ET Euroopa Liidu Teataja L 116/26

KOMISJONI OTSUS,

23. oktoober 2007,

riigiabi C 23/06 (ex NN 35/06) kohta, mida Poola rakendas terasetootja Technologie Buczek Group suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5087 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/344/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse ühinemislepingu protokolli nr 8 Poola terasetööstuse ümberkorraldamise kohta (edaspidi „protokoll nr 8”), (1)

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele, (2)

ning arvestades järgmist:

I. MENETLUS

(1) 2002. aasta märtsis esitas Huta Buczek (edaspidi „TB-HB”) Poola ametiasutustele ümberkorraldamisprogrammi. TB-HB nimetati 2003. aasta 7. mail ümber Technologie Buczek S.A.-ks (edaspidi „TB”).

(2) 5. novembril 2002 kiitis Poola valitsus heaks Poola raua- ja terasetööstuse ümberkorraldamis- ja arenguprogrammi aastani 2006 (edaspidi „riiklik ümberkorraldamisprogramm”). Kõnealuse programmi alusel võib ajavahemikul 1997–2006 anda Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks riigiabi kuni 3,387 miljardit Poola zlotti (846 miljonit eurot). (3)

(3) Riiklik ümberkorraldamisprogramm esitati ELile. 25. märtsil 2003 hindas seda komisjon. Selle alusel tegi komisjon nõukogu otsuse ettepaneku pikendada Euroopa lepingu alusel Poola terasesektorile riigiabi andmiseks lubatud üleminekuaega (mis esialgu kestis vaid 1997. aastani) kuni Poola ELiga liitumiseni, tingimusel et abisaajad saavutavad elujõulisuse 2006. aastaks; nõukogu kiitis selle heaks 2003. aasta juulis. (4)

(4) EL lubas seega, erandina riigiabieeskirjadest, (5) Poolal anda terasetööstusele ümberkorraldamisabi. Lõplikult kehtestati see ühinemislepingu protokollis nr 8 Poola terasetööstuse ümberkorraldamise kohta. (6) Selles kinnitatakse kuni 3,387 miljardi Poola zloti suuruse riigiabi andmine protokolli nr 8 lisas 1 loetletud kaheksale äriühingule, sh TB-HB-le, enne 2003. aasta lõppu.

(5) Protokollis sätestatud tingimuste täitmise tagamiseks sätestati protokollis nr 8 üksikasjalikud rakendus- ja järelevalvesätted. Üks nõue oli, et Poola peab esitama kaks korda aastas järelevalvearuande, ning 2003., 2004., 2005. ja 2006. aastal andis oma hinnangu sõltumatu konsultant. (7) Aruanded TB kohta esitati veebruaris 2004 ja aprillis 2005. Neid arutati Poola ametiasutuste ja abisaajatega ning komisjon ja Poola ametiasutused kiitsid need heaks.

(6) 2005. aasta septembris muutis TB oma individuaalset äriplaani (edaspidi „2005. aasta individuaalne äriplaan”) ning esitas selle hiljem komisjonile koos taotlusega kiita see protokolli nr 8 punkti 10 alusel heaks. Asjaolu, et äriühing seda plaani hiljem mitu korda muutis ning et ta on olnud alates 2006. aastast likvideerimisel, on aga muutnud kõnealuse taotluse mitteoluliseks.

(7) Kui 2005. aastal tehtud sõltumatu hindamine näitas, et TB-l oli kasvav võlg avalik-õiguslikele võlausaldajatele ning ta ei suutnud saavutada elujõulisust, küsis komisjon Poolalt 2005. aasta 29. märtsi, 1. augusti ja 2. detsembri kirjades täiendavat teavet. Poola vastas 23. juuni 2005. aasta, 28. septembri 2005. aasta ja 14. veebruari 2006. aasta kirjades.

(8) 2006. aasta 7. juuni kirjas teatas komisjon Poolale, et oli otsustanud algatada abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

(9) Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (8) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkused abi/meetme kohta.

(10) Komisjon ei saanud kolmandatelt osapooltelt ühtegi märkust.

(11) Poola ametiasutused vastasid 18. septembri 2006. aasta, 2. oktoobri 2006. aasta ja 20. oktoobri 2006. aasta kirjades. Komisjon küsis Poolalt 2006. aasta 6. novembri, 18. detsembri ja 2007. aasta 15. märtsi kirjades lisateavet. Poola vastas 24. novembri 2006. aasta, 23. jaanuari 2007. aasta ja 23. mai 2007. aasta kirjades. 13. detsembril 2006 toimus Poola ametiasutuste ja komisjoni vaheline kohtumine.

II. ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1. TB kontsern

(12) TB on Sileesia vojevoodkonnas Sosnowieci linnas asuv Poola torutootja. Kuni 2006. aastani valmistas ta terastorusid keevistorude valtsimistsehhis ja kõrglegeeritud terasest torude valtsimistsehhis. Neid peetakse EÜ riigiabi eeskirjade kohaselt terasetoodeteks. (9) Tootja koguvõimsus on umbes 60 000 tonni. (10) Keevistorude valtsimistsehh koosneb neljast keevitusliinist (W1.5, W 2, mida uuendati 1993. ja 2001. aastal, W 3, mis võeti kasutusele 1999. aastal ja W 4, mis võeti kasutusele 2003. aastal) ning kahest lõikeliinist (üks võeti kasutusele 2004. aastal). TB käitas kuni 2005. aastani ka valtsimistehast.

(13) TB on kapitaliühing, millel oli 2004. aastal umbes 20 miljoni Poola zloti (5 miljoni euro) suurune omakapital. TB peamine osanik on 78,1 % osalusega Górnośląski Fundusz Restrukturyzacyjny S.A. (Ülem-Sileesia Restruktureerimisfond), kelle peamine osanik oli kuni 30. detsembrini 2005 51,3 % osalusega Eurofaktor S.A. Eurofaktor S.A. osanikud on erainvestorid, nagu Bonum Sp. z o.o. (37,25 %), ING TFI (13,40 %), Polmetal Sp. z o.o. (11,31 %) ja Stabilo Group Sp. z o.o. (10,93 %). Eurofaktor S.A. müüs hiljem oma aktsiad Stabilo Group Sp. z o.o.-le. Riigikassa oli Ülem-Sileesia Restruktureerimisfondi vähemusosanik.

(14) TB-l on praegu neli märkimisväärse äritegevusega tütarettevõtjat: a) Buczek Automotive Sp. z o.o (edaspidi „BA”, algse nimega P.U.R.M. (Przedsiębiorstwo Usług Remontowo Mechanicznych) „REMEBUD” Sp. z o.o.) kuulub praegu 51 % ulatuses TB-le. Algselt osutas ta TB-le masinapargi ja seadmete hooldusteenuseid. Detsembris 2005 viis TB ka oma peamise autotööstusele suunatud äri üle (sel ajal 100 % talle kuulunud) BAsse ning nimetas selle ümber BAks. 1. detsembril 2005 viidi BAsse lisaks algses äriühingus töötanud 76 inimesele üle veel 227 töötajat. 1. jaanuaril 2006 sõlmisid TB ja BA tähtajatu rendilepingu, mille alusel BA käitab TB autoehitusega seotud varasid. Eurofaktor SA pööras 2006. aasta novembris TB maksmata võlgade tõttu täitmisele BA aktsiatele seatud pandi ning omandas BAs 49 % osaluse. BA on terasetootja ELi riigiabieeskirjade tähenduses. b) Huta Buczek Sp. z o.o. (edaspidi „HB”, kuulub 100 % TB-le) on TBst välja kasvanud valtsimistehas. Sel on 227 töötajat. HB loodi 3. detsembril 2004 osakapitaliga 100 000 Poola zlotti (umbes 25 000 eurot). TB suurendas 2005. aastal ja 2006. aasta esimesel poolel HB kapitali mitme kapitalisüstiga kogumahus 14 811 600 Poola zlotti. HB ei ole terasetootja ELi riigiabieeskirjade tähenduses. c) Buczek – HB – Zakład Produkcji Rur Sp. z o. o. (edaspidi „ZPR”, 18 % aktsiatest kuulub TB-le ning ülejäänud äriühingu töötajatele), mis valmistab külmtõmmatud torusid ning pakub torude lõikamise ja töötlemise teenuseid ning millel on 100 töötajat. TB töötajad võtsid selle 2001. aastal sulgemise vältimiseks üle. TB-le kuuluvad siiani TB-ZPRi tootmisseadmed, mis on viimasele renditud. d) SAMKOL (kuulub 100 % TB-le) on 1997. aastal asutatud transporditeenuse pakkuja, mille kapitali suurendati viimati 2001. aastal. Varem pakkus ta 80 % oma teenustest TB-le, kuid nüüd tuleb TB-le tehtavast tööst vaid 20 % tema tulust.

2. Algne ümberkorraldamiskava

(15) 2002. aastal koostas TB-HB finantsraskustest ülesaamiseks individuaalse äriplaani (edaspidi „2002. aasta individuaalne äriplaan”). Nagu menetluse algatamise otsuses märgitakse, hõlmas tegevuse ümberkorraldamiskava keskendumist alumineeritud või tsingitud terasribast valmistatud eriotstarbelistele kalibreeritud keevistorudele. Selleks oli vaja täiendavaid tootmisseadmeid. (11)

(16) Äriplaanis märgiti potentsiaalsete investeeringute kogumaksumuseks 25 miljonit Poola zlotti. Lisaks põhiinvesteeringutele autotööstuses kasutatavate torude valmistamisse ja töötlemisse ning keevistorude tootmisliinidesse sisaldas see niisuguseid projekte nagu arvutistamine, teiste väikeste projektide nüüdisajastamine ning põhivara ostmine. Kavandati ka investeeringuid valtsimistsehhi, kuid neid peeti ebarealistlikeks ning lükati seetõttu edasi.

(17) Plaan sisaldas ka kulude vähendamise kava, mis hõlmas töötajate arvu vähendamist 532-lt 407-le. Selleks määrati ajavahemiku 2002–2006 kogukuludeks 2 910 000 Poola zlotti. Nimelt nähti 161 töökoha koondamiseks ette 823 000 Poola zloti suurune riigiabi netoekvivalendiga 597 000 zlotti. Lisaks nähti ette 2,754 miljoni Poola zloti suurune abi uurimis- ja arendustegevuseks, sealhulgas 2002. aastaks 1 250 000 Poola zlotti abi netoekvivalendiga 900 000 Poola zlotti ning 2003. aastaks 2 540 000 zlotti abi netoekvivalendiga 1 854 000 zlotti. (12)

(18) Viimaks nähti ette ka rahaline ümberkorraldamine abi netoekvivalendiga 8,411 miljonit Poola zlotti, mille eesmärk oli kustutada võlad 3,392 miljoni Poola zloti ulatuses (mis hõlmas peamiselt kinnisvaramaksu võlga kohalikule omavalitsusele ning väiksemates summades võlgu maksuametile ja sotsiaalkindlustusametile (Zakład Ubezpieczeń Społecznych)) ning ajatada ümber sotsiaalkindlustusametile ja riiklikule puuetega inimeste rehabiliteerimise fondile (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych) võlgnetavad 6,014 miljonit Poola zlotti abi netoekvivalendiga 5,019 miljonit Poola zlotti (millest sotsiaalkindlustusameti osa on 5,001 miljonit ja riikliku puuetega inimeste rehabiliteerimise fondi osa 18 000 Poola zlotti). Rahaliste ümberkorralduste eesmärk oli osta materjale ning tagada tootmise järjepidevus. (13)

3. Riigiabi

a) Ümberkorraldamiskavas ette nähtud abi

(19) Ümberkorraldamisprogrammis nähti ette järgmise abi andmine: Tabel 1 TB-le aastateks 2002–2003 kavandatud riigiabi Institutsioon Abi laad Poola zlotti, tuhandetes Poola zlotti, tuhandetes (abi netoekvivalent) FGSP (2002) (14) Maksmine osamaksetena 136 3 FGSP (2003) Maksmine osamaksetena 270 15 Osamaksed kokku 406 18 Sosnowieci kohalik omavalitsus Võla kustutamine 2 964 2 964 Maksuamet Võla kustutamine 163 163 Sotsiaalkindlustusamet Võla kustutamine 265 265 Kustutamised kokku 3 392 3 392 Sotsiaalkindlustusamet Maksmine osamaksetena 6 014 5 001 Kokku Rahaline ümberkorraldus 9 812 8 411 Tööhõive ümberkorraldus 823 597 Uurimis- ja arendustegevus 3 790 2 754 Abi kogusumma 14 425 11 762

(20) Ümberkorraldamiskavas mainiti ka, et aastatel 1997–2001 oli HB-TB saanud riigiabi kokku 4 422 411 miljonit Poola zlotti (abi netoekvivalent). Enamik sellest anti uurimis- ja arendustegevuseks (3 243 626 Poola zlotti). 196 800 Poola zloti suurune abisumma anti keskkonnakaitseks, 132 240 zlotti koolituseks ning ülejäänud 849 746 zlotti oli mõeldud „ümberkorraldamisprotsessiks” või „ad hoc abiks”. (15)

(21) Seega oli TB-le mõeldud ning hiljem riikliku ümberkorraldamisprogrammi ja protokolli nr 8 kohaselt heaks kiidetud kokku 16 184 411 Poola zloti väärtuses abi.

b) Saadud abi

(22) Sõltumatu konsultandi hinnangul sai äriühing aastatel 2002–2003 riigiabi ainult 2,235 miljonit Poola zlotti (abi netoekvivalent). (16) Sellest 2,045 miljonit zlotti jäeti uurimis- ja arendustegevuseks ning 190 400 zlotti tööhõive ümberkorraldamiseks. (17)

(23) Lisaks näitas 2005. aasta individuaalne äriplaan, et TB oli saanud 877 000 Poola zloti suuruse eelarvetoetuse tööhõive ümberkorraldamiseks aastatel 2004–2006. (18) Poola ametiasutused selgitasid, et valitsus andis raha aitamaks koondatud terasetööstuse töölistel nende oskusi täiustava koolituse kaudu tööturule tagasi tulla või julgustamaks neid minema varem pensionile, hüvitades neile osaliselt sel ajal saadava madala sissetuleku. Selle aluseks on 2001. aasta 24. augusti raua- ja terasetööstuse (ümberkorraldamise) seaduse 2003. aasta detsembri muudatus ning sätestati, et töötajad on ainsad abisaajad ja tööandja on ainult vahendajaks, kes eelarvesummad koondatud töötajatele üle kannab.

4. Ümberkorraldamise ebaõnnestumine – 2003.–2006. aastani toimunud sündmused

(24) TB ümberkorraldamine ei edenenud vastavalt ümberkorraldamiskavas kavandatule, vaid lõppes 2006. aastal pankrotiga mitmel põhjusel:

a) Võlgade kustutamine

(25) TB ei suutnud kustutada võlgu vastavalt individuaalses äriplaanis kavandatule.

(26) Sotsiaalkindlustusametile, Sosnowieci kohalikule omavalitsusele ja maksuametile võlgnetava 3 392 000 Poola zloti suuruse kogusumma kustutamine pidi toimuma 2002. aasta 30. augusti seaduse alusel, mis käsitles osa ettevõtjate avalik-õiguslikele asutustele võlgnetavate summade ümberkorraldamist (edaspidi „2002. aasta 30. augusti seadus”). (19) Kõnealune seadus võimaldas rahalistes raskustes äriühingutel korraldada ümber oma kohustusi avalik-õiguslike asutuste ees võlgade kustutamise teel. Asjaomane äriühing pidi esitama igale avalik-õiguslikule asutusele, kelle saadaolevaid summasid taheti ümber korraldada (edaspidi ka „ümberkorraldav asutus”), taotluse ja ümberkorraldamiskava.

(27) Ümberkorraldav asutus andis pärast seda, kui oli jõudnud järeldusele, et ümberkorraldamiskava võib äriühingu finantsolukorda parandada, välja „otsuse ümberkorraldamistingimuste kohta”, milles loetletakse ümberkorraldamisega kaetavaid kohustusi. Kui äriühing oli täitnud kõik otsuses määratud tingimused, s.o maksis ümberkorraldamistasu, esitas ümberkorraldamiskava ning tal ei olnud muid võlgnevusi, oli ümberkorraldav asutus kohustatud tegema „lõpliku” ümberkorraldamistingimuste otsuses loetletud kohustuste tühistamise otsuse („ümberkorraldamise lõpuleviimise otsus”).

(28) Lõpliku otsuse võis siiski teha kõige varem üks aasta pärast ümberkorraldamistingimuste otsuse vastuvõtmist ning selle pidi tühistamise riigiabieeskirjadega kokkusobivuse osas heaks kiitma konkurentsi- ja tarbijakaitseameti (Poola konkurentsiasutus) peadirektor. Pärast ümberkorraldamistingimuste otsuse vastuvõtmist ning enne ümberkorraldamise lõpetamist pidid äriühingud registreerima tulevased kustutamised võlgnevusena. Lisaks kogunes viiviseintress. Komisjoni arusaama järgi oli selle eesmärk võimaldada võlgade kustutamist ainult pärast seda, kui on tõestatud, et äriühing rakendab tõepoolest ümberkorraldamiskava.

(29) Komisjonile teatati, et sotsiaalkindlustusamet, Sosnowieci kohalik omavalitsus ning maksuamet ei rakendanud kirjeldatud võlgade kustutamist.

(30) Konkurentsi- ja tarbijakaitseamet lükkas tagasi kava kustutada TB võlad Sosnowieci kohalikule omavalitsusele (kinnisvaramaksu võlg summas 2 964 000 Poola zlotti), kuna taotlus oli esitatud pärast 31. detsembrit 2003, samal ajal kui protokoll nr 8 keelas teraseäriühingutele riigiabi andmise pärast seda kuupäeva. Seega teatas konkurentsi- ja tarbijakaitseamet 28. aprillil 2004, et kavandatud võlgade kustutamist ei saanud lubada, kuna sellega rikutaks protokolli nr 8 sätteid. Samal põhjusel tegi konkurentsi- ja tarbijakaitseamet 6. veebruaril 2004 negatiivse otsuse TB vabastamise kohta tema riiklikule puuetega inimeste rehabiliteerimise fondile võlgnetava summa tasumisest.

(31) Maksuamet lükkas tagasi TB taotluse kustutada tema võlgnevus maksuametile (163 000 Poola zlotti). Vastavalt 2002. aasta 30. augusti seadusele sai see toimuda ainult juhul, kui äriühing ei maksnud „ümberkorraldamistasu” (mille suurus on 15 % kustutatavate võlgade väärtusest) või kui äriühingul oli maksuametile teisi võlgnevusi.

(32) Sotsiaalkindlustusametile võlgnetavate summade (265 000 Poola zlotti) ümberkorraldamine, nagu 2005. aasta äriplaanis kirjeldati, ebaõnnestus rahalistel põhjustel. Nagu eelpool põhjenduses (26) on selgitatud, oleks äriühing selleks, et saavutada võla kustutamist 2002. aasta 30. augusti seaduse alusel, pidanud olema maksnud või ümberajatanud kõik muud, 2002. aasta 30. augusti seaduse kohaselt ümberkorraldamisele mittekuuluvad riigi ees võetud rahalised kohustused. Sel põhjusel eeldati 2002. aasta äriplaanis, et 6 420 000 Poola zloti suurune võlg makstakse osamaksetena. Seega järeldab komisjon, et TB ei saavutanud sotsiaalkindlustusametiga kokkulepet osamaksetena maksmise suhtes või sotsiaalkindlustusamet tegi vastava otsuse, kuid TB ei järginud seda.

b) Võla suurenemine

(33) Ajavahemikul 2001–2006 kogunes TB võlg avalik-õiguslikele asutustele, s.o sotsiaalkindlustusametile, Sosnowieci kohalikule omavalitsusele, maksuametile ja riiklikule puuetega inimeste rehabiliteerimise fondile. Võlg hakkas kasvama 2001. aastal, suurenedes pidevalt kuni detsembrini 2002. Lühikese pausi järel jätkus võla kasvamine 2002. aasta veebruarist 2003. aasta novembrini. Ainult 2003. aasta novembrist 2004. aasta oktoobrini suutis äriühing oma võlgu teenindada, püüdes tõenäoliselt saavutada 2002. aasta 30. augusti seaduses sätestatud võla kustutamiseks esitatavate nõuete täitmist. 2004. aasta novembrist hakkas äriühingu võlg siiski uuesti kasvama.

(34) Tulenevalt suutmatusest tagada võlgade kustutamist oli TB võla jääk 2004. aasta sügisel umbes 20 miljonit Poola zlotti. Seda kinnitab Poola 8. märtsi 2005. aasta 2004. aastat käsitlev 4. järelevalvearuanne, mis sisaldab järgmiste rahaliste kohustuste jääkide üksikasjalikku jagunemist: Tabel 2 TB võlg vastavalt Poola 2005. aasta märtsi järelevalvearuandele Avalik-õiguslikud võlausaldajad (tuhandetes zlottides) Kohustused 2003. aasta lõpul Kohustused 2004. aasta lõpul Kohustused 2005. aasta jaanuari lõpul Sotsiaalkindlustusamet 14 956 13 916 14 510 Sosnowieci kohalik omavalitsus 7 411 5 118 5 371 Riiklik puuetega inimeste rehabiliteerimise fond 480 678 704 Sosnowieci maksuamet 269 555 524 Teised 115 0 0 Kokku 23 231 20 267 21 108

(35) Selle tagajärjel ulatus TB võlg avalik-õiguslike võlausaldajate ees 2004. aasta lõpuks umbes 20 miljoni Poola zlotini. Poola ametiasutused märkisid, et 2004. aastal suutis TB varade müügi abil maksta tagasi umbes 5 miljonit Poola zlotti (1,2 miljonit sotsiaalkindlustusametile ja 3,8 miljonit kohalikule omavalitsusele). Sellest hoolimata ilmnes aruandest, et võlg hakkas pärast 2004. aastat uuesti kasvama ning ulatus 2005. aasta jaanuariks 21,1 miljoni Poola zlotini.

(36) Seejärel korrigeerisid Poola ametiasutused summat 20,761 miljonile Poola zlotile 2004. aasta lõpu seisuga. 31. märtsiks 2005 oli võlg kasvanud 22,43 miljoni Poola zlotini ning 2005. aasta 30. juuniks 22,91 miljoni Poola zlotini. Pärast seda suutis äriühing ilmselt müüa mõned varad ning vähendada võlga 2005. aasta lõpuks 20,87 miljonile Poola zlotile. 2006. aasta keskel kasvas see siiski uuesti 22,11 miljoni Poola zlotini ning ulatus augustiks 2006, kui kuulutati välja pankrot, 22,67 miljoni Poola zlotini.

(37) Komisjonile teadaoleva teabe kohaselt ei esitanud TB 2004. aastal oma võla ümberajatamiseks põhjalikku ümberkorraldamiskava.

(38) Võlausaldajatena on avalik-õiguslikud asutused astunud vastavalt seadustele samme oma nõuete täitmisele pööramiseks. Näiteks Sosnowieci kohalik omavalitsus ja sotsiaalkindlustusamet külmutasid neile võlgu oldud summade sissenõudmiseks äriühingu pangakontod. See ei andnud siiski tulemust, kuna kõik äriühingu kontodele makstud summad on ette nähtud palkade maksmiseks.

(39) Seetõttu pööratakse võlajääk täitmisele, realiseerides peamiselt koormisi kinnisvarale ning omandades alalisi kasutusvaldusi. Lisaks näib, et kohalik omavalitsus on saavutanud mõningate varade ülekandmise vastavalt maksumääruse artiklile 66.

(40) Nimelt pöörati võlg sotsiaalkindlustusameti ees täitmisele 25 miljoni Poola zloti ulatuses hüpoteekide omandamise teel. Sotsiaalkindlustusametile on ka umbes 12 miljoni zloti ulatuses panditud tootmisvarasid, millest umbes 9,5 miljonit Poola zlotti moodustavad esimese järgu pandid (sh esimese järgu pant keevitusliini W-3 näol väärtusega üle 7 miljoni Poola zloti).

(41) Mais 2007 avaldas abisaaja loendi pankrotistunud TB vastu võetud nõuetest koguväärtusega 63 miljonit Poola zlotti. See summa sisaldab võlgnevusi avalik-õiguslikele asutustele, kusjuures peamine võlausaldaja on Eurofaktor SA, kellele võlgnetav summa ulatub 35,9 miljoni zlotini.

c) Investeeringud

(42) TB ei rakendanud täielikult oma kavandatud 25 miljoni Poola zloti suurust investeerimisprogrammi, vaid kulutas umbes 10 miljonit Poola zlotti investeeringuteks ja eraldas mõned täiendavad summad uurimis- ja arendustegevuse jaoks.

(43) TB tegi oma individuaalse äriplaani alusel mõned investeeringud. 2003. ja 2004. aastal suunati investeeringud autoehituseks vajaliku torutootmise arendamisse. 2003. aastal võttis TB kasutusele alumineeritud torude keevitusliini (3 207 000 Poola zlotti) ja 2004. aastal lõikeliini lühikeste torude valmistamiseks (733 000 Poola zlotti). Lisaks moderniseeriti olemasolevad keevitusliinid (1 063 000 Poola zlotti) ja mõned autoehitusele vajalikud ehitised (1 379 000 Poola zlotti, sh küttesüsteem). Kokku investeeriti ajavahemikus 2002–2005 autoehitusärisse 6,383 miljonit zlotti. Poola ametiasutused on kinnitanud, et kõik investeeringud on seotud varadega, mis on vahepeal renditud BA-le. (20)

(44) Umbes 3,5 miljonit Poola zlotti jäeti teiste investeeringute jaoks, mis olid seotud IT-süsteemide, muude kapitalikaupade ostude ja teiste projektidega. (21)

(45) Samuti nähti ette täiendavad 12 kuni 13 miljonit Poola zlotti aastateks 2005 ja 2006, sh kroomist toruosade tootmise plaanitust varasemaks käivitamiseks 2006. aastal ostetava uue keevitusliiniga (umbes 6 000 000 Poola zlotti). Komisjonile teadaolevalt seda siiski ei tehtud.

d) Äriühingu üldnäitajad

(46) TB ei ole ületanud finantsraskusi ega saanud pangalaene.

(47) Kogu ümberkorraldamisperioodi vältel ei suutnud TB saada võlausaldajatelt ega finantsinstitutsioonidelt rahalist toetust. (22) TB pank vähendas tegelikult tema laenuvõimalusi juba 2003. aastal. Olukord lahenes vaid finantsinvestori, Ülem-Sileesia Restruktureerimisfondi kaasamisega, kes võttis üle märkimisväärse arvu võlgu, mis konverteeriti pikaajalisteks laenudeks. Hoolimata sellest ei olnud TB 2004. aastaks jällegi võimeline pankadelt laenu saama. (23)

(48) Peamiselt tuleneb see asjaolust, et TB ei suutnud ümberkorraldusperioodi jooksul üsna positiivsetest turusuundumustest hoolimata kordagi olla rentaabel.

(49) 2003. aastal andis TB sõltumatute järelevalvearuannete kohaselt toodangut tegelikult oluliselt alla oma müügieesmärgi, milleks oli 48 000 tonni torusid, müües vaid 30 000 tonni. (24) Lisaks tekitasid raskusi tema peamisele toormaterjalile, kuumvaltslairibametallile, kehtestatud tariifid ning edutu hinnaedendusstrateegia, mille tulemuseks oli tulu vähenemine. Seetõttu lõpetas äriühing 2004. aasta 5 miljoni Poola zloti suuruse negatiivse tegevusmarginaaliga (92miljonilise käibe juures). Selle tagajärjel ei õnnestunud tal läbida komisjoni elujõulisuse testi. Komisjoni sõltumatu konsultant järeldas oma 2004. aasta jaanuari kokku võtvas aruandes, et TB „kaupleb tõhusalt, olles samas maksejõuetu”. (25)

(50) 2004. aastal ilmnes septembris 2004 koostatud Poola 3. järelevalvearuandest ka see, et TB rahaline likviidsus oli madal ning et tema finantstegevuse ülejääk ei katnud laenumaksete tagasimakseid koos intressidega, mis tähendas, et kohustuste täitmata jätmise oht oli suur. (26) Poola 2004. aastat käsitlevas 4. aruandes esitati üksikasjalikud andmed võlgnevuste kohta (vaata põhjendust (34)) ning märgiti, et äriühing ei olnud saanud finantsinstitutsioonidelt mingit toetust, viinud ellu kavandatud koondamisi ega saavutanud prognoositud tootlikkust. Seoses äriühingu finantsseisundiga järeldati, et kontserni kõigist liikmetest oli Technologie Buczek Sp. z o.o. puhul rahalise likviidsuse kaotamise oht kõige suurem. Äritegevuse netokasum olukorda ei leevendanud, kuna see ei toonud kaasa täiendavat tulu. […] Riski olemasolu tõendas võla (sh olulise osa võlgnevusest avalik-õiguslikele institutsioonidele) kasutamise suur osakaal varade rahastamisel. Selline olukord peletas investoreid äriühingusse investeerimast, mida tõendavad ka äriühingu raskused pangalaenude saamisel.

(51) Poola seisukohta kinnitas 2005. aasta mai sõltumatu järelevalvearuanne. (27) Selles väideti, et hoolimata teraseturu kasvust ja terasehindade tõusust (prognoositust 30 % kõrgemale) oli TB tegevusmarginaal negatiivne ning müük prognoositust 20 % väiksem. Seetõttu järeldas konsultant, et äriühingu 2003. ja 2004. aasta tulemustele tuginedes eksisteeris tõsine oht, et ta ei saavuta 2006. aasta lõpuks elujõulisust. (28)

(52) 2005. aasta septembris kinnitas Poola 5. aruanne, et TB oli kaotanud rahalise likviidsuse. Samuti märgiti selles, et see tulenes valtsiäri üleviimisest. (29)

e) Muudatused strateegias

(53) TB on oma juhtimis- ja äristrateegiat mitu korda muutnud.

(54) TB on üritanud rakendada erinevaid struktuurimuutusi. Juhatust on mitu korda, s.o 2003., 2005. (veebruaris ja oktoobris) ja 2006. aastal laiali saadetud.

(55) 2003. aasta lõpus, 2005. aasta septembris ja 2006. aasta alguses muutis TB oma ümberkorraldamisstrateegiat. 2005. aasta äriplaaniga muudeti selgelt strateegiat, kitsendades TB tegevust alumineeritud terastorude ja kroomterasest torude valmistamisele. Selleks tuli vähendada töötate arvu 267ni. Näib, et uuendatud äriplaaniga pandi TB-le kohustus lõpetada kasumit mittetoovate õmbluseta kõrgsulamist ja keevistorude tootmine. Samuti lõpetas äriühing keevistorude valmistamise kuumvaltsribametallist.

(56) Poola 2006. aasta 14. veebruari kirja kohaselt kavatses TB 2006. aastal lõpetada 2007. aastal tootmine ning jätkata puhtalt haldusäriühinguna. TB-l oli plaan asutada uus äriühing ja luua Poola juhtiv mootorsõidukitööstusele vajaminevate alumiinium- ja kroomtorude tootmisele spetsialiseeruv äriühing. Selleks pidi asutatama eraldi äriühing, kuna „käimasoleva TB varade ja rahaliste vahendite ümberkorraldamise […] eeltingimuseks on rahaline stabiliseerumine, eelarveliste võlgnevuste tasumine ning odavamatele rahastamisallikatele juurdepääsu andvate laenude saamine”. (30) Äriühing pidi hakkama kasutama keevitusliine W-4 ja W-2, rentides neid TB-lt, samal ajal kui kogu tööjõud (v.a mõned TBd juhtima jäetavad töötajad) oleks sinna üle viidud. Vajalik infrastruktuur oli TB varadest selgelt lahku löödud. Allesjäänud keevitusmasinad kavatseti varade ümberkorraldamise eesmärgil ära müüa. Arvestades, et tootmine pidi 2006. aasta lõpuks lõppema, järeldab komisjon, et uus ümberkorraldamisstrateegia tähendas TB tegevuse de facto lõpetamist.

(57) Pärast seda esitas TB pankrotiavalduse (15. septembril 2006). Pankrotistunud TB kontsernil on lubatud jätkata äritegevust. Praegu seisneb see varade rentimises tütarettevõtjatele. Pankrotihaldur kavatseb müüa äriühingu organiseeritud osad ning jätkata kuni selle ajani rentimistegevust.

f) Ettevõtja ümberkorraldamine

(58) TB on kontserni ümber korraldanud ning viinud üle kaks kasumlikku tegevust – valtside tootmise (HB-le) ning alumiinium- ja kroomtorude valmistamise (BA-le) (vaata põhjendust (14)).

(59) TB valtside tootmise alast tegevust ei peetud tema peamiseks tegevusalaks. Juba 2002. aastal näitas individuaalne äriplaan, et HBsse ei tuleks rohkem investeeringuid teha ning et see tuleks üle viia.

(60) HB asutati 2004. aasta detsembris 100 000 Poola zloti suuruse algkapitaliga. Järgmise aasta 17. jaanuaril suurendati seda 3 330 900 Poola zloti suuruse varade süstiga, veebruaris-märtsis ja novembris vastavalt 3 850 000 Poola zloti ja 1 830 700 Poola zloti suuruse kapitalisüstiga ning 13. juulil 20065 800 000 zloti suuruse immateriaalse põhivara süstiga 14 911 600 zlotini.

(61) HB koguväärtus hinnati Šveitsi mudeli alusel 38 miljonile Poola zlotile. Seega on tema turuväärtus palju suurem kui tema aktsiate väärtus, mis on 14,9 miljonit Poola zlotti. HB teenib tegelikult kasumit. Tal ei ole võlgnevusi avalik-õiguslikele asutustele. 2005. aasta juunis ja juulis ostis HB TB-lt 9 450 013 Poola zloti eest kinnisvara ja masinaid hinnangulise väärtusega 10 430 194 zlotti. Varadele seatud pandid jäid alles ning vastavalt Poola õigusele (maksuseaduse artikkel 112) sai HBst isegi mõne TB sotsiaalkindlustusametile olnud võlgnevuse puhul TBga solidaarne võlgnik.

(62) BA taasloodi 2005. aastal alumiinium- ja kroomtorude äri asutamiseks. Selleks viidi TB tööjõud üle BAsse ning juulis 2006 tehti sinna 1 550 000 Poola zloti suurune kapitalisüst. BA rendib TB-lt tootmisvarasid autode summutitorude valmistamiseks (sh keevitusliine W2 ja W4 ning lõikeliini). Vastavalt tähtajatule rendilepingule maksab BA 258 000 Poola zlotti kuus pluss käibemaks. Eelkirjeldatu alusel saab BA neisse varadesse tehtud investeeringutest selgelt kasu. Poola 7. aruandes kinnitatakse tegelikult, et TB on andnud BA-le üle 20 000 tonni tootmisvõimsust. (31)

(63) 2004. aasta veebruaris sõlmisid Eurofaktor SA ja TB faktooringulepingu. Lepingu täitmise tagamiseks registreeriti HB ja BA varadele seatud pandid. Eurofaktor SA sai seega TB suurimaks võlausaldajaks. Kuna Eurofaktor SA oli vaid Ülem-Sileesia Restruktureerimisfondi osanik, ei peeta Eurofaktor SA nõudeid kapitaliinvesteeringuks TBsse.

(64) Praegu kuulub TB-le 51,2 % BA aktsiatest. Ülejäänud BA aktsiad võttis üle Eurofaktor SA, kui 20. juulil 2006 pöörati pant võlanõudemenetlusena täitmisele. Menetlus teostati aktsiate nimiväärtuse juures (7,2 miljonit Poola zlotti).

(65) Eurofaktor SA esitas võlausaldajana pankrotihaldurile ka taotluse 48,8 % HB aktsiate pankrotimenetlusest väljajätmiseks. Selle taotluse lükkas kohtunik siiski 2006. aasta septembris tagasi.

III. MENETLUSE ALGATAMISE ALUS

(66) Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et TB ümberkorraldamine ei olnud kooskõlas protokolliga nr 8, ning tõstatas kolm küsimust: a) arvestades, et ümberkorraldamiskava ei oldud rakendatud, oli komisjon otsustanud uurida, kas ümberkorraldamisabi oli väärkasutatud; b) kas avalik-õiguslike asutuste saada olevate summade maksmata jätmine oli riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses; c) kas täiendav eelarveline toetus oli antud tööhõive ümberkorraldamiseks pärast 2003. aastat, kujutades endast tõenäoliselt riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

(67) Komisjon teatas, et käsitab abisaajana kogu kontserni.

IV. POOLA ESITATUD MÄRKUSED

(68) Esiteks vaidlustavad Poola ametivõimud selle, et ümberkorraldamisabi väärkasutati. Poola väidab, et abi ei olnud täies mahus ümberkorraldamisabi. a) Peamiselt on see seotud 2002. ja 2003. aastal antud uurimis- ja arendustegevusele antud abiga. TB kasutas suurema osa talle ümberkorraldamiskava raames antud abi uurimis- ja arendustegevuseks. Poola kinnitas, et abi kasutati sel otstarbel. Poola ametiasutused andsid teavet teadusuuringute komitee esimehe 30. novembri 2001. aasta määruse kohta, mis käsitles teadusuuringutele riigiabi andmise ja arvutamise kriteeriume ning meetodeid. Vastavalt sellele teostatakse uurimis- ja arendustegevuse vallas tehtavate kulutuste üle järelevalvet esitatud arvete ning üksikasjalike aastaaruannete alusel, mis tõendavad, et abi ei ole väärkasutatud. b) Enne 2004. aastat tööhõive ümberkorraldamiseks antud abi peeti protokolliga kokkusobivaks, kuna selle heakskiitmine oli olnud seotud teiste liitumisläbirääkimiste teguritega. Poola ametiasutused ei jää siiski seisukohale, et see abi on kokkusobiv muudel alustel kui ümberkorraldamise otstarbeks. c) Poola väidab ka, et osa enne 2002. aastat antud abist kasutati tegelikult uurimis- ja arendustegevuseks, keskkonnakaitseks ja koolituseks ning kulutati ettenähtud otstarbel.

(69) Teiseks on Poola edastanud mõned asjaomaste avalikest asutustest võlausaldajate – sotsiaalkindlustusameti, Soznowieci kohaliku omavalitsuse ja riikliku puuetega inimeste rehabiliteerimise fondi – selgitused nende tegevuse kohta nõuete täitmisele pööramisel, rõhutamaks, et nad käitusid nagu eravõlausaldajad. a) Sotsiaalkindlustusamet arestis omapoolse sissenõudemenetluse käigus äriühingu kontod ja nõuded ning suutis pöörata 2005. aastal täitmisele sissenõude 2,3 miljoni Poola zloti väärtuses. Samuti on tal 25 miljoni Poola zloti suurune hüpoteek TB kinnisvarale ning ta on võtnud välja äriühingu varale seatud rahalise pandi väärtusega 12,2 miljonit Poola zlotti. Sotsiaalkindlustusameti väitel ei olnud aga põhjust järeldada, et TB pankrotistunuks kuulutamisel tasutaks suurem osa tema nõuetest kui TB vastu suunatud intensiivse sissenõudemenetluse korral. Tõenäoline oli hoopis, et varade eest saadav müügihind oleks olnud oluliselt väiksem kui enamiku pandiga tagatud kohustuste puhul. Lisaks oli suuremale osale sotsiaalkindlustusameti kasuks seatud TB varasid koormavatest sunnitud hüpoteekidest varem seatud tagatised teiste võlausaldajate kasuks, mis kinnisvara müümisel pankrotimenetluse käigus oleksid olemasolevate nõuete rahuldamisel eelisjärjekorras. b) Sosnowieci kohalik omavalitsus arestis täitmisele pööramise menetluse käigus pangakontod (täitmisele pööratud nõuete summa on umbes 1,7 miljonit Poola zlotti) ja rendi vormis nõuded (tuluekvivalendiga 0,5 miljonit Poola zlotti). Kohaliku omavalitsuse nõudeid tagati sunnitud hüpoteekide registreerimisega kogusummale 3,2 miljonit Poola zlotti pluss intressid. c) Riiklik puuetega inimeste rehabiliteerimise fond teatas, et pööras nõude TB vastu täitmisele 2005. aastal, andes välja kuus täitmisele pööratavat õigust, mille tulemusel võlg 2006. aasta juulis osaliselt ka tasuti.

(70) Kolmandaks vastas Poola Euroopa Komisjoni kahtlustele seoses tööhõive ümberkorraldamiseks antud abiga pärast 2003. aastat. Poola selgitas, et 2001. aasta 24. augusti raua- ja terasetööstuse (ümberkorraldamise) seadust muudeti 2003. aasta detsembris nii, et abi eraldati ainult koondatud töötajatele; terasetootjaid kasutati vaid vahendajatena raha ülekandmiseks (vaata põhjendust (20)).

(71) Poola ametiasutused on seisukohal, et TB tütarettevõtjaid võib vastutavaks pidada ainult juhul, kui nad said abist tegelikult kasu. Samuti väidavad nad, et kapitali- ja varade süstid tehti nõuetekohaselt. Veel märgivad Poola ametiasutused, et HB ei ole terasetootja ning seetõttu protokoll nr 8 teda ei hõlma.

V. ABI HINDAMINE

1. Kohaldatav õigus

(72) Protokolli nr 8 punktis 1 on sätestatud, et „hoolimata EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 tuleb Poola riigi poolt ümberkorraldamise eesmärgil Poola terasetööstuse teatud osadele antud riigiabi pidada ühisturuga kokkusobivaks”, kui muu hulgas on järgitud protokollis sätestatud tingimusi.

(73) Nõukogu pikendas Euroopa lepinguga Poola terasetööstusele ümberkorraldusabi andmiseks antud üleminekuaega kuni Poola liitumiseni ELiga. See korraldus lisati Euroopa Liiduga sõlmitud ühinemislepingu protokolli nr 8. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peab see hõlmama nii ühinemiseelset kui ka -järgset aega. Täpsemalt öeldes võimaldatakse sellega anda aastatel 1997–2003 piiratud hulgal ümberkorraldusabi ja keelatakse anda Poola terasetööstusele ajavahemikul 1997–2006 ümberkorraldamiseks igasugust täiendavat riigiabi. Seega erineb see selgelt ühinemislepingu teistest sätetest, nagu IV lisas esitatud ajutine mehhanism (olemasoleva abi menetlus), mis on seotud vaid enne ühinemist antud riigiabiga, kuivõrd see on „ikka veel kohaldatav” pärast ühinemiskuupäeva. Protokolli nr 8 võib seetõttu käsitada lex specialis’ena, mis nende teemade puhul, mida selles käsitletakse, on ülimuslik ühinemisakti mis tahes muu sätte suhtes. (32)

(74) Komisjon märgib samuti, et Poola riikliku ümberkorraldamisprogrammi ja protokolli nr 8 reguleerimisala ei ole piiratud ESTÜ lepingu 1. lisaga. Protokoll nr 8 hõlmab ka teatavaid ESTÜ lepinguga hõlmamata terasetööstuse sektoreid, (33) nimelt õmbluseta torude ja suurte keevistorude tööstust. See on kooskõlas terase määratlusega EÜ riigiabieeskirjades, (34) mida kohaldati protokolli nr 8 jõustumise ajal. Kõige tähtsam on, et see tuleneb riikliku ümberkorraldamisprogrammi kohaldamisalast, mida protokoll nr 8 rakendab. Tegelikult on pooled viimase riikliku ümberkorraldamisprogrammi raames abisaajatest torutootjad, nimelt Huta Andrzej S.A. (pankrotis), Huta Batory S.A. (pankrotis), Huta Pokój, Mittal Steel Poland’i (endine PHS) tütarettevõtja ning TB. Seega kohaldatakse protokolli nr 8 ka torutootjate, nimelt TB suhtes.

(75) Kuigi EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88 enne ühinemist antud abi ning pärast ühinemist mittekohaldatava abi suhtes tavaliselt ei kohaldata, laiendab protokoll nr 8 järelevalvet riigiabi üle EÜ asutamislepingu alusel igasugusele abile, mis anti ajavahemikul 1997–2006 Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks.

(76) Otsuseid võib teha pärast Poola ühinemist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel, kuna erisätete puudumise tõttu protokollis nr 8 tuleks kohaldada tavapäraseid eeskirju ja põhimõtteid. Seega on kohaldatav ka nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi „menetlusmäärus”). (35)

2. Abi olemasolu

(77) EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(78) Protokolliga nr 8 lubati Poolal anda TB-le ümberkorraldamisabi tema ümberkorraldamiskava rakendamiseks.

(79) Abi andmine oli siiski piiratud üleminekuajaga, mis lõppes 2003. aasta lõpus. Seetõttu ei olnud Poolal enam õigust protokolli nr 8 alusel ümberkorraldamisabi anda. Igasugune abi oleks pärast seda olnud vastuolus protokolli nr 8 punkti 18 alapunktiga c, mis keelab täiendava riigiabi andmise terasetööstusele ja eelkõige protokollis märgitud abi saavatele äriühingutele.

(80) Sellest hoolimata jätkasid Poola võimud pärast 2003. aastat TB-le laenude andmist või tagasimaksmata laenude pikendamist, mida tuleb käsitada riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

(81) Komisjon märgib, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 hõlmab erinevas vormis sekkumisi, mis vähendavad äriühingu tavalisi kulusid ja mis olemata toetused selle sõna otseses tähenduses on siiski olemuselt sellesarnased ning avaldavad samaväärset mõju. See on leidnud kinnitust paljudel juhtudel, kui sotsiaalkindlustusmakseid koguv avalik-õiguslik asutus sallib nende maksete tasumata jätmist või hilinenud tasumist, kuna selline käitumine annab kasusaajale kahtlemata olulise konkurentsieelise, vähendades tema jaoks sotsiaalkindlustussüsteemi normaalse toimimisega seotud koormust. (36) Maksete edasilükkamise asemel oleks avalik-õiguslik võlausaldaja võinud nõuda kogu võlgnevuse kohest tasumist, toetudes vajaduse korral enda kasuks seatavale hüpoteegile. (37)

(82) Et teha kindlaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabina käsitatava eelise olemasolu, peab komisjon tõestama, et avalik-õiguslikud asutused käitusid teisiti kui oletuslik eravõlausaldaja, kes oleks olnud oma võlgniku suhtes võimalikult sarnases olukorras (38).

(83) Eelmärkusena ütleb komisjon, et Euroopa väljakujunenud kohtupraktika alusel ei võimalda juba äriühingule antud varasema abi olemasolu vaadelda kaasust oletusliku erainvestori vaatenurgast, kuna selline võlausaldaja ei oleks ilmselgelt sallinud algset tasumisest vabastamist, kuna vastasel juhul ei oleks see olnud abi. (39) Eriti kehtib see ümberkorraldamisstsenaariumi puhul, kus mõlemad meetmed langevad ümberkorraldamisperioodi.

(84) Ka uuendatud ümberkorraldamiskava puudumine ei võimalda anda hinnangut oletusliku eravõlausaldaja seisukohalt. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale oleks selline investor ka käesoleval juhul, kui kaaluda ümberajatamislepingut turumajandusliku investori seisukohast, nõudnud algse ümberkorraldamiskava põhjalikku uuendamist. Ükski eravõlausaldaja ega -investor ei võimaldaks ümberkorraldamist ilma sellise kavata, (40) nii nagu käesoleval juhul toimus.

(85) Veelgi enam, isegi hüpoteetilise ümberkorraldamiskava alusel ei oleks oletuslik eravõlausaldaja sõlminud täiendavat ümberkorraldamislepingut.

(86) Komisjon ei vaidlusta seda, et selliste avalik-õiguslikele asutustele tasumata võlgade täitmisele mittepööramine, mis olid kõlblikud kustutamiseks individuaalse äriplaani ja riikliku ümberkorraldamisprogrammi raames, oli vastavalt 2002. aasta 30. augusti seaduses ette nähtud mehhanismile teatud perioodil õigustatud. Nimetatud seaduse alusel ümberkorraldamisele kuuluvate rahaliste kohustuste täitmisele pööramine oli ümberkorraldamismenetluste rakendamise lõpetamiseni või menetluste peatamiseni seaduses loetletud põhjustel hoopis keelatud. Komisjon märgib veel, et ümberajatamisele mittekuuluvate täiendavate võlgade osas oleksid võlausaldajad võinud loota TB rahalise olukorra paranemisele pärast kavandatud kustutamist ning seega oleks neil olnud põhjust peatada võla täitmisele pööramine kuni abi andmiseni vastavalt 2002. aasta 30. augusti seadusele.

(87) On siiski ilmne, et ümberkorraldamine 2002. aasta 30. augusti seaduse alusel ebaõnnestus, vähemalt osaliselt, protokolli nr 8 mittetäitmise tõttu, nagu nähtub konkurentsi- ja tarbijakaitseameti negatiivsest arvamusest (millest esimene esitati 6. veebruaril 2004), ja osaliselt äriühingu rahaliste raskuste tõttu, mis ei võimaldanud TB-l täita siseriiklikke õigusakte. Komisjon leiab, et sellest ebaõnnestumisest pidid peamised avalik-õiguslikud võlausaldajad, nagu sotsiaalkindlustusamet, kohalik omavalitsus ja maksuamet, teada saama, kuna nad kõik olid kaasatud algsesse võla ümberkorraldamisse. Samamoodi oleks konkurentsi- ja tarbijakaitseameti negatiivne arvamus TB võla kohta riiklikule puuetega inimeste rehabiliteerimise fondile pidanud olema hoiatuseks riiklikule puuetega inimeste rehabiliteerimise fondile.

(88) Eelmise ümberkorraldamislepingu ebaõnnestumise järel oleks eravõlausaldajatelt oodata erilist tähelepanelikkust ja võlgniku majandusolukorra põhjalikku uurimist. (41) Vastavalt sellele oleks võla ümberajatamisest tuleneva eelise hoolikas kaalumine näidanud, et võimalik võla tagasisaamine ei oleks ületanud äriühingu likvideerimisega kaasnevat kindlat tulu. (42) Uus ümberajatamisleping nõuaks tegelikult, et ümberkorraldamine taastaks kõigil juhtudel äriühingu elujõulisuse ning hoiaks ära võlgnevuste kasvu, nii et võlausaldaja võiks oodata laenude tagasimaksmist mõistliku aja jooksul.

(89) TB elujõulisuse saavutamine 2004. aasta lõpuks oli üsna kahtlane, kuna äriühingul oli, nagu põhjendustes (49)–(51) märgitud, kogu 2003. ja 2004. aastal negatiivne tegevusmarginaal. Tema käive ei olnud piisav kulude katmiseks. TB ei saanud kasu isegi 2004. aastal toimunud terasesektori kasvust. Seega olid kõik TB tulevase elujõulisuse näitajad negatiivsed.

(90) Peale selle, kuna TB ei olnud enam krediidivõimeline, kasvasid tema võlad pidevalt. 2004. aasta novembri seisuga ei suutnud TB enam hoolimata ümberkorraldamisel olemisest tasuda oma jooksvaid võlgu. Sellises olukorras ei olnud ühtegi mõistlikku võimalust mis tahes uue võla ümberkorraldamise tulemusel varasemat võlga kätte saada.

(91) Arvestades, et avalik-õiguslikel võlausaldajatel, s.o kohalikul omavalitsusel, sotsiaalkindlustusametil, riiklikul puuetega inimeste rehabiliteerimise fondil ja maksuametil olid kõigil head tagatised, oli neil hea šanss teha need vastavalt Poola maksejõuetuse seadustele võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetuse menetluse teel sularahaks. Komisjon ei saa nõustuda sotsiaalkindlustusameti väitega, et tal ei olnud häid tagatisi, kuna Poola ametiasutused on öelnud, et oluline osa tagatistest, kui mitte kõik, olid esimese järgu pandid (vaata põhjendust (40)). Pidades silmas äriühingu seisundi ja tema varade halvenemist, näis nende tagatiste kasutamine majanduslikult mõttekam kui ümberkorraldamine. (43)

(92) Isegi kui hüpoteetilise ümberkorraldamiskavaga oleks pakutud välja mingi oletuslik varade ümberkorraldamine, ei oleks see ettepanek tohtinud vähendada eravõlausaldajate vastuseisu ümberkorraldamisele. Seda seetõttu, et kõik nii suurtes võlgades oleva äriühingu nagu TB varad on tavaliselt panditud ega anna seetõttu peaaegu mingit lootust saada müügi korral tulu. Kuigi äriühing kuulutas 2005. aastal mitmel korral välja varade ümberkorraldamise, ei suutnud ta tõesti saada nende müügist rohkem kui 5 miljonit Poola zlotti.

(93) Komisjon mõistab, et 2004. aastal ja hiljem püüdis TB osa võlast tasuda, kuid märgib, et need maksed katsid vaevu kogunenud intressi (2004. aastal tasutud 5 miljoni Poola zloti mõju kohta vaata tabelit põhjenduses (34)).

(94) Lõpuks tuleb täieliku ülevaate andmiseks märkida, et 2005. aasta septembri kava ei olnud mingil juhul korralikuks aluseks edasisele ümberajatamisele. Kuna äriühingu tegevus pidi lõpetatama, oli selge, et tema äritegevus ei looks täiendavat kasumit ning et likvideerimine oleks ainus lahendus. Kava näitas tõepoolest, et sotsiaalkindlustusamet võiks loota ainult võla osalisele tasumisele. See pidi saavutatama varade ümberkorraldamisega 20 miljoni Poola zloti ulatuses 2005. aasta lõpuks, mis osutus eelmises lõigus nimetatud põhjustel ebarealistlikuks. Ka pakutavad 100 000 Poola zloti suurused kuumaksed pärast 2005. aastat, mis sõltunuks TB maksevõimest, ei olnud teostatavad, kuna TB ei tegutsenud enam.

(95) Selle asemel nägi TB, nagu ta oma 2005. aasta äriplaanis tunnistas, oma elujõulisuse taastamise ainsa võimalusena varade üleviimist BAsse. See ei tähendanud ainult tema ainsa kasumliku äri (BA) üleviimist, vaid määras kindlaks ka TB saatuse, s.o likvideerimise.

(96) Lühidalt öeldes on komisjon arvamusel, et mis tahes oletuslik eravõlausaldaja oleks otsustanud enda nõuete täitmisele pööramise kasuks juba 2004. aasta lõpus. Sel ajal sai selgeks, et TB ei suutnud järgida oma varasemaid ümberajatamislepinguid ega suuda täita oma jooksvaid kohustusi. Uuendatud plaani ei olnud esitatud ega olnud ka mingit väljavaadet, et äriühing muutuks rentaabliks.

(97) Seega ei suutnud Poola pöörata täitmisele 20,761 miljoni Poola zloti suurust nõuet (Poola 4. ümberkorraldamise aruandes nimetati summaks 20,267 miljonit Poola zlotti, kuid hiljem Poola ametiasutused parandasid seda summat). See kujutab endast tegevustoetust äriühingule tema ebatõhusa äri jätkamiseks ning on seetõttu riigi ressurssidest antud eelis, mis ähvardab kahjustada konkurentsi, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, olles seega ühisturuga kokkusobimatu EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses.

(98) Et hinnata abi suurust, tuleb sooritada simulatsioon, et hinnata võla täitmisele mittepööramise võimalikku mõju. Kuna eravõlausaldaja oleks eelistanud pöörata oma nõue täitmisele, on äriühingu täitmisele mittepööramisest saadavaks eeliseks nende nõuete kogusumma, mida ta tasuma ei pea. Teiste sõnadega on äriühingu käsutuses summa, mida ta oma finantsseisundi tõttu turult ei saaks. Äriühing ei oleks suutnud juhul, kui riik oleks oma nõuded täitmisele pööranud, võlgnetavat summat tasuda ja oleks suure tõenäosusega läinud pankrotti. Nõuete täitmisele mittepööramine avaldas seega samaväärset mõju, kui oleks avaldanud kogu täitmisele mittepööratud summa andmine äriühingule. (44) Seega puudutab saadud eelis 1. jaanuari seisuga saadud 20,761 miljoni Poola zloti suurust summat. Arvestades siiski, et turumajanduslikes oludes tegutseja oleks algse võla täitmisele pööranud, ei tohiks seda võlga hüpoteetiliselt enam olemas olla ning seega ei tohiks seda kaks korda arvestada.

(99) Komisjoni kahtlused seoses tööhõive ümberkorraldamise toetusena näidatud ja pärast 2004. aastat antud eelarveliste summadega on ümber lükatud. Neid ei saa tõesti riigiabiks pidada, kuna Poola asutused on selgitanud, et neid antakse ainult koondatud töötajate heaks, keda ei saa käsitada ettevõtjana; samamoodi ei saa neid makseid ka tööandjaga siduda, kuna neid antakse pärast töötaja koondamist ning need ei vähenda mingeid muid tasusid, mida äriühing ilma sellise abi andmiseta peaks maksma.

3. Abi väärkasutamine

(100) Protokolli nr 8 punkti 18 alapunkt a annab komisjonile õiguse astuda „vajalikke samme, nõudes asjaomastelt äriühingutelt abi tagastamist, mis on antud rikkudes käesolevas protokollis sätestatud tingimusi […], kui järelevalve ümberkorraldamise üle näitab, et käesolevas protokollis sisalduvaid üleminekukorraga seotud kohustusi ei ole täidetud”.

(101) Komisjon leiab, et TB ei rakendanud täielikult oma protokolli nr 8 punktis 9 sõnaselgelt sätestatud ümberkorraldamiskava ning aitas mitmesuguste põhjenduses 56 kirjeldatud meetmetega kaasa enda pankrotistumisele. Poola ei ole seda järeldust vaidlustanud.

(102) Samuti ei suutnud TB täita mitmeid protokolli nr 8 punktis 9 seatud sihte: a) TB ei suutnud saada protokolli nr 8 punkti 9 alapunktis c sätestatud rahalist toetust võlausaldajatelt ja kohalikelt finantsinstitutsioonidelt; b) TB vähendas ainult osaliselt oma kulusid, mille vähendamist nõuti protokolli nr 8 punkti 9 alapunktis c. Konsultant kinnitas, et seda kohustust täideti ainult osaliselt; (45) c) TB suutis osana kulude vähendamise kavast rakendada ainult osaliselt tööhõive ümberkorraldamist. Töötajate arvu vähendati 550-lt 294-le ainult tänu valtside tsehhi üleviimisele HBsse, mitte tänu töötajate arvu vähendamisele põhitegevusalal; (46) d) TB ei suutnud parandada oma ärijuhtimise tulemuslikkust ja tõhusust, nagu on sätestatud protokolli nr 8 punkti 9 alapunkti a teises taandes. TB juhatus on tegelikult alates 2002. aastast mitu korda välja vahetatud.

(103) Kuna TB ei suutnud täita protokolli nr 8 tingimusi ega rakendanud nõuetekohaselt oma individuaalset äriplaani, on ümberkorraldamisabi väärkasutatud ning see tuleb tagasi maksta.

4. Abi kokkusobivus

a) Riikliku ümberkorraldamisprogrammi alusel ajavahemikus 1997–2003

(104) Komisjon viitas menetluse algatamise otsuses, et muud kokkusobivuse põhjused võivad saada tähtsamaks asjaolust, et ümberkorraldamisabi ei kasutatud vastavalt ümberkorraldamiskavale. Seoses sellega täheldas komisjon, et riikliku ümberkorraldamiskava raames anti mitte ainult ümberkorraldamisabi, vaid ka muud liiki riigiabi. Tulenevalt sellest ei tähenda ümberkorraldamise ebaõnnestumine tingimata, et kogu seda abi väärkasutati, (47) juhul kui saab tõestada, et see on teiste riigiabieeskirjade alusel ühtse turuga kokkusobiv. (48)

(105) Komisjon märgib, et kuni 23. juulini 2002 sisaldusid terasesektori riigiabieeskirjad komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuses nr 2496/96/ESTÜ, millega kehtestatakse ühenduse eeskirjad terasetööstusele antava riigiabi kohta (49) (edaspidi „teraseabikoodeks”). (50) Komisjoni tava protokolli nr 8 rakendamisel näitab, et põhimõtteliselt on ta seisukohal, et teiste raamistike, näiteks uurimis- ja arendustegevuse raamistiku alusel antavat abi võib pidada kokkusobivaks, kui komisjonil ei ole tõsiseid kahtlusi nende kokkusobivuses vastavalt ühinemislepingu IV lisa punkti 3 alapunktile 2. (51)

(106) Esiteks lubavad teraseabikoodeksi artikkel 2 ja EÜ riigiabieeskirjad anda abi, mis on kokkusobiv EÜ uurimis- ja arendustegevuse raamistikuga. Riikliku ümberkorraldamisprogrammi raames antud uurimis- ja arendustegevuse toetused andis teadusliku uurimistöö komisjon (KBN) ja neid hõlmas KBNi esimehe 30. novembri 2001. aasta programm teadusuuringutele riigiabi andmise ja arvutamise kriteeriumide ning korra kohta, mille komisjon kiitis ühinemislepingu IV lisa meetme PL 6 alusel olemasoleva abina heaks. Riiklikus ümberkorraldamisprogrammis olid „KBNi ressursid” juba määratletud kui „lubatud riigiabi vahendid uurimis- ja arendustegevuse jaoks mõeldud toetuste kujul”, mida eristati seal selgelt „ümberkorraldamisvahenditest”. (52) Nõukogu kiitis kõnealuse riikliku ümberkorraldamisprogrammi heaks 2003. aasta juulis vastu võetud otsusega. Seetõttu on komisjon otsustanud mitte esitada vastuväiteid ajavahemikus 1997–2003 ühinemislepingu IV lisa alusel rakendatava KBNi abimeetme suhtes ning peab seda abi kokkusobivaks uurimis- ja arendustegevuse abiks. (53)

(107) Kuna individuaalses äriplaanis uurimis- ja arendustegevuse abina käsitatud abi andis KBN, võib seda pidada kokkusobivaks abiks. Lisaks märgib komisjon, et Poola suutis tõendada, et see maksti välja ainult seoses uurimis- ja arendustegevuse teostamisega. See kehtib nii 2002. ja 2003. aastal uurimis- ja arendustegevuseks antud abi kui vahemikus 1997–2000 antud abi kohta.

(108) Ülejäänud koolitus-, tööhõive ümberkorraldamise ning muu ümberkorraldamisabi puhul ei näe aga komisjon, milliste teraseabikoodeksi või EÜ riigiabieeskirjade sätete raames võiks seda abi pidada kokkusobivaks.

(109) Esiteks ei ole ükski osa sellest ette nähtud keskkonnakaitseks kooskõlas ühenduse suunistega. (54) Poola väitis, et 1997. aastal keskkonnatoetuseks ette nähtud abi anti keskkonnakaitse eesmärgil, kuid ei esitanud kõnealuse eesmärgi kohta üksikasju. Samuti ei piisa kokkusobivuse tõendamiseks asjaolust, et abi andis keskkonnakaitse ja veeressursside majandamise maakondlik fond, kuna see fond on riiklikus ümberkorraldamisprogrammis sõnaselgelt mainitud „ümberkorraldamisvahendi” näitena ning erinevalt uurimis- ja arendustegevuse vahenditest ei ole seda seal ümberkorraldamisvahenditest eristatud (vaata põhjendust 106). Teiseks ei kasutatud abi sulgemiseks (teraseabikoodeksi artikkel 4), kuna TB ei sulgenud ühtegi käitist. Igal juhul ei tuginenud Poola ametiasutused, välja arvatud keskkonnafondidest saadud abi puhul, teraseabikoodeksi või EÜ eeskirjade alusel tehtavatele eranditele, mis võimaldaksid pidada abi ühisturuga kokkusobivaks.

(110) Komisjon soovib rõhutada veel ka seda, et isegi kui teatud meetmeid peetaks kokkusobivaks ümberkorraldamisabiks põhjaliku ja elujõulisuse taastamist tagava ümberkorraldamisprojekti raames, tähendab suutmatus rakendada kogu ümberkorraldamiskava edukalt ning taastada elujõulisus põhimõtteliselt, et kogu ümberkorraldamisprojekt ebaõnnestus ning et mis tahes selleks antud abi ei täida enam mingit eesmärki. Seega ei ole ka varasem kava alusel antud abi enam õigustatud ja tuleb tagantjärele kokkusobimatuks kuulutada.

(111) Poola väidab tegelikult, et tööhõiveabi oli ühisturuga kokkusobiv, kuna selle heakskiitmine oli ühinemisläbirääkimistel seotud teiste teguritega. Komisjon seda ei vaidlusta. Komisjon märgib siiski, et kokkusobivusargument ei tähenda, et abi oleks ümberkorraldamisprojekti puudumisel kokkusobiv. Seega tuleb ümberkorraldamise ebaõnnestumise korral pidada ka üksikmeetmeid, näiteks tööhõive ümberkorraldamist, väärkasutuseks. Kuna puuduvad viited sellele, et niisugune abi oleks olnud muudel alustel kokkusobiv, peab komisjon järeldama, et see on ühisturuga kokkusobimatu.

(112) Arvestades, et ülejäänud koolitus-, tööhõive ümberkorraldamise ja muu ümberkorraldamisabi ei hõlma ükski teine ESTÜ teraseabikoodeksis või EÜ riigiabieeskirjades sätestatud erand, asub komisjon kokkuvõttes seisukohale, et see kujutab endast lubamatut ümberkorraldamisabi, mida vastavalt protokollile nr 8 peetakse ühisturuga kokkusobimatuks. Seetõttu järeldab komisjon, et ümberkorraldamisabiks määratud 849 746 Poola zlotti, koolitusabiks määratud 132 240 Poola zlotti, keskkonnaabiks määratud 196 800 Poola zlotti ja tööhõiveabiks määratud 190 400 Poola zlotti, s.o kokku 1 369 186 Poola zlotti, on väärkasutatud.

b) Riikliku ümberkorraldamisprogrammi väline ja pärast ühinemist antud abi

(113) Võlgade täitmisele mittepööramine 2004. aasta lõpus on tegevustoetus ning sellisena ühisturuga selgelt kokkusobimatu. Seda ei ole lubatud anda ümberkorraldamisabina ei protokolli nr 8 raames, mis kategooriliselt keelab igasuguse abi pärast 2003. aastat, ega ühegi muu ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 sätte alusel. Komisjon märgib, et Poola ametiasutused ei ole isegi vastupidist väitnud. Seetõttu on igasugune TB-le, BA-le ja HB-le pärast Poola ühinemist ELiga antud abi kokkusobimatu, olenemata sellest, kas saaja (käesoleval juhul HB) on terasetootja või ei.

5. Abisaaja

(114) Komisjon on avaldanud oma menetluse algatamise otsuses arvamust, et abisaaja on TB kontsern, sh kõik tema tütarettevõtjad, v.a võib-olla TB-ZPR. Seda seetõttu, et HB ja BA on selgelt osa samast majandusüksusest, s.o TB kontsernist.

(115) 20 761 643 Poola zloti suuruse võla täitmisele mittepööramise kohta kinnitab käesolev uurimine, et mõned kontserni kuuluvad ettevõtjad said sellest kasu. Siiski ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas see oli kasulik ka ZPRile ja SAMKOLile: a) Enamik ZPRist ei kuulu TB-le, vaid ZPRi töötajatele; seega ei kuulu ta vastavalt Poola õigusele kontserni. Peale selle ei teinud TB ajavahemikus 2003–2006 (ega tõenäoliselt ka varem) sellesse äriühingusse investeeringuid ega kandnud sinna üle varasid ega kapitali. b) SAMKOL kuulub küll kontserni, aga ta ei ole terasetootja. Ajavahemikul 2003–2006 (ega tõenäoliselt ka varem) ei tehtud äriühingusse investeeringuid ega kantud üle varasid või kapitali.

(116) Teisest küljest näitas uurimine, et BA ja HB said kõnealusest abist kasu. Tegevusabi ei jäänud TBsse, kuna nõuete täitmisele mittepööramine võimaldas tal jätkata oma äritegevust ja organiseerida sisemist ümberkorraldamist.

(117) Ümberkorraldamis- ja tegevusabi võimaldas TB-l kõigepealt lõpetada aastatel 2003–2005 alustatud investeeringud autode väljalasketorude tootmisse umbes 6,383 miljoni Poola zloti ulatuses (vaata põhjendust (43)), (55) mis ei oleks olnud võimalik, kui TB oleks pidanud oma võlga korralikult teenindama või varem pankrotiavalduse esitama. Neid autoosade tootmiseks hädavajalikke varasid käitab praegu BA. Kuigi BA ainult rendib neid varasid TB-lt, oleks ta nende investeeringute tegemata jäämise korral pidanud ise samalaadseid investeeringuid tegema. Veelgi enam, varasid rentides väldib BA nendele seatud pantide täitmisele pööramist, nautides omandiõigustega sarnaseid õigusi, kuna rendiperiood on tähtajatu. Peale selle jätkab BA selgelt TB põhitegevust, mis töötati välja TB ümberkorraldamiskava raames, osana TB kontsernist TB tootvate varade ja tööjõuga.

(118) Teiseks oli varade, töötajate ja kapitali üleviimine tütarettevõtjatesse (14,81 miljonit Poola zlotti HBsse ja 1,55 miljonit Poola zlotti BAsse, vaata põhjendusi (60) ja (62)) võimalik ainult seetõttu, et tegevusabi päästis TB pankrotist. Selle abita ei oleks suure tõenäosusega kaht tütarettevõtjat loodudki ning nad ei oleks kindlasti saanud tegutseda.

(119) Hoolimata asjaolust, et BA, HB ja TB on eri juriidilised isikud, leiab komisjon, et majanduslik järjepidevus on olemas ning, pidades silmas omandistruktuuri, käsitab kolme äriühingut ühtse ettevõtjana, (56) mida tuleks seega pidada abisaajaks. (57)

(120) Käesolevat hinnangut selle kohta, kas äriühing sai eelise, ei muuda asjaolu, et TB sai üleantu eest teatavat tasu (s.o kapitalisüstide eest aktsiaid ja rendilepingu alusel renditasu), kuna ta jäi (vahetult või kaudselt) kõigi varade lõppomanikuks ning kuna tehingute eesmärgiks ei olnud kasumit saada, vaid need tehti sisemise organiseerimisega seotud põhjustel. Oluline on see, et kasu paigutatakse kontsernisiseselt ümber, s.t et TB-le konkurentsi kahjustava abiga loodud konkurentsivõime kanti üle. Fakt, et TB-l on tütarettevõtjate aktsiaid, ei muuda seda. (58) Komisjon ei lähe siiski nii kaugele, et käsitaks TB varade müüki HB-le antava eelisena, kuna selle eest maksti korralikult. (59)

(121) Käesoleva faktidele antud hinnangu alusel ning Euroopa kohtute praktikat arvesse võttes leiab komisjon, et ühisturuga kokkusobimatu abi tuleks TB kontsernilt tagasi nõuda, pidades silmas abist saadud tegelikku kasu. (60)

(122) Komisjon ei nõustu siiski Poola ametiasutuste väitega, et juhtum puudutab ainult nende nõuete algset adressaati, mida ei pööratud täitmisele ja mis olid seetõttu abi. Käesoleval juhul võiks nõuda abi tagasi, sidudes nõuded pankrotistunud TB varadega. Seda võimalust võiks rakendada väljakujunenud kohtupraktika alusel, mis tunnistab täieliku tagasimaksmise vastuvõetava alternatiivina äriühingu likvideerimist, kuna eesmärk on tühistada abi ning seda võib saavutada äriühingu lõpetamise menetlusega. (61)

(123) Komisjon arvab siiski, et algse abisaaja likvideerimine ei ole konkurentsi seisukohast rahuldav, kui abist saadud tegelik kasu on üle antud. Sellisel juhul ei võimaldaks nõude sidumine pankrotistunud TB varadega tasakaalustada abist saadud tegelikust kasust tulenenud konkurentsieelist, mis kanti üle TB tütarettevõtjatele. Menetluse keskendamine ainult TB-le tooks kaasa tütarettevõtjate müügi juriidiliste isikutena, kuid ei mõjutaks nende majanduslikku tegevust kui sellist, kuna müügil ei oleks mõju tegevusele endale, tütarettevõtjate raamatupidamisele ega tegevusele.

(124) Seetõttu on konkurentsi seisukohast ainus sobiv võimalus nõuda abi tagasi selle tegelikelt saajatelt. Vastavalt sellele peaksid Poola ametiasutused tegelema peamiselt tütarettevõtjatega (pöördudes tagasi kontserni poole ainult juhul, kui abi tagasisaamine tütarettevõtjatelt ei ole enam võimalik). See lahendus on kooskõlas pankrotistunud ettevõtjate suhtes rakendatud kohtupraktikaga (62) ning eelkõige Seleco kaasusega, mis põhineb samalaadsetel faktidel, kuid mille puhul komisjon väitis, et tagasimaksenõuet tuleks laiendada eraldatud majandusüksusele. Vastupidi Seleco kaasusele ei soovi komisjon siiski tagasimaksmist laiendada, kuid valib lihtsalt abi tagasinõudmise tegelikult kasusaajalt kontserni sees. Kuigi tagasimaksmise laiendamise puhul on olulise tähtsusega küsimus, kas eraldatud üksus kõrvaldas rahalisi vahendeid pankrotistunud ettevõtja varadest, (63) ei ole see eelkirjeldatud kontsernisisese stsenaariumi puhul oluline.

(125) Igal juhul aktsepteerivad Euroopa kohtud, et abi võib tagasi nõuda tütarettevõtjalt juhul, kui ta oli abi tegelik saaja, nii nagu käesoleval juhul. (64) Veelgi enam, Euroopa Kohus on nõustunud ka sellega, et komisjonil tuleks võimaldada nõuda abi tagasi ka väljaspool likvideerimismenetlust, et vältida tagasinõudmise mõju kadumise ohtu. (65) Nagu põhjenduses (57) selgitatud, eraldas TB tahtlikult autotööstusesse suunatud teraseäri BAsse, et jätkata tegevust, mis sai abist kasu. (66) Komisjon peab seda siiski lihtsalt täiendavaks põhjuseks nõuda abi tagasi tegelikult saajalt.

(126) Teisest küljest ei suuda komisjon kindlaks teha, et enne 2004. aastat antud väärkasutatud ümberkorraldamisabi oleks kasutatud TB tütarettevõtjate heaks. Seetõttu tuleb see tagasi nõuda TB-lt.

VI. JÄRELDUSED

(127) Komisjon järeldab, et TB ümberkorraldamist ei rakendatud nõuetekohaselt ja see ebaõnnestus ning et seega tuleb kogu ümberkorraldamisperioodi vältel TB-le antud ümberkorraldamisabi pidada väärkasutatuks. Abi, mis oli ühisturuga kokkusobiv, kuna seda anti uurimis- ja arendustegevuseks, ning mis sel otstarbel ka kulutati, ei kasutatud siiski vääralt.

(128) Vastavalt sellele on TB kontsernile ajavahemikul 1997–2003 antud 1 369 183 Poola zloti suurune ümberkorraldamisabi ühinemislepingu protokolli nr 8 punktidega 9 ja 18 kokkusobimatu ning tuleb protokolli nr 8 punkti 18 kohaselt tagasi maksta.

(129) Lisaks on 2004. aasta lõpu seisuga saadud 20 761 643 Poola zloti suurune ümberkorraldamisabi ühisturuga kokkusobimatu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ning protokolli nr 8 punktide 6 ja 18 tähenduses.

(130) Nagu eespool kirjeldatud, peetakse seda abi 1. jaanuari 2005. aasta seisuga saadud toetuseks, mis tuleks sellisena koos põhjenduses (133) täpsustatud intressiga tagasi nõuda. Arvestades, et kõnealusel abil olid võla kustutamisega sarnased mõjud, võiks komisjon siiski aktsepteerida seda, et Poola ametiasutused menetlevad tagasinõudmist nii, nagu algsest võlanõudest oleks loobutud. Samuti peaks komisjon vastuvõetavaks, et tagasinõudmise kohaldamisel ei võetaks arvesse pärast 2004. aastat tekkinud uusi võlgu, kuna TB tegi ajavahemikul 2005. aasta algusest kuni 2006. aasta augustini mõned tagasimaksed, mis enam-vähem neutraliseerisid pärast 2004. aastat tekkinud võlad. (67) Nagu põhjenduses 36 näidatud, ei olnud pärast 2005. aasta jaanuari TB koguvõlgnevus avalik-õiguslikele asutustele kordagi väiksem kui 20,76 miljonit Poola zlotti ning tõusis 2005. aasta augustiks 22,7 miljoni Poola zlotini.

(131) Nagu eespool arutatud, peaks abi tagasimaksmisel võtma arvesse, millised äriühingud sellest tegelikult kasu said. Seoses 20 761 643 Poola zlotiga tuleks meeles pidada, et 7,833 miljonit zlotti anti üle BA-le ning 14,81 miljonit zlotti HB-le (vaata põhjendusi 117-(118)). Kuna need summad kokku (22,643 miljonit Poola zlotti) ületavad saadud abisumma, peaks tagasinõudmine piirduma abi kogusummaga. Seda piirangut tuleks kasutada proportsionaalselt, s.t et BA, kes sai 34,6 % kogu kindlakstehtud kasust, peaks ka maksma 34,6 % kogu tagasinõutavast summast (7 183 528 Poola zlotti); ülejäänud 65,4 % (13 578 115 zlotti) tuleks tagasi nõuda HB-lt.

(132) Peale selle tuleks enne 2002. aastat 1 369 186 Poola zloti ulatuses saadud väärkasutatud abi nõuda tagasi TB-lt, kuna miski ei viita sellele, et see abi oleks üle kantud teistele TB kontserni liikmetele.

(133) Tagasinõutavate summade pealt tuleb maksta intressi, mis arvutatakse rakendusmääruse kohaselt. Rakendusmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt võib komisjon, kui pankadevahelised viie aasta valuutatehingute vahetuskursid ei ole kättesaadavad, ja tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga fikseerida tagasinõutava riigiabi summadele kohaldatava intressimäära, kasutades teistsugust meetodit ja talle kättesaadavat teavet. Kuna Poola puhul ei ole pankadevahelised viie aasta valuutatehingute vahetuskursid kättesaadavad selle perioodi kohta, millal kokkusobimatu abi anti, peaks tagasinõutud summade suhtes kohaldatav intressimäär põhinema kättesaadaval intressimääral, mida peetakse selle perioodi puhul asjakohaseks. Seoses sellega võib viidata Poola ja komisjoni vahel juba kindlakskujunenud tavale, (68)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Poola poolt Technologie Buczeki kontsernile ebaseaduslikult antud 20 761 643 Poola zloti suurune riigiabi on vastuolus asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 ning ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Poola poolt ajavahemikul 1997–2003 Technologie Buczeki kontsernile antud 1 369 186 Poola zloti suurust riigiabi ei ole kasutatud vastavalt ühinemislepingu protokollis nr 8 sätestatud tingimustele ning see on seetõttu ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

1. Poola peab nõudma Technologie Buczeki kontsernile artiklis 1 nimetatud ebaseaduslikult kasutada antud abi tagasi eelkõige tütarettevõtjatelt Huta Buczek Sp. z o.o ja Buczek Automotive Sp. z o.o proportsionaalselt nende poolt tegelikult saadud toetusega. Vastavalt sellele nõuab Poola Huta Buczek Sp. z o.o-lt tagasi 13 578 115 Poola zlotti ja Buczek Automotive Sp. z.o.o’lt 7 183 528 Poola zlotti.

2. Poola peab nõudma Technologie Buczeki kontsernile antud artiklis 2 nimetatud väärkasutatud abi tagasi Technologie Buczek S.A.-lt.

3. Tagasinõutavate summade pealt tuleb maksta intressi alates kuupäevast, mil abisummad abisaajale anti, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

4. Intressi arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) V peatükile. (69)

Artikkel 4

1. Artiklites 1 ja 2 nimetatud abi tuleb tagasi nõuda viivitamata ja tõhusalt.

2. Poola peab tagama käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast sellest teatamise kuupäeva.

Artikkel 5

1. Kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist peab Poola esitama komisjonile järgmise teabe:

a) abisaajatelt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

b) käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

c) dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2. Poola teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklikest meetmetest, kuni artiklites 1 ja 2 nimetatud abi on täielikult tagastatud. Poola esitab komisjoni taotlusel viivitamata andmed käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 23. oktoober 2007 Komisjoni nimel komisjoni liige Neelie KROES

(1) EÜT L 236, 23.9.2003, lk 948.

(2) ELT C 196, 19.8.2006, lk 23.

(3) Eeldades, et 1 EUR = 4 PLN.

(4) Üksikasju vaata komisjoni 5. juuli 2005. aasta otsusest 2006/937/EÜ juhtumi Huta Częstochowa SA-le antud riigiabi nr C 20/04 (ex NN 25/04) kohta, (ELT L 366, 21.12.2006, lk 1, punkt 23 jj).

(5) ELis ei ole terasesektorile riigiabi andmine lubatud; vt komisjoni teatis „Terasesektoris antav päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning tegevuse lõpetamise abi” (EÜT C 70, 19.3.2002, lk 21).

(6) Vt ühinemislepingu protokolli nr 8 Poola terasetööstuse ümberkorraldamise kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 948).

(7) Edaspidi „sõltumatud järelevalvearuanded” viitega kontrollitud aastale.

(8) Vt joonealune märkus 2.

(9) Vaata mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi lisa B (EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8), mis asendati aastateks 2007–2013 koostatud regionaalabi suuniste lisaga (I lisa) (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13).

(10) Andmed TB kohta on võetud Huta Buczeki 2002. aasta märtsi ümberkorraldamisprogrammist, mis on koostatud aastateks 2002–2006 (edaspidi „2002. aasta individuaalne äriplaan”), mille alusel pärast riikliku ümberkorraldamisprogrammi vastuvõtmist kiideti heaks riigiabi andmine. Lisateavet vaata menetluse algatamise otsusest (joonealune märkus 2).

(11) Vt 2002. aasta individuaalne äriplaan, lk 57.

(12) Vt 2002. aasta individuaalne äriplaan, lk 74.

(13) Vt 2002. aasta individuaalne äriplaan, lk 74.

(14) Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (palkade tagatisfond) on asutatud eesmärgiga tagada töötajate nõuete väljamaksmine tööandja pankrotistumise korral.

(15) Vt 2002. aasta individuaalne äriplaan, lk 30.

(16) 2004. aasta sõltumatu järelevalvearuanne, aprill 2005, lk 14.

(17) Seda kinnitasid Poola poolaastaaruandes esitatud näitajad, näiteks 2003. aasta puhul konkurentsi- ja tarbijakaitseameti aruanne nr 2, 5. lisa, lk 5. Asjaolu, et TB 2005. aasta äriplaan sisaldab väiksemat summat, mis jätab uurimis- ja arendustegevuse selgelt välja, ei ole vastuvõetav.

(18) 2006. aasta 2. oktoobri kiri.

(19) Vt 2002. aasta individuaalne äriplaan, lk 73.

(20) Poola ametiasutuste 23. jaanuaril 2007 saadetud kiri.

(21) Vt 2005. aasta individuaalne äriplaan, lk 69.

(22) Vt 2003. aasta sõltumatu järelevalvearuanne, jaanuar 2004, lk 7.

(23) Vt Poola 4. aruanne 2004. aasta kohta, märts 2005, lk 168.

(24) Vt 2003. aasta sõltumatu järelevalvearuanne, jaanuar 2004.

(25) Vt 2003. aasta sõltumatu järelevalvearuanne, jaanuar 2004, lk 16. 2004. aasta aruandes märgiti isegi, et 2003. aasta tulemused olid oluliselt halvemad, kui kümne kuu möödudes hinnati (alates järelevalve algatamise kuupäevast).

(26) Vt Poola 3. aruanne 2004. aasta jaanuari kuni juuni kohta, jaanuar 2004.

(27) Vt 2004. aasta sõltumatu järelevalvearuanne, mai 2005.

(28) Vt 2004. aasta sõltumatu järelevalvearuanne, mai 2005, lk 1.

(29) Vt Poola 5. aruanne, 9. september 2005, lk 18.

(30) Komisjonile plaani ei esitatud, kuid reprodutseeriti Poola ametiasutuste 2006. aasta 14. veebruari kirjas.

(31) Vt Poola 7. aruanne, 10.9.2006, lk 15.

(32) Vt otsus 2006/937/EÜ.

(33) Vt EÜT C 320, 17.10.1998, lk 3.

(34) Vaata mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi B lisa (EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8), mis asendati aastateks 2007–2013 koostatud regionaalabi suuniste I lisaga (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13).

(35) EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(36) Kohtuasi C-256/97 DMT [1999] EKL I-3913, punkt 21.

(37) Kohtuasi T-36/99 Lenzing [2004] EKL II-3597, punkt 146.

(38) Vt C-342/96 Tubacex [1999] EKL I-2459, punkt 46, C-256/97 DMT [1999] EKL I-3913, punkt 21, C-480/98 Magefesa [2000] EKL I-8717, T-152/99 HAMSA [2002] EKL II-3049, punkt 167.

(39) Kohtuasi T-11/95 BP Chemicals [1998] EKL II-3235, punktid 170 ja 179, milles kohus otsustas, et kapitalisüsti ei saa vaadelda käimasolevast ümberkorraldamisest isoleerituna. See tähendab, et kohus otsustas, et kui raskustes äriühingule on ümberkorraldamisabi juba antud, ei tohiks muu rahaline toetus erainvestori katset läbida.

(40) Vt kohtuasju T-126/96 ja T-127/96 BFM ja EFIM [1998] EKL II-3437, punkt 86. Samuti kohtuasi T- 318/00 Freistaat Thüringen v. Commission (CDA Alrechts) [2005] EKL II-4179, punktid 200 ja 248: „Arvestades PA katastroofilist olukorda ümberkorraldamislepingu sõlmimise ajal, oleks iga mõistlikult hoolikas turumajanduslikult tegutsev investor enne talle niisuguste suurte laenude andmist ja, a fortiori, enne tema ostmist, uurinud kõigepealt põhjalikult ettevõtja rahalist seisu ja nõudnud elujõulise ümberkorraldamiskava koostamist.”

(41) Samamoodi kui kohtuasi T-36/99 Lenzing [2004] EKL II-3597, punktid 140 jj.

(42) Kohtuasi T-152/99 HAMSA [2002] EKL II-3049, punkt 170.

(43) Samamoodi kui kohtuasi T-36/99 Lenzing [2004] EKL II-3597, punkt 160, milles esimese astme kohus otsustas, et heade tagatistega avalik-õiguslikul võlausaldajal ei ole põhjust viivitada võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse rakendamisega.

(44) Samadele järeldustele peaks jõudma, kui arvestada, et võla täitmisele mittepööramine on võla tagastamise edasilükkamine, millel on laenuga samaväärne mõju, arvestades, et tavaolukorras peaks abisaaja võla täitmisele pööramise vältimiseks laenama raha kapitaliturult. Kuna TB oli kaotanud oma krediidivõime, oleks aga sellise laenu abielement olnud 100 % (vaata teatist riigi osalusega ettevõtjate kohta tootmissektoris, EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, punkt 41, mida komisjon kohaldas oma 7. juuli 2004. aasta otsuses 7.7.2004 juhtumis C-58/2003 Alstom, ELT L 150, 10.6.2005, lk 24, punktid 132 ja 133). Samuti tuleb märkida, et eeldamaks, et summad on 100 % toetus, ei ole vaja riigi ressursside konkreetset ülekandmist, vaid et tegemist on eeldusega ennetavast vaatepunktist. Seetõttu ei ole oluline, kui laen hiljem vastupidi algsele eeldusele tagasi makstakse. Sama kehtib võla täitmisele mittepööramise korral, mispuhul ei tohiks olla oluline küsimus, mida hüpoteetiline eravõlausaldaja suudaks täitmisele pöörata.

(45) Vt 2004. aasta sõltumatu järelevalvearuanne, aprill 2005, lk 13.

(46) Vt 2004. aasta sõltumatu järelevalvearuanne, aprill 2005, lk 15.

(47) Seda võib järeldada komisjoni tavast 1999. aasta päästmise ümberkorraldamise suuniste rakendamisel, mida kohaldati ajal, kui protokoll nr 8 jõustus (ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2). Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate 2004. aasta ühenduse suuniste punkt 20 seda enam ei võimaldaks (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2). Kuigi neid vahetult ei kohaldata, kuna teras on põhimõtteliselt välja jäetud, võib komisjon erandjuhul, kui ümberkorraldamisabi on lubatud, neist suunistest vähemalt eeskuju võtta.

(48) Vt otsus 2006/937/EÜ.

(49) ELT L 338, 28.12.1996 lk 42.

(50) Vastavalt komisjoni teatise (ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemisest tulenevate konkurentsijuhtumite käsitlemise teatavate aspektide kohta) punktile 44 (EÜT C 152, 26.6.2002, lk 5), „tehes pärast 23. juulit 2002 otsuseid, mis puudutavad enne seda kuupäeva ilma komisjoni eelneva heakskiiduta jõustatud riigiabi, menetleb komisjon asja vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta”. Selles teatises (vt EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22) sätestatakse, et ebaseaduslikku abi tuleb hinnata vastavalt abi andmise ajal kehtinud tekstile.

(51) Vt otsus 2006/937/EÜ.

(52) Lk 38.

(53) Vt otsus 2006/937/EÜ.

(54) EÜT C 72, 10.3.1994, lk 3, kohaldatakse kooskõlas teraseabikoodeksi artikliga 3 (hiljem asendatud: EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3).

(55) Kui aastatel 2005 ja 2006 oleks tehtud rohkem investeeringuid, millele viidatakse põhjenduses (45), tuleks ka neid arvesse võtta.

(56) Vt kohtuasja 323/82 Intermills punkt 11, milles kohus väitis: „[…] seetõttu tuleb tunnistada, et hoolimata asjaolust, et igaühel kolmest tootmisäriühingust on endisest SA Intermillsist eraldi juriidiline isik, moodustavad kõik need ettevõtjad ühtse rühma vähemalt selles osas, mis puudutab Belgia ametiasutuste antud abi”. Samasugust lähenemist pakkus kohtujurist Geelhoed ühendatud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00 Seleco [2003] EKL I-4035, hoolimata asjaolust, et komisjon on väitnud, et tagasimaksenõuet tuleks laiendada eraldatud üksusele (ega tõstatanud majandusliku järjepidevuse argumenti).

(57) On väljakujunenud kohtupraktika, et abi tuleb põhimõtteliselt tagasi nõuda ettevõtjalt, kes on seda tegelikult kasutanud, et kõrvaldada selle abiga antud konkurentsieelise põhjustatud konkurentsi kahjustamine, vaata ühendatud kohtuasju T-111/01 ja T-133/01 Saxonia Edelmetalle [2005] II-1579, punkt 115.

(58) Selle argumendi esitab ka kohtujurist Geelhoed ühendatud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00 Seleco [2003] EKL I-4035, punktides 79 ja 84.

(59) See kehtib olenemata asjaolust, et pärast TB varade müümist HB-le läks HB-le üle ka osa võlast, nagu põhjenduses 61 kirjeldatud. Igal juhul on selge, et varade eest makstavat hinda ei vähendatud nõuete ülekandmisega seotud ulatuses, kuivõrd HB maksis varade eest peaaegu turuhinda.

(60) Komisjon teab, et ta „ei pea kindlaks tegema, kui suures ulatuses iga äriühing [abi] kasutas, vaid ta võis nõuda [liikmesriigilt] abi tagastamist seda saanud isiku(te)lt, st abist tegelikult kasu saanud ettevõtjalt või ettevõtjatelt”, vaata ühendatud kohtuasju T-111/01 ja T-133/01 Saxonia Edelmetalle, punkti 124. Kuigi komisjon võib piirduda sellega, et nõuab, et liikmesriik määraks kindlaks äriühingu, kellelt abi tagasi nõutakse, ei takista siiski miski komisjoni kindlaks tegemast, kes abist tegelikult kasu sai.

(61) Kohtuasi 277/00 SMI [2004] EKL I-4355, punkt 85, kohtuasi 52/84 Komisjon v. Belgia [1986] EKL 89, punkt 14, ja kohtuasi C-142/87 Tubemeuse [1990] EKL I-959, punktid 60 kuni 62.

(62) Ühendatud kohtuasjad C-328/99 ja C-399/00 Seleco [2003] EKL I-4035, kohtuasi 277/00 SMI [2004] EKL I-4355, kohtuasi T-318/00 ja T-324/00 CDA Albrechts II [2005] EKL II-4179.

(63) Kohtuasi 277/00 SMI [2004] EKL I-4355, punkt 86, loetuna koos punktiga 92. Nii on see juhul, kui varasid ei ole üle kantud turuhinnaga või kui tehingu motiiviks on kavatsus tagasimaksmist vältida.

(64) Vaata kohtuasja 277/00 SMI [2004] EKL I-4355 punkti 86, milles kohus otsustas, et „on kindlasti võimalik, et juhul kui luuakse eraldatud äriühinguid, et jätkata abi saanud ettevõtja tegevust olukorras, kus see ettevõtja on pankrotistunud, võidakse vajaduse korral nõuda asjaomase abi tagasimaksmist ka sellistelt äriühingutelt, kui tehakse kindlaks, et nad saavad tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu”.

(65) Kohus on tõepoolest selgitanud, et „kui raskustes ja pankroti väljakuulutamise äärel oleval ettevõtjal oleks tingimusteta lubatav luua talle antud abi ametliku uurimise vältel tütarettevõtja, millele ta kannaks seejärel enne uurimise lõppu üle oma kõige kasumlikumad varad, tähendaks see nõustumist sellega, et iga äriühing võib abi tagasinõudmise ajal niisuguseid varasid emaettevõtjast kõrvaldada, mis tähendaks ohtu, et selle abi tagasinõudmine kaotab täielikult või osaliselt oma mõju”. C-328/99 ja C-399/00 Seleco [2003] EKL I-4035, punkt 77. Samasugust põhjendust kasutati kohtuasjas C-415/03 Komisjon v. Kreeka (Olympic) [2005] EKL I-3875.

(66) Mis puutub HBsse, siis see eraldamine oli juba algses individuaalses äriplaanis ette nähtud, vaata põhjendust 59.

(67) Tagasinõutavate summade kindlaksmääramisel võib siiski võtta arvesse pärast 2006. aasta augustit nõuete täitmisele pööramisest saadud tulu.

(68) Vt otsus 2006/937/EÜ.

(69) ELT L 140, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1935/2006 (ELT L 407, 30.12.2006, lk 1).