NÕUKOGU OTSUS 2010/430/ÜVJP,

26. juuli 2010,

millega luuakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „massihävitusrelvade alane ELi strateegia”), mille III peatükis on esitatud loetelu meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks.

Nõukogu võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu järeldused ja dokumendi „Euroopa Liidu uued tegevussuunad massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses” (edaspidi „uued tegevussuunad”), milles sätestatakse, et massihävitusrelvade levik on jätkuvalt üks suuremaid julgeolekuprobleeme ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika on ühise välis- ja julgeolekupoliitika oluline osa.

Uutes tegevussuundades rõhutab nõukogu, et massihävitusrelvade leviku vastaseks võitluseks võetavate liidu meetmete jaoks võiks olla kasulik toetus, mida annab massihävitusrelvade leviku tõkestamise alal tegutsev valitsusväline võrgustik, kuhu kuuluvad välispoliitika instituudid ja uurimiskeskused, kes on spetsialiseerunud liidu strateegilistele valdkondadele, kasutades ära juba olemas olevaid kasulikke võrgustikke. Sellist võrgustikku saaks laiendada, et see hõlmaks institutsioone kolmandates riikides, kellega liit peab konkreetseid massihävitusrelvade leviku tõekestamise alaseid dialooge.

Euroopa Ülemkogu võttis 15.–16. detsembril 2005. aastal vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „väike- ja kergrelvade alane ELi strateegia”), milles on sätestatud suunised liidu tegevusteks väike- ja kergrelvade valdkonnas. Väike- ja kergrelvade alases ELi strateegias esitatakse seisukoht, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik hankimine ja salakaubavedu kujutab tõsist ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule.

Väike- ja kergrelvade alases ELi strateegias on muude eesmärkide hulgas märgitud, et on vaja tõhustada mitmepoolsust rahvusvaheliste, piirkondlike ning liidu ja selle liikmesriikide siseste mehhanismide edendamiseks, seismaks vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona pakkumisele ja destabiliseerivale levikule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Tõhusa mitmepoolsuse, ennetamise ja kolmandate riikidega tehtava koostöö põhimõtetel rajaneva massihävitusrelvade alase ELi strateegia tõhusama rakendamise toetamiseks luuakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik, et püüda saavutada järgmised eesmärgid:

aidata suurendada kolmandate riikide teadlikkust massihävitusrelvade leviku alastest probleemidest ning vajadusest teha koostööd liiduga mitmepoolsetel foorumitel, eelkõige ÜROs, et hoida ära kogu maailmas muret tekitavate massihävitusrelvade leviku alaste programmide loomine, nende läbiviimist tõkestada ning need peatada ja võimaluse korral kaotada.

2. Võttes arvesse väike- ja kergrelvade alast ELi strateegiat ei piirdu massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute Euroopa mõttekodade võrgustiku tegevused üksnes massihävitusrelvade levikust põhjustatud ohtudega seotud küsimuste käsitlemisega, vaid hõlmatud on ka tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade levik. Tavarelvadega seotud teemade hõlmamine võrgustiku tegevusvaldkonda annab suurepärase aluse pidada dialooge ja esitada soovitusi seoses liidu tegevustega selles valdkonnas, mida viiakse läbi väike- ja kergrelvade alase ELi strateegia rakendamise ning tavarelvade alase liidu poliitika raames.

3. Seda arvestades sisaldavad liidu toetatavad projektid järgmiseid konkreetseid tegevusi:

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab kõrge esindaja.

2. Artikli 1 lõikes 3 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium, mis on moodustatud strateegiliste uuringute sihtasutuse (Fondation pour la Recherche Stratégique, FRS), Frankfurti rahu-uuringute instituudi (Peace Research Institute Frankfurt, HSFK/PRIF), rahvusvahelise strateegiliste uuringute instituudi (International Institute for Strategic Studies, IISS) ja Stockholmi rahvusvahelise rahu-uuringute instituudi (Stockholm International Peace Research Institute, SIPRI) põhjal. Nimetatud konsortsium täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja konsortsiumiga kokku vajalike korralduste osas.

Artikkel 3

1. Lähtesumma artikli 1 lõikes 3 osutatud projektide rakendamiseks on 2 182 000 eurot.

2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Järelevalvet lõikes 1 nimetatud kulude nõuetekohase rakendamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumiga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et konsortsium tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja lepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

1. Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi poolt koostatud regulaarsetest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.

2. Komisjon annab aru artikli 1 lõikes 3 nimetatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest.

Otsus kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel selle jõustumisest, kui selle aja jooksul ei ole sõlmitud nimetatud rahastamislepingut.

LISA

MASSIHÄVITUSRELVADE LEVIKU TÕKESTAMISE VALDKONNAGA TEGELEVATE SÕLTUMATUTE MÕTTEKODADE EUROOPA VÕRGUSTIKU LOOMINE MASSIHÄVITUSRELVADE LEVIKU VASTASE ELI STRATEEGIA („MASSIHÄVITUSRELVADE ALANE ELI STRATEEGIA”) RAKENDAMISE TOETAMISEKS

1. Eesmärgid

Käesoleva otsuse eesmärk on rakendada poliitikasoovitused, mis on sätestatud nõukogu 8. detsembri 2008. aasta dokumendis „Euroopa Liidu uued tegevussuunad massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses”. Selles dokumendis on märgitud, et massihävitusrelvade leviku vastaseks võitluseks võetavate liidu meetmete jaoks võiks olla kasulik toetus, mida annab massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelev valitsusväline võrgustik, kuhu kuuluvad välispoliitika instituudid ja uurimiskeskused, kes on spetsialiseerunud liidu strateegilistele valdkondadele, kasutades ära juba olemas olevaid kasulikke võrgustikke. Sellist võrgustikku saaks laiendada, et see hõlmaks institutsioone kolmandates riikides, kellega liit peab konkreetseid massihävitusrelvade leviku tõekestamise alaseid dialooge.

Selle sõltumatute massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate mõttekodade võrgustiku eesmärk oleks soodustada poliitilist ja julgeolekualast dialoogi ning pikaajalist diskussiooni massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses võetavate meetmete üle kodanikuühiskonnas ja eelkõige ekspertide, teadlaste ja akadeemikute vahel. See on kasulikuks lähteplatvormiks liidu ja rahvusvahelise kogukonna tegevustele massihävitusrelvade leviku vastases võitluses.

Võrgustiku tööd laiendatakse selliselt, et oleks hõlmatud tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud teemad ning meetmed, millega tagatakse 2005. aastal vastu võetud ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „väike- ja kergrelvade alane ELi strateegia”) pidev rakendamine. Võrgustik aitab arendada uusi tahke liidu tegevustes, et käsitleda tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimisega seotud julgeolekuküsimuste nii ennetus- kui ka vastutegevuse alaseid aspekte, nagu on sätestatud väike- ja kergrelvade alases ELi strateegias. Samuti on relvakaubanduslepingu alases protsessis tunnistatud liidu prioriteedina tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku ja reguleerimata kauplemise tõkestamist.

Võrgustik saaks kaasa aidata kolmandate riikide teadlikkuse suurendamisele massihävitusrelvade levikuga ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimisega seotud probleemidest ning vajadusest teha koostööd liiduga ja mitmepoolsetel foorumitel, eelkõige ÜROs, et hoida ära kogu maailmas muret tekitavate massihävitusrelvade leviku alaste programmide loomine, nende läbiviimist tõkestada ning need peatada ja võimaluse korral kaotada.

Liit soovib seda võrgustikku toetada järgmisega:

— korraldades stardikoosoleku ja iga-aastase konverentsi, pidades silmas aruande ja/või soovituste esitamist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale;

— luues internetipõhise platvormi, et soodustada kontaktide loomist ja edendada uurimistöödega seotud dialoogi massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate mõttekodade võrgustikus.

2. Võrgustiku töökorraldus

Võrgustik on avatud kõigile asjaomastele liidu uurimisinstituutidele ja mõttekodadele ning austab täielikult paljude erinevate arvamuste võimalikkust liidus.

Võrgustik soodustab valitsusväliste ekspertide, liikmesriikide esindajate ja liidu institutsioonide vaheliste kontaktide loomist. Võrgustikul on valmidus kaasata kolmandate riikide valitsusväliseid osalejaid vastavalt massihävitusrelvade alasele ELi strateegiale ning väike- ja kergrelvade alasele ELi strateegiale, milles lähtutakse mitmepoolsuse põhimõttest ja rahvusvahelisest koostööst. Võrgustiku ülesanneteks on käsitleda massihävitusrelvade leviku tõkestamist, massihävitusrelvade kandesüsteeme ning tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud teemasid.

Võrgustiku juhatajaks on kõrge esindaja, kes lähtub suunistest, mis on määratletud massihävitusrelvade järelevalve keskuse (WMD Monitoring Centre) tegevuse raames seoses massihävitusrelvade leviku vastaste meetmetega. Nõukogu asjaomastes ettevalmistavates üksustes osalejad (CODUN/CONOP/COARM jne) saavad võrgustikuga konsulteerida massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimustes, ning nende esindajad võivad osaleda võrgustiku raames toimuvatel koosolekutel. Võrgustiku koosolekud võib korraldada paralleelselt töörühma koosolekutega, kui see on teostatav.

Projekti haldamine tehakse ülesandeks FRSi, HSFK/PRIFi, IISSi ja SIPRI põhjal moodustatud massihävitusrelvade leviku tõkestamise konsortsiumile, kes teeb tihedat koostööd kõrge esindajaga.

Konsortsium kutsub kõrge esindaja ja liikmesriikidega konsulteerides stardikoosolekule ja iga-aastasele koosolekule osalema massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tavarelvade alaste küsimuste spetsialiste. Osalejad peavad kinnitama oma erialaseid teadmisi publikatsioonide või muude uurimistegevustega massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnas ja tavarelvadega seotud küsimustes.

3. Projektide kirjeldus

3.1. Projekt 1: Stardikoosoleku ja iga-aastase konverentsi korraldamine koos aruande ja/või soovituste esitamisega

3.1.1. Projekti eesmärk

Stardikoosoleku eesmärk on luua massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute liidus paiknevate mõttekodade Euroopa võrgustik. Stardikoosolekul, mida juhatab kõrge esindaja, korraldatakse võrgustiku tegevusi ja valmistatakse ette iga-aastane konverents, pidades silmas aruande ja/või soovituste esitamist kõrgele esindajale.

Iga-aastasel Carnegie konverentsi laadi konverentsil, kus osalevad liidu ja kolmandate riikide valitsuste ja sõltumatute mõttekodade eksperdid, arutatakse ja määratakse kindlaks edasisi meetmeid massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks ning tavarelvadega seotud probleemide käsitlemiseks, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamiseks. Iga-aastase konverentsi saaks jagada temaatilisteks plokkideks ja kokkuvõtlikuks plenaarkoosolekuks, mida juhatab kõrge esindaja.

Iga-aastase konverentsi põhjal koostatakse kõrge esindaja jaoks poliitikast lähtuv aruanne koos tegevustest lähtuvate soovitustega. Seda aruannet levitatakse asjaomastes liidu institutsioonides ja liikmesriikides ning see tehakse kättesaadavaks Internetis.

3.1.2. Projekti tulemused

— kehtestatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku toimimisskeem;

— korraldatakse ulatuslik massihävitusrelvade leviku tõkestamise alane Euroopa konverents, millest saab peamine palatvorm strateegiliste arutelude edendamiseks massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks võetavate meetmete üle ning tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamisega seotud probleemide käsitlemiseks;

— esitatakse poliitikast lähtuv aruanne ja/või tegevustest lähtuvad soovitused, millega parandatakse massihävitusrelvade alase ELi strateegia ning väike- ja kergrelvade alase ELi strateegia rakendamist ning rajatakse kasulik lähteplatvorm liidu ja rahvusvahelise kogukonna tegevustele seoses massihävitusrelvade leviku vastase võitluse ja tavarelvadega;

— suurenevad liidu institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide teadlikkus ja teadmised massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud ohtudest, võimaldades neid paremini ennetada.

3.1.3. Projekti kirjeldus

Projekti raames korraldatakse kaks stardikoosolekut, kaks iga-aastast koosolekut ja koostatakse kaks aruannet ja/või soovitust:

— stardikoosolek, kus osaleb kuni 50 sõltumatut liidus paiknevat mõttekoda, kes on oma tegevustes spetsialiseerunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimustele;

— iga-aastane konverents, kus osalevad valitsuste eksperdid ja kuni 200 liidus ja kolmandates riikides paiknevat sõltumatut mõttekoda, kes on oma tegevustes spetsialiseerunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimustele;

— poliitikast lähtuv aruanne ja/või tegevustest lähtuvad soovitused, mis ergutavad massihävitusrelvade alase ELi strateegia ning väike- ja kergrelvade alase ELi strateegia rakendamist.

3.2. Projekt 2: Internetipõhise platvormi loomine

3.2.1. Projekti eesmärk

Luuakse internetileht, mis soodustab võrgustiku kohtumiste vahelisel perioodil kontaktide loomist ja hõlbustab uurimistöödega seotud dialoogi pidamist massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate mõttekodade vahel. Liidu institutsioonid ja liikmesriigid võiksid samuti kasu saada kõnealusele teemale pühendatud veebilehest, kus võrgustikus osalejad võivad vabalt vahetada teavet ja ideid ning avaldada oma uurimistöid massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku tõkestamise ning tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud teemadel. Selle veebilehega võiks kaasas käia elektrooniline uudisteleht.

Projektiga tagatakse võimalus tutvuda sündmustega tagantjärele ning luuakse aken Euroopas tehtava uurimistööga tutvumiseks. See aitab tõhusalt levitada uurimistulemusi mõttekodade hulgas ja valitsuste ringkondades. See võimaldab paremini ennetada massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikust ning tavarelvadest, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveost ja ülemäärasest hankimisest tulenevaid ohte ning suurendab teadmisi nendest ohtudest.

3.2.2. Projekti tulemused

— luuakse platvorm, kus massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevad mõttekojad saavad vahetada oma sõltumatuid arvamusi ja analüüse massihävitusrelvade leviku ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud probleemide kohta;

— parandatakse arusaamist massihävitusrelvade alasest ELi strateegiast ning väike- ja kergrelvade alasest ELi strateegiast kodanikuühiskonnas ning luuakse koht, kus liit ja mõttekodade võrgustik saavad luua kontakti;

— võimaldatakse tasuta alla laadida võrgustiku koosolekute tulemusel koostatud dokumente ja nende sõltumatute mõttekodade dokumente, kes soovivad jagada oma uurimistulemusi ilma rahalise hüvitiseta;

— suurenevad liidu institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide teadlikkus ja teadmised tavarelvade ning massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud ohtudest, võimaldades neid paremini ennetada.

3.2.3. Projekti kirjeldus

Võiks kaaluda suhtlusvõrkude teenuse laadse tehnoloogia kasutuselevõtmist, kui see on teostatav ja asjakohane, et hoida kokku kulusid ja võimaldada tuttavas keskkonnas toimuvat aktiivset internetipõhist suhtlust ja teabevahetust võrgustikus osalejate vahel. Projekti läbi viiv massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium vastutaks veebihostingu ning veebilehe kujunduse ja tehnilise haldamise eest. Konsortsium saaks pakkuda kõrgele esindajale ja asjaomastele nõukogu töörühmadele veebilehe alast põhikoolitust.

4. Kestus

Projektide läbiviimise eeldatav kogukestus on 36 kuud.

5. Kasusaajad

5.1. Otsesed kasusaajad

Euroopa julgeolekustrateegias ja massihävitusrelvade alases ELi strateegias on massihävitusrelvade levitamist nii riikide kui ka terroristide poolt peetud potentsiaalselt suurimaks ohuks liidu julgeolekule. Sarnaselt tunnistatakse väike- ja kergrelvade alases ELi strateegias, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ülemäärane hankimine kujutab tõsist ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. Väljapakutud projektid on kooskõlas ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkidega ning nendega toetatakse Euroopa julgeolekustrateegias kehtestatud strateegiliste eesmärkide saavutamist.

5.2. Kaudsed kasusaajad

Projektidest saavad kaudselt kasu:

a) liidus ja kolmandates riikides asuvad sõltumatud mõttekojad, kes on oma tegevustes spetsialiseerunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimustele;

b) liidu institutsioonid;

c) liikmesriigid;

d) kolmandad riigid.

6. Kolmandatest isikutest osalised

Projekte rahastatakse täies ulatuses käesoleva otsuse alusel. Võrgustiku eksperte võib lugeda kolmandatest isikutest osalejateks. Nad teevad tööd vastavalt oma standardsetele eeskirjadele.

7. Menetlusaspektid, koordineerimine ja juhtkomitee

Juhtkomitee moodustavad kõrge esindaja ja lõikes 8 nimetatud rakendusüksuse esindaja. Juhtkomitee vaatab nõukogu otsuse rakendamise regulaarselt vähemalt iga kuue kuu tagant läbi, kasutades muu hulgas elektroonilisi kommunikatsioonivahendeid.

8. Rakendusüksus

Käesoleva nõukogu otsuse rakendamine tehakse ülesandeks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumile, kes täidab seda ülesannet kõrge esindaja kontrolli all. Oma tegevuste läbiviimisel teeb konsortsium koostööd kõrge esindajaga, liikmesriikidega ning vastavalt vajadusele teiste osalisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.