ET Euroopa Liidu Teataja L 110/1

KOMISJONI OTSUS,

28. detsember 2012,

mis käsitleb riigiabi SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA. 34927 (12/N-2, 12/C, 12/N); SA. 34928 (12/N-2, 12/C, 12/N), mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg on andnud ettevõtjatele Dexia, DBB/Belfius ja DMA

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9962 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/189/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt nimetatud artiklitele (2) kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. TINGIMUSLIKULE OTSUSELE EELNENUD MENETLUS

(1) 19. novembri 2008. aasta otsusega (3) otsustas komisjon jätta erakorralise likviidsusabi suhtes ja teatavatele Dexia kohustustele antud tagatise suhtes (4) vastuväited esitamata. Komisjon leidis, et kõnealused meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivad abina raskustes oleva äriühingu päästmiseks, ning andis loa jätkata nende kohaldamist kuue kuu jooksul alates 3. oktoobrist 2008, täpsustades, et pärast selle ajavahemiku lõppemist peab komisjon hakkama abi hindama struktuurse meetmena.

(2) 16., 17. ja 18. veebruaril 2009 teatasid vastavalt Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) komisjonile Dexia esimesest ümberkorralduskavast.

(3) 13. märtsi 2009. aasta kirjas otsustas komisjon algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse kogu Dexiale antud abi suhtes (5).

(4) 30. oktoobri 2009. aasta otsusega (6) andis komisjon loa tagatise pikendamiseks 28. veebruarini 2010 või kuni komisjoni otsuseni Dexia abimeetmete ja ümberkorralduskava kokkusobivuse kohta.

(5) 9. veebruaril 2010 edastasid asjaomased liikmesriigid komisjonile teabe kavandatavate lisameetmete kohta Dexia algse ümberkorralduskava täiendamiseks.

1.2. TINGIMUSLIK OTSUS JA SELLE TÄITMISE JÄRELEVALVE

(6) 26. veebruari 2010. aasta otsusega (7) (edaspidi „tingimuslik otsus”) andis komisjon loa Dexia ümberkorralduskava rakendamiseks ja erakorralise abi muutmiseks ümberkorraldusabiks tingimusel, et täidetakse kõiki otsuses ette nähtud kohustusi ja tingimusi.

(7) Dexiale alates 2008. aastast antud abi, millele komisjon oma tingimusliku otsusega heakskiidu andis, koosnes järgmisest: 1) kapitali suurendamine kokku summas 6 miljardit eurot, millest 5,2 miljardi euro suurune osa on seostatav Belgia ja Prantsuse riigiga ning kujutab abi (ülejäänud 0,8 miljardit eurot ei kujuta abi, kuna seda ei saanud seostada asjaomaste liikmesriikidega); 2) Belgia ja Prantsusmaa riigi antud tagatis langenud väärtusega varadele, mille puhul hinnati abi suuruseks 3,2 miljardit eurot; 3) Belgia riigi tagatud Belgia keskpanga antud erakorraline likviidsusabi (Emergency Liquidity Assistance), mida kasutati põhiliselt 2008. aasta oktoobris ja novembris, ning 4) Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi riigi antud tagatis kontserni refinantseerimiseks maksimaalselt 135 miljardi euro ulatuses (8).

(8) Kõiki vajalikke kontrollitoiminguid tegev komisjoni nimel tegutsev ekspert (edaspidi „volitatud ekspert”) esitab komisjonile iga poolaasta kohta aruande, et veenduda kohustuste ja tingimuste tõrgeteta täitmises.

(9) 30. novembri 2010. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et täidetud ei ole kolme järgmist kohustust: 1) kohustus teavitada komisjoni iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtava kupongimakse eel kupongimakse tegemise kavatsusest vastavalt tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 kehtestatud tingimustele; 2) kohustuste loetelu punktis 3 Dexia suhtes kehtestatud keeld mitte anda oma PWB klientidele (9) laene, mille riskiga korrigeeritud tulusus (risk-adjusted return on capital) on madalam kui 10 % ning 3) kohustuste loetelu punkti 13 alapunktis c nimetatud kohustus koostoimes volituslepingu punktiga 8, mille kohaselt peab tütarettevõtja AdInfo ostja olema Dexiast sõltumatu ning pädev korvama konkurentsimoonutused finantssektori elujõulisuse taastamist ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamist käsitleva komisjoni teatise (edaspidi „pankade ümberkorraldamise teatis”) (10) 4. jao tähenduses.

(10) 29. aprilli 2011. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta aruandes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised neli kohustust: 1) Dexia ei täitnud taas tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimusi, mis hõlmasid kohustust teavitada komisjoni kupongimakse tegemise kavatsusest iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtavat kupongimakset. 2) 2 805 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. juuli 2010 kuni 31. detsember 2010 antud [80–150] (11) laenu koguväärtuses üle [0,5–1,5] miljardi euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3; 3) seisuga 31. detsember 2010 ei olnud stabiilse rahastamise suhtarv suurem kui 40 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c, ning 4) 31. detsembril 2010 ületas Dexia konsolideeritud bilansimaht korrigeerituna tuletisinstrumentide turuväärtuse muutumise alusel Dexia bilansi aktivas umbes [10–20] miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punkti 14 alapunktis a ette nähtud [510–550] miljardi euro suurust ülempiiri. Samal kuupäeval ületas Core Divisioni tegevusüksuse bilansimaht ligikaudu [10–20] miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punktis 14 ette nähtud [390–410] miljardi euro suurust ülempiiri.

(11) 26. septembri 2011. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta ning 29. aprilli 2011. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised kaks kohustust: 1) 1 455 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. jaanuar 2011 kuni 30. juuni 2011 antud [120–170] laenu koguväärtuses üle [0,5–1,5] miljardi euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3; 2) Dexia Sabadell (12) kasutas 28. veebruaril 2011 kiirendatud tagasimakse võimalust ühe Tier 2 instrumendi suhtes (13) ning rikkus seetõttu kohustuste loetelu punkti 9 alapunkti c.

(12) 22. mai 2012. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta ning 26. septembri 2011. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised kolm kohustust: 1) 1 468 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. juuli 2011 kuni 31. detsember 2011 antud [50–100] laenu koguväärtuses üle [550–575] miljoni euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3; 2) seisuga 31. detsember 2011 oli stabiilse rahastamise suhtarv [30–< 45] %, seega ei olnud see suurem kui 45 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c; 3) 31. detsembri 2011. aasta seisuga ei olnud toimunud Dexia Bank Denmark A/S (ettevõtte Dexia BIL Taani tütarettevõte) loovutamist, mis tähendab kohustuste loetelu punkti 13 alapunkti g alapunkti ii rikkumist.

(13) 5. oktoobri 2012. aasta aruandes Dexiale pandud kohustuste täitmise kohta (v.a Dexia Banque Belgique, mis on täielikult Dexia SA omandis olev tütarettevõtja, edaspidi „DBB/Belfius”) aruandega hõlmatud perioodil (1. jaanuar 2012 kuni 30. juuni 2012), leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta, 26. septembri 2011. aasta ning 22. mai 2012. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka riskiga korrigeeritud tulususega seotud kohustus ja seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3. 218 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. jaanuar 2012 kuni 30. juuni 2012 antud [15–20] laenu koguväärtuses üle [100–125] miljoni euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 %.

(14) Tingimusliku otsuse alusel võttis Dexia kohustuse loovutada või viia börsile kontserni 70 % osalus Itaalia tütarettevõtjas Crediop 31. oktoobriks 2012. 5. oktoobri 2012. aasta aruandes juhtis sõltumatu ekspert tähelepanu asjaolule, et Dexia ei ole esitanud teavet asjaomase kohustuse täitmise kohta 2012. aasta esimesel poolaastal. Eelnenud aruannete tarbeks esitatud teabe põhjal on sõltumatu ekspert endiselt veendumusel, et Crediop ei ole […] ning seega […] (14).

1.3. TINGIMUSLIKULE OTSUSELE JÄRGNENUD MENETLUSED

(15) Alates 2011. aasta suvest oli Dexia täiendavate raskuste küüsis. Seepärast võtsid asjaomased liikmesriigid uusi abimeetmeid ja nägid ette uue abi andmist.

1.3.1. DBB/Belfiuse loovutamine ja ümberkorraldamine

(16) 7. oktoobril 2011 teatas Belgia komisjonile Belgia riigi kavatsusest osta DBB/Belfius. 12. oktoobril 2011 teavitas Belgia komisjoni meetmete lisamisest tingimusliku otsusega heaks kiidetud ümberkorralduskavasse, mis seisnesid selles, et Belgia riik ostis DBB/Belfiuse ehk riik omandas 100 % Dexia SA-le kuulunud DBB/Belfiuse aktsiatest 4 miljardi euro eest.

(17) 17. oktoobri 2011. aasta otsusega (edaspidi „DBB/Belfiuse müüki käsitleva menetluse algatamise otsus”) (15) algatas komisjon ametliku uurimismenetluse meetme kohta, mis käsitleb Dexia müügisoovi ja Belgia riigi ostusoovi DBB/Belfiuse suhtes. Meede hõlmab DBB/Belfiuse ja selle tütarettevõtjate, v.a Dexia Asset Management, ostmist Belgia riigi poolt (16). Finantsstabiilsuse säilitamise huvides otsustas komisjon ühtlasi meetme ajutiselt heaks kiita. Meede kiideti heaks kuueks kuuks alates DBB/Belfiuse müüki käsitleva menetluse algatamise otsuse kuupäevast (seega kuni 16. aprillini 2012 k.a) või kui Belgia esitab kuue kuu jooksul alates sama otsuse kuupäevast DBB/Belfiuse ümberkorralduskava, siis kuni komisjoni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni meetme kohta. DBB/Belfiuse müük leidis aset 20. oktoobril 2011. 1. märtsil 2012 teatas siiani Dexia Banque Belgique’i nime all tegutsenud äriühing ametlikult uuest nimest, milleks on Belfius (17). Praegu ei ole Dexia Banque Belgique’il enam kapitaliseoseid Dexiaga.

(18) Komisjonile laekusid kolmandate isikute märkused nimetatud teemal. Need edastati Belgiale, kellele anti võimalus esitada omapoolsed tähelepanekud märkuste kohta, ning tähelepanekud laekusid 19. aprilli 2012. aasta kirjaga.

(19) 17. aprillil 2012 esitas Belgia DBB/Belfiuse ümberkorralduskava. Ajavahemikus 17. aprill 2012 kuni 23. november 2012 toimus arvukaid koosolekuid, telefonikonverentse ja lisateabe esitamisi.

(20) 26. novembril 2012 saatis Belgia komisjonile teatise DBB/Belfiuse ümberkorralduskava lõppversiooni kohta.

(21) 21. detsembril 2012 laekus komisjoni teatis selle kohta, et Belgia on koostanud kohustuste loetelu seoses DBB/Belfiusega.

1.3.2. Dexia ümberkorraldamise/saneerimise ja refinantseerimistagatisega seotud menetlus

(22) 18. oktoobril 2011 teatasid asjaomased liikmesriigid komisjonile võimalikust uuest meetmepaketist Dexia saneerimiseks või osadeks jagamiseks. 21. oktoobril 2011 teavitas Belgia uue meetmepaketi raames komisjoni Belgia keskpanga antud erakorralisest likviidsusabist DBB/Belfiusele.

(23) 14. detsembril 2011 teatasid Prantsuse, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused samuti komisjonile uue meetmepaketi raames kavandatavast ajutisest tagatisest Dexia SA ja Dexia Crédit Locali (edaspidi „DCL”) refinantseerimisele.

(24) 21. detsembri 2011. aasta otsusega (edaspidi „ajutise heakskiitmise otsus”) (18) otsustas komisjon kiita ajutise refinantseerimistagatise finantsstabiilsuse säilitamise huvides ajutiselt heaks – kuni 31. maini 2012. Kuna ajutine refinantseerimistagatis, Belgia riigi poolne DBB/Belfiuse ostmine ning tingimuslikus otsuses ette nähtud kohustuste ja tingimuste puudulik täitmine kujutavad Dexia ümberkorraldustingimuste olulist muutumist, algatas komisjon nimetatud otsuses ametliku uurimismenetluse Dexia ümberkorraldamise suhtes pärast tingimusliku otsuse vastuvõtmise kuupäeva võetud uue meetmepaketi kohta (sealhulgas ajutine refinantseerimistagatis).

(25) 23. märtsil 2012 teavitas Luksemburg komisjoni Luksemburgis asuva Dexia Banque Internationale’i (edaspidi „Dexia BIL”) müügist. Osa vara siiski ei müüdud. Katari investorite rühm Precision Capital SA pidi omandama 90 % äriühingust Dexia BIL, kusjuures järelejäänud 10 % pidi jääma Luksemburgi riigile. 3. aprilli 2012. aasta otsusega (19) algatas komisjon ametliku uurimismenetluse äriühingu Dexia BIL müügi kohta. 25. juuli 2012. aasta otsusega (20) andis komisjon loa äriühingu Dexia BIL müügiks.

(26) 21. ja 22. märtsil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni Dexia esimesest saneerimiskavast (edaspidi „Dexia esimene saneerimiskava”).

(27) 25. mail 2012 taotlesid asjaomased liikmesriigid ajutise refinantseerimistagatise pikendamist 30. septembrini 2012.

(28) 31. mail 2012 võttis komisjon vastu kaks otsust.

(29) Esimese otsusega (edaspidi „menetluse pikendamise otsus”) pikendas komisjon Dexia kontserni ümberkorraldamisega seotud meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust, et vaadata läbi saneerimiskava, mille asjaomased liikmesriigid esitasid 21. ja 22. märtsil 2012 (21). Samuti kutsus ta asjaomaseid liikmesriike esitama oma märkusi ning mis tahes teavet Arcofini poolse Dexia kapitali suurendamise kohta, eesmärgiga teha kindlaks, kas tingimuslik otsus tuleks kehtetuks tunnistada (vt põhjendused (41) ja (42)).

(30) Teise otsusega (edaspidi „otsus tagatise esimese pikendamise kohta”) (22) pikendas komisjon esimest korda ajutiselt asjaomaste liikmesriikide poolt ettevõtjate Dexia SA ja DCL SA refinantseerimiseks antud ajutist tagatist kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka ajutise heakskiitmise otsusega algatatud ja Dexia ümberkorralduskavaga seotud uut meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust. Pikendus kehtib 30. septembrini 2012.

(31) 5. juunil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni tagatise ülemmäära põhisumma suurendamisest kuni 55 miljardi euroni. 6. juuni 2012. aasta otsusega (edaspidi „otsus ajutise tagatise ülemmäära tõstmise kohta”) (23) andis komisjon ajutise loa tõsta tagatise ülemmäära kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka ajutise heakskiitmise otsusega algatatud ja Dexia ümberkorralduskavaga seotud uut meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust.

(32) 7. septembril 2012 taotlesid asjaomased liikmesriigid ajutise refinantseerimistagatise teistkordset pikendamist 31. jaanuarini 2013 (põhisumma ülemmääraga kuni 55 miljardit eurot.). 26. septembri 2012. aasta otsusega (edaspidi „otsus tagatise teistkordse pikendamise kohta”) (24) pikendas komisjon ajutiselt asjaomaste liikmesriikide poolt ettevõtjate Dexia SA ja DCL SA refinantseerimiseks antud ajutist tagatist teist korda kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka selle meetmega seotud ametlikku uurimismenetlust. Pikendus kehtis 31. jaanuarini 2013.

(33) 26. novembril 2012 saatis Belgia komisjonile teatise DBB/Belfiuse ümberkorralduskava lõppversiooni kohta. 17. detsembril 2012 teatas Belgia DBB/Belfiuse ümberkorraldamise suhtes võetud kohustuste loetelust.

(34) 14. detsembril 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni Dexia uuest saneerimiskavast (edaspidi „Dexia läbivaadatud saneerimiskava”, millega asendati esimene Dexia saneerimiskava.

(35) 14. detsembril 2012 esitasid asjaomased liikmesriigid komisjonile ka teatise pealkirjaga „Prantsusmaa teatis Euroopa Komisjonile. Riik, Caisse des Dépôts et Consignations ja La Banque Postale DMA müügi tehingus” (edaspidi „teatis DMA müügi kohta”).

(36) 17. detsembril 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid ühtlasi Dexia läbivaadatud saneerimiskava ning DMA (Dexia Municipal Agency) loovutamise tehingu suhtes võetud kohustuste loeteludest.

1.3.3. Tingimusliku otsuse tagasivõtmisega seotud menetlus

(37) Tingimusliku otsuse põhjenduses 104 tõstis komisjon esile, et asjaomaste liikmesriikide arvamusel ei sisalda kontserni teatavate kauaaegsete aktsionäride, nagu Arcofin, otsus osaleda panga kapitali suurendamises ühtegi riigiabi tunnust. Otsuse põhjenduses 130 leidis komisjon, et vahendid, mille andis Dexia käsutusse Arcofin, ei ole riigi vahendid. Seega järeldas komisjon tingimuslikus otsuses, et Arcofini investeering Dexiasse ei kujuta riigiabi, kuna tehingu puhul ei ole täidetud vähemalt üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimus.

(38) 7. novembril 2011 teatas Belgia ühe pangahoiustest ja elukindlustustoodetest (branch 21, nn 21. kategooria) koosneva riigitagatise pikendamisest. Pikendamine võimaldas tunnustatud rahandusühistute füüsilistest isikutest partneritel saada samuti kasu riigitagatisest.

(39) Sellest alates on komisjoni laekunud teavet, mis annab alust arvata, et Arcofini investeeringud Dexiasse võisid olla võimalikud tänu tagatisele (üheaegne Arcofini investeerimisega Dexiasse), mille neile andis Belgia, kaitstes Arcofini partnereid võimaliku kahjumi eest (vt 3.1.2. jao põhjendused (397)–(399) allpool). See võib tähendada, et Arcofini poolne Dexia kapitali suurendamine hõlmas riigiressursse ja võis kujutada riigiabi.

(40) 6. detsembri 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale, et tagatissüsteemi pikendamine võib kujutada ebaseaduslikku riigiabi ning palus Belgial peatada kogu tegevus, millega asjaomast meedet ellu viidi. Sellega seoses nimetas komisjon võimalust võtta nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) artikli 11 alusel vastu otsus, millega liikmesriigilt nõutakse tagatissüsteemi peatamist, st mitte võtta edasisi meetmeid süsteemi elluviimiseks. Samas kirjas kutsus komisjon Belgiat esitama asjaomases küsimuses oma märkused, mida viimane tegi 22. detsembri 2011. aasta kirjaga.

(41) 11. aprillil 2012 edastas komisjon asjaomastele liikmesriikidele kirja, milles teatas oma kavatsusest algatada ametlik uurimismenetlus, et võtta tagasi tingimusliku otsuse kõik sätted, milles on käsitletud Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises. Kiri tugines tunnustele, mis andsid alust arvata, et Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises sai tegelikkuses seostada Belgia riigiga, kes andis loaga rahandusühistute, nagu Arcofin, füüsilistest isikutest partneritele kindluse, et nende osakapital on tagatisega kaetud.

(42) 16. mail 2012 esitasid asjaomased liikmesriigid vastuse komisjonile saadetud kirjaga, milles nad väitsid, et ametliku uurimismenetluse algatamiseks ja/või tingimusliku otsuse kehtetuks tunnistamiseks puudub igasugune alus (järelduse suhtes, et Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises ei hõlma riigi vahendeid). Menetluse pikendamise otsuse raames algatas komisjon ametliku uurimismenetluse Arcofini osalemise kohta Dexia kapitali suurendamises, kutsudes huvitatud liikmesriike esitama oma märkusi ja mis tahes kasulikku teavet, mis võimaldab otsustada, kas tingimusliku otsuse Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises käsitlevad sätted tuleks tagasi kutsuda.

1.3.4. Tingimusliku otsuse täitmine

(43) Komisjon märgib ühtlasi, et tingimuslikku otsust ei ole nõuetekohaselt täidetud. Nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse pikendamise otsuse jaos 1.2.2., juhtis volitatud ekspert mitu korda tähelepanu asjaolule, et Dexia ei ole täitnud teatud ümberkorralduskavas ette nähtud ning selliseid kohustusi, mille täitmine oli eeltingimus Dexiale antud riigiabi tunnistamiseks siseturuga kokkusobivaks. Eeskätt täheldas volitatud ekspert oma 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta, 26. septembri 2011. aasta ja 22. mai 2012. aasta aruannetes järgmiste kohustuste täitmata jätmist: a) kohustus teavitada komisjoni iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtava kupongimakse eel kupongimakse tegemise kavatsusest vastavalt tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 kehtestatud tingimustele; b) kohustuste loetelu punktis 3 Dexia suhtes kehtestatud keeld mitte anda oma PWB klientidele laene, mille riskiga korrigeeritud tulusus on madalam kui 10 %; c) kohustuste loetelu punkti 13 alapunktis c nimetatud kohustus koostoimes volituslepingu punktiga 8, mille kohaselt peab tütarettevõtja AdInfo ostja olema Dexiast sõltumatu ning pädev korvama konkurentsimoonutused ümberkorraldamismeetmete hindamist käsitleva komisjoni teatise 4. jao tähenduses (26); d) Seisuga 31. detsember 2010 ei olnud stabiilse rahastamise suhtarv suurem kui 40 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c, ning seisuga 31. detsember 2011 oli stabiilse rahastamise suhtarv [30–< 45] %. Seega ei olnud see suurem kui 45 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c; e) 31. detsembril 2010 ületas Dexia konsolideeritud bilansimaht korrigeerituna tuletisinstrumentide turuväärtuse muutumise alusel Dexia bilansi aktivas umbes 14 miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punkti 14 alapunktis a ette nähtud [510–550] miljardi eurost ülempiiri. Samal kuupäeval ületas Core Divisioni tegevusüksuse bilansimaht ligikaudu [10–20] miljardi euro ulatuses tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punktis 14 ette nähtud 401 miljardi euro suurust ülempiiri; f) 31. detsembri 2011. aasta seisuga ei olnud toimunud Dexia Bank Denmark A/S (ettevõtte Dexia BIL Taani tütarettevõte) loovutamist, mis tähendab kohustuste loetelu punkti 13 alapunkti g alapunkti ii rikkumist.

(46) Eespool kirjeldatud kohustuste Dexia poolse puuduliku täitmise tõttu algatas komisjon menetluse pikendamise otsuse raames ametliku uurimismenetluse. Otsuses märkis komisjon, et nimetatud tingimuste puuduliku täitmise tõttu on ta sunnitud vaatama läbi tingimuslikus otsuses käsitletud kõikide abimeetmete kokkusobivuse ning kutsus huvitatud liikmesriike esitama oma märkusi ja mis tahes kasulikku teavet, mis võimaldab abimeetmeid hinnata.

1.3.5. Lõppmärkused menetluse kohta

(47) Käesoleva otsusega suletakse üheaegselt nii DBB/Belfiuse ostu suhtes kui ka tingimusliku otsusega algatatud ametlik uurimismenetlus (mida pikendati menetluse pikendamise otsusega, otsusega tagatise esimese pikendamise kohta, otsusega ajutise tagatise ülemmäära tõstmise kohta, otsusega tagatise teistkordse pikendamise kohta, erakorralise likviidsusabi kohta, refinantseerimistagatise kohta, asjaomaste liikmesriikide tagatud ning Dexia SA ja DCLi väljastatud võlakirjade DBB/Belfiuse poolse märkimise kohta), mis käsitleb Dexia ümberkorraldamist ja läbivaadatud saneerimiskava, sealhulgas DMA müügi tehingut.

2. KIRJELDUS

2.1. DEXIA KONTSERN JA SELLE RASKUSED

2.1.1. Üldkirjeldus

(48) Dexia kontsern (edaspidi „Dexia”) loodi 1996. aastal Crédit Local de France’i ja Crédit communal de Belgique’i ühinemisel ning see oli spetsialiseerunud laenude andmisele kohalikele omavalitsustele, kuid tal oli ka umbes 5,5 miljonit eraklienti, peamiselt Belgias, Luksemburgis ja Türgis.

(49) Dexia kontsern oli koondunud emaettevõtjaks oleva valdusettevõtja (Dexia SA) ümber ning selle kolm tegevtütarettevõtjat asusid Prantsusmaal (DCL) (27), Belgias (DBB/Belfius) ja Luksemburgis (Dexia BIL). Samuti kuulus kontserni juurde Crédit communal de Belgique’i tütarettevõtja DMA, mis oli maapank. Lisaks kuulusid sinna veel järgmised tütarettevõtjad: Deniz Bank, Dexia Habitat, DKB Polska, DAM, Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail, Dexia Israël ja Dexia LLD. Dexia üksikasjalikuma kirjelduse leiab menetluse algatamise otsusest (28) ja DBB/Belfiuse müüki käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise otsusest (29). Joonis 1 Kontserni lihtsustatud struktuur 30. septembril 2011 (st enne Dexia juhatuse 9. oktoobri 2011. aasta koosolekul teatatud võõrandamiste teostamist)

(50) Alates 2010. aasta esimesest veerandist koondas Dexia oma Legacy Portfolio Management Divisioni alla likvideeritava võlakirjaportfelli vahendid (edaspidi „legacy väärtpaberiportfell”). 30. juuni 2012. aastal oli Legacy Portfolio Management Divisionil kohustusi, sealhulgas bilansiväliseid kohustusi, 86,3 miljardi euro eest. Bilansis sisalduvad kohustused moodustasid 83,9 miljardit eurot.

(51) Asjaomased liikmesriigid algatasid Dexia saneerimise. 20. oktoobril 2011 ostis Belgia riik DBB/Belfiuse, 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli Dexia konsolideeritud bilansimaht (võttes arvesse DBB/Belfiuse dekonsolideerimist 1. oktoobril 2011) 413 miljardit eurot. Saneerimiskava raames oli Dexia juba müünud RBC Dexia Investor Services (edaspidi „RBCD”) 27. juulil 2012, Dexia BILi 5. oktoobril 2012 ja Denizbanki 28. septembril 2012.

(52) 2012. aasta lõpus oli Dexia kontserni esitatud struktuur järgmine: Joonis 2 Dexia kontserni struktuur 24. oktoobril 2012

(53) Dexia kontserni probleeme 2008. aasta sügisel lahvatanud finantskriisi ajal kirjeldatakse tingimuslikus otsuses. Hilisemad raskused võib võtta kokku järgmiselt.

(54) Riigivõlakriisi süvenemise tõttu, mis oli paljud Euroopa Liidu pangad raskesse olukorda viinud, muutusid investorid oma partnerpankade suhtes järjest skeptilisemaks ning ei andnud enam neile ligipääsu rahalistele vahenditele rahuldavas mahus ega tingimustel.

(55) Dexia kontsern, millel olid eriti suured riskipositsioonid riikide ja piirkondade laenude suhtes, muutis investorid veelgi ettevaatlikumaks. Nimelt sisaldasid Dexia varad palju selliste riikide ja/või sellistes riikides asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste laene ja/või kohustusi, keda turg umbusaldas.

(56) Lisaks algas riigivõlakriis veel enne, kui Dexia suutis ellu viia oma ümberkorralduskava. Et ümberkorralduskava elluviimine venis, halvenes kontserni likviidsusriski profiil. See muutis Dexia turuhäirete suhtes teistest pankadest haavatavamaks.

(57) Dexia rahastamisvajadused kasvasid eelkõige järgmistel põhjustel: 1) 2011. aasta suvel oluliselt langenud intressimäärade tulemusel suurenes ettevõtja tagatisvara vajadus vähemalt [5–20] miljardi euro võrra, et tulla toime lisatagatise nõuetega seoses tuletisinstrumentide portfelli turuväärtuse kõikumisega bilansi tagamiseks kasutatud määrade alusel; 2) paljude emiteeritud võlakirjade (eriti asjaomaste riikide tagatud varasemate Dexia emissioonide) kehtivusajad lõppesid hetkel, kui turutingimused nimetatud kohustuste refinantseerimiseks ei olnud enam optimaalsed; 3) oluline turuväärtuse ja krediidikvaliteedi langus selliste varade osas, mida Dexia kasutas tagatisena rahaliste vahendite saamiseks; 4) suure osa investorite usalduse kadumine, mis tulenes muu hulgas 2011. aasta teise kvartali kohta teatatud olulisest kahjumist (ligi 4 miljardit eurot) ja teatavate reitinguagentuuride poolsest reitingu langetamisest; 5) Dexia raskuste tõttu langetas reitinguagentuur Moody’s 3. oktoobril 2011 DBB/Belfiuse reitingut. Selle uudise tulemusel võtsid DBB/Belfiuse Belgia ja Luksemburgi kliendid 3.–10. oktoobrini 2011 oma hoiuseid massiliselt pangast välja, kokku võeti välja sadu miljoneid eurosid.

(58) Alates 2011. aasta algusest mõjutasid Dexia raskused eriti DBB/Belfiust kui kontserni keskset varahaldusüksust.

(59) Just kirjeldatud asjaolude tõttu otsustasid asjaomased liikmesriigid võtta esialgu täiendavaid meetmeid Dexia abistamiseks, mis seisnes Belgia ja Prantsuse keskpanga antud uues erakorralises likviidsusabis, ajutises refinantseerimistagatises ning kontserni saneerimiskava väljatöötamises.

(60) Asjaomaste liikmesriikide arvates olid kontserni järelejäänud üksused alates 2010. aasta veebruarist võetud meetmetest hoolimata kohese pankroti (30) ohus ning seda ei saanud hoida ära muud moodi kui kontserni saneerimise abil.

2.1.2. Dexia Municipal Agency (DMA)

(61) DMA on üks suurimaid Euroopa maapanku. Selle peamine tegevusala on laenude või väärtpaberite refinantseerimine rahvusvahelisel tasandil emiteeritavate hüpoteekvõlakirjadega, mis on üks tagatud võlakirjade (covered bonds) olulisi liike. 22. oktoobri 2010. aasta seaduse kohaselt maapangana tegutsev DMA emiteeris tagatud võlakirju, mida iseloomustas õiguslik privileeg, mis mõjutas eeskätt tema varadest tulenevate summadega seotud intresside maksmist ja summade tagasimaksmist.

(62) DMA varad sisaldasid nõudeid üksnes avaliku sektori abikõlblike üksuste suhtes, nagu piirkondlikud omavalitsused või nende liidud või muud riigiasutused, mis asusid Euroopa Majandusühenduses, Šveitsis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Jaapanis. Nõuded väljendusid laenudes või võlakirjades, mis moodustasid võlanõude nimetatud avaliku sektori üksuste suhtes. DMA bilansis kajastusid abikõlblikuna ka eriotstarbelised rahastamisvahendid või varaga tagatud väärtpaberid (asset backed securities).

(63) DMA kohustuste pool koosnes kahest võlaliigist: hüpoteekvõlakirjad ja muud neile allutatud võlad. Vara, mida ei rahastatud pandikirjadest (ülehindamine), rahastati omavahenditest ja DMA ainuaktsionäri DCLi antud laenust. Maapankade ülehindamismäära arvutatakse koguvara (tagatiskogum, cover pool) võrdlemisel kõigi kõrgema nõudeõiguse järguga võlgadega. DMA võttis kohustuse hoida nimetatud määra 105 % tasemel, kusjuures seaduslik miinimum on 102 %. DMA tehinguid haldas täies ulatuses selle ainuaktsionär DCL.

(64) DMA aktivatest suurima osa moodustas Dexia kontserni äritegevusest tekkinud vara. 30. juunil 2012 koosnes kliendiportfell ehk tagatiskogum 54,1 miljardi euro väärtuses laenudest ja 17,6 miljardi euro väärtuses väärtpaberitest, kokku seega 71,8 miljardit eurot. Varad jagunesid geograafiliselt järgmiselt: 65 % Prantsusmaa ning 35 % muud, peamiselt Euroopa riigid. Prantsusmaa kohalikele omavalitsustele kuulunud portfell moodustas 37 miljardit eurot, riiklike tervishoiuasutuste oma 6,6 miljardit eurot. Tabel 1 DMA kliendiportfell DMA KLIENDIPORTFELL SEISUGA 30. JUUNI 2012 MILJONITES EURODES Laenud Võlakirjad Kokku Laenud/võlakirjad 54,191 17,650 71,841 Prantsusmaa 46,682 372 47,054 Riik 218 218 Kohalikud omavalitsused 36,730 358 37,088 — piirkonnad 2,136 133 2,269 — departemangud 6,331 6,331 — vallad 18,044 107 18,151 — valdade ühendused 10,219 118 10,337 Avaliku sektori asutused: 9,734 14 9,748 — tervishoiuasutused 6,607 6,607 — sotsiaalelamumajandus 2,000 2,000 — muu 1,127 14 1,141 Belgia 357 6,499 6,856 Itaalia 13 7,411 7,424 Ühendkuningriik 1,850 639 2,489 Šveits 4,087 4,087 Muud OECD riigid 1,202 2,729 3,931

(65) DMA portfelli kuuluvaid osa Prantsusmaa laene võib kvalifitseerida struktureeritud laenudeks. 31. augustil 2012 jagunesid DMA Prantsusmaa laenud (laenujääk, lepingud ja klientide arv) laenuliikide lõikes (struktureerimata, struktureeritud, mittetundlikud ning struktureeritud tundlikud laenud) ja Gissleri harta liigituse järgi (31) (vt põhjendus (194), millega mõõdetakse struktuuririske) järgmiselt. Tabel 2 Laenude klassifitseerimine DMA bilansis sisalduvate laenude klassifitseerimine (31. august 2012) Laenujääk (miljonid eurod) Lepingute arv (tuhandetes) Klientide arv (tuhandetes) Kokku 45 907 58,8 19,6 Struktureerimata laenud 29 730 54,9 19,3 Mittetundlikud struktureeritud laenud 6 774 2,5 1,8 Tundlikud struktureeritud laenud 9 404 1,5 0,95 millest harta välised 4 189 0,5 0,4 millest 5E [250–500] [0–0,75] [0–0,75] millest 4E [1 000–1 500] [0–0,75] [0–0,75] millest 3E [3 000–3 500] [0–0,75] [0–0,75] millest muid [500–750] [0–0,75] [0–0,75]

(66) DMA portfellis oli 1 522 tundlikku laenu nimiväärtusega 9,4 miljardit eurot (31. august 2012). Nimetatud laene iseloomustab suure finantsvõimendusega struktureeritud komponent. Üldjuhul pärast esimest etappi, mille ajal klient tasus fikseeritud intresse, mille määrad jäid enamjaolt alla sama kehtivusega lihtsate (plain vanilla) intressimäärade, algas laenu struktureeritud etapp. Siis oli makstav intressimäär vahetult seotud aluseks oleva indeksiga (intressimäär, vahetuskurss jne) rohkem või vähem keeruka valemi alusel. Paljud laenud indekseeriti seega vahetult euro ja Šveitsi frangi vahetuskursi järgi. Kriisi ja Šveitsi frangi olulise tugevnemise tulemusel viimastel aastatel muutus klientidele kehtiv intressimäär turuhinnast kõvasti suuremaks.

(67) Praegu makstavate teatavate intressimäärade taseme tõttu on paljud kliendid otsustanud DMA kohtusse kaevata, tuues välja järgmised põhjused: 1) tegeliku üldintressimäära puudumine või puudulikkus, 2) DCL/DMA suutmatus täita teavitamis- ja nõuandekohustust ja 3) lepingu mittekehtimine seoses tahteavalduse puudumisega. 30. septembri 2012. aasta seisuga oli DCL/DMA vastu kohtusse pöördunud 50 klienti (tagasimaksete nimiväärtus kokku umbkaudu [0–2,5] miljardit eurot). Sama kuupäeva seisuga oli maksmata laenude nimiväärtus kokku 250 miljonit eurot.

(68) Nagu on märgitud eespool menetluse pikendamise otsust kirjeldavas punktis, nähti komisjonile 2012. aasta aprillis teatatud saneerimiskavas ette järgmise kahe tagatise kasutusele võtmine: i) tagatis, mille Dexia/DCL andis DMA ostjatele tundlike laenude portfelliga seotud kohtuvaidluste vastu (tagatisel oli Prantsuse riigi edasigarantii), ii) kahjumi peatamise (stop-loss) tagatis, eesmärgiga katta kogu DMA portfelli laenuriskid.

(69) Et teha otsus nimetatud tagatiste kokkusobivuse kohta riigiabieeskirjadega, nimetas komisjon sõltumatu eksperdi, kes analüüsib tundlike laenude portfelli ja prognoosib selle oodatavat kahjumit. Kahjumianalüüs (laenuriskid ja kohtumenetlustest põhjustatud kahjumiriskid) põhines mitmel hüpoteesil alusindeksite arengu kohta, millest sõltub kliendi makstav intressimäär. Makstava intressimäära ja nn turupõhise intressimäära erinevus võimaldas määrata juba algatatud vaidluste alusel vaidluste esinemise tõenäosuse ning koostada eri kliiringustsenaariumid.

(70) Komisjoni tellitud asjaomase analüüsi kohaselt on baasstsenaariumi alusel DMA kogukahjum (tagasi maksmata laenud ja kohtuvaidlused) [1,5–4,5] miljardit eurot ning stressistsenaariumi alusel [3–8] miljardit eurot. Asjaomaste liikmesriikide arvates võimaldaks nimetatud laenude rahastamine vähendada kahjumit 70–80 %.

2.1.3. Crediop

(71) DCLi 70 % osalusega Itaalia tütarettevõtja Crediop tegeleb avaliku sektori ja avaliku sektori osalusega asutustele finantsteenuste pakkumisega (edaspidi: „Public and Wholesale Banking” ehk „PWB”, „kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamine”) Itaalia turul, kusjuures ettevõtja turuosa on ligikaudu 20 %. Samuti rahastatakse eri sektorite eraprojekte. 30. juunil 2012 moodustas ettevõtja laenuportfell 29,3 miljardit eurot. Krediidireitingu alandamise järgselt muutus ettevõtja rahastamine veelgi ebastabiilsemaks, mistõttu rahastas DCL Crediopi tegevust edaspidi 5 miljardi euro eest.

(72) 26. veebruari 2010. aasta tingimuslikus otsuses oli nähtud ette, et 2012. aasta oktoobri lõpuks Dexia loovutab või viib börsile kontserni 70 % osaluse Itaalia tütarettevõtjas Crediop. See osutus teostamatuks, nagu on kinnitanud sõltumatu ekspert (vt põhjendus 55 eespool).

2.1.4. DBB/Belfius

(73) DBB/Belfius pakub peamiselt Belgia turul finantsteenuseid PWB klientidele ja eraklientidele ning kindlustusteenuseid. DBB/Belfiuse turuosa PWB laenuturul Belgias (32) on [10–15] %, eraisikute hoiuseturul 13 %, eraisikute hüpoteeklaenuturul 15 %, elukindlustusturul 9,5 % ja 5 % muude kindlustustoodete turul. DBB/Belfiusel on umbes 3,8 miljonit klienti. DBB/Belfius bilanss oli 2011. aasta lõpus 233 miljardit eurot ning maksevõime määr Basel II järgi esimese taseme omavahenditest 11,8 %. DBB/Belfiuse maksustamisjärgne puhaskahjum oli 2011. aastal 1,37 miljardit eurot.

2.2. DEXIA SANEERIMISE KAVA

(74) Dexia läbivaadatud saneerimiskava sisaldas ka kontserni müüdavate üksuste loovutamist ja kontserni kõigi muude üksuste ja vara likvideerimist.

(75) Läbivaadatud saneerimiskavas on nähtud ette, et võlakirja- ja laenuportfellid püsivad kehtivuse lõpuni, et säilitada nende väärtus ja vältida vara kiirmüüki (fire sales). Dexia ja asjaomased liikmesriigid uurivad ühtlasi, millistel tingimustel saaks kontsern võimaluse korral kiirendada finantsvõimenduse vähendamist, kui turutingimused seda lubavad.

(76) Esitatud strateegia tipneks Dexia bilansimahu märkimisväärse vähenemisega. 30. juunil 2012 oli see juba 411 miljardit eurot, s.o 37 % väiksem kui 31. detsembril 2008 (651 miljardit eurot), kui anti esimest korda riigiabi. 2013. aasta lõpus peaks kontserni vara moodustama pärast DMA loovutamist (mõju [60–80] miljardit eurot) [200–250] miljardit eurot ning jagunema PWB laenudeks ([80–100] miljardit eurot), legacy varaks (varasemast ajast päritud probleemsed varad) ([60–80] miljardit eurot), sularahatagatiseks ([20–40] miljardit eurot) ja muuks varaks ([40–60] miljardit eurot). Seejärel peaks vara amortiseeruma [10–20] miljardit eurot aastas kuni 2017. aastani. 2020. aastal oleks vara väärtus [100–150] miljardit eurot, millest [50–70] miljardit eurot moodustaksid laenud PWB sektorile (–[30–50] % võrreldes 2013. aasta lõpuga) ja [30–50] miljardit eurot legacy vara (–[30–40] %). Võrreldes 2008. aastaga väheneks 2020. aastal bilanss [70–80] %. Joonis 3 Dexia varaline koosseis […]

(77) Läbivaadatud saneerimiskava sisaldab ka võrdlust alternatiivvalikuga Dexia pankroti korral (kohese likvideerimise stsenaarium), mille puhul ei anta täiendavat riigiabi, ning selle raames järeldatakse, et see stsenaarium ei ole usaldusväärne valik riskide tõttu, mis tekivad asjaomastele liikmesriikidele seoses varem antud refinantseerimistagatiste kasutamisega, mõjuga finantsstabiilsusele, tagamata võlgade turu stabiilsusega, riigi võlakohustuste tuletisinstrumentide ja turgudega, sotsiaalkulude ja suurte koheste kapitalikahjumitega.

2.2.1. Likviidsus ja rahastamine

(78) Dexia kasutas asjaomaste liikmesriikide refinantseerimistagatisest 2012. aastal 73 miljardit eurot (vt joonis). Alates 2016. aastast vähendatakse kasutatavat summat [30–50] miljardile eurole ning see väheneb veelgi, kuni [20–40] miljardi euroni 2020. aastal. Stressistsenaariumi puhul võib tagatiste kasutamine tõusta alates 2013. aastast [10–20] miljardi euro võrra ja saavutada [75–85] miljardi euro taseme. Joonis 4. Tagatiste kasutamise jagunemine […]

(79) Rahastamisvajadus peaks vähenema: kui 2012. aastal oli see [250–300] miljardit eurot, siis 2020. aastal peaks olema [100–150] miljardit eurot. 2013. aasta alguseks peaks erakorralise likviidsusabi kasutamine oluliselt vähenema (2012. aasta septembri lõpus oli see rohkem kui [10–20] miljardit eurot) ning jääma nullkasutamise juurde, v.a 2016.aasta ([10–20] miljardit eurot), kui Dexia lõpetab kavakohaselt omaenda tagatud (omakasutus) väärtpaberite kasutamise eurosüsteemi raames. Eurosüsteemi keskpanga rahastamine väheneb oluliselt ja tagatisega kaetud väärtpaberite omakasutus langeb [10–20] miljardile eurole, et jõuda 2016. aastaks nullkasutuseni. Keskpanga tehingute väiksemat kasutamist tasakaalustatakse tagatud rahastamise (repotehingud) suurendamisega ja tagatud väärtpaberite laskmisega turule. Võimalik täiendav rahastamisvajadus täidetakse tähtsuse järjekorras järgmiste vahenditega: repoturg, riigitagatisega uute väätpaberite laskmine turule, uued rahalised vahendid eurosüsteemi keskpangast ja erakorralise likviidsusabi kasutamine. Joonis 5. Rahastamise jagunemine […]

(80) Saneerimiskava põhineb makromajanduslikul stsenaariumil ning finantshüpoteeside kogumil, mis tulenevad forvardkursi hetketasemest. Seepärast prognoositakse 2014. aastaks Euroopa riikidele krediidireitingu langust kahe punkti võrra, mis aitaks hoida krediidiriski hinnavahet praegusel tasemel ning intressimäärasid kogu kõvera ulatuses madalal. Alates 2014. aastast peaks turutingimuste stabiliseerimine tingima intressimäärade järkjärgulise kasvamise ning krediidiriski hinnavahe liikumise ajaloolise keskmise poole.

2.2.2. Maksejõulisus

(81) 2012. aasta lõpus peaks riskiga kaalutud vara (RWA) moodustama 59,6 miljardit eurot. 2013. aastaks ennustatakse selle suurenemist [10–20] miljardi euro võrra. Peamiselt tuleneb see Basel III määruse elluviimisest, kuid ka mitme riigi krediidireitingu alandamisest, mille suhtes on kontsernil riskipositsioon. Seejärel alates 2014. aastast peaks riskiga kaalutud vara kooskõlas bilansi kulumiga järk-järgult kahanema. 2020. aasta lõpuks peaks see moodustama [20–40] miljardit eurot, s.o [40–50] % vähem kui 2012. aastal.

(82) 2012. aasta kohta peaks Dexia registreerima kahjumi summas 2,8 miljardit eurot, 2013. aastal [0–2] miljardit eurot. Kasumlikkus peaks hakkama taastuma alates 2018. eelarveaastast ([10–20] miljonit eurot). Alates 2013. aastast langevad olulisel määral tegevuskulud (1,23 miljardi euro asemel 547 miljonit eurot). Selle peamine põhjus on DenizBanki (–[400–500] miljonit eurot) ja muude üksuste loovutamine. Alates 2013. aastast hakkavad tegevuskulud järk-järgult langema ning 2020. aastaks peaksid need olema kokku langenud umbes [180–220] miljoni euro võrra. 2013. aastal peaks riskikulu olema [200–250] miljonit eurot, mis peaks järk-järgult vähenema ning jääma alates 2017. aastast stabiilselt [50–100] miljoni euro juurde.

2.2.3. Kontserni elujõuliste üksuste loovutamine

(83) Enne saneerimiskava esitamist komisjonile toimusid järgmised loovutamised: Belgia riik ostis DBB/Belfiuse (oktoober 2011) ning müüdi RBCD (juuli 2012), DenizBank (september 2012), BIL (oktoober 2012), Dexia Habitat (juuni 2012) ja DKB Polska (loovutamine allkirjastatud 7. novembril 2012).

(84) Läbivaadatud saneerimiskava hõlmab lisaks järgmist: — DMA loovutamine (jaanuar 2013); — DAMi ning Dexia osaluse Popular Banca Privadas ja Sofaxises loovutamine hiljemalt 31. detsembriks 2013; — Dexia Région Bail’, Dexia Bail’, Dexia LLD ja Dexia Flobail’ loovutamine või likvideerimine hiljemalt 31. detsembriks 2013; — Dexia (otsese või kaudse) osaluse loovutamine Dexia Israëlis hiljemalt ühe aasta jooksul alates lõppotsuse kuupäevast, mis ei võimalda Dexia Israëli ja selle aktsionäri DCLi suhtes algatatud eri õiguslike meetmete edasikaebamist; — Crediopi likvideerimine aasta jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

(85) Dexia on koostanud meetodi kõigist kavandatavatest loovutamistest teavitamiseks ja nende väärtuse määramiseks tähtsuse järjekorras, ning tutvustanud meetodit komisjonile: 1) üle 50 miljoni euro suurused loovutamised (1. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning erapooletu arvamus (fairness opinion) tehinguga mitteseotud sõltumatult eksperdilt; 2) alla 50 miljoni euro suurused loovutamised ning a) loovutamised väärtusega üle 25 miljoni euro või b) kui loovutatava osaluse väärtuseks hinnatakse üle 25 miljoni euro suurust summat või c) kui ostjal on Dexias üle 2 % aktsiaosalus (2. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning Dexiat tehingu suhtes nõustava panga hinnang tehingu väärtuse kohta; 3) muud loovutamised (sealhulgas kõik rahastamisprojektide, k.a aktsiafondide osaluste loovutamised) (3. kategooria): Dexia sisehinnang tehingu kohta ja komisjonile ühise andmebaasi vahendusel teabe kättesaadavaks tegemine.

2.2.4. Kõigi muude üksuste ja vara likvideerimine

(86) Alates läbivaadatud saneerimiskava jõustumisest on ette nähtud kõigi kontserni järgmiste järelejäänud üksuste ja vara likvideerimine (st ilma uute toodete pakkumiseta) (Crediopi suhtes kehtiva erikorraga): Dexia Sabadell, DKD, DKB, DCL America (DCL New York, DRECM, DCL Mexico, Dexia US Securities), DCL Dublin, DLG, Parfipar, DHI (FP, Global Funding), Dexia SA, CLF Banque, DCL Paris, Crediop ühe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

(87) Muu hulgas annab Dexia endast parima, et loovutada oma võlakirjaportfell kiirendatud korras kohe, kui turutingimused on paranenud, ning täita sellega reguleeritud määrad. Loovutamine toimub tingimusel, et see ei avalda olulist halba mõju Dexia maksejõulisusele.

2.2.5. Lõplik refinantseerimistagatis

(88) Asjaomased liikmesriigid võtsid kohustuse anda Dexiale alates vastava tagatislepingu jõustumisest (hiljemalt 31. jaanuaril 2013) ning pärast DMA loovutamise lepingu allkirjastamist (mille lõplik projekt esitati komisjonile 14. detsembril 2012) lõpliku refinantseerimistagatise allpool kirjeldatud kujul.

(89) Asjaomased liikmesriigid annavad ettevõtjatele Dexia SA ja DCL ühise refinantseerimistagatise, millest 51,41 % katab Belgia, 45,59 % Prantsusmaa ja 3 % Luksemburg. Tagatislepingu kohaselt on tagatise põhisumma maksimaalselt 85 miljardit eurot. Tagatised hõlmavad muu hulgas intresse ja ettenägematuid kulusid.

(90) Tagatud obligatsioone võib emiteerida kuni 31. detsembrini 2021 maksimaalselt kümneaastaseks perioodiks.

(91) Dexia SA ja DCL ei ole kohustatud esitama asjaomastele liikmesriikidele tagatisi, v.a neile võimaldatud allutatud tagatis, mis väljendus erakorralise likviidsusabi raames varale antud tagatises keskpankadele, mis säilib.

(92) DCL pakub DBB/Belfiusele võimaluse osta ära võlakirjad, mida viimane DCLi suhtes oli märkinud ja seda 16. detsembril 2011 sõlmitud ajutise sõltumatu tagatislepingu raames, tingimusel et DBB/Belfius märgib samaaegselt ära uued võlakirjad DCLi jaoks samaväärsete majanduslike tunnustega, mille suhtes kehtib lõplik tagatissüsteem, eeskätt eespool kirjeldatud jagunemise valem.

(93) Tagatissüsteemi jõustamise vahendustasu on 0,50 % 85 miljardist eurost, millest lahutatakse ajutise tagatise raames juba makstud vahendustasu (33), ning see jagatakse vaid Prantsusmaa ja Belgia vahel – Belgia katab 53 % ja Prantsusmaa 47 %.

(94) Finantseerimistagatise kuutasud moodustavad aastamääraks 0,05 %, v.a BdF Gestioni laekumata summadelt, mille puhul seni, kuni Euroopa Keskpank nõustub „kõik sisse” põhimõttega, rakendatakse sama vahendustasu määra mis 2011. aasta lepingus (praegu 70 baaspunkti). Vahendustasu jaguneb asjaomaste liikmesriikide vahel järgmiselt: 0,01 % katab Luksemburg, 53 % Belgia ja 47 % Prantsusmaa ning tasumine algab tagatislepingu jõustumise kuupäeval (pärast DMA loovutamist ja hiljemalt 31. jaanuaril 2013).

(95) Muu hulgas kehtib alates 21. detsembrist 2011 väljastatud ja komisjoni 21. detsembri 2011. aasta, 31. mai 2012. aasta, 6. juuni 2012. aasta ja 26. septembri 2012. aasta otsuste alusel lubatud ajutise tagatisega väärtpaberite tagatiskate kuni nende lõpliku kehtivusaja lõpuni, tingimusel et täidetakse tagatise suhtes sätestatud tingimusi.

2.2.6. Kapitali suurendamine

(96) Dexia läbivaadatud saneerimiskava aluseks olevate uute hüpoteeside põhjal, mille kohaselt mõjutavad rahastamiskulud olulisel määral Dexia kontserni ja DCLi väljavaateid, allkirjastas Dexia SA juhatus 7. novembril 2012 otsuse kogu oma osaluse väärtuse tühiseks muutmise kohta DCLis. Pärast väärtuse kahandamist läksid Dexia kui valdusettevõtja omavahendid miinusesse.

(97) Läbivaadatud saneerimiskava teatises on sätestatud, et saneerimiskava rakendamiseks tuleb stabiliseerida kontserni finantsolukord ning seega lahendada negatiivsete omavahendite olukord Dexia SA puhul 30. septembriks 2012 ja DCLi puhul 31. detsembriks 2012. Sel eesmärgil võtsid Belgia ja Prantsuse riik kohustuse suurendada Dexia kapitali hiljemalt 2012. aasta 31. detsembriks 5,5 miljardi euro võrra, korraldades hääleõigusega eelisaktsiate emissiooni.

(98) Kapitali suurendamises osaleb Belgia 53 % (ehk 2,915 miljardi euro) ja Prantsusmaa 47 % (ehk 2,585 miljardi euro) ulatuses.

(99) Belgia äriühinguseaduse artikli 598 kohaselt on märkimise hind Dexia SA aktsia keskmine sulgemishind NYSE Euronext Brussels börsil 30 kalendripäeva vältel enne Dexia SA juhatuse otsust (14. november 2012) teha aktsionäridele ettepanek kapitali suurendamiseks, seega 0,19 eurot.

(100) Belgia ja Prantsusmaa poolne kapitali suurendamine toimub järgmiselt: nimetatud riigid omandavad eelisaktsiad, mis annavad neile eelisõiguse 8 %le aktsia nimiväärtusest aastas kõigist Dexia välja võetavatest dividendidest. Dividendipuudujääk kokku võrreldes 8 % määraga aastas moodustab likvideerimistäiendi, mis annab riikidele eelisõiguse likvideerimise korral võimalikule netovarale. Eelisõigusi uute aktsiate suhtes piiratakse ja/või need peatatakse, kui kontsern ei pea kinni teatud usaldatavusmäära künnistest.

(101) Seepärast saavad igasugusest Dexia finantsolukorra paranemisest tulevikus kõigepealt ja peamiselt kasu Belgia ja Prantsuse riik võetud riski tõttu. Liikmesriigid märkisid, et välja pakutud lahendus vastab koormuse jagamise nõudele, kuigi selle puhul ei ole täidetud pankade kapitali suurendamise põhimõtted, mis on sätestatud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (edaspidi „2011. aasta pikendamist käsitlev teatis”) (34). Nende põhimõtete kohaselt peab igasugune kapitali suurendamine toimuma märkimisõiguseta teoreetilist hinda arvestava väärtuskäibe alusel. Tehingu tunnused, eeskätt eelisaktsiatega seotud eelisõigused (B kategooria) viivad olemasolevate aktsionäride majandusliku lahjenduseni, sest eelisaktsiatega seotud õiguste elluviimine mõjutab kapitali võimaliku vähenemise puhul kõigepealt lihtaktsiaid, kuivõrd lihtaktsiatega esindatud omakapital väheneb praktiliselt nullini ja lihtaktsiate valdajate võimalused saada kapitalihüvitist muutuvad nullilähedaseks.

(102) Dexia seob kapitali suurendamise tulemi oma DCLi suhtes kehtivate kohustuste täitmisega ning tulevase kahjumi tarbeks likviidsusreservi moodustamisega, aga ka DCLi kapitali suurendamiseks 2 miljardi euro võrra, et tugevdada selle omakapitali vastavalt Prantsusmaa arvepidamiseeskirjadele ja usaldatavusnormatiividele. Samas tuleb säilitada umbes 700–800 euro suurune varareserv.

2.2.7. Igasuguste Dexia ja DMA vaheliste sidemete lõpetamine

(103) Hiljemalt kuus kuud pärast DMA tegevuse lõpetamist peavad olema likvideeritud kõik sidemed Dexia ja DMA vahel, välja arvatud infosüsteemid, mille puhul toimub sidemete lahutamine 24–30 kuu jooksul alates samast tähtajast.

2.2.8. Tegevuse jätkamise keeld

(104) Läbivaadatud saneerimiskavas on sätestatud Dexia lahkumine turgudelt kas oma üksuste loovutamisega kolmandale isikule või järelejäänud üksuste likvideerimisega. Likvideerimine eeldab igasuguse uue tegevuse puudumist, välja arvatud seoses Crediopi ja DCLiga põhjendustes 105–108 osutatud viisil.

(105) Crediopi likvideerimist 31. detsembriks 2013 reguleerivate seaduslike kohustuste täitmise eesmärgil võib Crediop taotleda uut rahastamist oma olemasolevatele klientidele maksimaalselt 200 miljoni euro eest, kehtivusajaga üks aasta alates komisjoni lõppotsuse kuupäevast. Nimetatud üheaastase tähtaja möödudes võivad asjaomased liikmesriigid finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil taotleda komisjonilt luba uute rahaliste vahendite eraldamiseks maksimaalselt ühe aasta jooksul.

(106) Ajavahemikus veebruar kuni juuli 2013 või juuni kuni november 2014 võib DCL anda uusi rahalisi vahendeid kokku maksimaalselt 600 miljoni euro eest, eesmärgiga rahastada DCLi tundlike struktureeritud laenude (kohalikele omavalitsustele antud laenud, mis on Gissleri harta järgi ebasoovitatavad, või mis kuuluvad sama harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või mille Cepcori punktiarv (35) on 11 või rohkem) 1,2 miljardi euro suurust laenujääki. Selle eesmärk on tõsta laenujäägi majanduslikku väärtust, mille määratlemisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski vähenemist, mis peaks rahastamisega kaasnema. Rahastamine võimaldab ühelt poolt vähendada rohkem kui poole võrra nimetatud laenudega seotud riske (sh kohtuvaidluste riske) ning teiselt poolt tagatise volatiilsust ja keeruliste tuletisinstrumentide katmise tehinguriske.

(107) (Pärast DMA loovutamist) DCLi sissenõutavate laenude rahastamise tehingute suhtes kehtivad muu hulgas järgmised tingimused: — uued rahavood on üksnes fikseeritud määraga; — uute rahavoogude kehtivusaeg on maksimaalselt 30 aastat; — uued rahavood peavad tõstma Gissleri või Cepcori näitajaid; — tundlike laenude esimese rahastamisetapi vältel (veebruar–juuli 2013) on uued rahavood seotud eeskätt kõige halvemate laenudega, s.o DCLi [30–50] põhikliendile antud laenudega, mis moodustavad [40–60] % Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavate laenudega seotud tuletistoodete turuhinnast.

(108) Rahastada on lubatud üksnes järgmisi tehinguid: […]. Aktiivse ümberkorraldamise (olemuslikult likvideerimine – kohe kui DCLi bilansis kajastuvad tundlikud laenud on ümber korraldatud, läheb DCLi portfell täielikule likvideerimisele) eesmärk on üksnes piirata niipalju kui võimalik olemasoleva portfelli keskmiseid oodatavaid kahjusid likvideerimisstsenaariumi korral. Igal juhul ei võta DCL ette uut tegevust selle kitsas tähenduses (uutele klientidele ei pakuta tooteid).

2.2.9. Läbivaadatud saneerimiskava järelevalve

(109) Läbivaadatud saneerimiskava elluviimist jälgib sõltumatu ekspert, kes esitab komisjonile kord poolaastas aruande mutatis mutandis samadel tingimustel, kui on nähtud ette tingimusliku otsuse I lisa punktides 18 ja 19.

(110) Eeskätt esitab sõltumatu ekspert komisjonile iga kuue kuu järel aruande läbivaadatud saneerimiskavas võetud kohustuste täitmise kohta. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige järgmise kohta: 1) DCLi tundlike laenude portfelli rahastamise summast ja tingimustest kinni pidamine; 2) Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahaliste vahendite puhul etteantud piirsummast kinni pidamine; 3) kavandatud loovutamise ajagraafikust kinni pidamine ning teave loovutamise kuupäeva, vara raamatupidamisliku väärtuse kohta 31. detsembril 2011, loovutamise väärtuse kohta, saadud kasumi või kahjumi ja meetmete kohta, mis tuleb läbivaadatud saneerimiskava raames veel täita; 4) DAMi ja Dexia Israëli haldamine ja eraldatud vahendid (ring-fencing).

2.2.10. Kohustused

(111) Läbivaadatud saneerimiskava sisaldab kohustusi, mida käsitlev algne tekst on esitatud käesoleva dokumendi I lisas.

(112) Kohustuste loetelu sissejuhatuses märgivad asjaomased liikmesriigid, et nad tagavad läbivaadatud saneerimiskava ning võetud kohustuste täieliku täitmise. Kohustused kehtivad kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni.

a) Tegevust reguleerivad kohustused

(113) Dexia ei omanda komisjoni loata osalusi teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute (36) või kindlustusseltside aktsiakapitalis. Komisjoni luba taotleb Dexia üksnes juhul, kui ta peaks soovima omandada osalust tasuna sissemakstud osaluste või tegevuse eest varade või tegevuse loovutamise raames või liitmise korral (ühinemise või sissemakse teel), tingimusel, et selline osalus ei anna Dexiale ainu- või ühiskontrolli sissemakse saanud või ühinemise tulemusel tekkinud äriühingu üle. Erandina on Dexial lubatud omandada 40 % vähemusosalus ettevõtjas Dexia Sabadell (likvideerimise eesmärgiga) pärast Banco Sabadelli müüki (put option), kui omandamine ei ole kohustuste võtmise kuupäevaks veel aset leidnud.

(114) Võttes arvesse kohustusi, mis Dexia on juba võtnud käesoleva otsuse kuupäevaks Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD ja Dexia Flobail suhtes, kohustub Dexia mitte andma uusi kontsernisiseseid rahalisi vahendeid (st käesoleva otsuse ajal olemasolevast kontsernisisesest rahastamisest suuremaid rahalisi vahendeid) üksustele, mis loovutatakse vastavalt allpool toodud põhjendusele (122) (ring-fencing). See ei piira Dexia seaduslikke kohustusi asjaomaste üksuste aktsionärina ega kohustust säilitada Dexia Israëli ja DAMi elujõulisus kooskõlas põhjendusega (129). Asjaomastele üksustele uute rahaliste vahendite eraldamist nõudvate eespool nimetatud kohustuste täitmise korral teavitab Dexia sellest eelnevalt komisjoni.

(115) Dexia ei kasuta oma staatust riikide tagatist saava pangana kaubandusliku reklaami eesmärgil seoses teatavate kohustustega muude kolmandate isikute puhul kui tagatislepingus määratletud kolmandad abisaajad ning ei kasuta tagatist arbitraažtehinguteks.

(116) Läbivaadatud saneerimiskavas on märgitud järgmist: a) asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiate tunnused muudavad igasuguse dividendide maksmise lihtaktsiate eest võimatuks, sest prognoositav Dexia jaotatav kasum kava kehtivusajal on väiksem kui 8 % eelisdividendide määr, mis tuleb tasuda Belgia ja Prantsuse riigile; b) asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiad on üksnes Belgia ja Prantsuse riigil ning et dividendide jaotamise piirangud kehtivad üksnes lihtaktsiate, aga mitte eelisaktsiate suhtes, v.a juhul, kui nimetatud riigid jäetakse ilma õigusest nende investeeringust saadavatele dividendidele; c) nagu on märgitud saneerimiskavas, kaovad kahjumi puhul eelisaktsiate eelisõigused kas täielikult või osaliselt, kui Dexia seaduslikud määrad langevad alla teatud miinimumi. Kuni 2018. aastani loetakse eelisaktsiad algkapitaliks (esimese taseme omavahenditeks), kuna nende suhtes kehtib ajutine õiguslik menetlus (üleminekusätted). Seejärel konverteeritakse need vastavalt saneerimiskavaga hõlmatud kontserni normkapitali vajadustele lihtaktsiateks (37).

(117) Ilma et see piiraks tehinguid, mida Dexia on kohustatud tegema seaduse alusel või enne käesoleva otsuse kuupäeva sõlmitud lepingute alusel seoses Tier 1 või Tier 2 hübriidinstrumentidega, ei tohi Dexia: a) teha kupongimakseid Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad ja mille väljamaksmine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele; b) anda heakskiitu või poolthäält mis tahes vormis dividendide maksmisele tütarettevõtja poolt, mille üle Dexia SA-l on otseselt või kaudselt ainukontroll (sealhulgas äriühingud, mis on tema täisomandis) ning ennekõike juhul, kui see tooks kaasa kupongimakse kohustuse Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad; c) kasutada kiirendatud tagasimakse võimalust alapunktis a osutatud Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt; d) Siiski võib Dexia komisjoni eelneval teavitamisel ja loal korraldada emiteeritud Tier 1 hübriidinstrumentide või Tier 2 instrumentide tagasiostmiseks avalikke hankeid tingimusel, et boonus ei ületa 10 % turuhinnast ning tagasiostukurss (boonus k.a) ei ületa 90 % instrumentide nimiväärtusest. See ei piira Belgia ja Prantsuse riigi eelisaktsiatega seotud dividendide jagamist.

(118) Dexia jätkab G20 ja asjaomaste riiklike organite töö raames välja kujunenud tasustamispõhimõtete rakendamist Dexia SA nõukogu ja tegevjuhtkonna ning Dexia kontserni peamiste tegevusüksuste juhtide tasustamisel. Dexia kaotab muu hulgas Dexia SA ja selle peamiste tütarettevõtjate juhtkonnaliikmete ametitasu muutuvkomponendi ning kehtestab CBFAle 15. märtsil 2011 teatatud Dexia palgapoliitika punktis 2.5.1.1. osutatud Dexia SA ja selle tütarettevõtjate muude partnerite töötasu muutuvkomponendina maksimaalselt 30 % töötasu muutumatust osast (38).

(119) Läbivaadatud saneerimiskava kohaselt ei võta Dexia alates käesolevast otsusest ette mingisugust uut tegevust, v.a juhul, kui asjaomase üksuse suhtes on võetud kooskõlas eespool toodud põhjendusega (122) loovutamiskohustus. Nimetatud kohustuse tähenduses ei loeta uueks tegevuseks järgmist: 1) likvideerimismenetluse raames vajalikud tehingud (nt keskpangaga seotud ülekanded või DLG (Dexia Lettre de Gage) ja DKD (Dexia Kommunalbank Deutschland) tagatiskogumid), eesmärgiga pidada kinni seaduslikest või reitinguagentuuride nõuetest või usaldatavusnormatiividest ja parandada oluliselt rahastamiskulusid); 2) olemasolevate laenude tähtaegade pikendamine tingimusel, et sellega tõuseb oluliselt ühele ja samale kliendile antud laenude ajakohastatud puhasväärtus, kusjuures nimetatud väärtuse arvutamisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski; 3) tuletistoodete tehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-/vahetuskursi-/krediidimääradega seotud riskide juhtimiseks, tingimusel et tehingute tulemusel väheneb Dexia kontserni üldine riskipositsioon ning võttes arvesse Dexia ja/või usaldatavusnormatiividega tegelevate organite kohaldatavate suuniste alusel määratletud piiranguid ja menetlusi; 4) kogu seaduslikest või muudest õiguslikest põhjustest tingitud tegevus, eelkõige tähtaegade pikendamine või ajakava ümberkorraldamine, mida Dexia on sunnitud tegema teatavate investeerimisprojektide puhul laenusündikaadi liikmena (laenusündikaat võib nõustuda tähtaja ja/või ajakava muutumist sisaldava projekti struktuurimuudatustega) või haldus- või kohtuasutuste otsuste täitmiseks; 5) käesoleva otsuse kuupäeval kehtivate laenukohustuste maksmine, s.o lepingulised maksetehingud, mis on vajalikud enne 30. septembrit 2012 sõlmitud lepingutes võetud kohustuste täitmiseks.

(120) Erandid 1) vältimaks […] väljastamist Dexia Crediopi poolt ning täitmaks seeläbi likvideerimismenetlust reguleerivaid seaduslikke kohustusi, võib Dexia Crediop taotleda oma klientide uut rahastamist maksimaalselt 200 miljoni euro väärtuses ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Nimetatud üheaastase tähtaja möödudes võivad asjaomased liikmesriigid taotleda komisjonilt luba uute rahaliste vahendite eraldamiseks maksimaalselt ühe aasta jooksul. Kui luba ei saada, algatatakse Dexia Crediopi likvideerimise menetlus sama aasta lõpus. 2) DCL võib anda uusi rahalisi vahendeid (pärast DMA loovutamist) DCLi sissenõutavate tundlike laenude rahastamiseks (39) (kohalikele omavalitsustele antud laenud, mis on Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavad, või mis kuuluvad sama harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või mille Cepcori punktiarv on 11 või rohkem), tingimusel et nii tõuseb laenujäägi majanduslik väärtus, mille määratlemisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski vähenemist, mis peaks rahastamisega kaasnema (40). Rahastada on lubatud üksnes järgmisi tehinguid: […]. Dexia võtab kohustuse anda uusi rahalisi vahendeid seoses punktis 6 osutatud tehingutega kokku maksimaalselt 600 miljoni euro eest ning tehingud võivad leida aset üksnes ajavahemikus veebruar kuni juuli 2013 ning juuni kuni november 2014.

(121) Muu hulgas piiratakse punktis 2 nimetatud rahavooge vastavalt käesoleva otsuse põhjenduse 106 tingimustele. Hiljemalt 15. jaanuaril 2013 ja 15. mail 2014 edastab Dexia komisjonile korrapärase ülevaate DCLi tundlike laenude amortiseerimise ja rahastamise kavast.

b) Loovutamine ja likvideerimine

(122) Dexia on viinud juba läbi järgmised loovutamised: 1) DBB loovutamine. See toimus 20. oktoobril 2011; 2) RBCD 50 % osaluse loovutamine. See toimus 27. juulil 2012; 3) DenizBanki loovutamine. See toimus 28. septembril 2012; 4) BILi loovutamine. See toimus 5. oktoobril 2012; 5) Dexia Habitat’ loovutamine. See toimus 29. juunil 2012; 6) DKB Polska loovutamine. Loovutamise leping sõlmiti 7. novembril 2012.

(123) Dexia loovutab üksused, mille loetelu ja loovutamise tähtpäev on järgmised: 1) DMA, hiljemalt 31. jaanuariks 2013; 2) DAMi ning Dexia osaluse Popular Banca Privadas ja Sofaxises loovutamine hiljemalt 31. detsembriks 2013; 3) Dexia Région Bail’, Dexia Bail’, Dexia LLD ja Dexia Flobail’ loovutamine või likvideerimine hiljemalt 31. detsembriks 2013; 4) Dexia (otsese või kaudse) osaluse loovutamine Dexia Isaelis hiljemalt ühe aasta jooksul alates lõppotsuse kuupäevast, mis ei võimalda Dexia Israëli ja selle aktsionäri DCLi suhtes algatatud eri õiguslike meetmete edasikaebamist.

(124) Loovutamiskohustused loetakse täidetuks, kui Dexia ja ostja on sõlminud siduva ja lõpliku lepingu (st lepingu, mida Dexia ei saa ühepoolselt lõpetada ilma trahvi maksmata) kogu Dexia osaluse loovutamiseks asjaomases äriühingus või kogu asjaomase vara loovutamise kohta, isegi kui kõik pädevate järelevalveasutuste load või avaldused vastuväidete puudumise kohta ei ole lepingu allakirjutamise ajaks laekunud, tingimusel et sulgemine toimub hiljemalt kuus kuud pärast loovutamise lepingu allkirjastamist.

(125) Kui mõnda eespool nimetatud loovutamiskohustust ei täideta, teevad asjaomased liikmesriigid ettepaneku nimetada loovutamise eest vastutava usaldusisiku, kelle ülesanne on teostada kõnealuse üksuse loovutamine lepingulisele tähtpäevale järgneva kuu jooksul allpool põhjenduses (132) toodud tingimustel.

(126) Enne iga eespool ette nähtud ja veel toimumata loovutamist (41) teatab Dexia sõltumatule eksperdile vara ostu suhtes huvi avaldanud isikute nimed ning kogu vajaliku ja nõuetekohaselt kättesaadava teabe võimaliku ostja sõltumatuse tagamiseks. 15 tööpäeva jooksul edastab komisjon asjaomastele liikmesriikidele nende huviosaliste nimed, kelle puhul ei ole komisjoni arvates täidetud pädevuse ja sõltumatuse tingimused ning põhjendab oma otsust. Seejärel lõpetab Dexia nimetatud huviosalistega müügimenetluse.

(127) Dexia annab endast parima, et loovutada oma võlakirjaportfell kiirendatud korras kohe, kui turutingimused on paranenud, ning täita sellega reguleeritud määrad. Loovutamine toimub tingimusel, et see ei avalda olulist halba mõju Dexia maksejõulisusele. Igal aastal esitab Dexia komisjonile nimetatud võimalusi kajastava ülevaate.

(128) Alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast algatatakse põhjenduses (122) mitte loetletud üksuste suhtes (s.h Dexia Sabadell pärast seda, kui põhjenduses (113) märgitud omandamine on lõplikult toimunud) likvideerimismenetlus (run-off) ning nad ei tohi võtta ette uut tegevust põhjenduse (119) tähenduses.

(129) Dexia SA ja Dexia kontserni ühiskondlikes huvides ja kuni äriühingute DAM ja Dexia Israël loovutamiseni (ning alates põhjenduse(122) punktis 10 Dexia Israëli suhtes toimuva selgitamist) toimib Dexia järgmiselt: 1) kohustub heade äritavade kohaselt säilitama äriühingute DAM ja Dexia Israël elujõulisuse ja müügiväärtuse tulevase ostja jaoks ning konkurentsivõime; 2) kohustub piirama kõiki riske seoses äriühingute DAM ja Dexia Israël konkurentsivõimelisusega; 3) hoidub igasugusest tegevusest, mis võib avaldada halba mõju äriühingute DAM ja Dexia Israël väärtusele, juhtimisele või konkurentsivõimelisusele või muuta äriühingute olemust, tegevusvaldkonda, tööstus- või äristrateegiat või investeerimispoliitikat; 4) kui põhjenduses (114) osutatud kohustusest DAMi ja Dexia Israëli haldamise ja eraldatud vahendite (ring fencing) kohta ei tulene teisiti, teeb äriühingutele DAM ja Dexia Israël võimaluse piires kättesaadavaks piisavad vahendid nende toimimiseks aluseks olevate äriplaanide ja tulevaste äriplaanide kohaselt; 5) võtab kõik mõistlikud meetmed, sealhulgas asjakohased (äritavade kohased) motivatsioonimehhanismid selleks, et tõsta äriühingute DAM ja Dexia Israël juhtivtöötajate tööinnukust.

(130) Kokkuleppe kohaselt toimub Crediopi likvideerimismenetlus Dexia kontserni omast eraldi kuni äriühingu loovutamiseni aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Et tagada käesoleva otsuse kuupäevast kuni loovutamise toimumiseni [aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast või likvideerimismenetluse algusest] Crediopi juhatuse tehtud otsuste kooskõla Crediopi huvidega seoses loovutamise [või likvideerimisega], nimetab Dexia halduri, kelle ülesanne on tagada Crediopi tegevuse eraldatus, ning tagab halduri täieliku sõltumatuse oma tööülesannete ning Crediopi kohustuste täitmisel. Crediopi tegevuse eraldatuse tagamise eest vastutav haldur võib olla Crediopi peadirektor. Haldur juhib Crediopi selle parimates huvides koostöös Dexiaga ning sõltumatu eksperdi järelevalve all põhjenduses (138) osutatud viisil.

(131) Halduri nimetamine äriühingute Dexia Israël ja DAM tegevuse eraldamiseks ei ole vajalik, kuna nimetatud üksuseid hallatakse käesoleva otsuse kuupäeval juba eraldi saneerimiskavas toodud põhjustel.

c) Loovutamise eest vastutav usaldusisik

(132) Kui mõnda põhjenduse 123 punktides 1–4 kirjeldatud kohustust ei ole eespool osutatud tähtpäevaks täidetud ning komisjon ei ole heaks kiitnud alternatiivset kohustust, esitavad Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused hiljemalt üks kuu pärast loovutamiseks seatud tähtpäeva komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on Dexiaga kooskõlastatult valitud kõnealuste varade loovutamise eest vastutava isiku kandidaadiks.

(133) Loovutamise eest vastutav usaldusisik peab olema sõltumatu, tal peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti.

(134) Komisjon võib vastutava isiku kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon loovutamise eest vastutava isiku kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Dexia ning Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teada saamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab ta ise isiku, kes nimetatakse ametisse Dexia osalusel komisjoni heakskiidetud volituse alusel.

(135) Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused kohustuvad tagama, et Dexia annab loovutamise eest vastutavale usaldusisikule vajalikud ja asjakohased esindusõigused: 1) punktis a osutatud varade loovutamiseks (sh kõik vajalikud õigused loovutamise korraldamiseks nõutavate dokumentide nõuetekohaseks ettevalmistamiseks) ja 2) kõigi loovutamiseks vajalike või asjakohaste meetmete võtmiseks ja avalduste tegemiseks, sealhulgas loovutamisprotsessi nõustajate nimetamine.

(136) Loovutamise eest vastutav usaldusisik sõlmib ostu-müügilepingu(d) tavapärastel ja mõistlikel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks selleks, et müük vastutava isiku nimetamisele järgneva aasta jooksul teoks teha. Loovutamise eest vastutav usaldusisik korraldab müügiprotsessi nii, et loovutamine oleks tagatud […]. Loovutamine või likvideerimine peab jõustuma maksimaalselt aasta jooksul pärast müügitähtpäeva möödumist.

(137) Loovutamise eest vastutava usaldusisiku teenuste maksumuse katab Dexia.

d) Kohustuste täitmine

(138) Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused esitavad hiljemalt üks kuu pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on valitud sõltumatu eksperdi kandidaadiks, kelle ülesandeks on kontrollida üksikasjalikult eespool osutatud kohustuste täitmist viie aasta jooksul, kusjuures komisjoni taotlusel on tähtaeg pikendatav. Sõltumatul eksperdil peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti. Komisjon võib sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab sõltumatu eksperdi komisjon. Sõltumatu eksperdi teenuse kulud katab Dexia, kuid need ei tohi olla suuremad kui tavaliselt sellise teenuse eest küsitav tunnihind.

(139) Komisjonil on kogu läbivaadatud saneerimiskava täitmise ajal alaline piiranguteta juurdepääs teabele, mis on vajalik käesoleva otsuse täitmiseks, millega kiidetakse heaks läbivaadatud saneerimiskava. Komisjon võib selgituste ja täpsustuste saamiseks pöörduda otse Dexia poole. Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused ja Dexia kohustuvad tegema igakülgset koostööd kõigi tõendavate dokumentide edastamisel, mida komisjon või sõltumatu ekspert võivad küsida.

(140) Sõltumatu ekspert esitab komisjonile iga kuue kuu järel aruande eespool osutatud kohustuste täitmise kohta. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige: 1) põhjendustes (120) ja (121) käsitletud DCLi tundlike laenude portfelli rahastamise summast ja tingimustest kinni pidamine; 2) põhjenduses (120) käsitletud Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahaliste vahendite puhul etteantud piirsummast kinni pidamine; 3) põhjenduses (122) nimetatud kavandatud loovutamise ajagraafikust kinni pidamine ning teave loovutamise kuupäeva, vara raamatupidamisliku väärtuse kohta 31. detsembril 2011, loovutamise väärtuse kohta, saadud kasumi või kahjumi ja meetmete kohta, mis tuleb läbivaadatud saneerimiskava raames veel täita; 4) loovutatavate üksuste, eeskätt DAMi ja Dexia Israëli haldamine ja eraldatud vahendid (ring fencing) põhjendustes (114) ja (129) ette nähtud viisil.

(141) Aruanne esitatakse hiljemalt üks kuu pärast poolaastaaruannete esitamist ja majandusaasta aruannete heakskiitmist ning igal juhul enne iga aasta 1. oktoobrit ja 30. aprilli.

(142) Sõltumatu eksperdi mandaadi lõppedes esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile aastaaruande saneerimiskava täitmise kohta, kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni.

2.3. DMA MÜÜGI TEHING JA MÜÜGIJÄRGNE TEGEVUS

2.3.1. Müügitehing

(143) DMA müügi tehing toimub hiljemalt 31. jaanuariks 2013.

(144) Luuakse uus krediidiasutus ning DMAst saab selle 100 % tütarettevõtja. Uue krediidiasutuse otsesed omanikud on Prantsuse riik (75 % aktsiakapitalist), CDC (20 % eelisaktsiakapitalist), Banque Postale (5 % aktsiakapitalist). Seega ei ole valdav mõju DMA üle edaspidi mitte Dexial, vaid Prantsuse riigil, CDC-l ja Banque Postale’il.

(145) Ühtlasi asutatakse ühisettevõte, mis on vahendusettevõte CDC (35 %) ja Banque Postale’i (65 %) vahelistes pangatehingutes ning pakub uusi laene üksnes Prantsusmaa kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele, kasutades DMA-d refinantseerimisvahendina. DMA tagab ka laenujääkide refinantseerimise. Joonis 6 DMA-d hõlmava uue arengupanga struktuur

(146) Banque Postale tõstab järk-järgult oma osalust uues krediidiasutuses. Banque Postale maksab eksperdi määratava turuhinna, mida komisjon võib kontrollida. Banque Postale’il on Prantsuse riigi aktsiate progresseeruva ostu õigus (call) selliselt, et tema osalus uues krediidiasutuses pärast ostuprotsessi lõppu tõuseks vastavalt kõigis DMA varades (cover pool) toimuva uue tootmisega seotud jooksva võla osa kasvamisele. Ostuõigust saab kasutada alates hetkest, mil Banque Postale'ist või ühisettevõttest pärit uue tootmise osa ületab […] % DMA kõigist varadest. Banque Postale võib igal aastal ostuõigust kasutada minimaalse kvoodi piires, mis moodustab […] % uue krediidiasutuse kapitalist, ilma et 1) Banque Postale osalemine DMAs ületaks Banque Postale’ist või ühisettevõttest pärit uue tootmise osa DMA kõigist varadest ja 2) Banque Postale’ist saaks uue krediidiasutuse esimene aktsionär.

(147) DMA müügi õiguslikud tingimused toimivad järgmiselt: DCL toob uude krediidiasutusse DMA aktsiad ning DMA juhtimiseks vajalikud töövahendid, personali ja vahendid, ning loovutab seejärel 100 % uue krediidiasutuse kapitalist riigile, CDC-le ja Banque Postale’ile. Müügihind on 1 euro.

(148) Selle hinnaga seoses tõstatab komisjon järgmised aspektid, mille on esile toonud üks audiitorettevõte ja asjaomased liikmesriigid.

(149) Prantsusmaa ametiasutuste ja CDC volitatud finantsanalüüsidega tegeleva ettevõtte 10. oktoobri 2012. aasta erapooletus arvamuses (fairness opinion) tunnistatakse, et „380 miljoni eurone hind 100 % uue krediidiasutuse (kes omakorda omab 100 % DMAst) eest vastab teadliku investeerija jaoks vastuvõetavale hinnale”. Täpsustatud on, et selle hinna hindamisel võetakse arvesse, et „ostjad saavad kasu varade ja kohustuste üldistest ja konkreetsetest tagatistest, sealhulgas eelkõige antud laenude ja nende lepingute kehtivusega seotud tagatisest”, ning see väljendab: „— tegevuseks vajaliku töövahendi ja oskusteabe toomist; — olemasoleva jooksva võla müüki; — uute laenude Banque Postale'i ja ühisettevõtte poolset turustamist; — tundlike laenude neutraliseerimist. See väärtuse hindamine kehtib ainult koos üldiste ja konkreetsete tagatiste ning tundlikest laenudest tervikliku loobumise mehhanismidega. […]” (42).

(150) Erapooletus arvamuses osutati samuti, et „uue krediidiasutuse/DMA väärtus määratakse väärtuse kaotamise stsenaariumi järgi kui […] eurot, võttes arvesse väärtuse korrigeerimise järkjärgulist tasaarveldust”.

(151) Asjaomased liikmesriigid osutavad oma DMA müügitehingut käsitlevas teatises (edaspidi: „teatis DMA müügitehingu kohta”), et kõigepealt „lepiti kokku DMA ning DCLi ülekantud töövahendite, töötajate ja vahendite ostuhind 380 miljonit eurot [joonealune märkus:]” ja et „osapooled nägid ette, et [Dexia] ja DCL annavad DMA müügi raames mitmeid müüjatagatisi: tulemustagatis ja tagatised […] tundlike laenudega seoses tekkivate vaidluste kohta, kahju piiramise (stop-loss) tagatis, juhul kui tasumata laenude keskmine ületab iga-aastase omavastutuse 10 baaspunkti, ning muid üldisi ja konkreetseid tagatisi” (43).

(152) Nad osutavad samuti, et seejärel nõustusid nad loobuma kahju piiramise tagatisest (stop-loss) ja viimaks „tundlike laenude terviklikust ülekandest DCLi bilanssi. Seega loobuti ka Prantsusmaa tagatisest, mis pidi katma DCLi sellekohased kohustused” (44).

(153) Asjaomaste liikmesriikide sõnul „vähendati müügihinda 1 euroni selleks, et võtta arvesse neid kahte üliolulist muudatust DMA müügiskeemis ja säilitada selle turu iseloom. Selle uue hinnaga (mis ei sõltu enam DMA omakapitalist) võetakse arvesse ka müügihinna kohandamist käsitlevast klauslist loobumist” (45).

(154) Asjaomased liikmesriigid meenutavad, et erapooletust arvamusest ilmneb, et algse müügiskeemi järgi on DMA ning selle haldamiseks vajalike töövahendite, töötajate ja vahendite hind 380 miljonit eurot (mis sisaldas tagatisi ja hinna kohandamist käsitlevat klauslit), ning täpsustavad, et „võttes arvesse nimetatud skeemis sätestatud tagatistest ja hinna kohandamist käsitlevast klauslist loobumist ning DMA 2012. aasta kolme esimese kvartali bilansi olukorda, vastab kohandatud hind 1 euro väga hästi turutingimustele” (46).

(155) Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste ja kohalike omavalitsuste rahastamisel esineb turutõrge. Sellest lähtuvalt kavandavad prantsuse ametiasutused ning CDC ja Banque Postale osta DMA (100 % DMAst valdava uue krediidiasutuse ostmise kaudu), eesmärgiga muuta see nn arengupangaks. Sellel arengupangal oleks piiratud tegevusala Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste ja kohalike omavalitsuste rahastamise turutõrke korrigeerimisel, kuna seda tõrget ei saa kõrvaldada praeguse pakkumisega turul. Prantsuse ametiasutused on esitanud järgmised argumendid nimetatud turutõrke ja arengupanga loomise vajaduse tõestamiseks.

Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste rahastamine

(156) Prantsuse ametiasutuste andmetel ulatusid alates 2000. aastate algusest pidevalt kasvanud haiglatesse tehtavad investeeringud 2010. aastal 6,5 miljardi euroni (mis tähendab 4,5 % langust 2009. aastaga võrreldes). Neid investeeringuid rahastatakse peamiselt omafinantseeringust ja toetustest. 2010. aastal sätestati, et investeeringuid võib keskpikkade laenude kaudu katta 36 % ulatuses.

(157) Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste iga-aastane keskpikk rahastamise vajadus jääb vastavalt aastale vahemikku 2–4 miljardit eurot. See hõlmab investeeringute rahastamist ja tähtaeguvate laenude tagasimaksmist.

(158) Lisaks katab see rahastamisvajadus suuremahulisi, eelkõige kinnisvara investeerimisprojekte olukorras, kus kulumisaste (mis viib kumuleeritud kulumi kinnisvara brutoväärtuseni ja mis saavutas ajalooliselt kõrge taseme 2002. aastal) on nõudnud ruumide säilitamiseks väga suuri investeeringuid: aastatel 1997–2002 tõusis kulumisaste 50 %-lt 55 %-le. Vaadates otseinvesteeringute erinevaid koostisosi ning võrreldes neid 2010. aastal ja 2002. aastal, selgub, et nende ülesehitus on kaldu kinnisvara osa kasuks ja nn varustuse osa kahjuks.

(159) Järgnevate aastate puhul peaks investeerimisvajadus asuma peamiselt kahel tasemel. Esmakorras tuleb tegeleda peamiste julgeolekuga seotud probleemidega (tagada hoonete kindlus seoses maavärina, üleujutuste ja suurtulekahjudega, asbesti eemaldamine). Seejärel viiakse ellu tervishoiuteenuste kvaliteediga seotud investeerimisprojektid. Ka sel juhul on peamiselt tegemist kinnisvaratehingutega (ehitamine, ümberehitamine, restruktureerimine jne), mis tähendab omakorda suuri investeeringuid, mille puhul vähemalt osaliselt laenu kasutamine on vältimatu.

(160) Paralleelselt on riiklikel tervishoiuasutustel seoses suure käibekapitali vajadusega suur nõudlus lühiajaliste investeeringute järele, umbes 3 miljardit eurot aastas (krediidi kasutamisega keskmiselt 50 % ulatuses). Seda vajadust selgitab peamiselt ajaline nihe haigekassast riiklikele tervishoiuasutustele tehtavate maksete ja tervishoiuasutuste kulutuste piiratud ajakava vahel.

(161) Pakkumise poolelt ei ole Prantsusmaa pangaasutused võimelised Dexia turuosa üle võtma. Tervishoiuasutuste võla kogumaht küündis 31. detsembril 2012. aastal 22,8 miljardi euroni. Ajalooliselt on see võlg kohalike omavalitsuste puhul suures osas pangasektori kanda. Vahendajateta investeering jääb marginaalseks (ainult 5,7 % võla osast moodustavad võlakirjad), eelkõige seetõttu, et Prantsusmaal on hulganisti väikeseid asutusi: 31. detsembri 2010 seisuga 1 034 riiklikku tervishoiuasutust. Suuremad asutused – ülikoolihaiglad esindavad 99,1 % võlakirjade koguemissioonist.

(162) Dexial oli kaugelt kõige suurem turuosa: viimaste aastate jooksul kattis pank umbes [40–45] % kesk- kuni pikaajalisest rahastamisvajadusest ja pakkus umbes kolmandiku krediidiliinidest. Dexial oli 2010. aastal lõpuks veel [30–35] % tagasimaksmata võla kogusummast (vt joonis allpool).

(163) Prantsuse ametiasutuste sõnul ei ole Prantsusmaa pangaasutused ka võimelised Dexia jäetud turuosa üle võtma mitmel põhjusel: a) seda turgu ei tunta hästi, eelkõige selle väikese mahu tõttu, Dexia tundis aga väga hästi turgu; b) Basel III uute usaldatavusnormatiivide, eelõige likviidsusnäitajate ja finantsvõimendusnäitaja peatne rakendamine paneb panku loobuma tegelemast pikaajaliste laenude andmisega, eelkõige seetõttu, et nende laenude kompenseerimiseks ei kaasne hoiuste kogumist, mis võimaldaks rahastamisallikaid stabiliseerida. Sarnaselt kohalikele omavalitsustele on riiklikel tervishoiuasutustel kohustus hoida oma olemasolevaid rahalisi vahendeid riigikassas. Sellele lisandub spetsiifiline teema, mis on omane riiklikele tervishoiuasutustele, kes vajavad struktuurilistel põhjustel mitte üksnes kesk- kuni pikaajalisi pangalaene, vaid ka krediidiliine. Kuid Basel III uued eeskirjad seavad krediidiliinid ebasoodsasse olukorda, selle hüvitamiseks peavad pangad moodustama rohkem omavahendeid, aga samuti suure likviidsuspuhvri. Selles kontekstis on Prantsuse pangad võtnud endale kohustuse hoida oma tagasimaksmata laene 2012. aastal (mis tähendab laenude mahu kasvu umbes 9–10 miljardi euro ulatuses) kohalikus riigisektoris (mis hõlmab nii kohalikke omavalitsusi kui ka riiklikke tervishoiuasutusi). See ei võimalda seega Prantsusmaa sõnul Dexia jäetud turuosa üle võtta. Nii mõjutab Prantsusmaa pankade bilansimahu üldeesmärk mitte ainult kohalike omavalitsuste, vaid ka riiklike tervishoiuasutuste rahastamist.

(164) Neil erinevatel tsüklilistel ja struktuurilistel põhjustel kardavad Prantsusmaa ametiasutused, et marginaalide parandamine ja väikesed mahud ei oleks piisavad selleks, et tekitada erasektori pakkumise spontaanset kasvu selliselt, et asendada Dexiat, ja rahuldada Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste nõudlust.

Kohalike omavalitsuste rahastamine

(165) Prantsusmaa kohalik riigisektor koosneb peamiselt kohalikest omavalitsustest, st kommuunid ja nende rühmitused, piirkonnad ja departemangud. Nende asutuste majanduslik kaal moodustab iga-aastaste kulude näol umbes 220 miljardit eurot (haldus- ja investeeringukulud). Investeeringukulud moodustasid 2010. aastal 50,4 miljardit eurot ja 2011. aastal 52 miljardit eurot ehk kolmveerandi Prantsusmaa riiklikest investeeringutest. Kohalikud omavalitsused on seega Prantsusmaa infrastruktuuri hooldamisel ja arendamisel peamised osalejad.

(166) Nende kulutuste rahastamiseks on kohalikel omavalitsustel erinevaid allikaid: a) pärast halduskulude ja võlaintresside maksmist alles jäävatest jooksvatest tuludest tekkivad säästud: omafinantseering, mis tuleb esmajärjekorras suunata eelarveaasta jooksul tähtaeguva võla tagasimaksmiseks; b) investeeringtoetused, mis tulevad peamiselt riigisektori teistelt asutustelt (riik, Euroopa fondid); c) laen (18,6 miljardit eurot 2010. aastal ja 16,7 miljardit eurot 2011. aastal).

(167) Kuna investeeringute rahastamiseks mõeldud uute laenude summad ületavad tähtaeguvate laenude tagasimaksesummad, siis on kohalikud omavalitsused aegade jooksul kogunud tagasimaksmata laenude summa, mis küündis 2011. aastal 152 miljardi euroni. Tabel 3 Prantsusmaa kohalike omavalitsuste tagasimaksmata võlad 1. jaanuari 2011 seisuga (miljardit eurot) Tagasimaksmata võlad 1. jaanuaril Kokku 103,4 102,3 102,9 105,0 108,8 114,2 120,6 128,6 138,1 145,7 151,9 Kommuunid + oma maksusüsteemiga rühmitused *** 58,9 59,4 59,4 59,9 60,9 63,2 66,1 69,6 73,1 75,2 76,5 Departemangud 17,1 16,4 16,5 17,0 17,8 18,9 20,0 21,4 24,4 27,9 29,7 Piirkonnad 7,8 7,5 7,6 8,2 9,5 10,2 11,1 12,7 14,2 15,7 16,8

(168) Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et uute laenude mahu prognoosides eelseisvate aastate kohta tuleb arvesse võtta mitmeid parameetreid, nagu: i) kohalike omavalitsuste omafinantseeringut määravate haldustulude ja -kulude areng, ii) kohalike omavalitsuste investeerimisvajadused, mis on osaliselt seotud valimistsükliga. Projektide juhiste ja elluviimise tähtajad ning tahe need lõpule viia enne Prantsuse omavalitsuste valimiste lõppu väljendub investeeringute vähenemises mandaadi alguses ja selle kasvamises mandaadi lõpus.

(169) Lisaks tehti 2011. aasta lõpus kättesaadavate andmete põhjal simulatsioon, eemärgiga ennustada riigisektori laenuvajadust kahe stsenaariumi järgi, mis erinevad kohalike omavalitsuste suutlikkuse poolest saavutada oma tegevussektoris rahavoogu (47). Nende raskuste põhjused võivad olla mitmesugused: madalad maksutulud, piirangud, mis kesksed riigiasutused on sunnitud seadma, või teatud kulutuste suurenemine, nt sotsiaalabi. Tabel 4 Kohalike omavalitsuste suutlikkus saada oma tegevusest rahavoogu Stsenaariumid: Stsenaarium 1-a Stsenaarium 1-b Investeeringutasemed Piiranguteta – sõltub valimisstsüklist Haldustulud + 2,6 %, mis tuleneb: — maksubaasist: +3 % — võõrandamismaksude stabiilsusest — riigitoetuste külmutamisest Stsenaarium 1-a järgmiste muudatustega: — madalamad võõrandamismaksud 5 % — riigitoetuste vähendamine 1 % võrra aastas Halduskulutused + 3 %, mis tuleneb: — finantskulude kasvust — sotsiaalteenuste kasvust — personalikulude kasvust 2,5 %

(170) Uute laenude vajadus on stsenaariumi 1-a puhul keskmiselt 19,5 miljardit eurot ja stsenaariumi 1-b puhul 21,5 miljardit eurot. Võlajäägi mõistes küündib see vajadus seega 2016. aasta lõpuks vastavalt 175 miljardi ja 185 miljardi euroni.

(171) Tekkida võib ka teistsugune olukord: omavalitsuste piiratud laenuvõtmisvõime olukord, mis tuleneb i) riigivõimude soovist võlgu piirata või ii) ebapiisavast finantspakkumisest. Põhjusest hoolimata aeglustab piiratud laenuvõtmisvõime tõsiselt investeerimist.

(172) Prantsusmaa sõnul piiraks tagasimaksmata võla väärtuse hoidmine muutumatuna uute laenude summat sel perioodil nii, et see jääks 12–14 miljardi euro piiresse. Investeerimistase oleks seega piiratud. Sellisel juhul langeks 2011. aastal 51,9 miljardi euroni küündinud investeerimistase 2012–2016. aastal 43,2 miljardi euroni, mis oleks aastatega 2004 ja 2005 võrreldav tase ja tähendaks keskmiselt 16 % langust võrreldes kahe eelneva stsenaariumi investeerimistasemetega.

(173) Selline langus mõjutaks negatiivselt avalike teenuste infrastruktuuri (transport, haridus, keskkond, energia) arengut ja hooldust ning samuti ehitussektorit ja riiklike ehitustööde valdkonda (meenutuseks, kohalike investeeringute osakaal moodustab ehitustegevuse puhul ligi 75 %).

(174) Kokkuvõttes prognoositakse kohalike omavalitsuste laenuvajadust järgnevateks aastateks muutumatuna või isegi kasvavana. Üksnes välistekkelised piirangud võivad seda pidurdada riigiinvesteeringu olulise languse hinnaga, kuna kohalikel omavalitsustel on vähe alternatiivseid rahastamisallikaid.

(175) Lisaks võib olla ka teisi riigiasutusi, kellel on laenuvajadus ja keda võivad rahastada hüpoteegikrediidiasutused: i) riiklikud haiglad, kelle tagasimaksmata võlad ulatuvad hinnanguliselt 24 miljardi euroni ja iga-aastane laenuvajadus 3 miljardi euroni; ii) sotsiaalelamutega tegelevad asutused, kelle tagasimaksmata võlad ulatuvad hinnanguliselt 100 miljardi euroni (millest suure osa tagavad kohalikud omavalitsused) ja iga-aastane laenuvajadus umbes 15 miljardi euroni; iii) muud riigiasutused, riigiga seotud isikud ja kohalikud omavalitsused.

(176) Koguturgu võib seega kohaliku riigisektori tasemel laiemas mõistes hinnata keskmiselt 40 miljardile eurole aastas. Uus arengupank rahastaks siiski ainult kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi (mitte Prantsusmaa riigisektorit tervikuna).

Pakkumine: täheldatud konkurents mahus ja hinnas

(177) Jätkuva nõudluse kontekstis on riigisektori rahastamise pakkumine tõsiselt vähenenud järgneva tõttu: a) turult kadus number 1, Dexia, kes tagas kuni 2008. aastani 40 % sektori vajadustest; b) nende Prantsuse pankade mõõdukas isu, kes soovivad oma finantseerimisvõimekust kõigi oma klientide ja eelkõige pangakontoga klientide vahel jagada; c) turult taandusid välismaised pangad, kellel on kriisi tõttu vähenenud finantseerimissuutlikkus.

(178) Asjaomased ametiasutused märgivad, et need erinevad aspektid sundisid CDCd uuendama 2012. aastal ja 2011. aastal 5 miljardi eurost hädaabi eelarvet, mis võetakse säästufondidest ja mida pakutakse EURIBORi hinnaga + 3,20 %.

(179) Alltoodud tabelis tuuakse eri pangaasutuste pakkumiste summa hinnang kohalikule riigisektorile laiemas mõistes, st kohalikud omavalitsused, haiglad ja sotsiaalelamutega tegelevad asutused. Katmata vajadus jääb 7–8 miljardi euro piiresse. Kui uue arengupanga tegevus ei hõlma sotsiaalelamutega tegelevaid asutusi, siis on arengupanga ülesanne korrigeerida kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste katmata rahastamisvajadust summaga, mis ulatub kuni 8 miljardi euroni. Tabel 5 Eri pangaasutuste pakkumise summa hinnang kohalikule riigisektorile laiemas mõistes Miljardit eurot 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Crédit Agricole (sealhulgas BFT, CA CIB) […] […] […] […] […] […] BPCE […] […] […] […] […] […] Dexia Crédit Local […] […] […] […] […] […] Société Générale […] […] […] […] […] […] Muu (välismaised pangad, Euroopa Investeerimispank, CM…) […] […] […] […] […] […] CDC (PRCT otse ja säästuhoiuste eelarved) […] […] […] […] […] […] Katmata 7 8,5 Kokku 40,3 40,4 39 38 40 40 (Dexia koostatud hinnangud) (*) PRCT antud osa intressikõvera jaotus Dexiale, BPCEle, CMle ja Depfale on 1,5 miljardit eurot. (**) 2012. aastal PRCT antud osa intressikõvera jaotus Dexiale, BPCEle, CASAle, CMle, SGle ja Depfale on 1 miljard eurot.

(180) Selle pakkumise piiranguga käib kaasas hindade struktuurne kasv alates 2008. aasta finantskriisist. Kui hinnad olid 2011. aasta esimesel poolel umbes 100 baaspunkti üle EURIBORi, siis aasta teisel poolel tõusid need üle 200 baaspunkti.

(181) CDC eelarve jaoks on nõudlus üle kolme korra suurem tema mahust: EURIBORi hind + 320 baaspunkti on seega madalam hinnast, mis tasakaalustaks pakkumise ja nõudluse turu klassikalise toimimise raames.

(182) Struktuurilisemal viisil muudavad kaks aspekti selle turu vähem atraktiivseks universaalsetele pangaasutustele: i) puuduvad laene täiendavad tulud, mis on tingitud eelkõige kohustusest hoida rahalisi vahendeid riigikassas, ning ii) küsitavate rahastuste väga pikk tähtaeg (15 aastat või enam), koos investeeringute tehnilise amortiseerumisega, mis kohustavad aga rahastajaid selliste kestuste puhul likviidsust tõstma.

(183) Prantsusmaa ametiasutused märgivad samuti, et teistes Euroopa riikides on levinud, et riigiasutused on sellel turul esindatud ja nad tagavad enam kui poole kohalike omavalitsuste vajadusest. Näiteks: Cassa Depositi e Prestiti (CDP) Itaalias, piirkondlikud riigipangad Saksamaal, PWLB (Public Works Loan Board) Ühendkuningriigis ja Põhjamaade riiklikud rahandusasutused (Taani, Norra, Rootsi).

(184) Ülalnimetatu alusel jõuavad Prantsusmaa ametiasutused järeldusele, et arengupanga loomisega suureneb pakkumine, lisandudes struktuuriliselt ebapiisavate erapankade pakkumisele. Selle uue panga sisenemine turule toob seega endaga kaasa pakkumise viimise kooskõlla nõudlusega, mitte turul juba tegutsejate tõrjumise.

DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte konsolideeritud äriplaan

(185) Komisjonile edastatud DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte konsolideeritud äriplaanis osutatakse järgmistele põhiaspektidele: a) uute laenude võtmine peaks 2013. aastal jääma [2–5] miljardi euro piiridesse ja alates 2014. aastast [3–6] miljardi euro piiridesse aastas; b) refinantseerimine hakkab toimuma hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu. Ületagamine rahastatakse turuhinnaga CDCst likviidsuse toomisega uude krediidiasutusse; c) panga netotulu peab 2013. aastal olema [75–125] miljoni euro piires ja tõusma järk-järgult, jõudes 2017. aastal [175–225] miljoni euroni. Tegevuskulud peavad jääma umbes [75–125] miljoni euro kanti ja riskikulu piiratakse [0–5] miljoni euroga. Tulem peaks kuni 2014. aastani olema negatiivne. Kumulatiivne puhastulem peaks järgneva 5 aasta jooksul olema [100–150] miljonit eurot; d) DMA bilanss peaks 2017. aastaks vähenema umbes [5–15] %. Selleks ajaks peaks uus „book” moodustama umbes [25–50] % „cover pool” i varadest ja riskiga kaalutud varad peaksid olema [5–10] miljardit eurot. Esmaste omavahendite määr (Basel III Tier 1 Capital) peaks olema [20–30] %.

(186) DMA varade jooksev haldus, mida praegu teostab DCL, läheb üle uuele krediidiasutusele. Need haldusülesanded hõlmavad eelkõige järgmist: 1) DMA bilansis olevate laenude haldamine ja tagasinõudmine tähtaja saabumisel, samuti DMA antavate uute laenude haldamine ja tagasinõudmine; 2) nende DMA tundlike laenudega tegelemine (vt punkt 62), millel puhul on kohtuvaidluse oht. See tegelemine seisneb struktureeritud tundliku laenuga seotud kohtuvaidluse ohu vähendamises kliendi tagasimaksmata laenu ümberkorraldamise kaudu (võimalusel laiendades neid teistele, mittetundlikele laenudele). Tundlike laenudega tegelemise osana korraldab uus äriasutus ümber DMA selliste Prantsuse kohalikest omavalitsustest ja riiklikest tervishoiuasutustest klientide tagasimaksmata võlad, kellel on tundlikke laene. Mõned neist tundlike laenudega tegelemise tehingutest sisaldavad täiendava rahastuse andmist summas, mis ulatub hinnanguliselt 1 miljardi (48) euroni aastas. Nende täiendavate rahastustega seotud tulud kompenseerivad vähemalt uuesti läbiräägitud laenudega seotud halduskulud ja saamata jäänud tulu; 3) väärtpaberiportfelli haldamine; 4) rahavoogude juhtimine ja pikaajaliste refinantseerimiste haldamine hüpoteekvõlakirjade kaudu; 5) riskide haldamine ja katmine turutehingute kaudu; 6) DMA bilansi haldamine; 7) sisereitingu vahendite ja meetodite hooldamine.

(187) Lisaks tagab uus krediidiasutus teatud ühisettevõttele osutatavad teenused, toetamaks justnimelt Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja Prantsuse riiklikele tervishoiuasutustele suunatud laenutegevust. Need teenused hõlmavad eelkõige abiteenuseid laenude turustamiseks ja haldamiseks, mittetundlike laenude aktiivse haldamise abi ning rahanduse ja riskide valdkonna teenuseid.

(188) Ühisettevõte turustab laene ainult Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele. Need laenud kantakse Banque Postale bilanssi ning loovutatakse seejärel DMA-le, kes refinantseerib need uute hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu juhul, kui need laenud vastavad DMA cover poolis olemise tingimustele ja DMA kohustuste poliitikale.

(189) Prantsuse riik tagab, et ühisettevõte ei pakuks soodsamaid rahastamistingimusi kui teised kommertspangad. Ühisettevõte ei tohi oma kaubanduslikus teadaandes teha turutavadest soodsamat pakkumist. Riiklikele tervishoiuasutustele müüdavate laenude tingimused peavad tagama nende laenude sobivuse siseturuga vastavalt riigiabi suhtes kohaldatavatele sätetele.

(190) Neist kohustustest lähtub, et ühisettevõtte uute laenude võtmist piiratakse nn plain vanilla tüüpi laenudega. Põhiliselt on ühisettevõtte pakkumine 1) piiratud keskmise kestusega/pikaajaliste krediitidega; 2) lihtne ja läbipaistev; 3) inspireeritud soovitustest (ministeeriumidevaheline 25. juuni 2010. aasta ringkiri, käitumiskoodeks „Gissleri harta”, parlamendikomisjoni (Bartolone) raport).

(191) Prantsuse ametiasutused toovad esile, et ühisettevõtte laenude piiramine plain vanilla laenude tasemele võimaldaks katta klientide tuvastatud vajadused, milleks on lihtsus, mitmekesisus, kaitse turu ebasoodsate arengute vastu. See pakkumine välistab finantsvõimendusega tooted, muutuva intressimääraga tooted, välisvaluutas tooted, kumulatiivse struktuurimõjuga keerulised struktureeritud tooted ja igasuguse toote, mis seab kliendi kapitali ohtu.

(192) Igal juhul kohandatakse pakkumist vastavalt kliendi tunnusjoontele ja suurusele ning iga uue toote puhul vahetatakse teavet usaldatavusnõuete järelevaatajaga.

(193) Ühisettevõte esitab klientidele selged tooteesitluse dokumendid, mis põhinevad Gissleri hartal.

(194) Gissleri harta on analüüsikoordinaadistik, mis koondub kahe kriteeriumi ümber: võrdlusalus ja rakendatud struktuur. Selles koostatakse kohalike omavalitsuste riskide kasvav klassifitseerimine. Tabel 6 Gissleri harta riskide tabel Alusindeksid 1. Euroala indeksid 2. Prantsuse inflatsiooni- või euroala inflatsiooniindeksid või nende kahe indeksi erinevus 3. Euroala indeksite erinevused 4. Euroalavälised indeksid. Erinevus indeksite vahel, millest üks on euroalaväline. 5. Euroalaväliste indeksite erinevused

Struktuurid A Fikseeritud intressimäär. Muutuv intressimäär. Fikseeritud intressimäära vahetamine muutuva määra vastu või vastupidi. Struktureeritud määra vahetamine muutuva või fikseeritud intressimäära vastu (vastupidi mitte). Ülemmääraga (cap) või järelevalvega (tunnel) muutuv intressimäär B Lihttõke. Ilma finantsvõimenduseta C Vahetamise võimalus (swaption) D Koefitsient kuni 3; Koefitsient kuni 5, ülemmääraga E Koefitsient kuni 5

(195) Ühisettevõte piirab pakkumist järgmiste toodetega: 1) kategooria 1 A tooted; 2) Prantsuse inflatsiooniindeksiga tooted ja kategooria 2 A säästuarve A ning 3) kategooria 1C vahetamise võimaluse ostmine.

(196) Prantsuse ametiasutused rõhutasid, et välistatud on kategoorias 2 euroala inflatsiooniindeksite erinevuste või euroala teiste riikide inflatsiooniindeksite kasutamine.

(197) Lisaks ei ole need tooted kõigile klientidele kättesaadavad. Need sõltuvad omavalitsuste suurusest järgmise maatriksi alusel: Tabel 7 Toodete kategooriad, mis on kättesaadavad vastavalt klientide segmendile Klientide segment Arv Toode Kohalikud omavalitsused < 5 000 elanikku Riiklikud haiglad 47 614 1 A Kohalikud omavalitsused > 5 000 ja < 20 000 elanikku 2 612 1 A + inflatsiooniindeks ja säästukonto A Kohalikud omavalitsused > 20 000 elanikku 1 244 1 A, 1C (välja arvatud võlakirja müük) + inflatsiooniindeks ja säästukonto A

(198) Pakutud laenude kestus ei ületa 15 aastat, välja arvatud juhul, kui on võimalik toetuda pikemaajalisele refinantseerimise allikale, eelkõige vastava tähtajaga hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu.

(199) Igal juhul peab klientide laenude kestus vastama DMA suutlikkusele end refinantseerida vastavate kestuste jooksul.

(200) Tundlike laenudega tegelemise lihtsustamiseks ei paku ühisettevõte rahastamist klientidele, kellel on käimas kohtuvaidlus või kellel on DMA bilansis olevate tagasimaksmata laenude osas võlgnevusi. Lisaks konsulteeritakse ühisettevõtte ja uue krediidiasutusega enne igasuguse rahastuse andmist tundlike laenudega klientidele.

(201) Prantsuse ametiasutused pakuvad välja sõltumatu eksperdi, kelle ülesanne on kontrollida kahe aasta kestel neist tingimustest kinni pidamist. Pärast seda perioodi edastavad Prantsuse ametiasutused komisjonile teabe, mis on kasulik selleks, et tagada neist kohustustest kinnipidamine. Komisjon võib vajaduse korral paluda sõltumatu eksperdi kasutamise pikendamist.

(202) Lõpetatakse lepingulised teenuse osutamise sidem