37)

lisatakse artiklid 176a–176c: „Artikkel 176a Võlakirjade ja laenude krediidikvaliteedi astmete sisehindamine 1. Võlakirjad ja laenud, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav ning millele võlgnikud ei ole andnud tagatist, mis vastab artiklis 214 sätestatud kriteeriumidele, võib määrata krediidikvaliteedi astmele 2, kui seoses võlakirja või laenuga on täidetud kõik lõigetes 3 ja 4 sätestatud kriteeriumid. 2. Võlakirjad ja laenud, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav ning millele võlgnikud ei ole andnud tagatist, mis vastab artiklis 214 sätestatud kriteeriumidele, võib muu kui lõike 1 alusel krediidikvaliteedi astmele 2 määratud võlakirja või laenu määrata krediidikvaliteedi astmele 3, kui seoses võlakirja või laenuga on täidetud kõik lõigetes 3 ja 5 sätestatud kriteeriumid. 3. Käesoleva lõike kriteeriumid on järgmised: a) kindlustus- või edasikindlustusandja enda poolt võlakirjale või laenule antud krediidikvaliteedi hinnangud vastavad artiklis 176b loetletud nõuetele; b) võlakirja või laenu on välja lasknud äriühing, mis ei kuulu kindlustus- või edasikindlustusandjaga samasse konsolideerimisgruppi; c) võlakirja või laenu ei ole välja lasknud äriühing, mis on kindlustus- või edasikindlustusandja, taristuettevõtja, krediidiasutus, investeerimisühing, finantseerimisasutus, alternatiivse investeerimisfondi valitseja, eurofondi valitseja, tööandjapensioni kogumisasutus või finantstegevusega tegelev reguleerimata ettevõtja; d) ükski nõue võlakirja või laenu väljalasknud äriühingu vastu ei ole võlakirjast või laenust kõrgema nõudeõiguse järguga, v.a järgmised nõuded: i) kohustuslikud nõuded ning likviidsuse pakkujate nõuded, tingimusel et kõnealuste nõuete maht agregeerituna ei ole võrreldes võlakirja või laenu väljalasknud äriühingu kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade mahuga oluline; ii) nõuded usaldusisikutelt; iii) nõuded tuletisinstrumentide vastaspooltelt; e) võlakirja või laenu puhul on lisaks tavapärastele fikseeritud või ujuva intressimääraga maksetele ette nähtud kindlaksmääratud tagasivõtmismakse lõpptähtajal või enne seda; f) võlakirja või laenu lepinguliste tingimustega on ette nähtud järgmine: i) laenuvõtja on kohustatud esitama laenusaajale auditeeritud finantsandmeid vähemalt kord aastas; ii) laenuvõtja on kohustatud laenuandjat teavitama kõigist sündmustest, mis võivad oluliselt mõjutada võlakirja või laenu krediidiriski; iii) laenuvõtja ei tohi muuta võlakirja või laenu lepingutingimusi ühepoolselt ega muuta oma tegevust viisil, mis võiks oluliselt mõjutada võlakirja või laenu krediidiriski; iv) emitent ei tohi emiteerida uusi võlainstrumente ilma kindlustus- või edasikindlustusandja eelneva nõusolekuta; v) makseviivituse sündmus määratletakse vastavalt emissiooni ja emitendi eripärale; vi) kontrolli vahetumise korral toimuv on kindlaks määratud; g) võlakirja või laenu laseb välja äriühing, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele: i) äriühing on piiratud vastutusega äriühing; ii) äriühingu peakontor asub riigis, mis on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liige; iii) äriühingu aastatulust on üle 50 % nomineeritud selliste riikide valuutas, mis on EMP või OECD liikmed; iv) äriühing on tegutsenud ilma ühegi krediidisündmuseta vähemalt kümme aastat; v) iga aasta puhul kolmest viimasest majandusaastast, mis lõpeb enne solventsuskapitalinõude arvutamise kuupäeva, on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest: — äriühingu aastakäive on suurem kui 10 000 000 eurot; — äriühingu bilansimaht on suurem kui 10 000 000 eurot; — äriühingul on üle 50 töötaja; vi) äriühingu intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum (EBITDA) viimasel viiel majandusaastal kokku on suurem kui 0; vii) äriühingu võlgade kogusumma kõige viimase majandusaasta lõpus, mille kohta andmed on olemas, ei ületa üle 6,5 korra äriühingu keskmist aastast vaba rahavoogu viimase viie majandusaasta jooksul; viii) äriühingu keskmine EBITDA viimase viie majandusaasta jooksul ei ole üle 6,5 korra väiksem äriühingu intressikulust kõige viimasel majandusaastal, mille kohta andmed on olemas; ix) äriühingu netovõlg kõige viimase majandusaasta lõpus, mille kohta andmed on olemas, ei ületa üle 1,5 korra äriühingu omakapitali kogusummat kõnealuse majandusaasta lõpus. 4. Võlakirja või laenu tootlus, ja sarnaste lepingutingimustega mis tahes sellise võlakirja ja laenu tootlus, mille on välja lasknud sama äriühing eelneval kolmel majandusaastal, ei ole suurem kui suurim järgmistest väärtustest: a) lõike 6 kohaselt kindlaks määratud mõlema indeksi tootluste keskmine; b) 0,5 % ja kõnealuse lõike punkti d nõudele vastava indeksi tootluse summa. 5. Võlakirja või laenu tootlus ning sarnaste lepingutingimustega mis tahes sellise võlakirja ja laenu tootlus, mille on välja lasknud sama äriühing eelneval kolmel majandusaastal, ei ole suurem kui suurim järgmistest väärtustest: a) lõike 7 kohaselt kindlaks määratud kahe indeksi tootluste keskmine; b) 0,5 % ja kõnealuse lõike punkti b nõudele vastava indeksi tootluse summa. 6. Lõike 4 kohaldamisel määrab kindlustus- või edasikindlustusandja lõikes 1 osutatud võlakirja või laenu puhul selle väljalaskmise ajal selle tootluse kahe indeksi alusel, mis vastavad kõigile järgmistele nõuetele: a) mõlemad indeksid on kaubeldavate võlakirjade üldindeksid, mille puhul on olemas väline krediidikvaliteedi hinnang; b) mõlemasse indeksisse kuuluvad kaubeldavad võlakirjad on võlakirja või laenuga nomineeritud samas valuutas; c) mõlemasse indeksisse kuuluvatel kaubeldavatel võlakirjadel on võlakirja või laenuga sarnane lõpptähtaeg; d) üks kahest indeksist koosneb krediidikvaliteedi astme 2 kaubeldavatest võlakirjadest; e) üks kahest indeksist koosneb krediidikvaliteedi astme 4 kaubeldavatest võlakirjadest. 7. Lõike 5 kohaldamisel määrab kindlustus- või edasikindlustusandja lõikes 2 osutatud võlakirja või laenu puhul selle väljalaskmise ajal selle tootluse kahe indeksi alusel, mis vastavad kõigile järgmistele nõuetele: a) mõlemad indeksid vastavad lõike 6 punktides a, b ja c sätestatud nõuetele; b) üks kahest indeksist koosneb krediidikvaliteedi astme 3 kaubeldavatest võlakirjadest; c) üks kahest indeksist koosneb krediidikvaliteedi astme 4 kaubeldavatest võlakirjadest. 8. Lõike 4 kohaldamisel, kui lõikes 1 osutatud võlakirjal või laenul on muid selliseid tunnuseid kui krediidiriski või ebalikviidsusega seotud tunnused, mis oluliselt erinevad lõike 6 kohaselt kindlaks määratud mõlemasse indeksisse kuuluvate kaubeldavate võlakirjade tunnustest, korrigeerib kindlustus- või edasikindlustusandja nende erinevuste kajastamiseks võlakirja või laenu tootlust. 9. Lõike 5 kohaldamisel, kui lõikes 2 osutatud võlakirjal või laenul on muid selliseid tunnuseid kui krediidiriski või ebalikviidsusega seotud tunnused, mis oluliselt erinevad lõike 7 kohaselt kindlaks määratud mõlemasse indeksisse kuuluvate kaubeldavate võlakirjade tunnustest, korrigeerib kindlustus- või edasikindlustusandja nende erinevuste kajastamiseks võlakirja või laenu tootlust. Artikkel 176b Nõuded kindlustus- või edasikindlustusandja enda poolt võlakirjadele või laenudele antud krediidikvaliteedi hinnangutele Artikli 176a lõike 3 punkti a kohaldamisel järgib kindlustus- või edasikindlustusandja võlakirjale või laenule krediidikvaliteedi hinnangu andmisel järgmisi nõudeid: a) võlakirjale või laenule määratakse krediidikvaliteedi aste ettevõttesisese krediidikvaliteedi hindamise alusel; b) kindlustus- või edasikindlustusandja suudab järelevalveasutusele tõendada, et ettevõttesisene krediidikvaliteedi hinnang ning krediidikvaliteediastme määramine võlakirjale või laenule kõnealuse hinnangu alusel on usaldusväärsed ja peegeldavad nõuetekohaselt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 105 lõike 5 teise lõigu punktis d täpsustatud alammoodulisse kuuluva võlakirja või laenu hinnavaheriski; c) ettevõttesiseses krediidikvaliteedi hinnangus võetakse arvesse kõiki tegureid, mis võivad oluliselt mõjutada võlakirja või laenuga seotud krediidiriski, sealhulgas järgmisi tegureid: i) emitendi konkurentsivõime; ii) emitendi juhtimissüsteemi kvaliteet; iii) emitendi finantspõhimõtted; iv) riigirisk; v) kõigi kehtivate kokkulepete mõju; vi) emitendi finantstulemuste ajalugu, sealhulgas, kui mitu aastat on ettevõte tegutsenud; vii) emitendi suurus ja tegevuse mitmekesisus; viii) võlakirja või laenu väljalaskmise korral kvantitatiivne mõju emitendi riskiprofiilile ja finantsnäitajatele; ix) emitendi omandistruktuur; x) emitendi ärimudeli keerukus; d) ettevõttesiseses krediidikvaliteedi hinnangus kasutatakse kogu asjakohast kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet; e) ettevõttesisene krediidikvaliteedi hinnang, krediidikvaliteedi astme määramine kõnealuse hinnangu alusel ja ettevõttesisest krediidikvaliteedi hinnangut toetav teave on dokumenteeritud; f) ettevõttesiseses krediidikvaliteedi hinnangus võetakse arvesse selliste võrreldavate varade näitajaid, mille kohta on olemas krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang; g) ettevõttesiseses krediidikvaliteedi hinnangus võetakse arvesse emitendi finantstulemuste suundumusi; h) ettevõttesisene krediidikvaliteedi hinnang on menetluslikult sõltumatu instrumentide väljastamise otsusest; i) kindlustus- või edasikindlustusandja vaatab enda antud krediidikvaliteedi hinnangud regulaarselt läbi.“ Artikkel 176c Võlakirjade ja laenude krediidikvaliteedi astmete hindamine heakskiidetud sisemudeli alusel 1. Seda artiklit kohaldatakse järgmistel asjaoludel: a) kindlustus- või edasikindlustusandja on sõlminud lepingu („kaasinvesteerimisleping“), et investeerida koos teise üksusega võlakirjadesse ja laenudesse; b) kõnealune teine üksus („kaasinvestor“) on üks järgmistest: i) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 3 määratletud asutus, mis kasutab kõnealuse määruse artikli 143 lõikes 1 osutatud sisereitingute meetodit; ii) direktiivi 2009/138/EÜ artikli 100 kohaselt sisemudelit kasutav kindlustus- või edasikindlustusandja; c) vastavalt kaasinvesteerimislepingule investeerivad kindlustus- või edasikindlustusandja ja kaasinvestor ühiselt võlakirjadesse või laenudesse, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav ning millele võlgnikud ei ole andnud tagatist, mis vastab artiklis 214 sätestatud kriteeriumidele; d) kaasinvesteerimislepinguga nähakse ette, et kaasinvestor jagab kindlustus- või edasikindlustusandjaga oma sisereitingute meetoditega arvutatud makseviivituse tõenäosusi või vajaduse korral krediidikvaliteedi astmeid, mis on punktis c osutatud võlakirjadele või laenudele määratud tema sisemudeli alusel, et kasutada kõnealust teavet kindlustus- või edasikindlustusandja solventsuskapitalinõude arvutamisel. 2. Kui kõik lõigetes 3 kuni 6 sätestatud kriteeriumid on täidetud, määratakse lõike 1 punktis c osutatud võlakirjad ja laenud krediidikvaliteedi astmetele järgmiselt: a) kui kaasinvestor kuulub lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisalasse, määratakse krediidikvaliteedi astmed kindlaks värskeimate makseviivituse tõenäosuste alusel, mis sisereitingute meetodi alusel on leitud; b) kui kaasinvestor kuulub lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaldamisalasse, vastavad krediidikvaliteedi astmed sisereitingute meetodi alusel leitud krediidikvaliteedi astmetele. 3. Kehtivad järgmised kriteeriumid: a) ühegi võlakirja või laenu emitent ei kuulu kindlustus- või edasikindlustusandjaga samasse konsolideerimisgruppi; b) emitent ei ole kindlustus- või edasikindlustusandja, taristuettevõtja, krediidiasutus, investeerimisühing, finantseerimisasutus, alternatiivse investeerimisfondi valitseja, eurofondi valitseja, tööandjapensioni kogumisasutus või finantstegevusega tegelev reguleerimata ettevõtja; c) emitendi peakontor asub riigis, mis on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liige; d) emitendi aastatulust on üle 50 % nomineeritud selliste riikide valuutas, mis on EMP või OECD liikmed; e) vähemalt üks järgmistest tingimustest on kolmest viimasest majandusaastast täidetud igal aastal, mis lõpevad enne solventsuskapitalinõude arvutamise kuupäeva: — emitendi aastakäive on suurem kui 10 000 000 eurot; — emitendi bilansimaht on suurem kui 10 000 000 eurot; — emitendil on üle 50 töötaja. 4. Kehtivad järgmised kriteeriumid: a) kaasinvesteerimislepingus määratakse kindlaks väljastatavate võlakirjade ja laenude liigid; b) kaasinvestor annab kindlustus- või edasikindlustusandjale piisavalt teavet emiteerimisprotsessi kohta, sealhulgas kasutatud kriteeriumid, kaasinvestori organisatsiooniline struktuur ja tema sooritatud kontrollid; c) kaasinvestor esitab kindlustus- või edasikindlustusandjale andmed kõigi väljastatavate võlakirjade ja laenude taotlemise kohta; d) kaasinvestor esitab kindlustus- või edasikindlustusandjale andmed väljastatavate võlakirjade ja laenude taotluste heakskiitmist või tagasilükkamist käsitlevate otsuste kohta; e) kaasinvestor säilitab vähemalt 20 % iga võlakirja ja laenu riskipositsiooni nimiväärtusest; f) emiteerimisprotsess on sama nagu see, mida järgib kaasinvestor võrreldavatesse võlakirjadesse ja laenudesse tehtud investeeringute puhul; g) kindlustus- või edasikindlustusandja investeerib kõigisse punktis a osutatud võlakirja ja laenu liikidesse, mille puhul kaasinvestor otsustab kiita võlakirja või laenu taotluse heaks; h) kaasinvestor esitab kindlustus- või edasikindlustusandjale teabe, mis võimaldab tal mõista sisereitingute meetodit või vajaduse korral sisemudelit ja selle piiranguid, samuti selle asjakohasust ja sobivust, eelkõige järgmist: i) sisereitingute meetodi või vajaduse korral sisemudeli kirjeldus, sealhulgas sisendid ja riskitegurid, riskinäitajate kvantifitseerimine ja alusmeetodid ning kasutatud üldmetoodika; ii) sisereitingute meetodi või vajaduse korral sisemudeli kasutamise ulatuse kirjeldus; iii) mudeli valideerimise protsessi ja selliste muude protsesside kirjeldus, mis võimaldavad jälgida mudeli toimimist, vaadata selle spetsifikatsiooni asjakohasust hiljem läbi ja kontrollida kogemuste alusel sisereitingute meetodi või vajaduse korral sisemudeli tulemusi. 5. Kui kaasinvestor kuulub lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisalasse: a) kindlustus- või edasikindlustusandja dokumenteerib selgelt, millisele krediidikvaliteedi astmele vastab asutuse sisereitingute meetodi alusel arvutatud makseviivituse tõenäosus; b) kindlustus- või edasikindlustusandja poolse makseviivituse tõenäosuste sidumisega krediidikvaliteedi astmetega tagatakse, et kõnealusele võlakirjale või laenule on määratud asjakohase suurusega kapitalinõue, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artikli 105 lõike 5 teise lõigu punktis d osutatud hinnavaheriski alammooduli suhtes; c) krediidikvaliteedi astmetega sidumine põhineb komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1799 (*5) I lisa tabelil 1; d) enne krediidikvaliteedi astmega sidumist korrigeeritakse makseviivituse tõenäosusi usaldusväärsel viisil ja võetakse arvesse rakendusmääruse (EL) 2016/1799 artikliga 7 kehtestatud kvalitatiivseid tegureid; e) makseviivituse tõenäosusi korrigeeritakse, kui esineb üks järgmistest olukordadest: i) sisereitingute meetodi hõlmatav ajavahemik erineb oluliselt kolmeaastasest ajavahemikust, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2016/1799 artikli 4 lõikes 2; ii) sisereitingute meetodis kasutatud makseviivituse määratlus erineb märkimisväärselt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikes 4 sätestatud määratlusest. 6. Kui kaasinvestor kuulub lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaldamisalasse, tagatakse sisemudeliga, et kõnealusele võlakirjale või laenule on määratud asjakohase suurusega kapitalinõue, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artikli 105 lõike 5 teise lõigu punktis d osutatud hinnavaheriski alammooduli suhtes. (*5) Komisjoni 7. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1799, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid krediidiriski puhul krediidikvaliteeti hindavate asutuste antud krediidikvaliteedi hinnangute ja krediidikvaliteedi astmete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 1 ja artikli 136 lõike 3 kohase sidumise kohta (ELT L 275, 12.10.2016, lk 3).“"