KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1428,

12. oktoober 2020,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit pressitud alumiiniumi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 14. veebruaril 2020. aastal alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit pressitud alumiiniumi importimisega liitu.

(2) Komisjon algatas uurimise kaebuse (edaspidi „kaebus“) põhjal, mille esitas 3. jaanuaril 2020. aastal alumiiniumitootjate ühendus European Aluminium (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebuse esitaja toodang moodustas pressitud alumiiniumi kogutoodangust liidus üle 25 %. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta.

(3) Selle põhjal arvas komisjon, et kaebus sisaldas piisavalt tõendeid, et õigustada uurimise algatamist.

1.2. Registreerimine

(4) Kuna kaebuse esitaja oli esitanud taotluse koos nõutavate tõenditega, kehtestas komisjon komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1215 (2) vaatlusaluse toote impordi suhtes registreerimise nõude vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5.

1.3. Huvitatud isikud

(5) Algatamisteates (3) kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele liidu tootjatele ja liidu riiklikele alumiiniumitootjate ühendustele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele, teadaolevatele importijatele ning teadaolevatele kauplejatele ja kasutajatele uurimise algatamisest ning kutsus neid üles selles osalema.

(6) Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

1.4. Märkused algatamise kohta

(7) Komisjon sai algatamise kohta märkusi kahelt importijalt (Airoldi ja Kastens & Knauer). Komisjon vaatas kõik märkused läbi ning käsitles neid allolevates punktides.

1.5. Väljavõtteline uuring

(8) Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

1.5.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(9) Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmis- ja müügimahust liidu turul, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Valimisse kuulus neli toodangu ja müügi poolest suurimat liidu tootjat. Valimisse kaasatud tootjad tootsid ja müüsid väga laias valikus tooteid, sealhulgas nelja põhilist tooteliiki (latid ja vardad, täisprofiilid, õõnesprofiilid, torud), mis moodustas liidu turul toimuvast tootmisest ja müügist veidi alla 10 %. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi.

(10) European Aluminium leidis, et kuna valim põhineb suurimatel tootjatel, ei pruugita välja selgitada kahju täielikku ulatust. Selle väite aluseks oli asjaolu, et väiksemate tootjate arvele langevad suurimad tootmis- ja müügimahud ning need äriühingud ei saanud mastaabisäästust kasu nii nagu suurimad tootjad. European Aluminium soovitas valimisse täiendavalt kaasata veel kaks äriühingut, mis tema väitel oleks võimaldanud ka lõppkasutajate turge laiemalt hõlmata.

(11) Komisjon hindas seda väidet ning otsustas jääda oma esialgse valimi juurde. Kuigi valimiteavet esitasid ka mõned äriühingud, keda oleks juriidiliste kriteeriumide poolest saanud käsitada VKEdena, moodustasid nad liidu tootmisest ja müügist vaid väga väikese osa. European Aluminiumi osutatud väiksemad tootjad olid VKEdena kvalifitseerumiseks tegelikult liiga suured. Seega ei olnud komisjonil objektiivset põhjust valim läbi vaadata ega lisada sellesse kaks European Aluminiumi soovitatud äriühingut.

(12) Seetõttu arvas komisjon toimikus olemasoleva teabe põhjal, et valim oli liidu tootmisharu suhtes esindav.

1.5.2. Importijate väljavõtteline uuring

(13) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

(14) Nõutud teabe esitas kuus sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kaks importijat, võttes aluseks uurimisperioodil Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisaluste toodete suurima tüüpilise müügimahu. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust.

(15) Üks importija (Airoldi Metalli S.p.A.) märkis, et suured importijad, eelkõige need, kes tegutsevad Saksamaal, ei osale uurimises ning seetõttu ei kajasta komisjoni tehtud turuanalüüs nii kahju kui ka dumpingu kohta tootmisharu tegelikku majanduslikku olukorda.

(16) Kõiki importijaid teavitati uurimise algatamisest Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega ning neile anti võimalus teha koostööd ja olla valimisse kaasatud. Kuigi importijate koostöövalmidus oli madal, tegid koostööd ka Saksamaa ettevõtjad, sealhulgas üks valimisse kuuluv importija.

(17) Seetõttu arvas komisjon toimikus valimi kohta kättesaadava teabe põhjal, et valim on esindav.

1.5.3. Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(18) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates osutatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest (kui neid on), ja/või võtta nendega ühendust.

(19) Ettenähtud tähtajaks esitas küsitud teabe kolmkümmend seitse Hiina eksportivat tootjat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Neist kaks eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe pärast määratud tähtaega. Nende vastuseid võeti arvesse, aga neid ei lisatud hilisemas etapis valimisse, sest nad ei olnud ekspordimahu poolest suurimate seas. Komisjon moodustas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm koostööd tegevat eksportivate tootjate rühma suurima, koguekspordist 28,1 % moodustava tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu alusel, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

(20) Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeris komisjon valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate pressitud alumiiniumi tootjatega ja Hiina ametiasutustega. Komisjonile ei laekunud selle esialgse valiku kohta ühtegi märkust.

1.6. Individuaalne kontrollimine

(21) Kakskümmend kaks Hiina eksportivat tootjat andsid teada oma kavatsusest taotleda alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel individuaalset kontrollimist. Kuid ettenähtud tähtajaks esitas täidetud küsimustiku vaid kaks eksportivat tootjat. Selles etapis ei ole komisjon saanud neid taotlusi ajapiirangute tõttu läbi vaadata. Seega otsustab ta uurimise lõppetapis, kas võimaldada individuaalset kontrollimist.

1.7. Vastused küsimustikule

(22) Komisjon palus küsimustikule vastata järgmistel osalistel (4): liidu tootjad — Constellium Decin s.r.o., Decin, Tšehhi — Hydro Extrusion Hungary k.f.t, Székesfehérvár, Ungari — Impol d.o.o., Slovenska Bistrica, Sloveenia — ST Extruded Products GmbH, Vogt, Saksamaa liidu tootjate ühendus — European Aluminium, Brüssel, Belgia sõltumatud importijad — Airoldi Metalli S.p.A. — mejo Metall Josten GmbH & Co. eksportivad tootjad — Liaoning Zhongwang Group, mis koosneb kahest eksportivast tootjast: i) Liaoning Zhongwang Group Co., Ltd. ja ii) Yingkou Zhongwang Aluminium Business Co., Ltd; — Haomei Group, mis koosneb kahest eksportivast tootjast: i) Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd. ja ii) Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd, ning — Press Metal Group, mis koosneb kahest eksportivast tootjast: i) Press Metal International Ltd. ja ii) Press Metal International Technology Ltd.

(23) Komisjon sai küsimustiku vastused neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, liidu tootjate ühenduselt, kahelt valimisse kaasatud sõltumatult importijalt, ühelt kasutajalt (Alstom Holdings) ja kahelt eksportivate tootjate rühmalt: Haomei Groupilt ja Press Metal Groupilt.

(24) Liaoning Zhongwang Group ei vastanud küsimustikule. Eespool esitatut arvesse võttes teavitas komisjon 1. aprillil 2020 Liaoning Zhongwang Groupi, et kavatseb selle suhtes kohaldada alusmääruse artikli 18 sätet. Selles kirjas palus komisjon Liaoning Zhongwang Groupil esitada oma märkused artikli 18 kohaldamise kohta hiljemalt 13. aprilliks 2020. Liaoning Zhongwang Group ei esitanud märkusi. Valimit vähendati kahele eksportivate tootjate rühmale, kes esindasid koguekspordist 20,9 %.

1.8. Kontrollkäigud

(25) Arvestades COVID-19 puhangut ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud levikut tõkestavaid meetmeid, ei saanud komisjon esialgses etapis teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike.

(26) Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil kogu teavet, mida pidas oma esialgsete otsuste jaoks vajalikuks. Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/osalisi: liidu tootjate ühendus: — European Aluminium, Brüssel, Belgia liidu tootjad: — Constellium Decin s.r.o., Decin, Tšehhi — Hydro Extrusion Hungary k.f.t, Székesfehérvár, Ungari — Impol d.o.o., Slovenska Bistrica, Sloveenia — ST Extruded Products GmbH, Vogt, Saksamaa Hiina eksportivad tootjad: — Haomei Group ning — Press Metal Group.

1.9. Nõue uurimine peatada

(27) Airoldi taotles, et COVID-19 puhangu tõttu tuleks uurimine olukorra paranemiseni peatada, sest levikut tõkestavad meetmed mõjutasid halvasti tema kaitseõigusi (näiteks ei pääsenud Airoldi juurde omaenda dokumentidele ega saanud korraldada ärakuulamisi komisjoniga).

(28) Seda taotlust ei olnud võimalik heaks kiita. Eelkõige ei ole alusmääruses õiguslikku alust, mis võimaldaks komisjonil uurimine peatada. Tegelikult on komisjonile uurimise lõpuleviimiseks kehtestatud siduvad tähtajad. Seetõttu ei ole komisjonil sellise otsuse tegemiseks kaalutlusõigust. Tunnistades tõsiseid raskusi, millega teatavad koostööd tegevad äriühingud silmitsi seisid, avaldas komisjon teate COVID-19 puhangu tagajärgede kohta, milles pakutakse tähtaegade pikendamise asjus võimalikult palju lisapaindlikkust, võttes arvesse õiguslikke piiranguid ja vajadust järgida kohaldatavaid tähtaegu. Lisaks, nagu on kirjeldatud eelmises lõikes, ristkontrollis komisjon kaugmeetodil osaliste esitatud teavet või pidas videokonverentse huvitatud isikute ärakuulamiseks rahuldaval viisil. Kõigi nende meetmetega tagati, et osalised, sealhulgas Airoldi, said täielikult kasutada oma kaitseõigust ning uurimises osaleda.

1.10. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(29) Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.11. Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

(30) Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid Hiinas oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks alustada uurimist, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

(31) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon seega algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teavet pressitud alumiiniumi tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid kolmkümmend kolm Hiina eksportivat tootjat.

(32) Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“), et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks oma uurimise jaoks seoses väidetavate oluliste moonutustega alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hiina valitsus aga ei vastanud küsimustikule. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks olemasolevaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

(33) Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamist teatavaks oma seisukohad ning esitama teavet ja kinnitavaid tõendeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta. Oluliste moonutuste olemasolu kohta esitasid märkusi kaks eksportivat tootjat. Neid märkusi analüüsitakse üksikasjalikult allpool põhjendustes 74–89.

(34) Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

(35) Komisjon avaldas 16. märtsil 2020. aastal vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele lõigule esimese toimikusse lisatud teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate allikate kohta (edaspidi „16. märtsi 2020. aasta teade“), milles küsiti huvitatud isikute seisukohti asjaomaste allikate kohta, mida komisjon võiks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Selles teates esitas komisjon loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad vaatlusaluse toote tootmisel kasutavad. Lisaks tegi komisjon selles etapis moonutamata hindade või võrdlusaluste valimise kriteeriumidele tuginedes võimalike võrdlusriikidena kindlaks järgmised riigid: Brasiilia, Colombia, Ecuador, Iraani Islamivabariik, Kasahstan, Malaisia, Mauritius, Mehhiko, Montenegro, Serbia, Sri Lanka, Tai, Türgi ja Vene Föderatsioon.

(36) Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjon sai märkusi kahelt Hiina eksportivalt tootjalt, kaebuse esitajalt ja ühelt importijalt. Hiina valitsus märkusi ei esitanud.

(37) Komisjon vastas 16. märtsi teate kohta saadud märkustele teises, 25. juuni 2020. aasta teates normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatavate allikate kohta (edaspidi „25. juuni 2020. aasta teade“). Komisjon koostas ka esialgse tootmistegurite loetelu ja järeldas, et selles etapis kavatses ta vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele kasutada kõige sobivama võrdlusriigina Türgit. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ning ta sai märkusi kaebuse esitajalt, ühelt eksportivate tootjate rühmalt ja ühelt importijalt. Neid märkusi analüüsitakse üksikasjalikult põhjendustes 169–173.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(38) Uurimisalused tooted on vardad, latid, profiilid (õõnesprofiilid või mitte), torud; kokku panemata; tarindites kasutamiseks ette valmistatud või mitte (nt mõõtu lõigatud, puuritud, painutatud, rihvitud, keermestatud); valmistatud alumiiniumist, legeeritud või mitte, kusjuures alumiiniumisisaldus on kuni 99,3 %.

(39) Hiinast pärit uurimisalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81, 7608 20 89 ja ex 7610 90 90 (TARICi koodid 7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080, 7610909010) alla („vaatlusalune toode“). Need CN-koodid ja TARICi koodid on esitatud üksnes teavitamiseks ning neil ei ole toote liigitamisele siduvat mõju.

(40) Vaatlusalusele tootele viidatakse tavaliselt kui „pressitud alumiiniumile“, millega osutatakse selle kõige tavalisemale tootmisprotsessile, isegi kui seda saab toota ka muude tootmisprotsessidega nagu valtsimine, sepistamine ja valamine.

(41) Käesolevas uurimises ei hõlmata järgmisi tooteid: 1) alamkoostude moodustamiseks ühendatud tooted (nt keevitamisega või kinnitustega); 2) keevitatud torud; 3) tooted pakitud komplektina, kus on vajalikud osad lõpptoote kokkupanemiseks ilma täiendava viimistluse või osade valmistamiseta (edaspidi „lõpptoote komplekt“).

(42) Vaatlusalust toodet kasutatakse paljudes rakendustes. Peamised lõppkasutused on järgmised: 1) ehitus: aknad, uksed, reelingud, kõrghoone kardinsein, kiirtee- ja sillatarindid, raamiosad, muud tarindid; 2) transport: autotööstus (autod, bussid, veokid, haagis-/furgoon-/konteinersõidukid), kergrööbassõidukid, raskerööbassõidukid ja muud massilise reisijateveo sõidukid, vaba aja sõidukid, õhusõidukid, kosmosesõidukid, meresõidukid, ja 3) tehnoloogilised tooted: tarbekaubad ja kommertstooted, nagu kliimaseadmed, seadmed, mööbel, valgustus, spordivarustus, isiklikud veesõidukid; elektritoiteallikad, soojusneelud, koaksiaalkaablid, voolulatid; masinad ja seadmed, toiduvitriinid, jahutusseadmed, meditsiiniseadmed, väljapanetarindid, laboriseadmed ja aparaadid.

2.2. Samasugune toode

(43) Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed: 1) vaatlusalune toode; 2) toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ja 3) toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

(44) Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

(45) Uurimisaluse toote jaoks mõeldud liidu turg hõlmab erinevatest alumiiniumisulamitest valmistatud vardaid ja latte, torusid ning täis- ja õõnesprofiile. Need tooted on erinevate mõõtmetega ning mõned tooted on viimistletud, kasutades erinevaid meetodeid nagu lõikamine, tõmbamine, vormimine jne. Neid tooteid müüakse tooteid kasutavatele eri tootmisharudele. Peamised tooteid kasutavad tootmisharud on ehitus (ligikaudu 50 %), transport (ligikaudu 30 %), masinaehitus (ligikaudu 12 %) ja tarbekaubad (ligikaudu 8 %). Tooteid müüakse tooteid kasutavatele tootmisharudele kas otse või edasimüüjate kaudu.

(46) Ka asjaomasest riigist pärit import hõlmab samu põhilisi tooteliike, mis on valmistatud sarnasest alumiiniumisulamite valikust ning on sarnaste mõõtmete ja viimistlusega. Imporditud tooteliikide hindade võrdlemisel valimisse kaasatud liidu tootjate müüdavate tooteliikidega ilmnes, et üle 95 % imporditud tooteliikidest kattub otseselt liidu tootmisharu müüdavate tooteliikidega. Seega oli selge, et imporditud ja liidu tootmisharu müüdavate tooteliikide vahel on tihe konkurents.

(47) Paljud imporditud ja liidu tootmisharu müüdavad tooteliigid olid tehtud vastavalt kliendi individuaalsetele kirjeldustele. Aga kuigi neid tooteid saab pidada erilahendusteks, olid neil kõigil ühesugused füüsilised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning neid tuleks praeguses uurimises käsitleda ühe tootena.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

2.3.1. Väited, et toote määratlus ei ole piisavalt selge

(48) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et algatamisteates ei määratletud uurimisalust toodet piisavalt selgelt. Esitati järgmised väited: 1) uurimisaluse toote määratlus ei tohiks põhineda tootmismeetoditel; 2) toote määratluse väidetav laiendamine mõistega „valmistatud alumiiniumist“ ei ole asjakohane; 3) vaidlustati CN-koodide esitamine „üksnes teavitamiseks“.

(49) Uurimisalune toode on määratletud füüsiliste, tehniliste ja keemiliste omaduste alusel. Määratluses osutatakse selgelt, et uurimisega on hõlmatud kõik vardad ja latid, profiilid ja torud, mis ei sisalda üle 99,3 % alumiiniumi.

(50) Komisjon kinnitab, et vastupidiselt teatavate huvitatud isikute arusaamisele ei olnud uurimisaluse toote määratluse aluseks tootmismeetodid. Pressimine on tõepoolest küll kõige tavalisem tootmismeetod, aga hõlmatud on tooted, mis vastavad tootemääratluse füüsilistele, tehnilistele ja keemilistele omadustele, olenemata tootmismeetodist.

(51) Mis puudutab tootemääratluse väidetavat laiendamist mõistega „valmistatud alumiiniumist“, siis see tulenes tootemääratluse ebapiisavast tõlgendamisest. Tõesti, asjaomane mõiste on „valmistatud legeeritud või legeerimata alumiiniumist“. Sellega üksnes selgitatakse tingimust „sisaldab kuni 99,3 % alumiiniumi“, et hõlmata nii legeerimata kui ka legeeritud alumiiniumist tooted, mis ei sisalda üle 99,3 % alumiiniumi.

(52) Seoses tõsiasjaga, et CN-koodid esitati algatamisteates „üksnes teavitamiseks“, väitis üks osaline, et sellise ebatäpse määratluse lisamine tollimaksude kehtestamist käsitleva määruse esialgsesse või lõplikku versiooni on ELi õiguse üldpõhimõtete rikkumine. Selle osalise sõnul ei ole CN-koodide tõlgendamine siduv ning selline üldine viide kahjustaks tootemääratlusega seotud õiguskindlust. Siinkohal märkis komisjon, et algatamisteatesse lisati viide „üksnes teavitamiseks“ vaid selleks, et tagada uurimisaluse toote vastavus algatamisteates esitatud määratlusele, mitte CN-koodides sisalduvale määratlusele. Kui osutatud CN-koodid olid vaatlusalusest tootest laiema kohaldamisalaga, lõi komisjon vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 6 selle uurimise algatamisel mitu TARICi koodi. Nende TARICi koodidega, mis on esitatud põhjenduses 39, määratletakse vaatlusalune toode käesoleva esialgse määruse regulatiivosas.

2.3.2. Taotlused toote tootevalikust välja jätmiseks

(53) Importija Airoldi väitis, et kõvasulamist, eriti mittestandardsetest kõvasulamitest valmistatud pressitud alumiinium tuleks tootemääratlusest välja jätta, sest ELi toodang ei vasta kaugeltki ELi tegelikule nõudlusele nende toodete järele.

(54) Selles suhtes näitas uurimine, et kõvasulamitest tehtud pressitud alumiinium on samasuguste füüsiliste, tehniliste ja keemiliste omadustega nagu teised vaatlusaluse toote määratlusega hõlmatud tooted. Airoldi ei esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et selle tooteliigi puhul esineb tarnenappus. Tegelikult leidis komisjon, et liidu tootmisharu, sealhulgas kaks valimisse kaasatud tootjat, tegid vaatlusalusel perioodil märkimisväärseid investeeringuid uutesse kõvasulamite tootmise pressidesse ning on seega suutelised tarnima laia valikut pressitud alumiiniumi, sealhulgas kõvasulameid.

(55) Eksportiv tootja Fuyao Glass väitis, et uurimisel tuleks keskenduda peamiselt sellisele pressitud alumiiniumile, mida kasutatakse ehituses ehk mis on mõeldud „ehituskonstruktsioonides kasutamiseks“, ning et Fuyao Glassi toodetavad ja eksporditavad tooted, nagu autode lisatarvikud, tuleks välja jätta.

(56) Veel väitis Fuyao Glass, et kui võtta arvesse eristatavaid jooni füüsilistes, tehnilistes ja keemilistes omadustes, tootmisprotsessi, kvaliteeti, turustuskanaleid, samaväärse toote puudumist ning tarbijate erinevat arusaama, aga ka väga erinevate lõppkasutustega toodete tootmiskulude ja hindade erinevusi, tuleks nende pressitud alumiinium, mis on mõeldud dekoratiivseks kasutuseks autotööstuses, uurimise kohaldamisalast välja jätta.

(57) Oma väite toetamiseks loetles Fuyao Glass mitu tehnilist erinevust nende toodetavate ja eksporditavate toodete ning ehitussektoris kasutatavate toodete vahel, näiteks kasutatav alumiiniumisulami liik, teatud spetsiifilised tootmisetapid, tunnuskoodid, vananemine, välimuse kontrollimine ja pakkimine. Veel väitis Fuyao Glass, et tootemääratluses tuleb arvesse võtta sellist elementi nagu homogeensus või sarnasus.

(58) Sellega seoses märkis komisjon, et Fuyao Glass ei selgitanud, miks tuleks uurimises keskenduda üksnes ehituses kasutatavale ehk „ehituskonstruktsioonides kasutamiseks mõeldud“ pressitud alumiiniumile ning mitte muudes tootmisharudes kasutatavale pressitud alumiiniumile. Pressitud alumiiniumist tooteid kasutatakse paljudes tootmisharudes, sealhulgas autotööstuses, ning neil on ühed ja samad füüsilised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. On küll tõsi, et erinevad pressitud alumiiniumist tooted on kuju ja kasutusomaduste poolest erinevad, aga oluline on märkida, et need esemed on ühtede ja samade füüsiliste, tehniliste ja keemiliste põhiomadustega ehk et need on valmistatud alumiiniumist ning neid kasutatakse sisendina (st vahetoodetena) tootmisahela järgmise etapi toodete valmistamisel. Seega kuuluvad erinevad liigid tegelikult vaatlusaluste toodete hulka, nagu on kirjeldatud tootemääratluses.

(59) Teatavad eksportivad tootjad (Jilin Qixing, Shandong Nollvetec Lightweight Equipment) ja kasutaja Alstom ning tema ühendus UNIFE väitsid, et raudteetranspordi sektoris kasutatav pressitud alumiinium tuleks uurimisest välja jätta. Sellega seoses väideti põhiliselt, et liidu tootmisharu jaoks on see väikeklientide sektor, et kasutaja oleks ebaproportsionaalselt mõjutatud ja et Hiinast imporditakse erilahendusi. Samuti väideti, et selles sektoris kehtivad pressitud alumiiniumi kohta teistsugused standardid ja tehnilised omadused, mis eristab seda sektorit muudest sektoritest.

(60) Liidu tootmisharu vaidlustas selle väljajätmistaotluse põhjusel, et liidu tootmisharul on võimekus valmistada raudteetranspordi sektori jaoks tooteid. Samuti osutas liidu tootmisharu sellele, et uurimisalune toode on määratletud laialt ning et selle määratlusega on hõlmatud kõnealuse tootmisharu füüsilised, keemilised ja tehnilised omadused.

(61) Komisjon lükkas selle väljajätmistaotluse tagasi, sest ei esitatud veenvaid tõendeid, millest nähtuks, et raudteetranspordi sektoris kasutataval pressitud alumiiniumil oleksid teistsugused füüsilised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Tegelikult on kõigil tooteid kasutavatel sektoritel ja ka paljudel üksikkasutajatel spetsiifilised standardid ja tehnilised nõuded, mis tähendab, et raudteetranspordi sektor on lihtsalt üks tooteid kasutav sektor teiste seas, aga mitte selline, mille puhul oleks alust see meetmetest välja jätta. Samamoodi ei saanud pidada vastuvõetavaks muid taotlusi, mis põhinesid imporditavate toodete puhul järgitud tehnilistel eristandarditel ja spetsiifilisel lõppkasutusel, sest kui toode kuulub asjaomase määratluse ulatusse, ei ole eristandardile vastamine iseenesest põhjus tootemääratlusest välja jätmiseks. Pressitud alumiiniumi valdkonnas, mis on aina enam keskendunud erilahendustele, on vältimatu, et kehtivad erinõuded ja -standardid, aga see ei tähenda, et neil toodetel oleksid teistsugused füüsilised, tehnilised ja keemilised põhiomadused.

(62) Lisaks suudab mitu liidu tootjat seda sektorit vastavalt enamikule nõuetele varustada. See leidis kinnitust näiteks seoses suurte pressitud alumiiniumist toodetega raudteesõidukite jaoks, kui raudteetranspordi sektor teatas, et nende vajadusi suudab täita kolm Hiina tootjat ja üks liidu tootja.

(63) Eespool öeldut arvestades järeldas komisjon, et ei olnud mingit alust jätta raudteesektor (või osa sellest) uurimise tootemääratlusest välja.

(64) Mitu teist huvitatud isikut tegi märkusi nende valmistatavate või imporditavate toodete kohta ning soovis selgitusi selle kohta, kas need tooted on tootemääratlusega hõlmatud. Kuigi liidu tootmisharu esitas selliste taotluste kohta märkusi huvitatud isikutele tutvumiseks toimikusse lisatud teates, märgib komisjon, et selliste otsuste tegemine on impordi ajal riiklike tolliasutuste pädevuses. Sellele küsimusele pööratakse erilist tähelepanu seoses vaatlusaluse toote võimaliku alternatiivse kirjeldusega.

3. DUMPING

3.1. Alusmääruse artikli 18 kohaldamine

(65) Nagu eespool põhjenduses 24 osutatud, ei teinud Liaoning Zhongwang Group uurimises koostööd. Samuti ei esitanud ta ühtegi märkust kirja kohta, millega teda teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada alusmääruse artikli 18 sätet.

(66) Nagu põhjenduses 32 osutatud, algatati uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt. Komisjon saatis Hiina valitsusele uurimise alguses kaks küsimustikku moonutuste esinemise kohta (5). Hiina valitsuselt vastuseid ei saadud. Komisjon teavitas Hiina valitsust 25. märtsi 2020. aasta verbaalnoodiga, et kavatseb sel juhul kasutada alusmääruse artikli 18 sätet, ning kutsus Hiina valitsust üles esitama oma märkust artikli 18 kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei esitanud märkusi.

3.2. Normaalväärtus

(67) Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „normaalväärtuse aluseks [—] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

(68) Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et kui tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal, ning et see hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat.

(69) Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.1. Oluliste moonutuste esinemine

3.2.1.1. Sissejuhatus

(70) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju: — asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; — riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; — avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; — pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; — moonutatakse palgakulusid; — rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

(71) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b sõnastatud mitteammendavat loetelu. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel arvesse võtta ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju vaatlusaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Lisaks võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel kasutada samu faktilisi tõendeid. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kuna eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel.

(72) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

(73) Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud Hiina kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (6) milles kinnitati valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. Kaebus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid. Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada.

(74) Kaebus sisaldas teavet lisauuringute kohta ja aruandeid, milles analüüsiti Hiina alumiiniumitööstuse olukorda. Esimene allikas oli Hiinas asuva Euroopa Liidu Kaubanduskoja aruanne (edaspidi „ELi kaubanduskoja aruanne“) Hiina ülemäärase tootmisvõimsuse kohta, mida kasutati ülemäärase tootmisvõimsuse olemasolu tõendamiseks Hiinas. Teiseks nimetas kaebuse esitaja OECD dokumenti „Measuring distortions in international markets – The aluminium value chain“ (Moonutuste mõõtmine rahvusvahelistel turgudel – alumiiniumi väärtusahel) (edaspidi „OECD uuring“), (7) milles analüüsitakse hoolikalt alumiiniumisektori äriühingutele antud rahalisi toetusi ning ka tõsiasja, et esmase alumiiniumi ekspordimaksud ja teatavate alumiiniumtoodete ekspordimaksude mittetäielik käibemaksutagastus vähendasid esmase alumiiniumi eksporti ning ergutasid alumiiniumist pool- ja valmistoodete, sealhulgas pressitud alumiiniumi tootmist ja eksporti. Viimaks juhtis kaebuse esitaja tähelepanu sellele, et hiljutisel Hiinast (8) pärit teatavate alumiiniumfooliumi rullide impordi dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamisel kinnitas komisjon oluliste moonutuste olemasolu ning et see järeldus oli süsteemse iseloomuga ega piirdunud selle konkreetse uurimise vaatlusaluse tootega ning et sellest meetodist kõrvale kaldumiseks ei olnud põhjust.

(75) Nagu on märgitud põhjenduses 66, ei esitanud Hiina valitsus algatamisetapis märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

(76) Selle kohta esitati algatamisel märkusi kahe eksportiva tootja nimel: GuangDong HaoMei New Materials Co., Ltd ja GuangDong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd (Haomei ja King Metal). Esiteks väitsid need huvitatud isikud, et nende saadud toetused olid miinimumsummad ning need olid suunatud tehnoloogia ja IT ajakohastamisele. Veel väitsid eksportivad tootjad, et nende saadud abi on võrreldav ELi kõrgtehnoloogilistele ettevõtetele antava abiga, et saavutada avaliku huvi eesmärke, näiteks ajakohastada tehnoloogia ümberkujundamist ja digiteerimist, ning loetlesid hulga Euroopa õigusakte, milles käsitletakse ettevõtetele antavat rahalist abi.

(77) Komisjon tuletab meelde, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile b analüüsitakse oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks ühe või mitme selles sättes loetletud moonutava elemendi võimalikku mõju hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Selles kontekstis ei võeta arvesse kulustruktuuri ja hinnakujundusmehhanisme teistel turgudel, sealhulgas rahalise toetusega seotud küsimusi, näiteks ELis antud toetusi. Lisaks tuletab komisjon meelde, et olulisi moonutusi Hiinas hinnati kogu riiki hõlmaval tasandil. Seetõttu olid mõlemad märkusi esitanud eksportivad tootjad kõlblikud saama rahalist toetust allpool punktis 3.2.1.8 kirjeldatud viisil, koostoimes punktiga 3.2.1.5, isegi kui nad tegelikult mingist märkimisväärsest riigiabist kasu ei saanud. See on nii põhjusel, et nagu punktis 3.2.1.4 selgitatud, kuulusid mõlemad eksportivad tootjad, nagu kõik alumiiniumisektori äriühingud, Hiina riiklike planeerimis- ja juhenddokumentide kohaldamisalasse ning neil oli punktis 3.2.1.8 kirjeldatud juurdepääs rahastamisele Hiina rahandussüsteemi kaudu. Sellega seoses hõlbustavad pangad ja teised rahandusasutused Hiina valitsuse suuniste alusel turuosaliste, sealhulgas alumiiniumtoodete tootjate juurdepääsu rahastamisele, luues neile ettevõtetele seega rahalise ohutusvõrgu ning andes neile lisaeelise, võrreldes väljaspool Hiinat asuvate vastavate ettevõtetega.

(78) Teiseks väitsid eksportivad tootjad, et kaebuses osutati hindu ja kulusid mõjutavatele olulistele moonutustele väga üldsõnaliselt ning et need elemendid ei käinud konkreetselt nende endi kohta. Eksportivad tootjad väitsid, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt saab komisjon normaalväärtuse väljaarvutamiseks valida omamaiste kulude kasutamise, seda siis, kui tõese ja asjakohase tõendusmaterjali põhjal on kindlalt tõestatud, et need ei ole moonutatud, ning et hindamine tuleks teha iga eksportija ja tootja kohta eraldi. Haomei ja King Metal väitsid, et kaebuses sisalduvad tõendid oluliste moonutuste kohta, mis tuginesid erinevatele aruannetele, olid seotud Hiina majanduse ja Hiina alumiiniumisektoriga laiemalt ning et neid ei saanud nende kahe eksportiva tootja suhtes automaatselt kohaldada.

(79) Eespool öeldu kohta märgib komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks alust andvate oluliste moonutuste olemasolu on kindlaks tehtud kogu riigi tasandil. Kui oluliste moonutuste olemasolu on kindlaks tehtud, kohaldatakse artikli 2 lõike 6a sätteid kõigile Hiina eksportivatele tootjatele. Igal juhul võimaldab alusmääruse seesama säte eksportivatel tootjatel näidata, et olulised moonutused nende omamaiseid kulusid ei mõjuta, ning sellisel juhul saab neid kasutada normaalväärtuse arvutamiseks. Aga ühegi omamaise kulu puhul ei ole täpsete ja asjakohaste tõendite alusel, sealhulgas artikli 2 lõike 6a punktis c esitatud huvitatud pooli käsitlevate sätete raames, kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Eelkõige ei esitanud eksportivad tootjad täpseid ja asjakohaseid tõendeid selle kohta, et hinnad ja kulud ei ole moonutatud. Võttes arvesse punktis 3.2.1.10 esitatud uurimise järeldusi ja seda, et puuduvad asjaomased tõendid selle kohta, et need järeldused ei kehti nende eksportivate tootjate omamaiste kulude kohta, lükati see väide tagasi.

(80) Kolmandaks väitsid eksportivad tootjad, et nii komisjoni aruanne kui ka ELi kaubanduskoja aruanne toimiku kohta on väga üldsõnalised, sest neis käsitletakse alumiiniumitööstuse üldisi probleeme, mis aga ei kehti konkreetselt Haomei ja King Metali kohta. Samamoodi keskenduti OECD uuringus suurimatele tootjatele ja kuna nemad on ka suurimad riigiabi saajad Hiinas, siis tunnistatakse dokumendis, et teised tootjad, sealhulgas ka pooltoodete tootjad, ei saa ulatuslikest riigi toetustest kasu. Lisaks ei saa need kaks eksportivat tootjat ülemäärases ulatuses riigi toetusi, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud laekunud märkustes, kus loetleti kogu Haomei ja King Metali saadav riigiabi. Seega ei saa need kaks eksportivat tootjat sellises ulatuses riigi toetusi nagu suuremad tootjad ning seega ei ole nende hinnad moonutatud.

(81) Komisjon tuletas meelde, et vastavalt artikli 2 lõike 6a punktile b tehakse oluliste moonutuste olemasolu kindlaks eksportiva riigi kohta tervikuna. Seetõttu on kolm aruannet, mida kasutati oluliste moonutuste olemasolu tõendamiseks, asjakohased, et täita artikli 2 lõike 6a punkti b nõudeid. Vastavalt artikli 2 lõike 6a punktile a on omamaiste kulude kasutamine lubatud, kui nende puhul on üksikute eksportivate tootjate tasandil kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Tõsiasi, et need kaks eksportivat tootjat ei saanud toetustest sama palju kasu kui teised, suuremad tootjad, ei ole praegusel juhul asjakohane, nagu põhjendustes 76 ja 77 täpsemalt selgitatud.

(82) Lisaks väitsid kaks eksportivat tootjat, et nende energiahinnad ja palgakulud ei olnud moonutatud ja et puudusid tõendeid, mis toetaksid väidet, et neid kahte tootmistegurit oleksid mõjutanud olulised moonutused.

(83) Nagu põhjenduses 77 juba selgitatud, on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks alust andvate oluliste moonutuste olemasolu kindlaks tehtud kogu riigi tasandil ning artikli 2 lõike 6a sätted võimaldavad eksportivatel tootjatel näidata, et olulised moonutused nende omamaiseid kulusid ei mõjuta, ning sellisel puhul saab neid kasutada normaalväärtuse arvutamiseks. Aga praegusel juhul ei ole omamaise energiakulu ega omamaiste palkade puhul täpsete ja asjakohaste tõendite alusel, sealhulgas artikli 2 lõike 6a punktis c esitatud huvitatud isikuid käsitlevate sätete raames, kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Ükski eksportiv tootja ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et nende energia- ja tööjõukulud ei ole moonutatud. Seetõttu lükati nende väide selles suhtes tagasi.

(84) Hiina käibemaksutagastuse kohta teatavatelt alumiiniumtoodetelt väitsid Haomei ja King Metal, et nemad ei saanud varrastelt ja lattidelt käibemaksutagastust ning et nad said ainult 10 % ettevõtte tulumaksu vähendust.

(85) Esiteks ei avalikustanud märkusi esitavad eksportivad tootjad peale vardaid ja latte puudutava teabe rohkem üksikasju selle kohta, kas muud nende eksporditavad tooted võivad kuuluda käibemaksutagastuse alla. Teiseks, nagu komisjon oma aruandes osutas, on Hiina käibemaksutagastuste poliitika eriti asjakohane tõendusmaterjal, mis kinnitab vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatava sisendi (st esmase alumiiniumi) kulude moonutusi. See, et Haomei ja King Metali teatavate alumiiniumtoodete ekspordi suhtes ei kohaldatud käibemaksutagastust, ei muutnud asjaolu, et nende poolt tootmises kasutatavate toorainete hinnad oleksid kogu riiki hõlmava käibemaksuvabastuse poliitika tulemusel moonutatud. Need eksportivad tootjad ei esitanud vastupidist kinnitavaid tõendeid. Seetõttu lükati nende väide tagasi.

(86) Lisaks väitsid kaks eksportivat tootjat, et nende äriõiguses ja äriühingute põhikirjades ei nimetata parteikomitee rolli ning et nende suhtes kohaldati pankroti-, äriühingu- ja asjaõigust. Nad väitsid, et sertifitseeritud avaliku sektori raamatupidajad tegid korrapäraselt auditeid ning et eelarved olid läbipaistvad ja üldsusele juurdepääsetavad.

(87) Komisjon tuletab meelde, et vastavalt Hiina Kommunistliku Partei konstitutsioonile peavad kõik Hiina äriühingud looma parteirakukesed, nagu põhjenduses 105 üksikasjalikult selgitatud. Seetõttu ei muuda tõsiasi, et kummagi eksportiva tootja põhikirjas ei ole konkreetseid sätteid, asjaolu, et Hiina Kommunistlik Partei mõjutab enamiku Hiina äriühingute äriotsuseid riigi esindatuse tõttu parteirakukestes (9). See on aidanud kaasa Hiina Kommunistliku Partei üldisele mõjule ja kontrollile Hiina majanduse üle. Tagajärjena ei ole riigi selline sekkumine mõjutanud mitte ainult Hiina eksportivaid tootjaid, vaid ka toorainetootjaid ning nende eksportivate tootjate (ka Haomei ja King Metali) kasutatavaid sisendeid, mille tulemusel on nende sisendite hinnad moonutatud. Toimikus ei ole tõendeid, mis vaidlustaksid seda tõsiasja. Teiseks tegi komisjon punktis 3.2.1.6 kogu riigi tasandil kindlaks pankroti-, äriühingu- ja asjaõiguse kohaldamisega seotud moonutused vastavalt artikli 2 lõike 6a punkti b neljandas taandes esitatud nõuetele. Ei esitatud tõendeid, mis kinnitaksid, et kogu riigi tasandil esinevad moonutused ei kehti nende kahe eksportiva tootja kohta. Seepärast lükati mõlemad väited tagasi.

(88) Veel üks eksportiv tootja, nimelt Press Metal Group, vastas 16. märtsi 2020. aasta teatele ja esitas oma märkused oluliste moonutuste kohta. Eksportiv tootja väitis, et komisjon ei tohiks alustada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohast menetlust, enne kui oluliste moonutuste olemasolu on tegelikult kindlaks tehtud. Seega ei tohiks komisjon selle eksportija sõnul võtta selliseid meetmeid nagu artikli 2 lõike 6a kohaste küsimustike saatmine ja võrdlusriigi otsimise alustamine, enne kui oluliste moonutuste olemasolu on kindlaks tehtud.

(89) Komisjon selgitas, et kui oluliste moonutuste olemasolu tehakse kindlaks ja sellest tulenevat artikli 2 lõike 6a punktis a ettenähtud meetodit kasutatakse üksnes ajutiste ja/või lõplike järelduste avaldamise ajal, sätestatakse artikli 2 lõike 6a punktiga e kohustus koguda selle meetodi kohaldamiseks vajalikke andmeid, kui uurimine on algatatud selle alusel. Antud juhul pidas komisjon piisavaks kaebuse esitaja esitatud tõendeid oluliste moonutuste kohta, et algatada nende alusel uurimine. Algatamisteate punktis 3 täpsustati seda selgelt, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e sätestatud kohustusele. Seetõttu võttis komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e kohaldamisel vajalikke meetmeid. See menetlus hõlmab küsimustike väljasaatmist ning ka võimalike asjakohaste võrdlusriikide otsimist. Lisaks kehtestatakse artikli 2 lõike 6a punktiga e komisjonile veel kohustus teavitada viivitamata pärast uurimise alustamist asjakohastest allikatest, mida komisjon kavatseb selleks kasutada. See on õiguslik alus teabele, mida nõutakse tootmistegureid käsitlevate teadetega seonduvates küsimustikes, nagu põhjendustes 35–37 üksikasjalikult kirjeldatud. Nende elementide alusel lükkas komisjon selle väite tagasi.

(90) Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Selles analüüsis käsitleti valitsuse märkimisväärset sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas vaatlusaluse toote puhul.

3.2.1.2. Märkimisväärsed moonutused, mis mõjutavad omamaiseid hindu ja kulusid Hiinas

(91) Hiina majandussüsteem põhineb „sotsialistliku turumajanduse“ kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse Hiina majandust. Selle peamine põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (10). Sellest tulenevalt ei piirdu Hiina majanduse üldine ülesehitus mitte ainult riigi märkimisväärse majandusse sekkumise võimaldamisega, vaid selline sekkumine on sõnaselgelt ette nähtud. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõigis kesksetes õigusaktides. Hiina asjaõigus on selle põhjusliku seose peamine näide: selles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Muud omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (11).

(92) Lisaks sellele arendatakse Hiina õiguse kohaselt sotsialistlikku turumajandust Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis anti HKPle veelgi suurem juhtiv roll, mida kinnitati põhiseaduse artikli 1 tekstis. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll.“ (12). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ja kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub palju kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

(93) Hiina riik viib ellu sekkuvat majanduspoliitikat, et saavutada oma eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (13). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil.

(94) Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Plaanid tervikuna hõlmavad ulatuslikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi plaanid on üksikasjalikumad, samas kui riiklike plaanidega seatakse mõnevõrra laiemad eesmärgid. Plaanides määratakse kindlaks ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning ajavahemikud, mille jooksul eesmärgid tuleb saavutada. Mõned plaanid sisaldavad ikka veel sõnaselgeid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate planeerimisperioodide puhul. Plaanides tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii era- kui ka riigi osalusega ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga loodud tegelikele oludele. See ei ole nii mitte ainult plaanide siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad plaanisüsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima plaanides kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.1.5 allpool) (14).

(95) Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenupoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, mitte hindama eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkti 3.2.1.8 allpool) (15). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade kohta, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Ka need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada riigile ja HKPle kontroll ning võimaldada nende sekkumist (16).

(96) Kolmandaks, reguleeriva keskkonna tasandil sekkub riik majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusõigus (17). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (18).

(97) Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega nähakse ette ja soodustatakse valitsuse sekkumist mitmel moel. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab ressursside tõhusat jaotumist kooskõlas turupõhimõtetega (19).

3.2.1.3. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

(98) Hiinas moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all.

(99) Hiina valitsus ja HKP haldavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigi osalusega ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta aktiivselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt, kuidas konkreetsed riigi osalusega ettevõtted seda rakendavad, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigi osalusega ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigi osalusega ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigi osalusega ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega äriühingutes (vt ka punkt 3.2.1.4) ning ka riigi osalusega ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (20). Vastutasuks on riigi osalusega ettevõtetel Hiina majanduses eriline staatus, mis annab neile mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitse konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääs asjakohastele sisenditele, sealhulgas rahastamisele (21). Asjaolusid, mis osutavad alumiiniumisektoris riigi kontrollile ettevõtete üle, kirjeldatakse pikemalt allpool punktis 3.2.1.5.

(100) OECD uuringus, mille kaebuse esitaja tõendina esitas, osutatakse sellistele riigi osalusega ettevõtetele alumiiniumisektoris, kes oma regulatiivsetes dokumentides rõhutavad konkreetselt seda, kuidas riigi omandisse kuulumine mõjutab asjaomast tööstuspoliitikat ja kuidas sellest tulenevalt saadakse valitsuselt toetust. Täpsemalt märgib üks riigi osalusega ettevõte oma 2016. aasta võlakirjade prospektis, et ta on üks peamistest 52st riigi osalusega ettevõttest, et tal on oluline osa energiasektori poliitika kujundamisel ja rakendamisel ning et ta saab Hiina valitsuselt igakülgset ja jätkusuutlikku toetust. Teine riigi osalusega ettevõte viitas oma 2017. aasta võlakirjade prospektis asjaolule, et asjaomase provintsi valitsus võib kontsernile märkimisväärset mõju avaldada (22).

(101) Hiina on suurim alumiiniumitootja maailmas ja mitmed tema suured riigi osalusega ettevõtted on maailma suurimate tootjate seas. Hinnangute kohaselt langeb riigi osalusega ettevõtete arvele üle 50 % esmase alumiiniumi kogutoodangust Hiinas (23). Uuring mitteraudmetallide tööstuse kohta Hiinas osutab samuti sellele, et riigi osalusega ettevõtetel on omamaisel turul valitsev osa (24). Kuigi tootmisvõimsuse kasvu viimastel aastatel peetakse osaliselt eraettevõtete teeneks, kaasneb sellise tootmisvõimsuse kasvuga tavaliselt ka (kohalike) valitsusasutuste mitmesugune sekkumine, näiteks illegaalse tootmisvõimsuse laiendamise lubamine (25). Lisaks on alumiiniumi tootmisvõimsus kasvanud ka peamistes riigi osalusega ettevõtetes, kuigi vähemal määral (26).

(102) Lisaks riigi osalusega ettevõtete kontrollimisele mõjutab Hiina valitsus ka Hiina eraomandis olevaid äriühinguid. Näiteks leidis komisjon, et üks valimisse kaasatud äriühing, Press Metal Group, on tunnistanud viimastel aastatel riigiabi saamist. Juhatuse esimees Guan Baoqiang ütles järgmist: „Valitsus toetab meie ettevõtte üleminekut arukale tootmisele mitmes aspektis. 2011. aastal sai meie äsja asutatud kõrgtehnoloogilise ettevõtte tütarettevõte kasu valitsuse sooduskohtlemisest, näiteks maksusoodustustest jne. Eelmisel aastal võtsime tootmisahela arukamaks ja automaatsemaks muutmiseks kasutusele mahukad tipptasemel arukad seadmed, mille väärtus küündis üle 100 miljoni Hiina jüaani, ning valitsus andis tehnoloogilise ülemineku toetust. Nüüd pöörame spontaanselt tähelepanu valitsuse tööstuse toetamise poliitikale (27).“

(103) Lisaks sai äriühing eksportiva tootja Guangdong Haomei New Materials Co. Ltd. esmase avaliku pakkumise prospekti kohaselt korrapäraselt valitsuse toetusi. Aruandlusperioodi ajal sai see eksportiv tootja järgmisi summasid: 11 318 300 jüaani 2016. aastal, 17 020 800 jüaani 2017. aastal, 11 486 700 jüaani 2018. aastal. Need ülekanded moodustasid vastavalt 11,28 %, 13,24 % ja 11,16 % äriühingu kasumist. Sellega seoses märgiti samas dokumendis nende toetuste olulisust sellele äriühingule: „Aruandlusperioodil kujutasid ettevõttele laekunud valitsuse toetused endast teatavat rahastamistagatist. Kui vaadata valitsuse toetuste / kasumi suhet, siis ettevõtte ärikasum ei sõltu suuresti valitsuse toetustest. Siiski võib juhtuda, et kui ettevõte ei saaks edaspidi valitsuse toetusi, võib see mõjutada ettevõtte rahavooge ja ärikasumit.“ (28).

(104) Kuna valitsuse sekkumise tase alumiiniumitööstuses on suur ning selles sektoris on suur osakaal riigi osalusega ettevõtetel, siis ei saa isegi eraomanduses olevad alumiiniumitootjad tegutseda turutingimustel. Alumiiniumisektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud allpool punktis 3.2.1.5.

3.2.1.4. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

(105) Lisaks majanduse kontrollimisele riigi osalusega ettevõtete omamise kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigi osalusega ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (29) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas (30)) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigi osalusega ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (31). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70o%l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel äriühingus, kuhu nad kuulusid (32). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas alumiiniumtoodete tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

(106) Järgmised näited illustreerivad eespool kirjeldatud suundumust Hiina valitsuse kasvavast sekkumisest alumiiniumisektoris.

(107) Nagu komisjon ühes teises, Hiinast pärit teatavate alumiiniumfooliumi rullidega seotud uurimises (33) 2017. aastal leidis, muutis Hiina riigi osalusega alumiiniumi tootja China Aluminium International Engineering Corporation Limited („Chalieco“) oma põhikirja, andes parteirakule suurema rolli äriühingus. Põhikirjas oli terve peatükk parteikomitee kohta ning artiklis 113 märgiti: „Äriühingu oluliste küsimuste otsustamisel konsulteerib juhatus eelnevalt äriühingu parteikomiteega“ (34). Lisaks märgiti äriühingu Aluminum Corporation of China („Chalco“) 2017. aasta aruandes, (35) et mitmed direktorid, töödejuhatajad ja kõrgemad juhtivad ametnikud, sealhulgas esimees, täitevdirektor ja järelevalvekomitee esimees, on HKP liikmed.

(108) Seoses ühe teise riigi osalusega ettevõttega, mis tegutseb Hiina alumiiniumisektoris, tegi komisjon kindlaks, et ettevõtte tegevdirektor ja president He Zhihui oli ka HKP komitee sekretär, samas kui ettevõtte järelevalvekomitee esimees Ye Guohua oli kommunistliku partei komitee liige.

(109) Tihedad sidemed riigi ja selle ideoloogiaga peegelduvad ka veel ühe äriühingu, Xinfa Groupi veebisaidil olevast kirjeldusest. Äriühing „järgib Xi Jinpingi sotsialistlikku ideoloogiat koos uue ajastu Hiina-päraste joontega“ (36). Samal ajal andis HKP provintsikomitee Shandong Xinfa Groupi esimehele Zhang Gangile 2001. aastal austava tiitli „Väljapaistev Shandongi provintsi kommunistliku partei liige“. Samuti oli ta 10. ja 11. rahvakongressi liige (37).

(110) Samamoodi valiti Hiina suure tootja Hongqiao Groupi direktor ja tegevjuht Zhang Bo Shandongi provintsi rahvakongressi 12. istungjärgu liikmeks ning talle anti 2010. aastal tiitel „Riigi eeskujulik tööline“. Samal ajal on Zhang Bo Hiina mitteraudmetallide tootmisharu ühenduse asepresident ja Shandongi alumiiniumitööstuse ühenduse president (38). Samuti leidis komisjon, et Hongqiao Groupi asepresident Deng Wenqiang oli Zoupingi maakonna rahvakongressi 15., 16. ja 17. istungjärgu liige ning Binzhou linna rahvakongressi 9. ja 10. istungjärgu liige (39).

(111) Teises näites leidis HKP esindatus ühes valimisse kaasatud äriühingus, Liaoning Zhongwang Group Co. Ltd., kinnitust järgmise teabe alusel: „Kontserni seitsmest parteikomitee liikmest on peadirektori asetäitja parteikomitee sekretär ning kuus teist parteikomitee liiget on peadirektori asetäitja, tehase direktor ja vastavalt muude ametikohtade esindajad. Koos kontserni juhtimistasandiga on kontserni parteikomitee seadnud sisse „ühiskoosolekud“ ja „kahepoolsed korrapärased koosolekud“ ning muud süsteemid ja see annab juhtkonnale nõuetekohaselt tagasisidet töötajatelt ja töölistelt kogutud arvamuste ja ettepanekute kohta, et pakkuda olulist võrdlusmaterjali ettevõtte teaduslikule otsusetegemisele. Partei demokraatlikku tsentralismi kohaldatakse ettevõtte otsusetegemisel suuremates küsimustes ning partei sisemine hindamissüsteem võetakse üle ettevõtte inimressursside juhtimisse, et tagada teaduslik otsusetegemine.“ (40)

(112) Riigi esindatus finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) ning sekkumine tooraine ja sisendite tarnimisse avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (41). Seega võimaldab riigi esindajate tegevus ettevõtetes, sealhulgas riigi osalusega ettevõtetes alumiiniumisektoris ning samuti muudes sektorites (nagu finantssektor ja sisendisektor) Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid.

3.2.1.5. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

(113) Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased plaanid on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Plaanides seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende plaanide rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muidu poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei jaotata neid kooskõlas turujõududega (42).

(114) Näiteks on valitsusel oluline roll Hiina alumiiniumisektori arendamisel. Seda kinnitatakse arvukates plaanides, direktiivides ja muudes sektoriga otseselt või kaudselt seotud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil välja antud dokumentides. Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib valitsus peaaegu kõiki alumiiniumisektori arendamise ja toimimise aspekte. Sellisel poliitikal on pressitud alumiiniumi tootmiskuludele oluline otsene või kaudne mõju.

(115) Kooskõlas komisjoni järeldustega, mis puudutavad teatavaid Hiinast pärit alumiiniumfooliumi rulle, (43) kehtivad järgmised tõsiasjad samaväärselt ka praeguse pressitud alumiiniumiga seotud juhtumi kohta, mis on samamoodi tootmisahela järgmise etapi alumiiniumtoode.

(116) Kuigi majandus- ja sotsiaalarengu 13. viisaastakukavas (44) ei ole alumiiniumi kohta erisätteid, on selles mitteraudmetallide tööstuse puhul üldiselt ette nähtud strateegia rahvusvahelise tootmisvõimsuse ja seadmete tootmise alase koostöö edendamiseks. Kavas on kinnitatud, et nende eesmärkide saavutamiseks tõhustatakse maksustamise, rahanduse, kindlustuse, investeerimis- ja rahastamisplatvormide ning riskihindamisplatvormidega seotud toetussüsteeme (45).

(117) Vastavas sektorikavas, mitteraudmetallide tööstuse arengukavas (2016–2020) (edaspidi „kava“) on sätestatud konkreetsed poliitikameetmed ja sihid, mida valitsus kavatseb saavutada mitteraudmetallide tööstuses, (46) sealhulgas alumiiniumitööstuses.

(118) Kava eesmärk on uuendada Hiina alumiiniumitööstuse toodetavate tooteliikide valikut muu hulgas innovatsiooni toetamise kaudu. Selles kutsutakse üles kiiresti välja töötama segaomandi süsteemi ja muutma riigi osalusega ettevõtteid elujõulisemaks. Sellega nähakse ette ka mitteraudmetallide varude tekkimise võimalus, millega parandatakse ressurssidega, sealhulgas alumiiniumiga, kindlustatust ja kehtestatakse konkreetsed kvantitatiivsed eesmärgid energiatarbimise vähendamiseks, suurendatakse tootmises ringlussevõetud alumiiniumi ja tootmisvõimsuse rakendamise osakaalu (47).

(119) Lisaks nähakse kavaga ette struktuursed kohandused, mis tähendab rangemat kontrolli uute sulatusrajatiste üle ja vananenud võimsuse kõrvaldamist. Selles nähakse ette töötlemisettevõtete geograafiline jaotus, keskendutakse projektidele boksiidi ja alumiiniumoksiidi ressursside kasutamise suurendamiseks, ning see hõlmab elektrivarustust ja hinnakujunduspoliitikat (48).

(120) Selliste laiaulatuslike meetmete ja poliitikaga kujutab kava endast jätku 2009. aasta mitteraudmetallide tööstuse korrigeerimis- ja taaselustamiskavale, mis võeti vastu finantskriisi negatiivse mõju leevendamiseks mitteraudmetallide tööstuses. Kavas esitatud peamised eesmärgid hõlmavad muu hulgas tootmismahu kontrollimist, ümberkorraldamist, tooraine hankimist, ekspordimaksupoliitikat, ressurssidega kindlustatust, varude kogumist, tehnoloogilist innovatsiooni, finantspoliitikat ning kavandamist ja rakendamist (49).

(121) Teine alumiiniumitööstusele suunatud poliitikadokument on tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi 18. juulil 2013 avaldatud alumiiniumitööstusele kohaldatavad standardtingimused, mille eesmärk on kiirendada struktuurilist kohandamist ja piirata alumiiniumi sulatamise potentsiaali korrapäratut laiendamist. Standardtingimustega kehtestatakse uutele tehastele tootmismahu miinimum, kvaliteedistandardid ja varustuskindluse nõuded imporditud ja kodumaalt ostetud boksiidile ja alumiiniumoksiidile. Standardtingimused osutavad sellele, et tööstus- ja infotehnoloogiaministeerium on alumiiniumitööstuse standardimise ja juhtimise eest vastutav asutus ning samuti on ta vastutav alumiiniumitööstuses tegutsemiseks loa saanud äriühingute loetelu avaldamise eest (50).

(122) Oma suunavas arvamuses suurepärase turukeskkonna loomise, mitteraudmetallide tööstuse struktuuriliste kohanduste edendamise ning riiginõukogu peabüroo antavate hüvitiste suurendamise kohta 2016. aastal (2016/42), (51) esitavad Hiina ametiasutused peamiste eesmärkidena järgmised: „optimeerida mitteraudmetallide tööstuse struktuuri; põhimõtteliselt tasakaalustada peamiste tootekategooriate pakkumise ja nõudluse tasakaalu; säilitada elektrolüütilise alumiiniumi tootmisvõimsuse rakendamise määr üle 80 %; suurendada märkimisväärselt mineraalressursside tarnekindluse mahtu selliste mineraalide puhul nagu vask ja alumiinium“ (52). Samuti nähakse dokumendiga ette „uue tootmisvõimsuse range kontroll“. Selle saavutamiseks nõuab riik järgmist: „tagada hädavajaliku elektrolüütilise alumiiniumi uute (reformitud, laiendatud) ehitusprojektide rakendamine; […] kasutada sotsiaalset järelevalvet ja muid vahendeid; tugevdada järelevalve- ja kontrollitegevust; rangelt uurida eeskirju rikkuvaid uusi elektrolüütilise alumiiniumi projekte ja tegeleda nendega“ (53). Need sätted tõendavad, kui olulisel määral Hiina valitsus sekkub mitteraudmetallide sektorisse, sealhulgas alumiiniumisektorisse.

(123) Eespool esitatud riigipoolne sekkumine alumiiniumisektori toimimisse planeerimisdokumentide abil on nähtav ka provintsi tasandil. Näiteks Shandongi provintsivalitsuse 6. novembri 2018. aasta teates seitsme energiamahuka tööstuse kvaliteetse arendamise kiirendamise rakenduskava kohta (2018/248) nõutakse „elektrolüütilise alumiiniumi tööstuse laiendamise edendamist“ järgmiste meetmete kaudu: „Veelgi suurendada elektrolüütilise vedelalumiiniumi peen- ja süvatöötlemise ning alumiiniumitöötlemismaterjalide osatähtsust; kiirendada ja tugevdada alumiiniumitööstuse ahela laiendamist lõpptoodetele ja väärtuslikumatele toodetele; laiendada väärtuslikumate alumiiniummaterjalide kasutust; suurendada alumiiniumi töötleva tööstuse arenguvõimalusi (54).“

(124) Nagu komisjon oma aruandes osutas, on riik aastaid sekkunud alumiiniumisektori toimimisse enne eespool esitatud poliitikadokumentide väljaandmist, mida näitlikustavad näiteks „Alumiiniumitööstuse ümberkorraldamise kiirendamise suunised“ (edaspidi „ümberkorraldamissuunised“), (55) mille riiklik arengu- ja reformikomisjon andis välja 2006. aasta aprillis. See komisjon pidas alumiiniumi riigi majanduse arengu aluseks olevaks tooteks. Nimetatud ümberkorraldamissuunistes sätestati, et riiginõukogu heaks kiidetud tööstusarengu poliitika rakendamisel tuleb teatavates valdkondades saavutada konkreetsed eesmärgid. Need valdkonnad olid järgmised: tootmisharu ettevõtjate koondumise suurendamine; juurdepääs finantskapitalile (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool); tootmisharu korraldus; range kontroll elektrolüütilise alumiiniumi ekspordi üle ning aegunud tootmisvõimsuse kõrvaldamine.

(125) Lisaks leidis komisjon, et Hiina riik on sekkunud turujõudude vabasse toimimisse ka tarneahelas eespool olevate alumiiniumtoodete sektoris ehk sisendite ning sisendite jaoks sisendite tootmisse, mida kasutavad vaatlusaluse toote tootjad. Sellega seoses sätestatakse näiteks tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi 28. detsembril 2018 välja antud teates alumiiniumoksiiditööstuse nõuetekohase arengu edendamise kohta (2018/1655) (56) seoses alumiiniumoksiidiga (põhiline esmase alumiiniumi tootmise sisend), et „järgides Xi Jinpingi sotsialistlikku ideoloogiat koos uue ajastu Hiina-päraste joontega, rakendavad [kõik asjaomased osalised] täielikult ja põhjalikult partei 19. rahvuskongressi vaimu; järgivad kiirendamistöös üldist suunda stabiilsusele; järgivad uusi arengukontseptsioone; keskenduvad pakkumise poole struktuurireformidele; kasutavad täielikult ära turu otsustavat rolli ressursside jaotamises, kaasavad paremini valitsust, […] vastavad omamaistele arenguvajadustele ning edendavad alumiiniumoksiiditööstuse nõuetekohast ja tervislikku arengut (57).“ Samas dokumendis öeldakse, et „provintside arengu-ja reformikomisjonid ning tööstus- ja infotehnoloogiaministeerium peavad sammu alumiiniumoksiiditööstuse praeguse arenguga oma piirkonnas; kombineerivad oma piirkonna majandus- ja sotsiaalarengut, tööstusbaasi, turunõudlust ning energiakulu ja keskkonnaalast suutlikkust; tugevdavad alumiiniumoksiiditööstuse puhul teaduslikku planeerimist; kooskõlastavad oma piirkonna tööstuse arengu ulatust ja ülesehitust; tagavad, et projekte tutvustatakse; rakendavad rangelt ehitusnõudeid; toetavad projektiehitusi nõuetekohaselt; tugevdavad kogu protsessi järelevalvet; tagavad, et tööstuse arengu ulatus vastab omamaise turu nõudlusele ja kohalikule suutlikkusele; väldivad projektide ehitamisega kiirustamist.“ (58). Viimati nimetatu saavutamiseks nähakse dokumendiga ette järelevalve ja kontroll: „Vastavalt käesoleva teate nõuetele jätkavad riiklik arengu- ja reformikomisjon ning tööstus- ja infotehnoloogiaministeerium koos Hiina mitteraudmetallide tootmisharu ühendusega ja muude asjaomaste pooltega alumiiniumoksiidi ehitusprojekte päringukirjade, uurimiste ja juhuslike kontrollide abil. Kui peaks tekkima probleeme, käsitletakse neid rangelt kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.“ (59). Eespool kirjeldatud sätetest nähtub riigi sekkumise ja kontrolli ulatus Hiina alumiiniumoksiidi turul; alumiiniumoksiid on esmase alumiiniumi peamine sisend ning see omakorda on pressitud alumiiniumi tootjate kasutatav tooraine.

(126) Veel üks vaatlusaluse toote tootmissisend on elekter, mis moodustab 2–3 % pressitud alumiiniumi tootmiskuludest. Sellega seoses leidis komisjon tõendeid riigi põhjustatud moonutustest, mis mõjutasid Hiina alumiiniumitootjatele võimaldatavat elektrihinda. Eeskätt tehti kindlaks, et riik sekkus Hiina tootjate huvides ning pakkus eristatud, soodsamaid energiahindu. Eespool nimetatud suunavas arvamuses suurepärase turukeskkonna loomise, mitteraudmetallide tööstuse struktuuriliste kohanduste ja ümberkujundamise edendamise ning eespool nimetatud kasu suurendamise kohta tunnistasid Hiina ametiasutused, et poliitikaeesmärk on „jätkata eristatud elektrihinnapoliitika elluviimist; julgustada toetuskõlblikke elektrikasutajaid sõlmima energiatootmisettevõtetega otselepinguid; määrata hinnad läbirääkimistel.“ (60). Samuti tegi komisjon kindlaks, et sarnast poliitikat viidi ellu ka provintsi tasandil. Näiteks teatati Hiina tööstusajakirja 2019. aasta novembri andmetel Yunnani provintsi kohta: „Plaani elluviimiseks on Yunnan andnud järjest välja konkreetseid poliitikajuhiseid nagu „Rakenduslik arvamus hüdroenergia ja alumiiniummaterjalide integreeritud arendamise edendamise kohta“ ja „Plaan, millega rakendatakse eelishindu hüdroenergia kasutamise edendamiseks“. Ilmneb selgelt, et mis tahes ettevõte, mis viib oma võimsusekvoodi Yunnanisse, saab kasu „eelishinna, täisülekande“ poliitikast, mis tähendab, et esimesed 5 aastat saab elektrolüütiline alumiinium kasu spetsiaalsest eelishinnast 0,25 RMB/kWh. Materjalide süvatöötlemise puhul võimaldatakse aga spetsiaalset eelishinda 0,20 RMB/kWh. Aruannete kohaselt on Henan Shenhuo ja Sichuan Qiya integreeritud projektid, mis toovad Yunnanisse ehitatavaid kvoote, juba saanud kasu integreeritud projektide poliitikast ning allkirjastanud vastavad lepingud kohalike omavalitsustega, elektrivõrguettevõtetega ning energiatootmisettevõtetega.“ (61).

(127) Veel ühe näitena riigi sekkumisest provintsi tasandil on ametiasutused seoses elektrikasutusega juba nimetatud Shandongi provintsivalitsuse teates seitsme energiamahuka tööstuse kvaliteetse arendamise kiirendamise rakenduskava kohta seadnud elektrolüütilise alumiiniumi tööstuse energiakasutuse kohta ümberkujundamis- ja ajakohastamiseesmärgid: „2022. aastaks langeb elektrolüütilise alumiiniumi elektrikulu tonni kohta ligikaudu 12,800 kWh-ni, elektrolüütilise alumiiniumi elektrolüütilise süvatöötlemise määr ulatub provintsis ligikaudu 50 %ni ning alumiiniumi lisandväärtus tonni kohta suureneb keskmiselt ligikaudu 30 % võrra.“ (62).

(128) Eespool kirjeldatud planeerimisdokumentides sisalduvate sätete jõustamisel on oluline roll Hiina tööstusühendustel. Need üksused peavad tagama, et tootmisharus viidaks ellu Hiina valitsuse poliitikat. Seda kohustust kinnitab ka tõsiasi, et oma tegevuses suhtlevad nad tihedalt riigi ametiasutustega, mis kajastub ka nende põhikirjades. Alumiiniumisektori puhul kinnitatakse nimelt Hiina mitteraudmetallide tootmisharu ühenduse põhikirjas, et „ühendus järgib partei põhiliini ning erinevaid põhimõtteid ja poliitikat, täidab põhiseadust, seadusi, eeskirju ja järgib riigi poliitikat ning austab sotsiaalseid ja moraalseid väärtusi. Ta peab kinni eesmärgist teenida valitsust, tootmisharu, ettevõtteid ja ärijuhte; ta kehtestab tootmisharu enesedistsipliinimehhanismi ja täiustab seda; ta kaasab abi saamiseks täielikult valitsuse töötajad; ta täidab valitsust ja ettevõtteid ühendavat rolli.“. (Artikkel 3). Samas vaimus öeldakse artiklis 25, et ühenduse esimees, aseesimees ja peasekretär peavad esimese täitmisele kuuluva tingimusena „järgima partei liini, põhimõtteid ja poliitikat ning olema heade poliitiliste omadustega.“ (63)

(129) Samamoodi sätestatakse Hiina mitteraudmetallide tootmistööstuse ühenduse põhikirjas, et „ühendus aktsepteerib riikliku varade järelevalve ja halduskomisjoni, tsiviilasjade ministeeriumi ja Hiina mitteraudmetallide tootmisharu ühenduse ärijuhendeid ning järelevalvet ja juhtimist“ (artikkel 4). Üks ühenduse äritegevuse kindlaksmääratud elemente on ka „esitada aktiivselt ettepanekuid ja arvamusi tootmisharu arengu, tööstuspoliitika, seaduste ja eeskirjade kohta kooskõlas partei ja riigi üldpõhimõtete ja ülesannetega sotsialistliku turumajandussüsteemi rajamisel, võttes arvesse tööstuse tegelikku olukorda.“ (Artikkel 6). Viimaks nähakse artikliga 22 ette, et ühenduse esimees, aseesimees ja peasekretär peavad muude täitmisele kuuluvate tingimuste hulgas „järgima partei liini, põhimõtteid ja poliitikat ning olema heade poliitiliste omadustega“ (64).

(130) Arvukad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil välja antud alumiiniumisektorit käsitlevad kavad, direktiivid ja muud dokumendid osutavad seega selgelt Hiina valitsuse kõrgele sekkumise tasemele (65). Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib valitsus peaaegu kõiki alumiiniumisektori arendamise ja toimimise aspekte.

(131) Lisaks kavadele sekkub valitsus kõnealusesse sektorisse muu hulgas ka ekspordiga seotud meetmetega, milleks on eksporditollimaksud, ekspordikvoodid, ekspordijõudluse nõuded ning minimaalse ekspordihinna nõuded alumiiniumi eri toorainete ekspordi puhul.

(132) Hiina valitsus ei soodusta esmase alumiiniumi ja selle sisendite eksporti, eesmärgiga edendada suurema lisandväärtusega alumiiniumtoodete tootmist. Selle eesmärgi saavutamiseks antakse järgmise etapi alumiiniumtoodetele täielik või osaline käibemaksutagastus, kombineerides seda esmase alumiiniumi ekspordimaksude mittetäieliku käibemaksutagastusega (66).

(133) Nagu komisjon leidis (vt põhjendus 126), mõjutavad põhisisendite, näiteks energia ja elektri hindu valitsuse eri tüüpi sekkumismeetmed (67). Muud turumoonutusi põhjustavad valitsuse sekkumismeetmed hõlmavad varude kogumise poliitikat riigivarude talituse ja Shanghai futuurituru (SHFE) rolli kaudu (68). Lisaks on mitmed kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimised näidanud, et Hiina valitsus on järjekindlalt võimaldanud eri liiki alumiiniumitootjate kasuks riigiabimeetmeid (69). Hiina valitsuse ulatuslik sekkumine alumiiniumisektoris on toonud kaasa liigse tootmisvõimsuse, (70) mida võib pidada kõige ilmekamaks näiteks Hiina valitsuse poliitika mõjust ja sellest tulenevatest moonutustest.

(134) OECD uuringus tehti kindlaks ka valitsuse täiendav toetus, mis mõjutab turujõude alumiiniumisektoris. Sellist toetust antakse tavaliselt sisendite kujul, eelkõige elektri ja esmase alumiiniumoksiidina, mida müüakse turuhinnast madalama hinnaga (71). OECD uuringus kirjeldatakse veel, kuidas Hiina valitsuse eesmärgid alumiiniumisektoris väljenduvad tööstuspoliitikas ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil võetavates konkreetsetes meetmetes, mis hõlmavad näiteks kapitalisüste, maavarade eelisomamise õigust, riiklikke toetusi või maksusoodustusi (72).

(135) Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, et ärgitada ettevõtjaid täitma avaliku poliitika eesmärke toetada peamisi tootmisharusid, sealhulgas alumiiniumisektorit, mis hõlmab pressitud alumiiniumi, aga ka esmase alumiiniumi tootmist, mis on peamine vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatav tooraine (üle 50 % selle tootmiskuludest). Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

3.2.1.6. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

(136) Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui Hiina asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (73).

(137) Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandi ja maakasutusõigustega (74). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (75). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sh majandusplaanide rakendamine (76).

(138) Sarnaselt teistele Hiina majandussektoritele kohaldatakse ka pressitud alumiiniumi tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid äriühinguid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisava täitmise tagamisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need järeldused kahtluse alla seaks.

(139) Seda järeldust toetab ka USA kaubandusministeeriumi esialgne kinnitav otsus Hiinast pärit teatava alumiiniumfooliumi tasakaalustava tollimaksu uurimise käigus, milles järeldati kättesaadavate faktide põhjal, et Hiina valitsuse säte maa andmise kohta vähem kui piisava tasu eest kujutab endast rahalist toetust 1930. aasta tariifiseaduse (muudetud) paragrahvi 771 lõike 5 punkti D tähenduses (77).

(140) Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et alumiiniumisektoris kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või jõustati neid ebapiisavalt, sealhulgas vaatlusaluse toote puhul.

3.2.1.7. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

(141) Hiinas ei saa turupõhiste palkade süsteem täielikult välja areneda, sest töötajate ja tööandjate õigused moodustada organisatsioone on piiratud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (78). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühinguorganisatsioon. Ent see organisatsioon ei ole riigiasutustest sõltumatu ning tema osalemine kollektiivläbirääkimistel ja töötajate õiguste kaitsel on endiselt algeline (79). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötajad, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiavad end ebasoodsast tööolukorrast ning nende sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (80). Need asjaolud põhjustavad palgakulu moonutusi Hiinas.

(142) Selle kohta, et alumiiniumisektoris, sealhulgas pressitud alumiiniumi tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi, ei esitatud ühtegi asjakohast tõendit. Seega mõjutavad palgakulude moonutused alumiiniumisektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi).

3.2.1.8. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

(143) Hiina ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

(144) Kõigepealt iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade (81) tugev positsioon, kes võtavad rahastuse andmisel arvesse muid kriteeriume kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt finantssektorivälistele riigi osalusega ettevõtetele on pangad riigiga seotud mitte ainult omandisuhte, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigi osalusega finantsasutuste tippjuhid nimetab ametisse HKP) (82) ning samuti nagu finantssektorivälised riigi osalusega ettevõtted, viivad ka pangad regulaarselt ellu valitsuse poolt kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (83). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatavatesse või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (84).

(145) Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

(146) Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (85).

(147) Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatavatesse või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (86). Seetõttu antakse laene pigem riigi osalusega ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja võtmetähtsusega tööstussektorites tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

(148) Sellega seoses osutatakse OECD uuringus näidetele selle kohta, et teatavad Hiina alumiiniumitootjad on saanud rahastust soodustingimustel, kuna nende rahastamiskulud on ettevõtete finantsvõimenduse vastavast tasemest näiliselt lahti seotud. Selle uuringu kohaselt on üks riigile kuuluv alumiiniumitootja oma 2016. aasta võlakirjade prospektis selgesõnaliselt väljendanud, et ta tõmbab ligi märkimisväärset rahalist toetust Hiina arengupankadelt, mille intressimäär on allpool võrdlusalust. Samuti viitab ühe teise riigi osalusega tootja 2017. aasta võlakirjade prospekt äriühingu tugevatele sidemetele Hiina pankadega, sealhulgas arengupankadega, mis on andnud kõnealusele äriühingule madala hinnaga rahastamisallikad. OECD uuringus järeldatakse, et kuigi võib olla palju põhjuseid, miks intressimäärad on nende ettevõtete jaoks madalad, võib kontrast halbade finantsnäitajate ja madalate intressimäärade vahel viidata kõnealuste laenuvõtjatega seotud riski alahindamisele (87).

(149) Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väikesed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

(150) Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt kasvanud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

(151) Laenumahu üldine suurenemine Hiinas viitab kapitalipaigutuse tõhususe vähenemisele, kusjuures ei ole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombie-ettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

(152) Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks võetud meetmetest mõjutavad Hiina ettevõtete krediidisüsteemi märkimisväärsed moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

(153) Ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et alumiiniumisektor, sealhulgas pressitud alumiiniumi tootjad, oleks vaba eespool kirjeldatud valitsuse sekkumisest finantssüsteemi. Seetõttu mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

3.2.1.9. Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

(154) Komisjon täheldas, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.2.1.1–3.2.1.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.1.6–3.2.1.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

(155) Komisjon tuletab meelde, et pressitud alumiiniumi tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Toimikus esitatud tõendite kohaselt hankisid kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad kõik sisendid Hiinast. Kui Hiina pressitud alumiiniumi tootjad ostavad neid sisendeid või sõlmivad nende kohta lepinguid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

(156) Seetõttu ei ole asjakohane kasutada üksnes pressitud alumiiniumi omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses; samuti on mõjutatud kõigi sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal Hiinas. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on iseenesest toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne puhul. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

3.2.1.10. Järeldus

(157) Punktides 3.2.1.2–3.2.1.9 esitatud analüüsist, milles on uuritud kõiki kättesaadavaid tõendeid seoses Hiina sekkumisega oma majandusse üldiselt ning alumiiniumisektorisse (sealhulgas vaatlusaluse toote puhul), nähtub, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid.

(158) Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.3. Võrdlusriik

(159) Komisjon valis võrdlusriigi järgmiste kriteeriumide alusel: — Hiinaga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu sarnaneb Hiina omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; — uurimisaluse toote tootmine selles riigis; — asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis ning — kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

(160) Nagu on selgitatud põhjendustes 31–37, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta.

(161) Oma 16. märtsi 2020. aasta teates esitas komisjon üksikasjalikku teavet eespool esitatud kriteeriumide kohta ning määras võimalike võrdlusriikidena kindlaks järgmised riigid: Brasiilia, Colombia, Ecuador, Iraani Islamivabariik, Kasahstan, Malaisia, Mauritius, Mehhiko, Montenegro, Serbia, Sri Lanka, Tai, Türgi ja Vene Föderatsioon. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Komisjon sai eksportivatelt tootjatelt, liidu tootmisharult ja sõltumatutelt importijatelt märkusi võrdlusriigi valimise erinevate aspektide kohta.

(162) Seejärel avaldas komisjon 25. juuni 2020. aasta teate, milles käsitles saadud märkusi ja teavitas huvitatud isikuid, et põhjenduses 159 loetletud kriteeriumide alusel kavatses ta võrdlusriigina kasutada Türgit. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi.

(163) Üks importija väitis, et asjakohasem oleks eristada pehmesulameid ja kõvasulameid. Selle eristuse alusel oleks Türgi asjakohane võrdlusriik pehmesulamite puhul, aga kõvasulamite puhul oleks asjakohasem Vene Föderatsioon.

(164) Esiteks ei ole tooteliigid sobiva võrdlusriigi valimisel tingimata määravad. Teiseks selgus uurimisest, et tegelikult toodetakse Türgis mõlemat liiki sulamitest tehtud pressitud alumiiniumi. Viimaks, nagu 25. juuni 2020. aasta teates osutatud, ei peetud Vene Föderatsiooni alumiiniumi ekspordipiirangute tõttu käesoleval juhul sobivaks võrdlusriigiks (88).

(165) Seetõttu kinnitas komisjon, et Türgi oli praegusel juhul kõige sobivam võrdlusriik.

3.4. Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

(166) Huvitatud isikute esitatud teabe ja muu toimikus olemasoleva asjakohase teabe põhjal koostas komisjon 16. märtsi 2020. aasta teates esialgse loetelu tootmisteguritest ja allikatest, mida kavatseti kasutada kõigi tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmiseks.

(167) Samuti selgitas komisjon välja allikad, mida kasutatakse normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a (Global Trade Atlas ehk GTA, riiklik statistika jne). Samas teates tõi komisjon välja harmoneeritud süsteemi (HS) tootmistegurite koodid, mida huvitatud isikute esitatud teabe põhjal kavatseti esialgu GTA andmebaasil põhinevas analüüsis kasutada.

(168) Oma 25. juuni 2020. aasta teates kinnitas komisjon, et ta kasutab tootmistegurite, sealhulgas toorainete moonutamata kulude kindlaksmääramiseks GTA andmeid. Komisjon kinnitas veel, et kasutab tööjõu-, elektri- ja gaasikulude kindlaksmääramiseks Türgi statistikaameti andmeid. Samas teates teavitas komisjon ka huvitatud isikuid sellest, et moonutamata müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks kasutab ta järgmiste äriühingute finantsandmeid: — Onat Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi; — Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi; — Alugen Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi; — Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi ning — Gensa Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi.

(169) Pärast 25. juuni 2020. aasta teadet väitis kaebuse esitaja, et selle põhjal oli kasumimarginaal liiga väike. Kaebuse esitaja sõnul peaks asjakohane kasum enne tulumaksu olema 16 % ja mitte 7,3 %, nagu määras kindlaks komisjon. Kaebuse esitaja arvates oli see nõutav kasum, arvestades väga märkimisväärseid pidevaid investeeringuid vara pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks.

(170) Veel lisas kaebuse esitaja, et kui komisjon ei nõustu pakutud 16 % kasumimarginaaliga, peaks ta keskmise kasumimarginaali arvutamisel jätma välja kaks Türgi äriühingut, kes esitasid väikseima kasumi. Kaebuse esitaja sõnul oleks see asjakohane, sest need kaks äriühingut ei saavutanud minimaalset kasumit 6 %, mida nõutakse alusmääruse artikli 7 lõikes 2 punktis c.

(171) Komisjon lükkas selle väite tagasi. Oma 25. juuni 2020. aasta teates selgitas komisjon üksikasjalikult, kuidas arvutustes kasutatav kasum määrati kindlaks eespool põhjenduses 168 loetletud viie Türgi äriühingu kasumi põhjal. Komisjon jättis juba selle arvutuse tegemisel välja need äriühingud, kes ei teatanud kasumist. Komisjon märkis, et arvesse võeti kõiki kasumlikke äriühinguid, mis vastasid kehtestatud kriteeriumidele, olenemata nende kasumi suurusest, kuni nad ei teeninud kahjumit. See peegeldab võrdlusriigis uurimisperioodi jooksul saavutatud keskmist kasumimarginaali. Komisjon märkis veel, et alusmääruse artikli 7 lõige 2c kehtib turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta, kusjuures sellega seoses püüab komisjon teha kindlaks moonutamata kasumi päritoluriigis.

(172) Eksportiv tootja Press Metal Group väitis, et Londoni metallibörsi (London Metal Exchange, LME) hinnad kujutasid endast asjakohasemat moonutamata rahvusvahelist alumiiniumihinda, võrreldes GTA andmetega. Samas osutas see eksportiv tootja sellele, et on vaadanud läbi GTA andmed Türki suunduva impordi kohta, mis lisati pärast 25. juuni 2020. aasta teadet komisjoni Exceli tabelisse, ja leidis, et GTA andmed alumiiniumtoodete kohta Türgis on üldjoontes kooskõlas LME selle kohta avaldatud andmetega.

(173) Importija märkis, et allikaandmed eri tootmistegurite (tööjõukulud, keskmine kasum ning müügi-, üld- ja halduskulud, elekter ja gaas) kohta tuginevad eri aastate teabele. Komisjon selgitas, et vajaduse korral võtab ta seda oma arvutustes arvesse, kohaldades asjakohasel juhul deflaatoreid, et teha kindlaks tootmistegurite asjaomased väärtused uurimisperioodil.

3.5. Moonutamata kulud ja võrdlusalused

(174) Komisjon püüdis 6. märtsi 2019. aasta teates koostada tootmistegurite ja allikate esialgse loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida koostööd teinud eksportivad tootjad vaatlusaluse toote tootmisel kasutavad.

(175) Pärast 25. juuni 2020. aasta teadet, milles komisjon esitas huvitatud isikutelt saadud teabe põhjal loetelu kõikidest võimalikest Türgi kaubakoodidest, mis vastavad vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatud tootmisteguritele, ei saanud komisjon tootmistegurite loetelu kohta ühtegi märkust.

(176) Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugmeetodil tehtud ristkontrollidega kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja vajaduse korral koodid. Tabel Tootmistegurid ja teabeallikad Tootmistegur Türgi kaubakoodid Väärtus Ühikud Toorained Alumiinium (mitte sulamina, survetöötlemata) 7601 10 00 12,8 CNY/KG Alumiiniumisulamid (survetöötlemata) 7601 20 20 13,6 CNY/KG Alumiiniumijäätmed 7602 00 90 8,8 CNY/KG Alumiiniumist vardad ja latid (mitte sulamina) 7604 10 10 18,7 CNY/KG Alumiiniumisulamitest vardad ja latid 7604 29 10 32,6 CNY/KG Tsink (vähemalt 99,99 massiprotsenti tsinki, survetöötlemata) 7901 11 00 18,2 CNY/KG Tsingisulamid 7901 20 00 19,9 CNY/KG Magneesium (survetöötlemata) 8104 11 00 19,0 CNY/KG Titaan (survetöötlemata) 8108 20 00 942,5 CNY/KG Titaan (muu) – vardad, latid, profiilid ja traat 8108 90 30 371,3 CNY/KG Titaan (muu) – plaadid, lehed, ribad ja foolium 8108 90 50 430,3 CNY/KG Titaan (muu) – torud 8108 90 60 2 504,3 CNY/KG Titaan (muu) – muu 8108 90 90 1 286,1 CNY/KG Tsirkoonium (survetöötlemata) 8109 20 00 2 012,7 CNY/KG Mangaan (jäätmed ja jäägid) 8111 00 19 Ei kohaldata CNY/KG Mangaan (muu) 8111 00 90 Ei kohaldata CNY/KG Kroomisulamid, mis sisaldavad üle 10 massiprotsendi niklit 8112 21 10 3 653,0 CNY/KG Vask (sadestatud) 7401 00 00 1,9 CNY/KG Vaseartiklid (muu) 7419 99 90 188,7 CNY/KG Raudoksiidid ja -hüdroksiidid 2821 10 00 10,9 CNY/KG Silikoon (vähemalt 99,99 massiprotsenti sili