KOMISJONI DIREKTIIV 97/46/EÜ,

25. juuli 1997,

millega muudetakse direktiivi 95/44/EÜ nõukogu direktiivi 77/93/EMÜ I-V lisas loetletud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude esemete teaduslikel eesmärkidel või katseteks ning sordivalikuks ühendusse sissetoomise ning selle piires transportimise tingimuste määramise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/93/EMÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta,1 viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/14/EÜ,2 eriti selle artikli 3 lõike 7 punkti e, artikli 4 lõiget 5, artikli 5 lõiget 5 ja artikli 12 lõiget 3c,

ning arvestades, et:

vastavalt direktiivi 77/93/EMÜ sätetele ei või nimetatud direktiivi I ja II lisas loetletud kahjulikke organisme, olgu siis üksikult või koos sama direktiivi II lisas loetletud taimede või taimsete saadustega, ühendusse sisse tuua ega levitada neid ühenduse piires või mõnedel selle kaitstud aladel;

vastavalt direktiivile 77/93/EÜ ei või ühendusse või mõnedele selle kaitstud aladele sisse tuua sama direktiivi III lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid esemeid;

eeltoodud direktiivi IV lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid esemeid võib ühendusse sisse tuua ja selle piires või mõnedel selle kaitstud aladel transportida ainult juhul, kui on täidetud antud lisas sätestatud eritingimused;

direktiivi 77/93/EÜ V lisa B osas loetletud kolmandatest riikidest saabuvaid taimi, taimseid saadusi ja muid esemeid võib ühendusse sisse tuua ainult juhul, kui nad vastavad antud direktiivis sätestatud standarditele ja tingimustele ning neil on kaasas ametlik taimetervise tunnistus, mis seda vastavust kinnitab, lisaks peab tingimustele vastavust kinnitama ametlik kontroll;

nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 7 punkt e, artikli 4 lõige 5, artikli 5 lõige 5 ja artikli 12 lõige 3c lubavad siiski selliseid kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid esemeid teaduslikel eesmärkidel või katseteks ning sordivalikuks ühendusse sisse tuua ja selles transportida juhul, kui on täidetud teatavad ühenduse tasandil kindlaks määratavad tingimused;

vältimaks kahjulike organismide leviku ohtu, kehtestati eelmainitud esemete sissetoomise ja transpordi tingimused komisjoni direktiiviga 95/44/EÜ;3

liikmesriikides on vajadus istutamiseks, sordiaretuseks, geenide säilitamiseks või teaduslikel eesmärkidel importida Solanum L. sortide võsundeid või mugulaid moodustavaid taimi või nende hübriide;

vältimaks kahjulike organismide leviku ohtu, kehtestati komisjoni otsusega 80/862/EMÜ,4 viimati muudetud otsusega 96/713/EÜ,5 tingimused ülalmainitud taimede sissetoomisele ja transpordile;

otsuse 80/862/EMÜ kehtiva redaktsiooni kehtivus lõpeb 31. detsembril 1997 ning seega tuleb pidada otstarbekaks antud otsuse sätete lülitamist käesolevasse direktiivi;

vältimaks kahjulike organismide leviku ohtu, on vaja sätestada tingimused ülalmainitud taimede sissetoomisele ja transpordile;

need tingimused peavad arvestama kartulihaiguste testimise uute meetoditega ja ning testide abil kindlaks tehtavate kartulile kahjulike organismide kohta käiva uusima informatsiooniga;

käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 95/44/EÜ muudetakse järgmiselt.

1) Artikli 1 lõik 1 asendatakse järgnevaga:

"1. Liikmesriigid tagavad, et ükskõik milliseks teaduslike eesmärkide või katsete ning sordiaretusega seotud tegevuseks, edaspidi "tegevused", mis nõuavad direktiivi 77/93/EMÜ artikli 3 lõike 7 punktis e, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 3c loetletud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude esemete, edaspidi "materjal", kasutamist, esitatakse avaldus vastutavatele ametiasutustele enne sellise materjali ühendusse toomist või ühenduses või mõnel selle kaitstud alal transportimist."

2) III lisa A osasse lisatakse järgmine tekst:

"IV jagu: Istutamiseks ettenähtud Solanum L. võsundeid või mugulaid moodustavad liikide taimed või nende hübriidid

1. Taimematerjal allutatakse vastavalt vajadusele FAO/IPGRI tehnilises juhendis ette nähtud ravimenetlusele.

2. Pärast punktis 1 ette nähtud ravimenetluste läbiviimist viiakse kõigil taimematerjali ühikutel läbi testmenetlused. Kogu taimematerjali, k.a testitavat materjali tuleb hoida heakskiidetud tingimustes vastavalt I lisas sätestatud karantiinireeglitele. Ametlikuks maalelubamiseks mõeldud taimi hoitakse testmenetluste läbiviimise ajal normaalsetes kasvutingimustes ning neid jälgitakse regulaarselt, tuvastamaks kõikide direktiivis 77/93/EMÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide ja potato yellow vein disease'i sümptomite ning märkide võimalikku ilmnemist.

3. Punktis 2 sätestatud testmenetlused peavad järgima punkti 5 tehnilisi nõudeid selleks, et määrata kindlaks vähemalt järgmiste kahjulike organismide esinemine:

- Bakterid

a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al;

b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.

- Viirused ja viiruselaadsed organismid

a) Andean potato latent virus,

b) Potato black ringspot virus,

c) Potato spindle tuber viroid,

d) Potato yellowing alfamovirus,

e) Potato virus T,

f) Andean potato mottle virus,

g) Üldlevinud kartuliviirused A, M, S, V, X ja Y (k.a. Y°, Yn ja Yc) ja keerdlehisus.

Kartuli bioloogilise seemne puhul viiakse siiski läbi testmenetlused vähemalt punktides a ja e toodud viiruste ja viiruselaadsete organismide kindlakstegemiseks.

4. Punktis 2 sätestatud vaatlustele allutatud taimematerjalil kahjulike organismide esinemise sümptomite ja märkide ilmnemisel tuleb neid uurida ja vajaduse korral testida, et võimalikult täpselt märke ja sümptomeid põhjustavad organismid kindlaks teha.

5. Punktis 3 viidatud tehniliste sätete sisu on järgmine:

- Bakterid

1. Mugulate puhul võetakse proovid kõigist proovipartii mugulate basaalsetest tippudest. Proovipartii standardsuurus on 200 mugulat. Siiski saab sama protseduuri kohaldada ka juhul, kui proovis on vähem kui 200 mugulat.

2. Noorte taimede ja pistikute, k.a mikrotaimede puhul tuleb proov võtta varre alumisest osast või juurtest, kui see on asjakohane.

3. Järgmise põlvkonna mugulate või mugulaid mitte moodustavate taimede puhul varre alaosa testimise puhul soovitatakse taimel pärast punktides 1 ja 2 sätestatud teste lasta läbida üks normaalne kasvutsükkel.

4. Punktis 1 mainitud materjalil Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al haigustekitajate kindlakstegemiseks kasutatakse nõukogu direktiivi 93/85/EMÜ I lisas1 sätestatud ühenduse testimismeetodit. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul.

_________________

1 EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1.

5. Punktis 1 mainitud materjali puhul saab haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith ühenduse ajutiseks ametlikuks testimismeetodiks komisjoni otsuse lisas sätestatud testimismeetod, millega asendatakse Euroopa ja Vahemere maade taimekaitseorganisatsiooni poolt haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith

suhtes kehtestatud karantiiniprotseduur nr 26. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul.

- Viirused ja viiruselaadsed organismid, v.a potato spindle tuber viroid

1. Taimematerjalile (mugulad, noored taimed ja pistikud, k.a mikrotaimed) tuleb teha vähemalt üks seroloogiline test kõigi nimekirjas loetletud kahjulike organismide tuvastamiseks, v.a potato spindle tuber viroid. Test sooritatakse kas õitsemise ajal või vahetult enne õitsemist ja negatiivse tulemuse andnud materjali puhul viiakse läbi lisatestimine indikaatortaimede abil. Keerdlehisuse tuvastamiseks tehakse kaks seroloogilist testi.

2. Bioloogilise seemne puhul on miinimumnõudeks seroloogiline test või kui seroloogiline test pole võimalik, siis indikaatortaimedega test. Ülimalt soovitav on teatud osa negatiivsete tulemuste uuesti testimine ning kaheldavate tulemuste korral erineva meetodi abil uuesti testimine.

3. Punktis 1 ja 2 sätestatud seroloogilisteks ja bioloogilisteks testideks võetakse proovid vähemalt varre kahest kohast, sh võetakse üks noor väljaarenenud leht varre tipust ja üks vanem leht varre keskosast. Võimaliku mittesüsteemse infektsiooni esinemise kindlaksmääramiseks võetakse igast varrest proov. Seroloogilisteks testideks võetud proove ei tohi omavahel segada, v.a juhul, kui konkreetses meetodis on segamisvahekord ette nähtud. Siiski võib samalt varrelt võetud lehtedest panna kokku ühe proovi iga taime kohta. Bioloogiliste testide korral võib kokku panna maksimaalselt viis taime vähemalt kahe indikaatortaime inokuleerimiseks.

4. Punktis 1 ja 2 sätestatud bioloogilisteks testideks kasutatakse Euroopa ja Vahemere maade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) nimekirjas sisalduvaid indikaatortaimi või muid ametlikult heaks kiidetud indikaatortaimi, mille puhul on tõestatud, et nad sobivad viiruste diagnoosimiseks.

5. Karantiinist vabastatakse vaid otseselt testitud materjal. Silmade testimise puhul vabastatakse karantiinist ainult silmast kasvatatud järgmine põlvkond. Mugulaid ei vabastata karantiinist, vältimaks võimalikke probleeme mittesüsteemsete nakkustega.

- Potato spindle tuber viroid

1. Igasuguse materjali korral testitakse kasvuhoones kasvatatavaid taimi niipea, kui nad on juurdunud, kuid enne õitsemist ja tolmlemist. Mugulate võrsete/in vitro taimede/seemikute teste loetakse vaid esialgseteteks testideks.

2. Prooviks võetakse üks täiesti väljaarenenud leht taime iga varre tipust.

3. Testimiseks mõeldud materjali kasvatatakse vähemalt 18 °C (eelistatavalt üle 20 °C) juures ja vähemalt 16 tunni pikkuse päevaga.

4. Testimismenetlusena kasutatakse kas radioaktiivset või mitteradioaktiivset c-DNA või RNA hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi (hõbeindikaatoriga) või RT-PCR´i.

5. Hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi puhul võib maksimaalselt koos testida viit taime. Rohkemate taimede koos testimist tuleb eraldi põhjendada."

Artikkel 2

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid kõnealused õigusaktid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata siseriiklike õigusaktide teksti, mille nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. juuli 1997

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

1 EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20.

2 EÜT L 87, 2.4.1997, lk 17.

3 EÜT L 184, 3.8.1995, lk 34.

4 EÜT L 248, 19.9.1980, lk 25.

5 EÜT L 326, 17.12.1996, lk 70.