ET Euroopa Liidu Teataja C 213/20

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON

Euroopa Komisjoni juures tegutseva sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni eeskirjad

16. juuni 2010

2010/C 213/11

VALITSUSTE ESINDAJAD, KES MOODUSTAVAD SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOOSKÕLASTAMISE HALDUSKOMISJONI, MIS ON LOODUD EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSE (EÜ) nr 883/2004 (SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOOSKÕLASTAMISE KOHTA) ARTIKLI 71 ALUSEL,

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklit 71,

selleks et võimaldada halduskomisjonil täita talle määrusega (EÜ) nr 883/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 987/2009 (milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord) ning eriti määruse (EÜ) nr 883/2004 artikliga 72 pandud ülesandeid,

toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõike 2 alapunktis 1 sätestatud tingimustele,

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Kohus nimetab halduskomisjoni oma praktikas asutuseks, kes lepitab määruste sätete erinevaid tõlgendusi.

(2) Teises liikmesriigis välja antud dokumentide ja tõendusmaterjalide õiguslikku jõudu käsitlevas määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et „kui asjaomased asutused ei saavuta kokkulepet, võib pädevate võimuorganite vahendusel pöörduda halduskomisjoni poole mitte varem kui kuu aega pärast seda, kui dokumendi saanud asutus esitas taotluse. Halduskomisjon püüab erimeelsused lahendada kuue kuu jooksul alates tema poole pöördumisest”.

(3) Õigusaktide ajutist kohaldamist ja hüvitiste ajutist andmist käsitlevas määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et „kui asjaomased asutused ei saavuta kokkulepet, võib pädevate võimuorganite vahendusel pöörduda halduskomisjoni poole mitte varem kui kuu aja möödumisel kuupäevast, mil tekkisid lõigetes 1 ja 2 osutatud erimeelsused. Halduskomisjon püüab erimeelsused lahendada kuue kuu jooksul alates tema poole pöördumisest”.

(4) Kirjaliku menetlusega kinnitatakse kokkulepe, mis on varem delegatsioonide vahel saavutatud ühes komiteedest, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklites 71, 73 ja 74,

ON ÜHEHÄÄLSELT VASTU VÕTNUD JÄRGMISED HALDUSKOMISJONI EEKIRJAD:

Artikkel 1

Halduskomisjon on Euroopa Komisjoni eriorgan, millel on komisjoniga ühine asukoht.

Artikkel 2

1. Kui halduskomisjoni liikmel ei ole võimalik istungil osaleda, asendab teda tema valitsuse poolt määratud asendusliige.

2. Asendusliikmed võivad halduskomisjoni istungitel liikmetega kaasas olla.

3. Kui see osutub vajalikuks käsitletavaid teemasid või riiklikul tasemel võetavaid meetmeid silmas pidades, võib lisaks sellele iga liikmega kaasas olla üks või mitu eksperti.

4. Igas delegatsioonis võib reeglina olla kuni neli isikut.

5. Euroopa Komisjoni esindajaga võib kaasas olla tema asendusliige.

Lisaks sellele võib istungitest osa võtta õigustalituse esindaja ja, kui see on käsitletavas küsimuses asjakohane, Euroopa Komisjoni mõne muu talituse esindaja.

6. Halduskomisjoni peasekretär osaleb kõikidel halduskomisjoni ja selle töörühmade istungitel; temaga on kaasas tema poolt nimetatud sekretariaadiliikmed.

Kui tal ei ole võimalik osaleda, asendab teda asepeasekretär või tema poolt nimetatud sekretariaadiliikmed.

Artikkel 3

1. Halduskomisjoni esimeheks on see halduskomisjoni liige, kelle riigi esindaja Euroopa Liidu Nõukogus täidab samal ajavahemikul Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõike 9 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 236 punkti b kohaselt Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ametikohta.

Esimees esindab halduskomisjoni määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 75 alusel loodud sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise nõuandekomitees ja mis tahes muudel juhtudel.

2. Kui ametisoleval esimehel ei ole võimalik osaleda, täidab esimehe kohustusi asetäitja.

3. Kui halduskomisjoni liige asendab esimeest, võib asendaja hääletada esimehe asemel.

4. Halduskomisjon kutsutakse kokku kogunemiskutsega, mille peasekretär saadab pärast esimehega konsulteerimist vähemalt 10 päeva enne istungit liikmetele ja artikli 2 lõikes 5 nimetatud isikutele.

5. Halduskomisjoni dokumentidele kirjutab alla esimees.

6. Esimees võib anda halduskomisjoni peasekretärile mis tahes juhtnööre peetavate istungite ja halduskomisjoni ülesannete hulka kuuluva tegevuse kohta.

Artikkel 4

1. Halduskomisjon võib oma tegevuse hõlbustamiseks moodustada tegevjuhatuse.

Tegevjuhatuse koosseis, tegutsemisaeg, ülesanded, töökord ja juhtimissüsteem nähakse ette halduskomisjoni mandaadiga.

2. Tegevjuhatuse tegevus vaadatakse korrapäraselt üle.

Artikkel 5

1. Halduskomisjon võib moodustada lepitusnõukogu, kes abistab teda juhul, kui liikmete vahel on tekkinud erimeelsusi määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 sätete tõlgendamisel.

Lepitusnõukogu koosseis, tegutsemisaeg, ülesanded, töökord ja juhtimissüsteem nähakse ette halduskomisjoni mandaadiga.

2. Lepitusnõukogu tegevus vaadatakse korrapäraselt üle.

Artikkel 6

1. Halduskomisjon võib luua eriprobleemide jaoks töö- ja uurimisrühmi.

Töö- ja uurimisrühmade istungitel võivad osaleda artikli 2 lõikes 5 mainitud isikud.

2. Töö- ja uurimisrühmi juhib isik, kelle halduskomisjoni esimees nimetab pärast Euroopa Komisjoni esindajaga konsulteerimist.

3. Töörühma juht kutsutakse sellele halduskomisjoni istungile, mille käigus arutatakse töörühma aruannet.

4. Halduskomisjon võib töörühma luues anda töörühmale käsundi täita oma ülesandeid selliselt, et halduskomisjon võib töörühma järeldused heaks kiita täiendavate aruteludeta.

5. Halduskomisjon võib luua ad hoc rühmi, milles on piiratud arvul inimesi, et teatud küsimustes valmistada ette ja esitada ettepanekuid halduskomisjonile vastuvõtmiseks.

Halduskomisjon otsustab iga ad hoc rühma puhul, kes on ettekandja, millised ülesanded tuleb täita ja millise aja jooksul peab rühm oma töö tulemuse halduskomisjonile esitama.

Artikkel 7

1. Halduskomisjon tuleb kokku vähemalt neli korda aastas.

2. Igal aastal on üks istung pühendatud määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 69 sätestatud maksenõuete aruande läbitöötamisele kontrollnõukogu ametisoleva esimehe juuresolekul, kes samal ajal annab halduskomisjonile aru vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklile 74.

3. Halduskomisjon koguneb erakorralisele istungile, kui seda taotlevad vähemalt viis liiget või Euroopa Komisjoni esindaja. Taotluses peab olema märgitud istungi eesmärk.

4. Halduskomisjon võib erandkorras pidada istungeid väljaspool oma asukohta, ühes Euroopa Liidu liikmesriikidest või rahvusvahelise organisatsiooni ruumides.

Artikkel 8

1. Peasekretär koostab halduskomisjoni esimehega ja Euroopa Komisjoni esindajaga konsulteerides iga istungi päevakorraprojekti.

Enne mingi küsimuse päevakorda võtmiseks ettepaneku tegemist võib peasekretär, kui see tundub olevat vajalik, paluda asjaomaseid delegatsioone esitada kirjalikult oma seisukohad antud küsimuses.

Päevakorraprojekt saadetakse vähemalt 10 päeva enne iga istungi algust liikmetele ja artikli 2 lõikes 5 mainitud isikutele.

Päevakorrapunktidega seotud dokumendid saadetakse neile niipea, kui need on kättesaadavad.

2. Päevakorraprojekt koosneb põhiliselt punktidest, mille kohta on sekretariaati laekunud liikme või Euroopa Komisjoni esindaja taotlus ja vajaduse korral sellega seotud dokumendid vähemalt 20 päeva enne istungi algust.

3. Halduskomisjon kiidab päevakorra heaks iga istungi alguses.

Mis tahes muude kui päevakorraprojektis sisalduvate punktide päevakorda võtmiseks on nõutav halduskomisjoni ühehäälne nõusolek.

4. Kui halduskomisjon ei otsusta sõnaselgelt määrata teistsugust ajavahemikku, tuleb märkused, mis delegatsioonidel on palutud esitada, saata sekretariaati hiljemalt kahe kuu jooksul. Kui sekretariaat ei ole selle ajavahemiku möödumisel saanud kõiki märkusi, tuleb asjaomast küsimust arutada halduskomisjoni esimesel istungil pärast nimetatud ajavahemiku möödumist.

5. Igal halduskomisjoni liikmel ja Euroopa Komisjoni esindajal on õigus esitada halduskomisjonile konkreetseid küsimusi määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 tõlgendamise kohta, kui liikmesriikide või ühe või mitme liikmesriigi ja Euroopa Komisjoni erinevad tõlgendused võivad piirata isikute õigusi. Haldusnõukogu võib otsustada küsimuse suunata lepitusnõukogule.

Istungi protokoll peab kajastama liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindaja seisukohti esitatud küsimustes.

Artikkel 9

1. Kui artikli 10 sätetest ei tulene teisiti, võetakse otsused vastu aluslepingutes sätestatud hääletamisreeglite kohaselt.

2. Halduskomisjon võib otsustada otsuse vastu võtta kirjaliku menetluse teel, kui selles on kokku lepitud halduskomisjoni varasemal istungil.

Selleks saadab esimees vastuvõetava teksti halduskomisjoni liikmetele. Liikmetele antakse vähemalt 10 tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul neil on võimalik vastata, et nad on kavandatava teksti vastu või et nad jäävad erapooletuks. Kindlaksmääratud tähtaja jooksul vastamata jätmine loetakse poolthääleks.

Esimees võib samuti teha otsuse kirjaliku menetluse algatamise kohta, kui halduskomisjoni istungil ei ole varasemat kokkulepet saavutatud. Sellisel juhul loetakse poolthäälteks ainult kirjalikke nõusolekuid kavandatava tekstiga ning antakse vähemalt 15 tööpäeva pikkune tähtaeg.

Kindlaksmääratud tähtaja möödumisel teavitab esimees liikmeid hääletamise tulemustest. Nõutava enamuse poolthääli saanud otsust käsitatakse vastuvõetuna liikmetele vastamiseks antud ajavahemiku viimasel päeval.

3. Kui halduskomisjoni liige teeb kirjaliku menetluse käigus ettepaneku teksti muutmiseks, siis esimees kas:

a) alustab kirjalikku menetlust uuesti, saates kavandatava muudatuse liikmetele lõikes 2 sätestatud korras, või

b) tühistab kirjaliku menetluse, et küsimust saaks arutada järgmisel istungil,

olenevalt sellest, kumba võimalust peab esimees kõnealuse küsimuse puhul kohaseks.

4. Kui mõni halduskomisjoni liige taotleb enne vastamiseks kindlaksmääratud tähtaja möödumist, et kavandatavat teksti arutataks halduskomisjoni istungil, siis kirjalik menetlus tühistatakse.

Sel juhul arutatakse küsimust halduskomisjoni järgmisel istungil.

Artikkel 10

Eeskirjade läbivaatamist käsitlevad otsused tehakse kas halduskomisjoni liikmete ühehäälsel nõusolekul, kohalviibivate liikmete ühehäälsel nõusolekul või vähemalt kahekümne ühe halduskomisjoni liikme poolthäälega.

Artikkel 11

1. Esimees kutsub hääletamise ajal kohalviibinud liikme, kes jääb erapooletuks, pärast nimelist hääletust selgitama oma erapooletuse põhjuseid, kui liige seda soovib.

2. Kui kohalolevate liikmete enamus ei hääleta, loetakse, et hääletamisele pandud ettepanekut ei võetud arvesse.

Artikkel 12

1. Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 72 punkti a rakendamiseks tehtud otsustes peavad olema märgitud nende aluseks olevad põhjused ning need otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, kui halduskomisjoni liikmete enamus ei otsusta teisiti.

2. Peasekretär astub vajalikke samme nende otsuste avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.

3. Halduskomisjoni liikmed kannavad hoolt, et liikmesriikide tasemel antaks kohaseid juhtnööre, tagamaks halduskomisjoni avaldatud ja avaldamata otsuste nõuetekohast rakendamist.

4. Halduskomisjoni otsuste originaale, mis koostatakse Euroopa Liidu keeltes ja millele kirjutab alla esimees, hoitakse sekretariaadi arhiivis.

5. Iga otsust kohaldatakse selles määratud kuupäevast või, kui sellist kuupäeva pole nimetatud, siis otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva teise kuu esimesest päevast.

Artikkel 13

1. Iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis tuleb üldjuhul heaks kiita järgmisel istungil.

Liikmed, kes ei ole saanud protokolli oma riigi keeles, võivad oodata oma lõpliku heakskiidu andmisega, kuni on saanud protokolli nimetatud keeles.

2. Eriti kiireloomuliste otsuste puhul võidakse nende lõpliku vastuvõtmise deklaratsioon koostada selle istungi käigus, mille ajal need vastu võetakse.

Artikkel 14

Iga järgnev eesistujariik esitab oma tööprogrammi ja selle rakendamise kavad.

Artikkel 15

Halduskomisjon koostab korrapäraselt üldaruande oma tegevuse kohta ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate määruste rakendamise kohta. Aruanne esitatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 75 alusel loodud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomiteele.

Artikkel 16

Kui käesolevate eeskirjade sätted vajavad tõlgendamist, annab tõlgenduse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 267 Euroopa Kohus.

Artikkel 17

Halduskomisjoni töökeeled on keeled, mis on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 342 määratud liidu institutsioonide ametlikeks keelteks.

Artikkel 18

Eraldi võib kokku leppida ja avaldada tegevusjuhendi, mille eesmärk on tõhustada halduskomisjoni istungite ettevalmistamist ja läbiviimist.

Artikkel 19

Käesolevad eeskirjad edastatakse tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse eest vastutavale Euroopa Komisjoni liikmele ning neile lisatakse nimetatud isiku ja halduskomisjoni esimehe vahel vahetatud kirjad.

Eeskirjad ja vahetatud kirjad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Need jõustuvad järgmisel päeval pärast nende avaldamist ning asendavad 20. mail 2005Euroopa Liidu Teatajas avaldatud analoogseid dokumente.

Brüssel, 16. juuni 2010 Halduskomisjoni esimees José Maria MARCO GARCÍA