ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

Kui artiklis 6 osutatud vaatlustega, mis on toimunud rohkem kui nelja järjestikuse aasta jooksul, on kinnitatud nimetatud organismi esinemist mingil alal ja kui on tõendeid, et nimetatud organismi tõrje ei ole enam võimalik, võivad liikmesriigid piirduda meetmetega, millega takistatakse nimetatud organismi levikut väljapoole kõnealust ala. Need meetmed hõlmavad vähemalt järgmist: a) saastunud taimede ja nimetatud organismi põhjustatud sümptomitega taimede langetamine ning nende juurte täielik eemaldamine, kui allpool saastunud taime juurekaela on näha vastsete käike; langetamine peab algama kohe; juhul, kui saastunud taimed on leitud väljaspool nimetatud organismi lendlusperioodi, peab puude langetamine ja juurte eemaldamine toimuma enne järgmise lendlusperioodi algust; b) vajaduse korral tuleb langetatud taimed ja nende juured eemaldada, neid kontrollida ja need hävitada; kõigi vajalike ettevaatusabinõude rakendamine, et hoida ära nimetatud organismi levikut taimede langetamise järel; c) meetmed, millega takistatakse potentsiaalselt saastunud materjali väljaviimist piiritletud alalt; d) määratletud taimede asendamine muude taimedega, kui see on asjakohane; e) keeld istutada uusi määratletud taimi välitingimustes III lisa 1. jao punkti 1 alapunktis a osutatud nakatunud alal, välja arvatud II lisa 2. jaos osutatud tootmiskohtades; f) intensiivne seire nimetatud organismi esinemise tuvastamiseks peremeestaimedel, pöörates erilist tähelepanu puhvervööndile; seire peab hõlmama vähemalt ühte kontrolli aastas, kasutades meetodeid, mille abil on võimalik tuvastada nakatumine võra kõrgusel. Vajaduse korral peab vastutav ametiasutus võtma plaaniliselt proove, mille puhul kogu taim või taime osa tükeldatakse. Proovide arv märgitakse artiklis 8 osutatud aruandesse; g) nimetatud organismi ohtlikkuse teadvustamine üldsusele ning meetmed, mille abil tõkestatakse selle organismi liitu sissetoomine ja levimine liidu piires, kaasa arvatud tingimused, mille alusel määratletud taimi ja määratletud puitu võib artikli 7 kohaselt kehtestatud piiritletud alalt välja viia; h) vajaduse korral erimeetmed erijuhtude või komplikatsioonide puhuks, mille korral on alust arvata, et need ei lase kahjustaja levikut piirata, takistavad selle piiramist või põhjustavad selles viivitusi, eriti meetmed, mis on seotud juurdepääsuga kõigile saastunud või eeldatavalt saastunud taimedele ja selliste taimede asjakohase hävitamisega, olenemata taimede asukohast, nende kuuluvusest riigi- või eraomandisse ning nende eest vastutavast isikust või üksusest; i) muud meetmed, millest võib olla kasu nimetatud organismi leviku piiramisel. Punktides a–i osutatud meetmed esitatakse artiklis 8 osutatud aruande kujul.
(10)

Lisaks eeldatakse, et sadamariigi kontrollikomitee arutab kinnipidamise järelmeetmete vorme ja menetlust juhul, kui laeva ei ole ringlusse võetud vastavalt kokkulepitud viisile, ning Pariisi memorandumi menetluste ja suuniste muutmist. Pidades silmas, kui tähtis on direktiivi 2009/16/EÜ artiklite 16, 19 ja 21 kohane kinnipidamist, sissesõidukeeldu ja kontrolli järelmeetmeid puudutav tõhus, proportsionaalne ja hoiatav süsteem, peaksid liikmesriigid liidu nimel olema vastu muudetud suunise punktis 2.6 esitatud ettepanekule, mis on esitatud dokumendi PSCC48/4.3.8 II lisas ja milles käsitletakse lõplikku ja püsivat laevade kasutamise keelamist, vastandina ajutisele keelamisele, kuna see ettepanek ei ole kooskõlas direktiiviga 2009/16/EÜ.
(7)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 41 võib komisjon vähendada või ajutiselt peatada vahemaksed liikmesriikidele. Komisjon peaks sellest teavitama asjaomast liikmesriiki/asjaomaseid liikmesriike. Käesoleva otsuse vastuvõtmisel peaks komisjon vähendatud või peatatud summasid arvesse võtma, et vältida mis tahes ebakohaseid või valel ajal tehtud makseid, või selliste summade hüvitamist, mille kohta tuleks hiljem teha finantskorrektsioon. Itaalia Lazio piirkonna maaelu arendamise programmi (CCI 2007IT06RPO005) kohta on 2013. aasta neljanda kvartali ja 2014. aasta esimese kvartali aruannetesse kantud vastavalt 51 543 eurot ja 26 892 eurot. Need summad olid ka 2014. eelarveaasta aastaaruandes. Kohustusliku kontrolli tähtaegadest kinni pidamata jätmise tõttu vähendati kõnealuseid summasid määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 alusel komisjoni rakendusotsustega C(2014) 3268 ja C(2014) 5156. Kuna rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artikliga 34 ette nähtud menetlus on veel käimas, tuleks kõnealused vähendamised säilitada. Bulgaaria maaelu arengu programmi (CCI 2007BG06RPO001) puhul deklareeriti summad 420 467,77 ja 598 402,41 eurot 2014. aasta kolmandas kvartalis vastavalt meetmete 311 ja 312 all. Need summad deklareeriti ka 2014. eelarveaasta aastaaruandes. Kuna määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 kohaselt tuleks arvesse võtta mis tahes vähendamist, tuleks kõnealused summad käesoleva otsusega jätta välja liidupoolsest rahastamisest. Mis tahes vähendamine on oma olemuselt ajutine ega piira otsuste tegemist vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 52.
(10)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasi nõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast sellekohase taotluse kuupäeva või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest liidu eelarvest. Summad, mille puhul mõni konkreetne liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artikli 29 punktile e raamatupidamise aastaaruandes, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 102 lõike 1 punkti c alapunktis iii. Seepärast ei pea asjaomased liikmesriigid neid summasid katma ja seega kaetakse need liidu eelarvest.
(3)

See hindamine peaks hõlmama kolme krediidiasutust, mille EKP liigitas olulisteks järelevalve alla kuuluva grupi piiriülese tegevuse olulisuse põhjal määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 4 ja Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (3) artiklite 59 ja 60 tähenduses. See peaks hõlmama ka krediidiasutust, mis liigitati oluliseks määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 4 alusel, kuna ta on üks kolmest kõige olulisemast krediidiasutusest liikmesriigis, ja olulist krediidiasutust, mis loodi 2014. aastal riikliku pädeva asutuse poolt võetud kriisilahendusmeetmetega, mis käsitlesid varem oluliseks liigitatud krediidiasutust.
(5)

Läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud Šveitsi poolt FABECi kohta esitatud tulemuslikkuse kavas sisalduvate lennuliiklusvoo juhtimisest tulenevate marsruutlennu hilinemise (ATFM-hilinemise) eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 4 sätestatud põhimõtte alusel, kasutades funktsionaalse õhuruumiosa (FAB) läbilaskevõime asjakohaseid kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis („võrgu operatiivkava”). Hindamise käigus on selgunud, et kõnealused eesmärgid ei ole kooskõlas vastavate kontrollväärtustega ega ole seetõttu kooskõlas ka kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.
(6)

Keskkonnaga seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud Šveitsi poolt FABECi kohta esitatud tulemuslikkuse kavas sisalduvate eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 3 sätestatud põhimõtete alusel, kasutades asjakohase funktsionaalse õhuruumiosa marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus, ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis (edaspidi „võrgu operatiivkava”). Hindamise käigus selgus, et kõnealused eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.
(1)

Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise vastu.
ET Euroopa Liidu Teataja L 164/1

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/997,

16. juuni 2008,

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla kirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Läbirääkimised Bosnia ja Hertsegoviinaga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu üle on lõpetatud.

(2) Seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames rakendatud poliitikaga on lepingus sisalduvad kaubandussätted erandlikud ega loo Euroopa Liidu jaoks ühtegi pretsedenti ühenduse kaubanduspoliitikas seoses kolmandate riikidega, välja arvatud Lääne-Balkani riigid.

(3) Lepingule tuleks ühenduse nimel alla kirjutada, tingimusel et seda oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla kirjutamine kiidetakse käesolevaga Euroopa Ühenduse nimel heaks, tingimusel et leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isiku(d), kes on volitatud lepingule ühenduse nimel alla kirjutama, tingimusel et see sõlmitakse.
(6)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 peavad kõik kõnealuse artikli alusel antavad load olema ajaliselt rangelt piiritletud. Tagamaks et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et julgustada sadamaoperaatoreid tegema vajalikke investeeringuid, tuleks luba anda kuueks aastaks, tingimusel et sellele kohaldatakse üldsätteid, mis võidakse vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 113 kohaselt ning mida hakatakse kohaldama enne loa eeldatava kehtivusaja möödumist.
(322)

HFSF laskis ka käibele aktsiate ostutähed ja andis 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalevate erainvestorite iga märgitud uue aktsia kohta ühe ostutähe. HFSF andis need ostutähed tasuta. Põhjenduses 112 esitatud selgituse kohaselt annab iga ostutäht õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 8,23 HFSFi osakut. Täitmishind on võrdne HFSFi märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase ja kumulatiivse marginaaliga (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks). Hüvitis, mida HFSF talle kuuluvate aktsiate eest saab, on tegelikult nimetatud tasemetega piiratud. Kõnealune hüvitis on madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7–9 %. Kuna nimetatud ostutähed olid panga poolt enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist käivitatud märkimisõiguse emissiooni ja suunatud pakkumise edukuse peamised tegurid, leiab komisjon, et need ostutähed võimaldasid pangal 1 079 miljoni euro ulatuses abisummat vähendada. Olemasolevad simulatsioonid näitasid, et ilma ostutähtedeta ei oleks erainvestorid panga rekapitaliseerimise eelsest madalast omavahendite suhtarvust ja tol ajal valitsenud äärmisest ebakindlusest tingituna saanud piisavat tulu ja ei oleks osalenud. Põhjendustes 313 ja 320 esitatud põhjustel – kuna ostutähtede kasutamise puhul saab HFSF minimaalse positiivse hüvitussumma ja kuna Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk oli kaasata erainvestoreid, et jätta mõne panga juhtimine erakätesse ning vältida olukorda, et kogu pangandussektor satuks HFSFi kontrolli alla – on komisjon nõus aktsepteerima sellist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärase hüvitamise nõuetest. Nõusolek põhineb ka asjaolul, et HFSFi seadusega, mida 2014. aasta märtsis muudeti, ei ole aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ette nähtud ostutähtede mis tahes korrigeerimist ja märkimisõiguse emissiooni korral tohib korrigeerida ainult ostutähe täitmishinda ning korrigeerimine võib toimuda üksnes tagantjärele ja ainult HFSFi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Lisaks võimaldab Kreeka võetud kohustus taotleda komisjoni heakskiitu enne HFSFi väljalastud ostutähtede mis tahes tagasiostmist ning kindlustada, et edaspidi toimuv tagasiostmine ei vähendaks HFSFi saadavat hüvitist ega suurendaks aktsiate ostutähtede omanike hüvitist.
(5)

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et lepingute suhtes, millega võimaldatakse artiklites 3–7 osutatud tegevusi, ei kohaldata direktiivi 2004/17/EÜ, kui liikmesriigis, milles see tegevus toimub, on see otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse kõnealuse sektori eripära. Asjaomasele turule juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud ja kohaldanud liidu õigusakte, mis avavad asjaomase turu konkurentsile, nagu on sätestatud direktiivi 2004/17/EÜ XI lisas. Vastavalt XI lisa punktile G on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/22/EÜ (3) asjaomane liidu õigusakt, mis käsitleb nafta ja gaasi leiukohtade uurimise ning nafta ja gaasi kaevandamise turu avamist.
(2)

Komisjon hindas kõnealust ettepanekut vastavalt määruse (EL) nr 913/2010 artikli 5 lõikele 6 ja leiab, et see on kooskõlas nimetatud määruse artikliga 5. Eelkõige nähtub koridori juhatuse poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori kohta tehtud transpordituru uuringu tulemustest, et eeskätt kombineeritud transpordi puhul on olemas märkimisväärne võimalus, et Põhjamere suursadamate ning Tšehhi Vabariigi ja Lõuna-Poola vaheline liiklus suureneb veelgi. Lisaks kaasneb kavandatud laiendamisega see plusskülg, et Põhjamere sadamate ning vastavalt Tšehhi Vabariigi ja Lõuna-Poola vaheliste kaubaveokoridoride taristu läbilaskevõimsuse juhtimiseks luuakse universaalteenistus (mida on kirjeldatud määruse (EL) nr 913/2010 artiklis 13). Peale selle on kavandatud laiendamised kooskõlas lahendusega, mis on välja pakutud koridori F jaoks Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) Euroopa arenduskavas, nagu on sätestatud komisjoni otsuses 2012/88/EL (2). Kavandatud laiendamistega parandatakse ka üldist ühendust selliste raudtee-kaubaveokoridoride vahel, mis moodustavad konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku, ning seda eeskätt tänu sellele, et luuakse otseühendus Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori ja Reini-Doonau koridori Tšehhi Vabariigis asuva osa vahel. Samuti võib kavandatud laiendamistega parandada raudteeliiklust ELi idapiiril ning Euroopa ja Aasia vahelisel maismaasillal.
(272)

Asjakohasem on Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade konkurents, mis tuleneb nende vahetust lähedusest (39 km või 34 minutit autosõitu) ja teeninduspiirkonna suurest kattuvusest. Saksamaa toob esile, et kahel lennujaamal on erinevad ärimudelid. Saarbrückeni lennujaam on hästi väljakujunenud lennujaam (avati enam kui 80 aastat tagasi) ja tal on kõrgetasemeline taristu, mis pakub rohkem mugavusi reisijatele (kellest suur osa on ärireisijad). Ta pakub peamiselt regulaarlende Saksamaa peamistesse ärikeskustesse ja mõningatesse puhkusesihtkohtadesse. Zweibrückeni lennujaamal on pigem vähest mugavust pakkuv taristu ja ärimudel põhineb odavlennuettevõtjatel, puhkuselendudel ja kaubaveol. Komisjon märgib, et hoolimata kahe lennujaama ärimudelite teatavast erinevusest on selge, et Zweibrückeni lennujaama peamist äritegevust (puhkuselennud, eelkõige Antalya/Palma de Mallorca) viljeleb ka Saarbrückeni lennujaam. On tõsi, et Saarbrücken keskendub muus osas regulaarlendudele suurtesse linnadesse nagu Luksemburg, Hamburg ja Berliin. See ei muuda aga asjaolu, et Zweibrückeni lennujaamal näib olevat ainult väike osa tegevusest selline, mida Saarbrücken teenindada ei saaks.
(6)

Tunnistades, et Ühendkuningriigi eelarveaasta 2009/2010 eelarvepositsioon on tingitud selliste meetmete rakendamisest, mille maht moodustab ligikaudu 1 % SKPst, mis olid asjakohased vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale, samuti automaatsete stabilisaatorite vabast toimimisest, esitas nõukogu 2. detsembril 2009 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt muudetud soovitused, et Ühendkuningriik peaks kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi eelarveaastaks 2014/2015. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks alla 3 % SKPst soovitati Ühendkuningriigil konkreetselt teha järgmist: a) rakendada eelarveaastal 2009/2010 2009. aasta eelarves kavandatud fiskaalmeetmeid, vältides edaspidi meetmeid, mis võiksid halvendada riigi rahanduse olukorda, ja alustada konsolideerimist eelarveaastal 2010/2011, et vähendada puudujääki allapoole kontrollväärtust eelarveaastaks 2014/2015; b) tagada, et eelarveaastatel 2010/2011–2014/2015 parandatakse eelarvepositsiooni igal aastal keskmiselt 1 % ulatuses SKPst, mis peaks piisava esmase ülejäägi taastamise abil aitama vähendada valitsemissektori koguvõla suhet nii, et see läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega; c) täpsemalt kindlaks määrata täiendavad meetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks eelarveaastaks 2014/2015, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist prognoositavast paremate majandus- või eelarvetingimuste korral. 2. detsembri 2009. aasta soovitustes kehtestas nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 2. juuni 2010.
(110)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma (30). Samuti on kohus järjepidevalt otsustanud, et riigi kohustuse lõpetada sellise abi andmine või seda abi muuta, mida komisjon ei pea siseturuga kokkusobivaks, eesmärk on taastada eelnenud olukord (31). Selles kontekstis on Euroopa Kohus leidnud, et see eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on maksnud tagasi talle õigusvastase abina eraldatud summad ja loobunud seega eelisest, mis tal on konkurentide ees turul olnud, ning enne abi andmist kehtinud olukord on taastatud (32).
(103)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma (26). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (27). Sellega seoses on Euroopa Liidu Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (28).
(8)

Naiste käsipalli maailmameistrivõistluste ja Euroopa meistrivõistluste finaali, poolfinaalide ning kõikide Taani koondise mängude ja Taani koondise valikmängude teleülekannetel on palju vaatajaid ja tavapäraselt on neid kantud üle tasuta televisioonis. Lisaks pakuvad need Taanis erilist ja laialdast huvi isegi neile vaatajatele, kes tavaliselt seda spordiala ei jälgi. Selliste sündmuste puhul on tegemist oma riigi koondise osalemisega olulistel rahvusvahelistel võistlustel. Erilist ja laialdast huvi suurendab ka see, et Taani koondis on neil võistlustel häid tulemusi saavutanud.
(6)

Rootsi esitatud tõendite läbivaatamine kinnitab, et äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi) toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 ei vasta direktiivis 2006/42/EÜ sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele ning et see mittevastavus põhjustab kasutajate jaoks tõsist vigastuste ohtu. Seega on asjakohane pidada Rootsi võetud meedet põhjendatuks,
ET Euroopa Liidu Teataja L 174/28

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1067,

1. juuli 2015,

meetme kohta, mille Hispaania on võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ, et keelata Hiina ettevõtte Yongkang Hengfa Electrical Appliance Co. Ltd toodetava tikksae turule laskmine

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 4360 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ, (1) ning eelkõige selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Hispaania teatas komisjonile meetmest, millega keelatakse Hiina ettevõtte Yongkang Hengfa Electrical Appliance Co. Ltd toodetava, ettevõtte Adeo Service France imporditava ja Hispaanias ettevõtte Leroy Merlin Spain turustatava Practyl/JS-HF-55-1 tüüpi tikksae turule laskmine.

(2) Tikksaag kandis CE-märgist vastavalt direktiivile 2006/42/EÜ.

(3) Meede võeti põhjusel, et tikksaag ei vastanud direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.3.2 („Purunemisoht töötamise ajal”), 1.3.4 („Pindadest, servadest või nurkadest tulenevad ohud”), 1.4.1 („Üldnõuded kaitsepiiretele ja kaitseseadistele”) ja 1.4.2 („Kaitsepiirete kohta esitatavad erinõuded”) esitatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, kuna masin ei läbinud vastupidavuskatset ja on sisselõikamise oht ja võimalus pääseda ligi aktiivsetele osadele.

(4) Hispaania teavitas levitajat ja importijat nimetatud puudustest. Importija võttis vabatahtlikult vajalikud meetmed mittevastavate toodete turult kõrvaldamiseks.

(5) Olemasolevatest dokumentidest ning huvitatud isikute esitatud kommentaaridest ja võetud meetmetest selgub, et Practyl/JS-HF-55-1 tüüpi tikksaag ei vasta direktiivis 2006/42/EÜ sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Seega on asjakohane pidada Hispaania võetud meedet põhjendatuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaania võetud meede ettevõtte Yongkang Hengfa Electrical Appliance Co. Ltd toodetava Practyl/JS-HF-55-1 tüüpi tikksae turule laskmise keelamiseks on õigustatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2015 Komisjoni nimel komisjoni liige Elżbieta BIEŃKOWSKA

(1) ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.
(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (1) lisaprotokollile, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll”), on alla kirjutatud kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2015/733 (2), eeldusel et see sõlmitakse.
(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokollile, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (1) („protokoll”), on alla kirjutatud kooskõlas nõukogu otsusega 2014/517/EL, (2) tingimusel et see sõlmitakse.