ET

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1242/2008,

8. detsember 2008,

millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuni 1965. aasta määrust 79/65/EMÜ, millega luuakse Euroopa Majandusühenduse põllumajandusettevõtete tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4, artikli 6 lõiget 2 ja artikli 7 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Ühenduses on tootmisstruktuurid ja süsteemid väga erinevad. Põllumajandusettevõtete struktuuriomaduste ja nende majandustulemuste analüüsi hõlbustamiseks on komisjoni 7. juuni 1985. aasta otsusega 85/377/EMÜ (millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus) (2) kehtestatud põllumajandusettevõtete asjakohane ja ühtne liigitus majandusliku suuruse ja põllumajandustootmise viisi järgi.

Ühenduse liigitus peab olema moodustatud nii, et see võimaldab koostada rohkem või vähem ühtseid põllumajandusettevõtete rühmi ning võrrelda ettevõtete olukorda.

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1166/2008 (mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) 571/88) (3) IV lisale peavad valimi põhjal tehtud põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud olema statistiliselt representatiivsed, arvestades põllumajandusettevõtete liiki ja suurust kooskõlas ühenduse liigitusega. Seepärast tuleks ühenduse liigitust kohaldada ka selliste põllumajandusettevõtete suhtes, mille kohta on andmed kogutud ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu kaudu.

Põllumajandustootmise viis ja põllumajandusettevõtte majanduslik suurus tuleks kindlaks määrata alati positiivseks jääva majandusliku kriteeriumi lausel. Seepärast on asjakohane kasutada standardtoodangut. Standardtoodangud kehtestatakse toodete alusel. Toodete loetelu, mille kohta standardtoodangut arvutatakse, tuleks viia vastavusse määruse (EÜ) nr 1166/2008 kohastes põllumajandusettevõtete struktuuriuuringutes kasutatud näitajate loeteluga. Põllumajandusettevõtete liigituse kohaldamise lubamiseks ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgus on vaja kehtestada vastavustabel põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute näitajate ja ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrku kuuluva põllumajandusaruande rubriikide vahel.

Standardtoodangud põhinevad viieaastase võrdlusperioodi keskmistel väärtustel, kuid majandussuundumusi arvesse võttes oleks vaja neid korrapäraselt ajakohastada nii, et liigituse kohaldamist võiks mõistlikult edasi kasutada. Ajakohastamise sagedus peaks olema seotud nende aastatega, mil põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid tehakse.

Andmesidevõrku FADN 2010 lisatavate aruandvate tootjate valikukava koostamiseks tuleks sätestada, et käesolevas määruses määratletud liigitust kohaldataks juba 2007. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute suhtes. Kõnealuse liigituse alusel klassifitseeritud põllumajandusettevõtete olukorda käsitlevate analüüside võrreldavuse tagamiseks tuleks lisaks ette näha, et seda kohaldatakse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute ja FADNi suhtes enne 2010. aastat. Seepärast tuleks lisada erand tingimusel, et standardtoodangud on arvutatud 2004. aasta võrdlusperioodi kohta.

Standardtoodangud ja nende arvutamiseks vajalikud andmed tuleb komisjonile edastada iga liikmesriigi poolt vastavalt määruse 79/65/EMÜ artiklile 6 määratud kontaktasutuse kaudu. Tuleks sätestada, et kontaktasutus edastab komisjonile vajalikku teavet vahetult komisjoni kehtestatud teabesüsteem kaudu. Lisaks sellele tuleks ette näha, et kõnealune süsteem võimaldab nõutavat elektroonilist teabevahetust näidiste alusel, mis on kontaktasutusele selle süsteemi kaudu kättesaadavad. Samuti tuleks ette näha, et komisjon teavitab liikmesriike arvutisüsteemi rakendamise üldtingimustest ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee kaudu.

Selguse huvides ja võttes arvesse asjaolu, et ühenduse liigitus on pigem üldiselt kui konkreetsete andmesaajate suhtes kohaldatav meede, on asjakohane otsus 85/377/EMÜ asendada määrusega.

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (edaspidi „liigitus”), mis on ühenduses kehtiv põllumajandusettevõtete ühtne liigitus kõnealuste ettevõtete põllumajandustootmise viisi ja majandusliku suuruse ning ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse tähtsuse alusel.

2. Liigitust kohaldatakse peamiselt ühenduse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute ja ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu raames kogutud andmete esitamiseks põllumajandustootmise viisi ja majandusliku suurusklassi alusel.

Artikkel 2

Põllumajandustootmise viis

1. Käesoleva määruse kohaldamisel määratakse põllumajandusettevõtte „põllumajandustootmise viis” kindlaks eri tegevusalade suhtelise panuse põhjal kõnealuse põllumajandusettevõtte kogustandardtoodangusse. Standardtoodang sätestatakse vastavalt artiklile 5.

2. Olenevalt nõutud üksikasjade hulgast jaotatakse põllumajandustootmise viisid järgmiselt:

c)

Põllumajandusettevõtete liigitus põllumajandustootmise viisi põhjal on sätestatud I lisas.

Artikkel 3

Põllumajandusettevõtte majanduslik suurus

Põllumajandusettevõtte majanduslik suurus määratakse kindlaks põllumajandusettevõtte kogustandardtoodangu põhjal. Kõnealust väärtust väljendatakse eurodes. Põllumajandusettevõtte majandusliku suuruse ja majandusliku suurusklassi arvutamise meetod sätestatakse II lisas.

Artikkel 4

Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus

Ettevõttega otseselt seotud (muu kui ettevõtte põllumajandusetegevus) kõrvaltegevuse tähtsus määratakse kindlaks protsendimäära alusel, mille moodustab ettevõtte kõrvaltegevus põllumajandusettevõtte lõpptoodangust. Kõnealust suhtarvu väljendatakse protsendimäärana. Kõnealused protsendimäärad sätestatakse III lisa C osas.

Lõpptoodang, kõnealuse suhtarvu hindamise määratlus ja meetod on sätestatud III lisa A ja B osas.

Artikkel 5

Standardtoodang ja kogustandardtoodang

1. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse „standardtoodangut” kogutoodangu standardväärtusena.

Iga piirkonna jaoks määratakse kindlaks standardtoodang vastavalt käesoleva määruse IV lisale ning põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu põllukultuuride ja kariloomadega seotud näitajad määratakse kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 1166/2008 III lisale.

Arvutusmeetod iga tegevusvaldkonna standardtoodangute kindlaksmääramiseks ning vastavate andmete kogumise kord on sätestatud käesoleva määruse IV lisas.

2. Põllumajandusettevõtte kogustandardtoodang vastab iga omaduse väärtuste summale, mis saadakse, korrutades standardtoodangu ühiku kohta vastavate ühikute arvuga.

3. Põllumajandusettevõtte struktuuriuuringu jaoks standardtoodangu arvutamiseks aastal n tähendab „võrdlusperiood” aastat n–3, mis hõlmab viit järjestikust aastat alates aastast n–5 kuni aastani n–1.

Standardtoodangute kindlaksmääramiseks kasutatakse esimeses lõigus osutatud viieaastase võrdlusperioodi jooksul arvutatud keskmisi põhiandmeid. Majandussuundumusi arvesse võttes ajakohastatakse neid vähemalt iga kord siis, kui tehakse struktuuriuuringut.

Esimene võrdlusperiood, mille kohta standardtoodangud arvutatakse, vastab 2007. aasta võrdlusperioodile, mis hõlmab kalendriaastaid 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009 või põllumajandusliku tootmise aastaid 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010.

4. Erandina lõikest 3 arvutavad liikmesriigid 2004. aasta võrdlusperioodi jaoks standardtoodangud vastavalt omadustele, mis on loetletud 2007. aasta struktuuriuuringus, nagu on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 204/2006. (4) Sel juhul hõlmab võrdlusperiood kas kalendriaastaid 2003, 2004, 2005 või põllumajandusliku tootmise aastaid 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006.

Artikkel 6

Komisjonile edastamine

1. Standardtoodangud ja IV lisa 3. osas osutatud andmed edastatakse komisjonile (Eurostat) iga liikmesriigi poolt vastavalt määruse 79/65/EMÜ artiklile 6 määratud kontaktasutuse või selleks volitatud asutuse kaudu.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile standardtoodangud aasta n võrdlusperioodi kohta ning IV lisa 3. osas osutatud andmed enne aasta n+3 31. detsembrit või kui vaja, enne sellist tähtaega, mille komisjon määrab pärast konsulteerimist ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komiteega.

Standardtoodangud 2004. aasta võrdlusperioodi kohta edastatakse komisjonile 31. detsembriks 2008.

3. Standardtoodangute ja lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks kasutavad liikmesriigid arvutisüsteeme, mis võimaldavad komisjoni (Eurostat) poolt kättesaadavaks tehtud dokumentide ja teabe vahetamist elektrooniliselt komisjoni ja liikmesriikide vahel.

4. Komisjon kehtestab edastamist vajavate dokumentide vormi ja sisu näidiste või küsimustike alusel, mis on tehtud kättesaadavaks lõikes 3 osutatud süsteemide kaudu. Lõikes 1 osutatud andmete omadusi käsitlevad sätted määratletakse ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee töö raames.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

1. Otsus 85/377/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Otsust 85/377/EMÜ kohaldatakse siiski edasi, et liigitada põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu põllumajandusettevõtted kuni 2009. aruandeaastani (kaasa arvatud) ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 571/88 (5) osutatud põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu ettevõtted kuni 2007. aasta uuringuni (kaasa arvatud).

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 8

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 2010. aruandeaastast põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu ning alates 2010. uuringuaastast põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

(1) EÜT 109, 23.6.1965, lk 1859/65.

(2) EÜT L 220, 17.8.1985, lk 1.

(3) ELT L 321, 1.12.2008, lk 14.

(4) ELT L 34, 7.2.2006, lk 3

(5) EÜT L 56, 2.3.1988, lk 1.

C. PÕLLUMAJANDUSE TOOTMISVIISIDE MÄÄRATLUS

Aiandus = 2.01.07.01.02. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all – köögiviljakasvatus) + 2.01.07.02. (värske köögivili, melonid, maasikad – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.01.08.01. (lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all) + 2.01.08.02. (lilled ja dekoratiivtaimed – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.06.01. (seened) + 2.04.05. (puukoolid)

Üldviljelus = P15 (teravili) + 2.01.02. (kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed) + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.06.01. (tubakas) + 2.01.06.02. (humalad) + 2.01.06.03. (puuvill) + P16 (õliseemned) + 2.01.06.09. (kiulina) + 2.01.06.10. (harilik kanep) + 2.01.06.11. (muud kiukultuurid) + 2.01.06.12. (aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed) + 2.01.06.99. (muud mujal nimetamata tehnilised kultuurid) + 2.01.07.01.01. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all avamaal) + 2.01.10. (põllumaa ja seemikud) + 2.01.11. (muu põllumaa) + 2.01.12.01. (subsiidiumideta kesa) + FCP1 (söödamaa müügiks)

Varju all kasvatatavad püsikultuurid

Puuduvate andmete kood 8: harimata maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille puhul on põllumajandusettevõttel õigus saada rahalist toetust

Klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega)

Avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta)

Klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega)

Avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta)

Eeskirjadega, milles sätestatakse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ja ühenduse põllumajandusettevõtete uuringute kohaldamine, võidakse ette näha, et eespool nimetatud IV ja V, VIII ja IX, X ja XI, XII–XIV või X–XIV suurusklass ühendatakse.

C. PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTEGA OTSESELT SEOTUD KÕRVALTEGEVUSE (OGA) TÄHTSUST KAJASTAVAD KLASSID

Muu kõrvaltegevuse osakaalu, mis on otseselt seotud põllumajandusettevõtte lõpptoodanguga, hinnatakse põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse osakaalu järgi põllumajandusettevõtte kogukäibes (sh otsemaksed) järgmiselt:

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus hõlmab kõiki muid tegevusi, v.a põllumajandustegevus, on otseselt ettevõttega seotud ning sellel on majanduslik mõju kõnealusele ettevõttele. Need on tegevused, mille puhul kasutatakse põllumajandusettevõtte ressursse (maa-ala, hooned, seadmed jne) või tooteid.

IV LISA

STANDARDTOODANG (SO)

1. STANDARDTOODANGU MÕISTE JA ARVUTAMISE PÕHIMÕTTED

a) Põllumajandusettevõtte toodang on põllumajandustoodangu rahaline väärtus põllumajandustootja hinnaga.

Standardtoodang (SO) on teatava piirkonna toodangu väärtus, mis vastab keskmisele olukorrale iga põllumajandusliku tegevusala puhul.

b) Toodang on põhitoo(de)te ja teiseste toodete väärtuste summa.

Kõnealuste väärtuste arvutamiseks korrutatakse toodang ühiku kohta põllumajandustootja hinnaga. Ei sisalda käibemaksu, toodetelt makstavaid makse ega otsemakseid.

c) Tootmisperiood

Standardtoodang vastab 12kuulisele tootmisperioodile (kalendriaasta või põllumajandusliku tootmise aasta).

Põllukultuuride ja loomsete saaduste puhul, mille tootmisperiood on pikem või lühem kui 12 kuud, arvutatakse 12 kuu kasvule või toodangule vastav standardtoodang.

d) Põhiandmed ja võrdlusperiood

Standardtoodangu kindlaksmääramiseks kasutatakse punktis b nimetatud tegureid. Selleks kogutakse põhiandmed liikmesriikides võrdlusperioodiks, mis hõlmab viit järjestikust kalendriaastat või põllumajandusliku tootmise aastat. Võrdlusperiood on kõikides liikmesriikides sama ja selle määrab kindlaks komisjon liikmesriikidega konsulteerides. Näiteks hõlmab 2007. aasta võrdlusperioodi standardtoodang aastaid 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2010 või põllumajandusliku tootmise aastaid 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010.

e) Ühikud

1) Füüsilised ühikud

a) Põllukultuuride omaduste standardtoodang määratakse kindlaks hektarites väljendatud ala põhjal. Seente puhul määratakse standardtoodang kindlaks siiski aasta kõikide järjestikuste saagikoristuste kogutoodangu ja erikulude põhjal ning seda väljendatakse 100 m2 haritava maa kohta. Sel viisil kindlaks määratud standardtoodang jagatakse kasutamiseks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kontekstis aasta järjestikuste saagikoristuste arvuga, mille edastavad liikmesriigid.

b) Karjaga seotud standardtoodang määratakse kindlaks looma kohta, v.a kodulindude puhul, kus kindlaksmääramine toimub 100 linnu kohta, ja mesilaste puhul, kus kindlaksmääramine toimub taru kohta.

2) Rahaühikud ja ümardamine

Standardtoodangu kindlaksmääramiseks vajalikud põhiandmed ja väljaarvutatud standardtoodang kehtestatakse eurodes. Liikmesriikide jaoks, kes ei osale majandus- ja rahaliidus, konverteeritakse standardtoodang eurodesse, kasutades võrdlusperioodi keskmist vahetuskurssi, nagu on määratletud käesoleva lisa punkti 1 alapunktis d. Komisjon teeb kõnealuse kursi neile liikmesriikidele teatavaks.

Vajaduse korral võib standardtoodangut ümardada lähima 5 euroni.

2. STANDARDTOODANGU JAOTUS

a) Põllukultuuride ja karja näitajate põhjal

Standardtoodang määratakse kindlaks kõigi põllumajanduslike näitajate puhul, mis vastavad ühenduse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringutes kasutatavatele rubriikidele, kõnealustes uuringutes sätestatud viisil.

b) Geograafiline jaotus

— Standardtoodang määratakse kindlaks vähemalt selliste geograafiliste üksuste põhjal, mis on kooskõlas ühenduse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringutes ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus kasutatavate üksustega. Vähem soodsaid või mägipiirkondi ei loeta geograafilisteks üksusteks.

— Standardtoodangut ei määrata kindlaks näitajate puhul, mida ei esine asjaomases piirkonnas.

3. STANDARDTOODANGU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS KOGUTAVAD ANDMED

a) Standardtoodangu kindlaksmääramiseks kogutavaid põhiandmeid uuendatakse vähemalt iga kord, kui põllumajandusettevõtete struktuuriuuring loendusena tehakse.

b) Loenduse vormis tehtavate põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute vahepeal ajakohastatakse standardtoodangut. Selliseks ajakohastamiseks — uuendatakse põhiandmeid punktis a kindlaks määratud viisiga sarnasel viisil — või kasutatakse arvutamismeetodit, mille abil standardtoodangut on võimalik ajakohastada. Sellise menetluse suhtes kohaldatavad põhimõtted sätestatakse ühenduse tasandil.

4. TÄIDEVIIMINE

Liikmesriigid vastutavad käesoleva lisa sätete kohaselt nende põhiandmete kogumise eest, mida kasutatakse standardtoodangu arvutamiseks, selle ümberarvestamiseks eurodesse ja vajaduse korral ajakohastamismeetodi kohaldamiseks.

5. ERIJUHTUDE KÄSITLEMINE

Teatavat tüüpi ettevõtete standardtoodangu arvutamiseks sätestatakse järgmised erieeskirjad.

a) Subsiidiumideta kesa

Subsiidiumideta kesaga seotud standardtoodangut arvestatakse põllumajandusettevõtte kogutoodangu arvutamisel üksnes juhul, kui põllumajandusettevõtte muu standardtoodang on positiivne.

b) Kesa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses, ja püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume

Kuna maa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses, on piiritletud otsetoetustega, on selle standardtoodang üldjuhul null.

c) Koduaiad

Kuna koduaedade toodang on tavaliselt ette nähtud omaniku oma tarbeks ja mitte müügiks, on selle standardtoodanguks üldjuhul null.

d) Loomakasvatus

Kariloomade näitajad on jaotatud vanuserühma järgi. Toodang on vastavuses looma kasvuväärtusega selles vanuserühmas. Teisisõnu, see vastab looma väärtuse erinevusele vanuserühma liigitamise ja sealt väljaarvamise vahel (nimetatakse ka asendusväärtuseks).

e) Alla ühe aasta vanused isas- ja emasveised

Üheaastaste veiste standardtoodangut võetakse põllumajandusettevõtte kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes on alla üheaastaseid veiseid rohkem kui lehmi. Arvesse võetakse üksnes standardtoodangut, mis on seotud alla üheaastaste veistega.

f) Muud lambad ja muud kitsed

Muude lammastega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusettevõtte kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes puuduvad aretusuted.

Kitsedega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusettevõtte kogu standardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes puuduvad emased aretusloomad.

g) Põrsad

Põrsastega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusettevõtte kogu standardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes puuduvad aretusemised.

h) Söödamaa

Kariloomade (hobuslased, veised, lambad või kitsed) puudumisel põllumajandusettevõttes käsitatakse söödamaad (s.o söödajuurvili ja ristõielised, haljalt koristatud taimed, karjamaa ja heinamaad) müügiobjektina ning see on osa üldviljeluse toodangust.

Kui põllumajandusettevõttes on kariloomi, käsitatakse söödamaad kariloomade toitmisena ning see on osa kariloomade ja söödamaa toodangust.