Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2343/90,

24. juuli 1990,

lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele regulaarlennuliinidele ja reisijateveo mahu jagamise kohta lennuettevõtjate vahel liikmesriikidevahelistel regulaarlendudel

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]

ning arvestades, et:

on tähtis vastu võtta meetmeid, et viia siseturu loomine järkjärguliselt lõpule 31. detsembriks 1992, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 8a; siseturg hõlmab sisepiirideta territooriumi, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;

otsusega 87/602/EMÜ [4] astuti esimene samm reisijateveo mahu jagamise ja turulepääsu liberaliseerimise suunas, mis on vajalik õhutranspordi siseturu loomiseks; nõukogu nõustus võtma esimese kolmeaastase ajavahemiku lõpus edasisi liberaliseerimismeetmeid;

ühiskirjelduste ja kriteeriumide alusel on vaja 1. juuliks 1992 rakendada põhimõtted, mis reguleerivad registreerimisriikide ja oma territooriumil lennuettevõtjatele lennutegevusloa välja andnud riikide vahelisi suhteid;

2. detsembril 1987 leppisid Londonis Hispaania Kuningriik ja Ühendkuningriik mõlema riigi välisministri ühisdeklaratsioonis kokku korras, mis suurendaks koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel, kuid seda korda pole veel asutud kohaldama;

lennuliiklussüsteem Kreeka saartel ja Atlandi ookeani saartel, mis moodustavad Assooride autonoomse piirkonna, ei ole praegu küllaldaselt arenenud, mistõttu neil saartel paiknevate lennujaamade suhtes ei kohaldata ajutiselt käesolevat määrust;

jätkub Porto lennujaama infrastruktuuri laiendamine, et see suudaks toime tulla regulaarlendude kasvuga; järelikult tuleks see lennujaam kuni infrastruktuuri laiendamise lõpetamiseni ajutiselt käesoleva määruse rakendamisest vabastada;

piiratud juhtudel on vaja kehtestada erisätted piirkondlike lennujaamade vaheliste uute lennuliinide ja avaliku teenindamise kohustuste jaoks, mis on vajalikud, et säilitada lennuliine teatavate piirkondlike lennujaamade teenindamiseks;

suurenenud turulepääs soodustab ühenduse õhutranspordisektori arengut ning sellega kaasneb kasutajatele osutatavate teenuste parenemine; selle tulemusel on vaja kehtestada liberaalsemad sätted mitmekordse nimetamise, kolmanda, neljanda ja viienda vabaduse liiklusõiguste osas;

lennujaamade infrastruktuuri, navigatsiooni abivahendite ja teenindusaegadega seotud probleeme silmas pidades on vaja seada teatud piiranguid liiklusõiguste kasutamisele;

liiklusõiguste kasutamine peab sobima kokku eeskirjadega, mis on seotud ohutust, keskkonnakaitset, teenindusaegasid ja lennuväljale juurdepääsu käsitlevate tingimustega; liiklusõigusi peab käsitlema ilma diskrimineerimiseta riikkondsuse alusel;

veomahtusid puudutavad kahepoolsed eeskirjad ei ole kooskõlas õhutranspordisektoris 1993. aastaks lõplikult väljakujundatavate siseturu põhimõtetega; kahepoolseid piiranguid tuleb seetõttu järk-järgult vähendada;

ühenduse võrgustiku arendamiseks ja teatavate suurte lennujaamade ummikuprobleemi lahendamiseks on eriti tähtis soodustada piirkondadevaheliste lennuliinide arendamist; seetõttu on nende lennuliinide veomahtude jagamisel kohane kasutada liberaalsemaid eeskirju;

seoses sellega, et mõne liikmesriigi jaoks on mitteregulaarsed lennud regulaarlendudest suhteliselt tähtsamad, on vaja võtta meetmeid, mis leevendaksid nende mõju kõnealuseid lende vastuvõtvate liikmesriikide lennuettevõtjate võimalustele; võetavate meetmete eesmärk ei tohiks olla mitteregulaarsete lendude piiramine ega nende reguleerimine;

konkurentsi olukorda turul silmas pidades tuleb kehtestada sätted, et hoida ära õigustamatuid majanduslikke mõjusid lennuettevõtjatele;

käesolev määrus asendab direktiivi 83/416/EMÜ, [5] viimati muudetud direktiiviga 89/463/EMÜ, [6] ja otsuse 87/602/EMÜ; seega tuleb see direktiiv ja see otsus tühistada;

oleks soovitav, et nőukogu vőtaks 30. juuniks 1992 liberaliseerimise osas edasisi meetmeid, sealhulgas kabotaaži valdkonnas turulepääsu ja veomahtude jagamise suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

1. Käesolev määrus käsitleb:

a) ühenduse lennuettevõtjate turulepääsu;

b) reisijateveo mahu jagamist ühes liikmesriigis lennutegevusloa saanud lennuettevõtja(te) ja teises liikmesriigis lennutegevusloa saanud lennuettevõtja(te) vahel nende riikide vahelistel regulaarlendudel.

2. Käesoleva määruse kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see piiraks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi õiguslikke positsioone nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.

3. Käesoleva määruse sätete kohaldamine Gibraltari lennujaama suhtes lükatakse edasi selle ajani, mil asutakse kohaldama Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi välisministrite 2. detsembril 1987 tehtud ühisdeklaratsioonis sisaldavut korda. Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi valitsused teavitavad nõukogu jõustumise kuupäevast.

4. Lennujaamade suhtes Kreeka saartel ning samuti Atlandi ookeani saartel, mis moodustavad Assooride autonoomse piirkonna, ei kohaldata käesolevat määrust enne 30. juunit 1993. Kui nõukogu ei otsusta komisjoni ettepanekul teisiti, siis kehtib see erand veel viis aastat ning seda võib seejärel veel viie aasta võrra pikeneda.

Porto lennujaam vabastatakse käesoleva määruse kohaldamisest 31. detsembrini 1992. Erand tühistatakse, kui Portugali Vabariigi arvates on lennujaama majandustingimused paranenud.

Portugali Vabariik teatab sellest komisjonile. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) lennuettevõtja — regulaarlennuliinide teenindamiseks liikmesriigi väljastatud kehtiva lennutegevusloaga õhutranspordiettevõtja;

b) kolmanda vabaduse liiklusõigus — ühes riigis lennutegevusluba omava lennuettevõtja õigus panna teise riigi territooriumil maha lennutegevusloa väljaandnud riigist pealevõetud reisijad, last ja post;

neljanda vabaduse liiklusõigus — ühes riigis lennutegevusluba omava lennuettevõtja õigus võtta teise riigi territooriumil peale reisijad, last ja post mahalaadimiseks lennutegevusloa väljaandnud riigis;

viienda vabaduse liiklusõigus — lennuettevõtja õigus vedada reisijaid, lasti ja posti ühest riigist teise, millest kumbki ei ole lennutegevusluba välja andnud;

c) asjaomased liikmesriigid — liikmesriigid, kelle vahel on regulaarlennuühendus;

d) registreerimisriik — liikmesriik, kus on välja antud punktis a osutatud lennutegevusluba;

e) ühenduse lennuettevõtja —

i) lennuettevõtja, kelle juhatuse asukoht ja peamine äritegevuse koht asuvad nüüd ja edaspidi ühenduses ning kelle enamusaktsiad kuuluvad nüüd ja edaspidi liikmesriikidele ja/või liikmesriikide kodanikele või nende riikkondsusega isikutele ning keda need riigid või isikud nüüd ja edaspidi tõhusalt kontrollivad; või

ii) lennuettevõtja, kes ei vasta alapunktis i sätestatud määratlusele, kuid:

1. kelle juhatuse asukoht ja peamine äritegevuse koht on käesoleva määruse vastuvõtmise ajal ühenduses ning kes on käesoleva määruse vastuvõtmisele eelneva 12 kuu jooksul teinud regulaar- või mitteregulaarlende ühenduses;

2. või kes on käesoleva määruse vastuvõtmise ajal selle vastuvõtmisele eelnenud 12 kuu jooksul teinud liikmesriikide vahel regulaarlende kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõiguse alusel.

Alapunktis ii kehtestatud kriteeriumidele vastavad lennuettevõtjad on loetletud I lisas;

f) regulaarlennud — lendude sari, millest igaühel on järgmised tunnused:

i) see kulgeb läbi enam kui ühe liikmesriigi õhuruumi;

ii) õhusõiduk sooritab lennu reisijate või reisijate ja lasti ja/või posti vedamiseks tasu eest, kusjuures igale lennule võib igaüks osta üksikpileteid (kas otse lennuettevõtjalt või tema volitatud esindajatelt);

iii) lennud toimuvad kahe või enama sama punkti vahel kas:

1. avaldatud sõiduplaani kohaselt või

2. nii regulaarselt või sageli, et nad moodustavad ilmse süstemaatilise sarja;

g) lend — väljumine kindlaksmääratud lennujaamast täpsustatud sihtlennujaama suunas;

h) mitmekordne nimetamine riigipaari alusel — registreerimisriik nimetab kaks või enam lennuettevõtjat, kellele ta on väljastanud lennutegevusloa, kes teevad regulaarlende tema territooriumi ja teise liikmesriigi territooriumi vahel;

i) mitmekordne nimetamine linnapaari alusel — registreerimisriik nimetab kaks või enam lennuettevõtjat, kellele ta on väljastanud lennutegevusloa, kes teevad regulaarlende tema territooriumil asuva lennujaama või lennujaamasüsteemi ja teise liikmesriigi territooriumil asuva lennujaama või lennujaamasüsteemi vahel;

j) piirkondlik lennujaam — iga lennujaam, mis ei ole II lisas loetletud 1. kategooria lennujaamana;

k) lennujaamasüsteem — kaks või enam kokkukuuluvat lennujaama, mis teenindavad sama linna, nagu on osutatud II lisas;

l) veomaht — kohtade arv, mida regulaarlennul kindlaks perioodiks avalikkusele pakutakse;

m) veomahu osa — koguveomahust protsendina väljendatud liikmesriigi osa, mis on arvutatud vastavalt artiklile 11 kahepoolsetes suhetes teise liikmesriigiga, välja arvatud viienda vabaduse alusel pakutav võimalik veomaht;

n) avaliku teenindamise kohustus — lennuettevõtjale pandud mis tahes kohustus võtta iga lennuliini puhul, mille teenindamiseks ta on liikmesriigilt saanud lennutegevusloa, kõik vajalikud meetmed, et tagada teenindus, mis vastab järjepidevuse, regulaarsuse ja veomahu kindlaksmääratud standarditele, millest lennuettevõtja üksnes kommertshuvidest lähtudes kinni ei peaks.

Registreerimisriikide ja nende lennuettevõtjate vahelised suhted

Artikkel 3

1. Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriigi ja sellelt riigilt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjate vahelisi suhteid turulepääsu ja veomahu jagamise osas.

2. Nõukogu võtab komisjoni hiljemalt 31. mail 1991 esitatud ühiskirjeldusi ja kriteeriume käsitleva ettepaneku alusel vastu lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmist ja liinilubade väljaandmist reguleerivad eeskirjad, mida hakatakse rakendama hiljemalt 1. juulil 1992.

Kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõigused

Artikkel 4

Käesoleva määruse sätete alusel lubatakse ühenduse lennuettevõtjatel teha kolmanda ja neljanda vabaduse lende ühe liikmesriigi lennujaamade või lennujaamasüsteemide ning teise liikmesriigi lennujaamade või lennujaamasüsteemide vahel, kui need lennujaamad või lennujaamasüsteemid on avatud lendudeks liikmesriikide vahel või rahvusvaheliseks liikluseks.

Liikmesriigi ja teise liikmesriigi lennuettevõtjate vahelised suhted

Artikkel 5

1. Kui artiklist 6 ei tulene teisiti, lubab liikmesriik teises liikmesriigis lennutegevusloa saanud lennuettevõtjatel, kellele on nende registreerimisriik andnud vastava loa,

- kasutada kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõigusi, nagu see on sätestatud artiklis 4,

- kasutada kolmanda ja neljanda vabaduse kombineeritud lendude puhul ühenduses sama lennunumbrit.

2. Kui vastavalt käesolevale artiklile on liikmesriigi lennuettevõtjale antud regulaarlennu tegevusluba, ei esita selle lennuettevõtja registreerimisriik vastuväiteid taotlusele avada samal marsruudil teise asjaomase liikmesriigi lennuettevõtja regulaarliin.

3. a) Liikmesriik võib pärast konsultatsioone teiste asjaomaste liikmesriikidega kehtestada avaliku teenindamise kohustuse seoses lennuliinidega, mis on tema territooriumi piirkondlikku lennujaama suunduval liinil, mida käsitletakse olulisena lennujaama piirkonna majandusliku arengu seisukohast, ja seda määral, mis on vajalik, et tagada sellel liinil piisavalt lende, mis vastab jätkuvuse, regulaarsuse, veomahu ja hinnakujunduse kindlaksmääratud standarditele, millest lennuettevõtja üksnes kommertshuvidest lähtudes kinni ei peaks.

b) Lendude piisavust hinnatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

i) avalik huvi;

ii) võimalus kasutada teisi transpordiliike ning see, kuivõrd need transpordiliigid suudavad vastata kõnealustele transpordivajadustele;

iii) kasutajatele pakutavad lennuhinnad ja -tingimused.

c) Olenemata lõikest 2 ei ole liikmesriik kohustatud lubama enam kui ühel lennuettevõtjal korraldada lende liinil, mille kohta kehtib avaliku teenindamise kohustus, eeldusel et sellise teenuse osutamise õigust pakutakse kuni kolmeks aastaks avalikul pakkumisel kõigile lennuettevõtjaile, kellel on asjaomaste riikide lennutegevusluba, ja lennuettevõtjaile, kes artikli 8 alusel võivad kasutada sellel liinil viienda vabaduse liiklusõigust. Lennuettevõtjate pakkumised edastatakse viivitamata teistele asjaomastele riikidele ja komisjonile.

d) Punkti c ei kohaldata, kui teine asjaomane liikmesriik pakub rahuldava alternatiivse lahenduse sama avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks.

e) Käesolevat lõiget ei kohaldata liinide suhtes, mille veomaht on rohkem kui 30000 kohta aastas.

4. Olenemata lõikest 2 ei ole liikmesriik, kes on lubanud ühel tema väljastatud lennutegevusloaga lennuettevõtjal vedada reisijaid kõige enam 80kohalise õhusõidukiga uuel liinil piirkondlike lennujaamade vahel, kahe aasta jooksul kohustatud andma vastastikuse lennuliini luba, välja arvatud juhul, kui seda teenindatakse kõige enam 80kohalise õhusõidukiga või kui igal lennul kahe kõnealuse lennujaama vahel tuleb müüki kuni 80 kohta.

5. Liikmesriigi taotlusel, kes leiab, et lennuliini arendamist on põhjendamatult piiratud lõike 3 või 4 alusel, või omal algatusel või kui lõike 3 kohaldamise küsimustes ilmnevad erimeelsused, korraldab komisjon uurimise ja teeb kahe kuu jooksul oma uurimise alustamisest kõigi asjakohaste tegurite põhjal otsuse, kas jätkata lõike 3 või 4 kohaldamist asjaomase lennuliini suhtes.

6. Komisjon edastab oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele. Iga liikmesriik võib ühe kuu jooksul suunata komisjoni otsuse nõukogule. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega teha ühe kuu jooksul teistsuguse otsuse.

Mitmekordne nimetamine

Artikkel 6

1. Liikmesriik nõustub teise liikmesriigi mitmekordse nimetamisega riigipaari alusel.

2. Ta nõustub ka mitmekordse nimetamisega linnapaari alusel:

- alates 1. jaanuarist 1991 lennuliinidel, millel eelneval aastal veeti üle 140000 reisija või millel tehakse üle 800 edasi-tagasi lennu aastas,

- alates 1. jaanuarist 1992 lennuliinidel, millel eelneval aastal veeti üle 100000 reisija või millel tehakse üle 600 edasi-tagasi lennu aastas.

Punktide ühendamine

Artikkel 7

Asjaomased liikmesriigid lubavad ühenduse lennuettevõtjal ühendada regulaarlennud ja kasutada sama lennunumbrit, kui ta teeb regulaarlende kahte või enamasse kohta teises liikmesriigis või riikides, mis ei ole tema registreerimisriik. Ühendatud punktide vahel võib kasutada liiklusõigusi vastavalt artiklile 8.

Viienda vabaduse õigused

Artikkel 8

1. Ühenduse lennuettevõtjatel lubatakse vastavalt käesolevale artiklile kasutada viienda vabaduse liiklusõigusi kahe erineva liikmesriigi ühendatud punktide vahel järgmistel tingimustel:

a) liiklusõigusi kasutatakse regulaarlennul, mis moodustab lennuettevõtja registreerimisriigist lähtuva lennu jätku või eelneb sellesse riiki suunduvale lennule;

b) lennuettevõtja ei saa kasutada viienda vabaduse lendudel üle 50 % oma hooaja veomahust samadel kolmanda või neljanda vabaduse lendudel, mille jätku või eeletapi moodustavad viienda vabaduse lennud.

2. a) Lennuettevõtja võib viienda vabaduse lendudel kasutada erinevat õhusõidukit, kuid see ei tohi olla suurem õhusõidukist, mida ta kasutab samadel kolmanda või neljanda vabaduse lendudel, mille jätku või eeletapi moodustavad viienda vabaduse lennud.

b) Kui kolmanda või neljanda vabaduse lendude jätkuna või eeletapina on käigus enam kui üks viienda vabaduse lennuliin, väljendab lõike 1 punkti b veomaht nendel viienda vabaduse liinidel veetavate viienda vabaduse reisijate kohtade kogumahtu.

3. Vastavalt käesolevale artiklile esitab viienda vabaduse lende tegev lennuettevõtja asjaomaste liikmesriikide taotlusel kogu asjakohase teabe, mis käsitleb:

a) kolmanda või neljanda vabaduse lendude, mille jätku või eeletapi moodustavad viienda vabaduse lennud, hooaja veomahtu; ja

b) viienda vabaduse lendude puhul, mille suhtes kohaldatakse artikli 8 lõike 2 punkti b, igal lennul kasutatud hooaja veomahtu.

Liiklusõiguste kasutamise tingimused

Artikkel 9

Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust reguleerida, diskrimineerimata riikkondsuse alusel, liikluse jaotust ühe lennujaamasüsteemi lennujaamade vahel.

Artikkel 10

1. Olenemata artikli 5 lõikest 2 kehtivad liiklusõiguste kasutamise suhtes ühenduse, siseriiklikud, piirkondlikud või kohalikud avaldatud eeskirjad, mis on seotud ohutuse, keskkonnakaitse ning teenindusaegade jaotamisega, ning järgmised tingimused:

a) asjaomasel lennujaamal või lennujaamasüsteemil peavad olema piisavad rajatised lennu teenindamiseks;

b) navigatsiooni abivahenditest peab piisama lennu teenindamiseks.

2. Kui lõike 1 tingimused ei ole täidetud, võib liikmesriik, diskrimineerimata riikkondsuse alusel, kehtestada nende liiklusõiguste kasutamise tingimused, kasutamist piirata või kasutamise ära keelata. Enne sellise meetme võtmist teatab liikmesriik sellest komisjonile ja esitab talle kogu vajaliku teabe.

3. Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist ja välja arvatud asjaomase/asjaomaste liikmesriigi/liikmesriikide nõusoleku korral, ei luba liikmesriik lennuettevõtjal:

a) luua uut lennuliini; või

b) suurendada oma territooriumil asuva konkreetse lennujaama ja teise liikmesriigi lennujaama vahel olemasoleva lennuliini sagedust nii kaua, kui selle teise liikmesriigi antud lennutegevusloaga lennuettevõtjal ei ole lõigete 1 ja 2 alusel lubatud luua uut lennuliini kõnealusesse lennujaama ega suurendada olemasolevate lennuliinide sagedust; see kehtib, kuni nõukogus võetakse vastu ja jõustub määrus toimimisjuhendi kohta teenindusaegade jaotamisel, mis põhineb üldisel põhimõttel mitte diskrimineerida riikkondsuse alusel.

4. Liikmesriigi taotlusel vaatab komisjon lõike 2 ja/või lõike 3 kohaldamise mis tahes konkreetse juhtumi läbi ning otsustab ühe kuu jooksul, kas liikmesriik võib meetme kohaldamist jätkata.

5. Komisjon edastab oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele. Iga liikmesriik võib ühe kuu jooksul suunata komisjoni otsuse nõukogule. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega teha ühe kuu jooksul teistsuguse otsuse.

Veomahu osad

Artikkel 11

1. Alates 1. novembrist 1990 lubab liikmesriik suurendada teisel liikmesriigil oma veomahu osa mis tahes hooajal 7,5 protsenti võrreldes eelneva vastava hooajaga, igal juhul võib kumbki liikmesriik nõuda 60 %list veomahu osa.

2. Nõukogu võtab 31. detsembriks 1991 esitatava komisjoni ettepaneku alusel meetmed liikmesriikidevahelise veomahu jagamise piirangute kaotamiseks, mis jõustuvad hiljemalt 1. jaanuaril 1993.

3. Sõltumata õhusõiduki istekohtade arvust ei kohaldata veomahu jagamise piiranguid piirkondlike lennujaamade vaheliste lendude osas.

4. Lõike 1 kohaldamisel ei võeta arvesse ühepoolseid veomahu vähendamisi. Sellistel juhtudel arvutatakse veomahu osa eelnevatel vastavatel hooaegadel oma veomahtu vähendanud liikmesriigi/liikmesriikide lennuettevõtjale/lennuettevõtjatele pakutud veomahu alusel.

Artikkel 12

1. Kui artikli 11 kohaldamine on tekitanud liikmesriigi antud lennutegevusloaga lennuettevõtjale/lennuettevõtjatele tõsise finantskahju, siis vaatab komisjon selle liikmesriigi taotlusel olukorra üle ja teeb kõigi asjakohaste tegurite, sealhulgas turuolukorra, asjaomase lennuettevõtja/asjaomaste lennuettevõtjate finantsseisundi ja saavutatud kohatäituvuse põhjal otsuse selle kohta, kas sellesse riiki ja sellest riigist suunduvate lennuliinide veomaht tuleks ajutiselt jätta samale tasemele.

2. Kui mitteregulaarliinid pakuvad olulist konkurentsi regulaarliinidele ning kui on tekkinud olukord, kus liikmesriigi lennuettevõtjate võimalusi turul tõhusalt konkureerida on põhjendamatult mõjutatud, teeb komisjon selle liikmesriigi taotlusel kahe kuu jooksul taotluse saamisest kõigi asjakohaste tegurite, sealhulgas turuolukorra ja saavutatud kohatäituvuse põhjal ning olles konsulteerinud teiste liikmesriikidega otsuse selle kohta, kas artikli 11 lõikes 1 nimetatud 7,5 protsenti tuleks kõnealuses kahepoolses suhtes vähendada.

3. Komisjon edastab oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele. Iga liikmesriik võib ühe kuu jooksul suunata komisjoni otsuse nõukogule. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega teha ühe kuu jooksul teistsuguse otsuse.

Üldsätted

Artikkel 13

1. Käesolev määrus ei takista liikmesriikidel sõlmimast omavahel kokkuleppeid, mis on artiklite 6, 8 ja 11 sätetest paindlikumad, ega säilitamast selliseid kehtivaid kokkuleppeid.

2. Käesoleva määruse sätteid ei või kasutada turulepääsu või veomahu korra piiramiseks.

Artikkel 14

1. Komisjon avaldab aruande käesoleva määruse rakendamise kohta iga kahe aasta järel ning esmakordselt hiljemalt 31. mail 1992.

2. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd käesoleva määruse rakendamisel, eriti teabe kogumisel artiklis 1 osutatud aruande jaoks.

3. Käesoleva määruse kohaldamisel saadud salajane teave kuulub ametisaladuse alla.

Artikkel 15

Nõukogu teeb käesoleva määruse uuesti läbivaatamise otsuse hiljemalt 30. juuniks 1992 komisjoni ettepaneku põhjal, mis tuleb esitada 31. maiks 1991.

Artikkel 16

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks otsus 87/602/EMÜ ja direktiiv 83/416/EMÜ.

Artikkel 17

Käesolev määrus jõustub 1. novembril 1990.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 1990

Nõukogu nimel

eesistuja

C. Mannino

[1] EÜT C 258, 11.10.1989, lk 6, ja EÜT C 164, 5.7.1990, lk 11.

[2] EÜT C 96, 17.4.1990, lk 65.

[3] EÜT C 112, 7.5.1990, lk 17.

[4] EÜT L 374, 31.12.1987, lk 19.

[5] EÜT L 237, 26.8.1983, lk 19.

[6] EÜT L 226, 3.8.1989, lk 14.

--------------------------------------------------

I LISA

Artikli 2 punkti e alapunktis ii nimetatud lennuettevõtjad

Artikli 2 punkti e alapunktis ii nimetatud kriteeriume täidavad järgmised lennuettevõtjad, kuni liikmesriik, kes käesoleva määruse vastuvõtmise ajal tunnustas neid oma riikkondsusega lennuettevõtjatena, neid sellistena tunnustab:

- Scandinavian Airlines System,

- Britannia Airways,

- Monarch Airlines.

--------------------------------------------------

II LISA

1. kategooria lennujaamade loetelu

BELGIA: | Brüssel-Zaventem |

TAANI: | Kopenhaagen-Kastrup/Roskilde |

SAKSAMAA LIITVABARIIK: | Frankfurt-Rhein-Main, Düsseldorf-Lohausen, München-Riem |

HISPAANIA: | Palma-Mallorca, Madrid-Barajas, Malaga, Las Palmas |

KREEKA: | Ateena-Hellinikon, Thessaloníki-Micra |

PRANTSUSMAA: | Pariis-Charles De Gaulle/Orly |

IIRIMAA: | Dublin |

ITAALIA: | Rooma-Fiumicino/Ciampino, Milano-Linate/Malpensa |

MADALMAAD: | Amsterdam-Schipol |

PORTUGAL: | Lissabon, Faro |

ÜHENDKUNINGRIIK: | London-Heathrow/Gatwick/Stansted, Luton |

--------------------------------------------------