesmärk oli parandada ELi eksportijate positsiooni USA turul, mille suhtes seni kohaldati 25 % tollimaksu iga eksporditud tonni kohta. Seda uut süsteemi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

(48) Mõned huvitatud isikud väitsid, et kuna hinnad on USAs tavaliselt kõrgemad kui liidus, oleks ELi tootjatel stiimul eksportida USAsse omamaise müügi arvelt, mis võib tekitada mõnes kategoorias liidu turul puudujäägi ohu.

(49) Komisjon leidis mitmel põhjusel, et need väited tuleks tagasi lükata. Esiteks ei saa mõiste „kaubavoogude ümbersuunamine liidu turule“ hõlmata ELi tootmisharu enda ekspordi piiramist USAsse. Teisisõnu ei saa liidu tootmisharu kunagi ohustada oma kaubavoogude ümbersuunamist. See on vastuolus kaubavoogude ümbersuunamise loogikaga. Seetõttu on asjaolu, et ELil võib õnnestuda parandada oma kohalolekut USA turul, neutraalne, kui peetakse silmas kaubavoogude ümbersuunamist eksportivatest riikidest liidu turule.

(50) Teiseks puuduvad tõendid väidete kohta, et liidu tootmisharu kasutaks oma tariifikvoodid (peamiselt või isegi eranditult) ära omamaise müügi kulul. Nendes väidetes ei leitud, et liidu tootmisharu võiks isegi teoreetiliselt suurendada oma tootmismahtu (24) ja seega ohverdada omamaist müüki ja luua lisatulu USAsse suunatud eksportmüügi suurendamise kaudu ning et ta võiks suunata mahud USAsse ümber ekspordist muudele turgudele, mis võivad olla vähem atraktiivsed mitmel põhjusel, sealhulgas hinnatasemete tõttu (25).

(51) Hoolimata kõigist neist teoreetilistest võimalustest on tegelikkus näidanud, et EL ei ole esimeses kvartalis pärast tariifikvootide süsteemi jõustumist oma kvoote kaugeltki ära kasutanud. Tegelikult kasutati esimeses kvartalis ainult ligikaudu 42 % kvootidest (26).

(52) Seetõttu on mõne huvitatud isiku põhioletus ja nende väidete aluseks olev eeldus, nimelt et ELi eksportivad tootjad saaksid kasutada ära kõik oma kvoodid USAs, esialgu osutunud ekslikuks.

(53) Komisjon järeldas, et asjaolu, et ELi suhtes kohaldatakse USA paragrahvi 232 kohase meetme alusel tariifikvootide süsteemi, ei mõjuta mingil viisil kaitsemeetme toimimist seoses kaubavoogude ümbersuunamise ohuga. Samuti ei ole ükski isik mingilgi määral tõendanud, et paragrahvi 232 kohase tariifikvootide korra alusel toimuv eksport tooks iseenesest kaasa tarnepuudujäägi ohu liidu turul.

Muudatused, mis puudutavad mõnda kolmandat riiki (välja arvatud EL)

(54) Seoses väidetega USA paragrahvi 232 muudatuste kohta, mis puudutavad muid kolmandaid riike, näitasid komisjonile kättesaadavad andmed, et USA paragrahvi 232 kohases meetmes on tehtud järgmised muudatused: — alates 2018. aasta märtsist on Austraalia kõnealusest meetmest vabastatud; — alates 2018. aasta maist kohaldatakse Korea, Argentina ja Brasiilia suhtes absoluutseid kvoote (millest eksport ei ole lubatud); — 2019. aasta mais teatasid Mehhiko ja Kanada eraldi lepingutest USAga, mis viisid meetme tühistamiseni nende kahe riigi puhul. Lepingute suhtes kohaldatakse järelevalvemehhanismi; — 1. aprillil 2022 kehtestas USA tariifikvoodid Jaapanile. Meedet ei kohaldata teatava koguse kvoodisisese impordi suhtes, samas kui kvoodivälise impordi suhtes kohaldatakse täiendavat 25 % tollimaksu; — 2022. aasta märtsis teatas USA oma kavatsusest kehtestada Ühendkuningriigi jaoks tariifikvoot, mille kohaselt vabastatakse meetmest teatav kogus kvoodisisest importi, samal ajal kui kvoodivälise impordi suhtes kohaldatakse täiendavat 25 % tollimaksu. Ühendkuningriigi tariifikvoot pidi jõustuma 1. juunil 2022.

(55) Uurimise käigus jõuti järeldusele, et USA paragrahvi 232 kohandamistel on kaitsemeetme toimimisele ja põhjendatusele üldiselt mitmel põhjusel väike mõju. Esiteks, tervikpilti vaadates ei ekspordi enamik neist riikidest praegu peaaegu üldse terast liitu (kui üldse) (27) ning nad ei ole ka ajaloolised tarnijad (28). Neist vähestest riikidest, kelle ekspordimaht liitu on märgatavam, st Ühendkuningriik, Jaapan ja Korea, kohaldatakse neist kolme suhtes jätkuvalt USA paragrahvi 232 kohast meedet, st nad on sunnitud eksportima tollimaksuvabalt USA turule. Tegelikult on Koreal lubatud eksportida ainult kvoodi alusel (kvantitatiivne piirang), ilma et seda mahtu oleks võimalik ületada, ning Ühendkuningriigi ja Jaapani suhtes kohaldatakse tariifikvooti, mille välise ekspordi suhtes kohaldatakse 25 % tollimaksu. Lisaks ei tähenda tariifikvoodi olemasolu tingimata seda, et need riigid saavad tõhusalt kasutada neile eraldatud mahtusid, nagu näitab ELile eraldatud tariifikvoodi näide. Lisaks kohaldatakse enamiku päritolude suhtes, mis moodustavad suurema osa liitu suunatud impordist, jätkuvalt 25 % tollimaksu nende ekspordi korral USAsse.

(56) Sellega seoses tuleneb kaubavoogude ümbersuunamise oht peamiselt terast liitu tarnivatest põhilistest riikidest, kellel on (mõnel juhul üsna suur) vaba tootmisvõimsus ja kes suudavad seega kiiresti (29) suurendada oma kohalolekut liidu turul, (30) mis on varasematele uurimistele tuginedes osutunud hindade ja suuruse poolest atraktiivseks turuks (31).

(57) Lisaks ei ole huvitatud isikud oma märkustes näidanud (ega isegi maininud), kuidas komisjoni varasemate uurimiste tulemused (32) oleksid oluliselt muutunud. Eelkõige terasesektori püsiv ülemaailmne liigne tootmisvõimsus, (33) USA turule suunatud impordi märkimisväärne vähenemine võrreldes USA paragrahvi 232 kohase meetme kehtestamisele eelnenud perioodiga (34) või kaotatud koguste asendusturgude puudumine (35).

(58) Igal juhul muudaks põhjenduses 54 esitatud teatavate kolmandate riikide jaoks USA turule juurdepääsu parandamine teiste riikide jaoks USA turule eksportimise pigem veelgi raskemaks, kuna nad on 25 % tollimaksu maksmise kohustuse tõttu suhteliselt halvemas konkurentsiolukorras. Tegelikult oli impordi vähenemise tempo keskmisest oluliselt kiirem riikide puhul, mille suhtes USA paragrahvi 232 kohase meetme alusel soodustingimustel juurdepääsu ei kohaldatud (36). Seetõttu võivad USA meetme kohandused veelgi suurendada kaubavoogude ümbersuunamise tõenäosust nendest kolmandatest riikidest, kelle suhtes ei kohaldata paragrahvi 232 kohase meetme alusel mingit sooduskohtlemist ja kelle seast mõned riigid on omakorda suurema tõenäosusega põhjustanud impordi kasvu liidu turule.

Järeldus

(59) Käesolevas punktis esitatud põhjustel järeldas komisjon, et USA paragrahvi 232 kohase meetme muudatused ei mõjuta ELi terase kaitsemeetme toimimist ega muuda kaubavoogude ümbersuunamise ohu hindamise alust.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(60) Lisaks punktis 3 käsitletud küsimustele esitasid huvitatud isikud muid väiteid, mida käesolevas osas käsitletakse.

4.1. Väited meetme tühistamise või peatamise kohta terasehindade arengu tõttu liidus

(61) Uurimise käigus ja pärast menetluse kirjaliku etapi lõppu pöördus mitu huvitatud isikut omal algatusel komisjoni poole, väites, et kaitsemeede tuleks tühistada või lõpetada terasehindade tõusu tõttu liidus. Need isikud väitsid, et kaitsemeetme tühistamine või peatamine oleks lahendus, mis alandaks terase hinda.

(62) Esiteks ei hõlmanud läbivaatamine meetme võimalikku tühistamist või peatamist. Seetõttu ei olnud uurimise käigus kogutud tõendid ja tehtud analüüs sama laadi kui kaitsemeetme võimalik tühistamine oleks vajanud. Seega ei kuulunud kaitsemeetme tühistamine käesoleva läbivaatamise raamesse.

(63) Sellest hoolimata ja põhjalikkuse huvides pidas komisjon asjakohaseks asetada need väited käesolevas määruses konteksti ja esitada faktianalüüs hiljutiste turusuundumuste kohta. Sellega seoses tegi komisjon kindlaks, et terasehindade areng liidus näitas 2022. aasta esimestel kuudel tõusutrendi, saavutades haripunkti alles pärast Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut sõjalist agressiooni Ukraina vastu, ning et märgid püsivast langusest (21 % langus võrreldes 2022. aastal saavutatud tipptasemega (37)) ilmnesid 2022. aasta aprilli lõpus (38).

(64) See hinnasuundumus avaldus üldises inflatsiooniolukorras, mõjutades ka terasetootmise tooraineid ja energiat. Maailma Teraseühendus (WSA) märkis oma lühiajalises väljavaates (39) 2022. ja 2023. aasta kohta, et Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu suurendab veelgi inflatsioonisurvet ühelt poolt terasetootmise energia- ja toorainehindade tõstmise ning teiselt poolt tarneahela jätkuvate häirete kaudu. Seda kinnitas ka värskeim kättesaadav teave terasetootmise toorainete (sealhulgas energia) hindade muutumise kohta, mis pärineb sellistest allikatest nagu OECD, (40) Maailmapank (41) ning S&P Platts, (42) mis näitavad eelmistest perioodidest oluliselt suuremat hinnatõusu ja üldist tõusutrendi.

(65) Komisjoni enda statistiline hinnang (43) kinnitas samuti, et ülemaailmse peamise teraseturu hinnasuundumused on näidanud liidu turuga sarnast suunda ning seega oli liidu turul täheldatud hinnasuundumus täielikult kooskõlas maailma peamistel turgudel valitseva hinnasuundumusega. Seda arvesse võttes järeldas komisjon, et igal juhul ei saanud kaitsemeede olla liidu hindade arengu taga peituv põhjus.

4.2. Väidetav terasepuudus liidus

(66) Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu turul on terasepuudus ja et teatavate kvootide ammendumise tõttu süvendab terase kaitsemeede seda. Seega väitsid nad terasehindade tõusu kontekstis, et meede tuleks peatada või lõpetada.

(67) Komisjon märkis, et meetme kohaldamise neljanda aasta esimeses kolmes kvartalis (1. juuli 2021–31. märts 2022) oli tariifikvootide kasutamise määr 77 %, st enam kui 5,6 miljonit tonni kvooti jäi kasutamata, nagu on näidatud allpool esitatud tabelis. Seega näitab see, et liidu kasutajatel oli üldiselt võimalik tollimaksuvaba terase importi igal perioodil veelgi suurendada. Kuigi see ei välistanud seda, et teatavates kategooriates võis kvoodi kasutamises olla rohkem pingeid kui teiste kategooriate puhul, on enamikus tootekategooriates olnud tollimaksuvaba kvoot kättesaadav igas kvartalis. Tabel 1 Tariifikvootide kasutamise areng neljanda aasta esimeses kolmes kvartalis (44)

(68) Komisjon täheldas ka, et 2021. aasta impordi tase oli väga lähedal impordi haripunktile, mis saavutati 2018. aastal (45). Lisaks tõi Maailma Teraseühenduse (WSA) lühiajaline väljavaade (46) 2022. ja 2023. aasta kohta esile ebakindluse majanduse väljavaadetes. Teraseturu väljavaated 2022. aastaks on halvenenud eelkõige sõja tõttu ning terasenõudlus kasvab prognooside kohaselt 2022. aastal 0,4 % ja 2023. aastal 2,2 %.

(69) Seda arvesse võttes ja pidades silmas, et alates 1. juulist 2022 suurendatakse kvoote 4 %, nagu on selgitatud punktis 3.4, leidis komisjon, et mis tahes väidetavat survet teatavates turusegmentides tuleks igal juhul leevendada, säilitades samal ajal meetme tõhususe.

4.3. Väited teatavate kasutajate puhul meetme peatamise kohta Venemaalt ja Valgevenest pärit impordi suhtes kehtestatud impordikeelu mõju tõttu

(70) Mõned huvitatud isikud leidsid, et Venemaale ja Valgevenele kehtestatud impordikeeld mõjutas oluliselt nende impordivõimet, väites, et komisjon peaks meetme nendel põhjustel lõpetama.

(71) Sellega seoses täheldas komisjon, et ebastabiilsus, mis on tingitud Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust sõjalisest agressioonist Ukraina vastu, ning sellest tulenevalt ELi poolt terasele kehtestatud sanktsioonid on turul esinevad vältimatud tegurid, millega kõik sidusrühmad peavad järk-järgult kohanema.

(72) Sellest hoolimata võttis komisjon kaitsemeetme raames viivitamata meetmeid, et minimeerida impordikeeluga kaasnevat kahju nii palju kui võimalik, jaotades kvoodid ümber alates 2022. aasta aprillist. Meetme selline kohandamine leevendab suurel määral häireid, mida põhjustab teatavatele kasutajatele Venemaa ja Valgevene impordikeeld, võimaldades neil pääseda ligi muudest allikatest pärinevatele tollimaksuvabadele mahtudele. Kuid on vältimatu ja paratamatu, et liidu kasutajatel võtab sellise olukorraga kohanemine ja muu päritoluga tarnijatele üleminek aega (47). Eelkõige tunnistas komisjon, et mõnel juhul peavad teatavad kasutajad tarnijad peaaegu täielikult välja vahetama, kuna nende sõltuvus Venemaalt ja/või Valgevenest pärit teraseimpordist oli väga suur. Siiski ei saa ainuüksi nende sanktsioonide olemasolu terasesektoris seada kahtluse alla kaitsemeetme kehtivust või vajalikkust.

4.4. Taotlused Ukraina kvootide ümberjaotamiseks

(73) Mõned huvitatud isikud palusid komisjonil Ukrainale eraldatud riigipõhised kvoodid ümber jaotada, sest Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sõjalise agressiooni tõttu Ukraina vastu ei ole Ukrainal võimalik liitu märkimisväärsetes kogustes eksportida. Mõned neist isikutest soovitasid komisjonil järgida sama lähenemisviisi, mida kasutati Venemaa ja Valgevene kvootide ümberjaotamisel.

(74) Komisjoni analüüs Ukraina kvootide kasutamise kohta enne kaitsemeetme määruse peatamist, nagu on selgitatud põhjenduses 9, näitas, et enamikus tootekategooriates, kus Ukrainal oli riigipõhine kvoot, jätkas Ukraina kvootide kasutamist. Nende kategooriate puhul, mille eksporti ta ei registreerinud, muutis komisjon ülemaailmseks kõigi nende tootekategooriate kvoodid, mille suhtes meedet kohaldatakse, nagu on selgitatud eespool punktis 3.1.1. Komisjon tuletas meelde, et kvoodid, mis kuuluksid (ilma peatamiseta) Ukrainale, ei oleks kättesaadavad seni, kuni meetme kohaldamine selle riigi suhtes peatatakse.

4.5. Teatavate tootekategooriate erineva kohtlemise taotlused

(75) Mitu huvitatud isikut esitas taotlusi konkreetsete tootekategooriate kohta (need kategooriad varieerusid sõltuvalt taotluse esitajast). Need taotlused hõlmasid teatava tootekategooria väljajätmist meetmest, teatava päritolu erinevat kohtlemist tootekategooria piires ja liberaliseerimise erineva taseme kohaldamist sõltuvalt tootekategooriast.

(76) Nagu komisjon varasemates määrustes selgitas, hõlmab meede ühte toodet, nimelt teatavaid terasetooteid. Seega ei saa komisjon käsitleda asjaomasest tootest koosnevaid tootekategooriaid nii, nagu need oleksid üksikult asjaomased tooted. Tagamaks, et kaitsemeetme eesmärke oleks võimalik täita ning kui see oli liidu huvides, tegi komisjon kohandusi meetme juhtimisel ja kvootide haldamisel. Komisjon ei saa aga muuta meetme põhistruktuuri, st toote määratlust, et rahuldada huvitatud isikute taotlusi, mis tooksid kaasa teiste tootekategooriate ja huvitatud isikute diskrimineerimise, ja mis veelgi olulisem – see ei oleks kooskõlas lõplikus määruses määratletud meetme ülesehituse ja toote määratlusega.

4.6. Taotlused kaitsemeetme tühistamiseks kategooriates, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid ja/või tasakaalustavaid meetmeid

(77) Mõned huvitatud isikud väitsid, et komisjon peaks tühistama kaitsemeetme nendes tootekategooriates, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid ja/või tasakaalustavaid tollimakse, sest nende väitel annaksid need liidu tootmisharule piisava kaitse.

(78) Komisjon tuletas meelde, et kaitsevahendi ja muude kaubanduse kaitsemeetmete põhjendus ja eesmärk on erinevad, sest need ei käsitle samu küsimusi. Kaitsemeetmed käsitlevad ettenägematutest arengusuundumustest tulenevat impordi suurenemist, dumpinguvastased ja tasakaalustavad vahendid käsitlevad aga ebaausaid kaubandustavasid. Näiteks olukord, kus teatavas tootekategoorias tuvastatakse riigis teataval ajahetkel dumping ning hiljem toimub siiski ettenägematust arengust tulenev impordi järsk kasv erinevate päritolude tõttu. Lisaks on mõlema õigusakti kohaldamisala hõlmatud päritolude tõttu tavaliselt oluliselt erinev, nagu on erinevad ka läbiviidavate uurimiste liigid, sealhulgas menetluseeskirjad. Mõlema õigusakti üheaegne kohaldamine teatava tootekategooria suhtes on seega täielikult kooskõlas nii WTO kui ka ELi eeskirjadega (48).

4.7. Taotlus suurendada Ühendkuningriigi tariifikvoote, et hõlmata ka Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa kaubandust

(79) Mõned huvitatud isikud väitsid, et Ühendkuningriigile eraldatud kvoote tuleks suurendada, et võtta arvesse ajaloolist kaubandust Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa vahel.

(80) Sellega seoses tuletas komisjon meelde, et Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) (49) on asjakohane õigusakt, millega reguleeritakse Põhja-Iirimaa staatust ELi kaubandus- ja tollieeskirjades. Seetõttu ja kooskõlas protokolli sätetega ei arvestatud terase müüki Põhja-Iirimaale (olenemata sellest, kas see pärineb Suurbritanniast või mis tahes muust kolmandast riigist) varasema liitu suunatud impordina ja seega ei võetud seda kvoodi arvutamisel arvesse (50). Selle lähenemisviisiga tagati, et ELi rakendusaktid kaitsemeetmete valdkonnas on protokolliga täielikult kooskõlas. Seepärast ei võetud seda väidet arvesse.

4.8. Väited väidetava kõrvalehoidmise kohta

(81) Mõned isikud osutasid võimalikele meetmetest kõrvalehoidmise juhtumitele. Eelkõige juhtisid mõned isikud tähelepanu väidetavale kõrvalehoidmisele Venemaa puhul kategooriates 12 ja 13 ning üldiselt kategoorias 28.

(82) Sellega seoses märgib komisjon, et Venemaa suhtes kehtib praegu impordikeeld. Seega jälgivad EL ja liikmesriikide tollid võimalikke katseid kehtivatest meetmetest kõrvale hoida.

(83) Lõpuks märgib komisjon, et käesolev läbivaatamine, millega muudetakse kehtivaid kaitsemeetmeid, vastab ka kohustustele, mis tulenevad teatavate kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsetest lepingutest.

(84) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Määrust (EL) 2019/159 muudetakse järgmiselt. 1) Artikli 1 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Kui lõike 2 kohane asjaomane tariifikvoot on ühe konkreetse riigi puhul ammendatud, võib sellest riigist importida mõnda tootekategooriat sama tootekategooria ülejäänud tariifikvoodi raames. Seda sätet kohaldatakse ainult lõpliku tariifikvoodi iga kohaldamisaasta viimases kvartalis. Tootekategooriatele 5, 9 ja 21 ei anta edasist juurdepääsu tariifikvoodi ülejäänud osale. Tootekategooriatele 12, 13, 14, 16, 20 ja 27 antakse juurdepääs üksnes konkreetsele mahule esialgsest kättesaadavast tariifikvoodi mahust viimases kvartalis. Tootekategooriate 1 ja 4B puhul ei tohi ükski eksportiv riik kasutada üksi üle 30 % iga meetmete kohaldamise aasta viimase kvartali esialgsest kättesaadavast jääktariifikvoodi mahust. Tootekategooriatele 2, 3A, 3B, 4A, 6, 10, 15, 18, 19, 22, 24, 25B, 26 ja 28 antakse viimases kvartalis juurdepääs kogu esialgu kättesaadavale tariifikvoodi mahule vastavates tootekategooriates.“; 2) III lisa III.2 punkt asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga ja 3) IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 23. juuni 2022 Komisjoni nimel president Ursula VON DER LEYEN

(1) ELT L 83, 27.3.2015, lk 16.

(2) ELT L 123, 19.5.2015, lk 33.

(3) Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27).

(4) Komisjoni 24. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1029, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, et pikendada teatavate terasetoodete impordi suhtes kehtestatud kaitsemeetme kehtivust (ELT L 225 I, 25.6.2021, lk 1).

(5) Algatamisteade teatavate terasetoodete impordi suhtes kohaldatava kaitsemeetme läbivaatamise kohta (2021/C 509/10) (ELT C 509, 17.12.2021, lk 12).

(6) Nõukogu 15. märtsi 2022. aasta määrus (EL) 2022/428, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 87 I, 15.3.2022, lk 13).

(7) Valgevene puhul kehtis impordikeeld kõigi terasetoodete suhtes (st lisati kõik need tooted, mille suhtes kaitsemeedet kohaldati), samas kui Venemaa puhul kohaldati keeldu ainult terase kaitsemeetmega hõlmatud terasetoodete suhtes.

(8) Komisjoni 15. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/434, millega muudetakse määrust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 88, 16.3.2022, lk 181).

(9) Komisjoni 21. aprilli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/664, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 121, 22.4.2022, lk 12).

(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2022. aasta määrus (EL) 2022/870, mis käsitleb kaubanduse ajutist liberaliseerimist, millega täiendatakse Ukraina toodete suhtes kohaldatavaid kaubanduskontsessioone ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu alusel (ELT L 152, 3.6.2022, lk 103).

(11) Sel põhjusel ei kohaldata neid riigipõhiseid kvoote, millel on nendega seotud järjekorranumber, isegi juhul, kui Ukraina on teatavate kategooriate puhul lisas loetletud.

(12) Sealhulgas sellele järgnev liberaliseerimisest tulenev kasv.

(13) Vt komisjoni 29. juuni 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/894 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes; ELT L 206, 30.6.2020, lk 27) põhjendus 33. „Lõpuks märgib komisjon ka seda, et tariifikvootide arvutamiseks kasutatud vaatlusperiood kujutab endast üht mitmest meetmete väljatöötamise sambast, mis on algusest peale sätestatud lõpliku määrusega, ning et läbivaatamine ei hõlma meetmete põhistruktuuri olulist muutmist“.

(14) Samas punkt 3.2.1.

(15) Kategooriat 7 mõjutab ka impordikeeld ajalooliselt olulisele tarnijale – Venemaale.

(16) Allikas: tariifikvootide konsultatsioon, kättesaadav aadressil

https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp.

(17) Ukrainale määratud kvoodid ei ole kaitsemeetme osa ja seega ei ole need kättesaadavad ühelegi teisele riigile seni, kuni kehtib põhjenduses 9 osutatud ajutine peatamine.

(18) Vt rakendusmääruse (EL) 2020/894 punkt 3.2.3.

(19) Allikas: Eurostat.

(20) Seda ei kohaldata seni, kuni kaitsemeede on Ukraina suhtes peatatud.

(21) WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 7 lõige 4.

(22) Määruse (EL) 2015/478 artikli 19 lõige 4.

(23) ELile eraldatud tariifikvoodi tase on ligikaudu 3,3 miljonit tonni aastas, mis moodustab ligikaudu 2,5 % liidu tootmisharu keskmisest omamaisest müügist liidu turul (aastad 2018–2019).

(24) Nii lõplikud määrused kui ka pikendamismäärused näitasid, et üldiselt oli liidu tootmisharul teatav täiendav tootmisvõimsus.

(25) Mitu huvitatud isikut väitis, et USAs on üldiselt kõrgeim hinnatase.

(26) USA aruanne tariifikvootide tarbimise kohta.

(27) 2021. aastal oli Kanada, Mehhiko, Brasiilia, Austraalia ja Argentina impordi osakaal liidu turul 0,9 %.

(28) Kanadast, Mehhikost, Brasiiliast, Austraaliast ja Argentinast liitu suunatud impordi kombineeritud osakaal ajavahemikul 2013–2021 oli 2,25 % koguimpordist (ja küündis 2016. aastal oma tipptasemel üksnes 3,7 %ni).

(29) Varasemate toimimise läbivaatamiste ajal selgus, et teatavad riigid suutsid oluliselt ja kiiresti suurendada oma kohalolekut liidu turul, näiteks kvootide väga kiire ammendumisega, sealhulgas lisakvootidega neljandas kvartalis.

(30) Oluline on märkida, et suurimad liitu eksportivad riigid on järjekindlalt väitnud (sealhulgas käesoleva läbivaatamise käigus esitatud esildistes), et olemasolevad kvoodid piiraksid tõsiselt nende liitu eksportimise võimet, mis tähendab, et nad suudavad kaitsemeetme puudumisel suurendada oma kohalolekut liidu turul.

(31) Üksikasjalikuma hinnangu saamiseks vt pikendamismääruse punkti 3.1.2. alapunkt g. Mahu poolest on liidu turg jätkuvalt peamine terase imporditurg kogu maailmas. Vt OECD teraseturu areng – 2022. aasta II kvartal (DSTI/SC(2022)1), tabel 8.

(32) Vt näiteks komisjoni järeldused pikendamismääruse punktides 3.1.2 ja 3.1.3.

(33) Vt näiteks eesistuja avaldus OECD terasekomitee 91. istungjärgul (29.–31. märts 2022): „ülemäärane tootmisvõimsus, mis oli 2021. aastal 544 miljonit tonni ja on püsinud alates 2018. aastast püsivalt kõrgel tasemel, näidates, et asjaomastes jurisdiktsioonides on vaja tootmisvõimsust veelgi vähendada“. Kättesaadav siin: OECD terasekomitee 91. istungjärk – eesistuja avaldus – OECD.

Vt ka OECD terasetootmisvõimsuse viimased arengusuundumused, lk 4 ja 6 (DSTI/SC(2022)3: „Ülemaailmne liigne tootmisvõimsus terasesektoris kasvab jätkuvalt. Ülemaailmse toorterase tootmise võimsus suurenes 2021. aastal 6,0 miljoni tonni ehk 0,2 % võrra – 2 454,3 miljoni tonnini“;

Vt ka G7 kaubandusministrite 21. oktoobri 2021. aasta ühiskommünikee: „Me kinnitasime veel kord terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmse foorumi (GFSEC) tähtsust foorumina, mis võib aidata lahendada ülemaailmse terase liigse tootmisvõimsuse küsimust mitmepoolses raamistikus. Jätkame OECD toetamist ja temaga koostööd, et tugineda tema seni tehtud suurepärasele tööle, sealhulgas keskendume jätkuvalt turgu moonutavate tavade esinemissageduse ja ulatuse analüüsile ning nende võimalikule mõjule sellistes küsimustes nagu liigse tootmisvõimsuse loomine ja säilitamine“; kättesaadav aadressil https://www.g7uk.org/g7-trade-ministers-communique-2/.

(34) 2021. aastal oli import USAsse 21 % väiksem kui 2017. aastal, st enne USA paragrahvi 232 kohast meedet.

(35) Kaotatud ekspordimahud, muu hulgas USAsse ja liidu turgudele ning muudele kolmandatele turgudele. Üksikasjalikumat teavet leiab pikendamismääruse punktist 3.1.2.

(36) Nende riikide vahel, kes ekspordivad liitu vastavaid tooteid ja kelle suhtes ei kohaldata USA paragrahvi 232 kohase meetme alusel sooduskohtlemist, sealhulgas Hiina, India, Venemaa, Taiwan, Türgi, Ukraina ja Ühendkuningriik, vähenes import 48 % võrreldes impordi üldise vähenemisega 21 % (vt joonealune märkus 34). Allikas: United States International Trade Commission (USA rahvusvahelise kaubanduse komisjon) – https://dataweb.usitc.gov.

(37) Võttes võrdlusaluseks kuumvaltsitud lehttoodete fikseeritud hinnad liidus (võrreldes märtsi keskel saavutatud tipptaset 2022. aasta mai keskpaiga andmetega).

(38) Allikas: S&P Platts Global and Steel Business Briefing (SBB) (kättesaadav tellimisel).

Avalikult kättesaadavatest allikatest pärit tõendid hindade arengu kohta liidus, vt muu hulgas: MEPS International – https://mepsinternational.com/gb/en/news/buying-panic-subsides-in-european-steel-market (20. aprill 2022); EUROMETAL – Lower import offers, poor demand drags down EU HRC prices (Vähem impordipakkumisi ja väiksem nõudlus toob ELis kuumvaltsitud poolide hinna alla) – EUROMETAL (2. mai 2022); Metal Bulletin – https://www.metalbulletin.com/Article/5097739/HRC-prices-across-Europe-continue-to-slide- on-weak-demand.html (10. mai 2022) ja https://www.metalbulletin.com/Article/5098015/hot-rolled-coil/European-HRC-buyers-continue-to-be-held-back-by-sufficient-stocks-weak-demand.html (12. mai 2022).

(39) Vt World Steel Association, lühiajaline väljavaade, aprill 2022, kättesaadavad aadressil worldsteeli lühiajaline väljavaade, aprill 2022 – worldsteel.org.

(40) Vt OECD väljaanne „Economic and Social Impacts and Policy Impact of the War in Ukraine“ („Ukraina sõja mõju majandusele, ühiskonnale ja poliitikale“), 29. märts 2022, lk 7 ja 8, kättesaadav aadressil https://www.oecd.org/industry/ind/Item_3.1_Economic_and_financial_market_Impacts.pdf.

Vt ka OECD terasekomitee 91. istungjärk – eesistuja avaldus, kättesaadav aadressil https://www.oecd.org/sti/ind/91-oecd-steel-chair-statement.htm. „Suurem surve ülemaailmsetele tarneahelatele, sealhulgas pooljuhtkiipide nappus, suurenevad energiakulud ja kiirenevast inflatsioonist tingitud kõrgemate intressimäärade väljavaated pärssisid tööstustegevust ja ülemaailmset nõudlust terase järele. (...) Mõju tuntakse otseselt kui märkimisväärset negatiivset tarnešokki Venemaalt ja Ukrainast pärit terasele ja toorainetele, mis mõjutab eelkõige Euroopa terasetööstust, tuues kaasa terase ja tooraine hindade tõusu. Ülemaailmne terasetööstus kannatab ka kaudsete mõjude all, sh suuremad energia- ja tootmiskulud ning ülemaailmse majanduskasvu aeglustumine, mis vähendavad märkimisväärselt nõudlust terase järele.“

(41) Vt Maailmapanga kaubahinnad, mai 2022, kättesaadav aadressil CMO-Pink-Sheet-May-2022.pdf (worldbank.org).

(42) Vt terasetoodete hinnamuutus veebisaidil S&P Platts Global, aprill 2022, Global Market Outlook (kättesaadav tellimisel).

(43) Allikas: Global Trade Atlas – analüüs, mis keskendub mõne maailma peamise terasetootja ekspordihindade võrdlusele (2021. aasta vs. 2019. aasta) nende kategooriate puhul, mille suhtes kohaldatakse ELi terase kaitsemeedet. Analüüs näitas, et mõne maailma peamise terasetootjariigi ekspordihinnad, mille suhtes kohaldatakse ELi kaitsemeedet, muutusid järgmiselt: Hiina (+43 %), India (+32 %), Jaapan (+14 %), Venemaa (+28 %), Lõuna-Korea (+27 %), Türgi (+43 %) ja Ühendkuningriik (+21 %).

(44) Allikas: https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp.

(45) 2021. aastal oli impordi maht vaid 1,5 % väiksem kui 2018. aastal.

(46) Vt Maailma Teraseühenduse lühiajaline väljavaade, kättesaadav: worldsteeli lühiajaline väljavaade, 14. aprill 2022 – worldsteel.org.

(47) Sellega seoses lubati määruse (EL) 2022/428 artikli 3 punktiga g jätkata importi Venemaalt ja Valgevenest jääkkvoodi alusel tingimusel, et enne 16. märtsi 2022 sõlmitud lepingud või selliste lepingute täitmiseks vajalikud lisalepingud on täidetud 17. juuniks 2022.

(48) Seoses sellega meenutas komisjon, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/477 meetmete kohta, mida liit võib kohaldada seoses dumpingu- või subsiidiumivastaste meetmete ja kaitsemeetmete ühismõjuga (ELT L 83, 27.3.2015, lk 11), käsitleb nõuetekohaselt kaitsemeetmete ning dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete vastasmõju. Vt ka 20. oktoobri 2021. aasta kohtuotsus, Novolipetsk Steel PAO vs. komisjon, T-790/19, ECLI:EU:T:2021:706.

(49) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (edaspidi „väljaastumisleping“) (ELT L 63, 31.1.2020, lk 7).

(50) Vt komisjoni 10. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2037, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 416, 11.12.2020, lk 32).