ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4)

lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Lõigetes 1 ja 4 sätestatud keelde ei kohaldata: a) CN-koodi 2709 00 alla kuuluva toornafta suhtes alates 5. detsembrist 2022 ja CN-koodi 2710 alla kuuluvate naftasaaduste suhtes alates 5. veebruarist 2023, kui need tooted on Venemaalt pärit või Venemaalt eksporditud, tingimusel et nende ostuhind barreli kohta ei ole kõrgem kui XXVIII lisas sätestatud hind; b) XXV lisas loetletud toornafta ja naftatoodete suhtes, kui need kaubad on pärit kolmandast riigist ja neid üksnes laaditakse Venemaal, need saadetakse välja Venemaalt või need läbivad Venemaad transiidina, tingimusel et need kaubad on pärit väljastpoolt Venemaad ja nende omanik on väljastpoolt Venemaad; c) XXIX lisas osutatud toodete veo suhtes või selle veoga seotud tehnilise abi, vahendusteenuste, rahastamise või rahalise abi suhtes, kui see vedu toimub samas lisas nimetatud kolmandatesse riikidesse ja samas lisas märgitud ajavahemikul; d) CN-koodi 2709 00 alla kuuluva toornafta suhtes alates 5. detsembrist 2022, kui see on Venemaalt pärit või Venemaalt eksporditud ja selle ostuhind barreli kohta on kõrgem kui XXVIII lisas sätestatud hind ning see laaditakse lastimissadamas alusele enne 5. detsembrit 2022 ja laaditakse lõppsihtsadamas maha enne 19. jaanuari 2023.“
(9)

Kõnealuses arvamuses selgitas amet, et rohelises tees sisalduvate katehhiinidega kokkupuute ning nende bioloogilise ja toksikoloogilise mõjuga seoses on palju ebakindlust. Seepärast ei saanud amet anda nõu rohelises tees sisalduvate katehhiinide sellise koguse kohta, mille tarbimine toiduga ei tekita muret seoses kahjuliku tervisemõjuga üldelanikkonna seas ja asjakohasel juhul konkreetsetes haavatavates elanikkonnarühmades. Rohelise tee keemiline koostis, sealhulgas (–)-epigallokatehhiin-3-gallaadi sisaldus, on taimesordist, kasvukeskkonnast, aastaajast, lehtede vanusest ja tootmistingimustest sõltuvalt väga varieeruv ega ole selge, kuidas tootmisprotsessid mõjutavad rohelise tee ekstrakti valmistamiseks kasutatavate ekstraheeritud katehhiinide ja muude ainete koostist. Amet märkis, et (–)-epigallokatehhiin-3-gallaadi annuse ja ebanormaalsete maksanäitajate vahelise seose kohta on vähe andmeid, neid aga on vaja (–)-epigallokatehhiin-3-gallaadi sellise annuse väljaselgitamiseks, mis ei mõjuta maksanäitajaid. Peale selle ei ole kindlust selle suhtes, kas rohelise tee ekstraktide pikaajaline kasutamine võib kaasa tuua raskema maksakahjustuse ning millised on (–)-epigallokatehhiin-3-gallaadi annusest sõltuva hepatotoksilisuse tekke mehhanismid. Nende harvade rohelise tee tõmmise tarbimise järgse maksakahjustuse juhtumite puhul, millest on teatatud, ei ole hepatotoksilisuse tekke mehhanismid selged ning amet on seisukohal, et selliste juhtumite puhul on tõenäoliselt tegemist idiosünkraatilise reaktsiooniga, mistõttu puudub selge seos aine annuse, manustamisviisi või manustamise kestusega.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/2339,

28. november 2022,

millega Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse heeringapüügikeeld Norra vetes lõuna pool 62° N

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2022/109 (2) on kehtestatud kvoodid 2022. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on heeringavaru püük Norra vetes lõuna pool 62° N Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2022. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatel või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/2338,

28. november 2022,

millega Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse põhjaatlandi süsika püügi keeld 1. ja 2. püügipiirkonna Norra vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2022/109 (2) on kehtestatud kvoodid 2022. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on põhjaatlandi süsika varu püük 1. ja 2. püügipiirkonna Norra vetes Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2022. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatel või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
2)

Artiklisse 61 lisatakse lõiked 1a ja 1b: „1a. Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (*1) (edaspidi „konventsioon“) osaliste vahelises kaubanduses, kui kohaldatakse kaht või enamat päritolureeglistikku, võib kauba sooduspäritolu määrata kindlaks vastavalt ühele või mitmele päritolureeglistikule. Tarnijad täpsustavad, millist õigusraamistikku kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutati. Kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni. 1b. Konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses võib eksportija kasutada tarnija deklaratsiooni lisadokumendina, et taotleda liikumissertifikaadi väljaandmist või koostada päritoludeklaratsioon vastavalt üleminekuaja päritolureeglitele, (*2) mida kohaldatakse paralleelselt konventsiooni päritolureeglitega, kui a) tarnija deklaratsioonis on märgitud päritolustaatus vastavalt konventsiooni päritolureeglitele toodete puhul, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1, 3 ja 16 (töödeldud kalandustoodete puhul) ning 25–97, ning b) ei toimu kumulatsiooni kohaldamist konventsiooniosalistega, kes kohaldavad üksnes konventsiooni. Eksportija võtab kõik vajalikud meetmed, tagamaks et konkreetse päritolureeglistiku kohase päritolutõendi väljaandmise või koostamise tingimused on täidetud. (*1) ELT L 54, 26.2.2013, lk 1." (*2) Üleminekuaja päritolureeglid on konventsiooni (ELT L 339, 30.12.2019, lk 1) läbivaadatud reeglid, mida kohaldatakse paralleelselt kehtivate konventsiooni reeglitega ajutiselt, kuni konventsiooni läbivaadatud reeglid vastu võetakse.“"
(2)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/692 (2) täiendati määrust (EL) 2016/429 seoses loomatervisenõuetega, milles käsitletakse teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetiste liitu toomist kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või bioturvarühmikutest. Delegeeritud määruses (EL) 2020/692 on sätestatud, et selle määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu tuua ainult siis, kui need on pärit kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis on konkreetsesse liiki või kategooriasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste puhul loetellu kantud vastavalt kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud loomatervisenõuetele.
(2)

Hiljutised poliitilised ja turusuundumused on toonud kaasa energiaturgude hindade ja volatiilsuse märkimisväärse tõusu, mistõttu on kesksed vastaspooled märkimisväärselt suurendanud tagatisi, et katta nendega seotud riskipositsioone. Sellised tagatise suurendamised on tekitanud likviidsussurve finantssektorivälistele vastaspooltele, kellel on tagatisnõuete täitmiseks tavaliselt vähem likviidseid varasid. Selle tulemusena on need finantssektorivälised vastaspooled olnud sunnitud kas vähendama oma positsioone või jätma need nõuetekohaselt maandamata, mis jätab nad ohustatuks uutest hinnakõikumistest.
(16)

Lisaks teatas CAC komisjonile, et ta on sertinud uue lennuettevõtja Fly Arna (AM AOC No. 075). Kuna CAC ei ole tõendanud, et ta suudab asjakohaseid ohutusstandardeid piisaval määral rakendada ja nende täitmist tagada, ei taga lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmine kõnealusele uuele lennuettevõtjatele, et tema tegevus on piisaval määral kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandarditega.
4)

artiklit 13 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: „a) merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICES rajoonides 7.d ja 7.e laevadega, millel kasutatakse põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm;“; b) lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega: „c) hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICES rajoonides 7.d–7.h, 7.j ja 7.k laevadega, millel kasutatakse piimtraale (TBB), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja mis on varustatud flaami paneeliga;“; c) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõike 1 punktides a, d, g, j ja k sätestatud erandeid toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2023.“; d) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Lõike 1 punktis l sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022.“; e) lõiked 4–7 jäetakse välja;
Design and Manufacturing of Aircraft Engines (DAMA) on Iraani äriühing.

Design and Manufacturing of Aircraft Engines (DAMA)

IRGC SSJO on islami revolutsioonilise kaardiväe (IRGC) osana osalenud teadus- ja arendustegevuses ning hangetes, mis on seotud Iraani mehitamata õhusõidukite arendamisega, millest osasid kasutab Venemaa Föderatsioon Ukraina-vastases agressioonisõjas.

Islami revolutsioonilise kaardiväe teadusuuringute ja isemajandamise džihaadi organisatsioon (Islamic Revolutionary Guard Corps Research and Self-Sufficiency Jihad Organisation (IRGC SSJO)) on teadus- ja arendusüksus, mis arendab ja toodab georadareid, sidesüsteeme, relvi, lahingusõidukeid ja elektroonilisi kübersõjaseadmeid.

Mado on tootnud mehitamata õhusõidukite mootoreid islami revolutsioonilise kaardiväega (IRGC) seotud üksustele (sealhulgas Shahed-136 droonides kasutatavad mootorid). Venemaa Föderatsioon kasutab Shahed-136 droone Geran-2 nime all Ukraina-vastases agressioonisõjas.

Oje Parvaz Mado Nafar Company (Mado) on Iraanis asuv äriühing, mis on spetsialiseerunud mehitamata õhusõidukite komponentide tootmisele.

125.

Paravar Pars Company شرکت پراور پارس teise nimega Paravar Pars Aerospace Research and Engineering Services; Paravar Pars Aerospace Research Institute; Paravar Pars Engineering And Services Aerospace Research Company; Paravar Pars; ParavarPars; Pravarpars Engineering Research and Design Company.

Peamine tegevuskoht: 13 km of Shahid Babaei Highway, after Imam Hossein University, next to Telo Road, Tehran, Iran E-post: info@paravar-pars.com

Paravar Pars Company on tihedalt seotud islami revolutsioonilise kaardiväe (IRGC) kontrolli all oleva imaam Hosseini nimelise ülikooliga. Paravar Pars Company on tootnud mehitamata õhusõidukeid IRGC õhu- ja kosmosejõudude (IRGC AF) jaoks ning on katsetanud mehitamata õhusõidukeid IRGC mereväe jaoks. Eelkõige osales Paravar Pars Company IRGC AF välja töötatud Iraani mehitamata õhusõiduki Shahed-171 teadus-, arendus- ja tootmistegevuses. Venemaa Föderatsioon kasutab Iraanis toodetud mehitamata õhusõidukeid Shahed-171 Ukraina-vastases agressioonisõjas. Seetõttu toetab Paravar Pars Company materiaalselt Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat või ohustavat tegevust.
(1)

Kohustuslikku reservi on seni tasustatud Euroopa Keskpanga (EKP) põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimääraga. Selleks, et viia kohustusliku reservi tasustamine paremini kooskõlla rahaturgudel valitsevate tingimustega, otsustas EKP nõukogu 27. oktoobril 2022 kehtestada asjaomaseks tasuks eurosüsteemi hoiustamise püsivõimaluse intressimäära. Praegustes turu- ja likviidsustingimustes kajastab hoiustamise püsivõimaluse intressimäär paremini intressimäära, millega vahendeid võib investeerida rahaturuinstrumentidesse, kui neid ei hoita kohustusliku reservina, ning intressimäära, millega pangad võivad rahaturult kohustusliku reservi täitmiseks vahendeid laenata. Kohustusliku reservi tasustamise muutmine aitab tagada, et eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem ei koorma euroala pangandussüsteemi ega takista ressursside tõhusat jaotamist. Tõhusa ülemineku tagamiseks tuleks tasustamine viia kooskõlla 21. detsembril 2022 algava hoidmisperioodi algusega.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2418,

9. detsember 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 333/2007 seoses analüüsimeetoditega mikroelementide ja toidu töötlemisel tekkivate saasteainete sisalduse kontrolliks toiduainetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 34 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni määruses (EÜ) nr 333/2007 (2) on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid mikroelementide ja toidu töötlemisel tekkivate saasteainete sisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes.

(2) Söödas ja toidus esinevate saasteainete Euroopa Liidu referentlaborid on parima kättesaadava teadusliku teabe põhjal koostanud juhenddokumendi avastamispiiri ja määramispiiri hinnangulise väärtuse leidmise kohta söödas ja toidus esinevate saasteainete mõõtmisel (3). Kuna see juhenddokument sisaldab parimaid ajakohaseid tehnoloogilisi teadmisi, peaksid selles tehtud järeldused kajastuma määruses (EÜ) nr 333/2007 arseeni analüüsimeetodite määramispiiri kohta sätestatud nõuetes.

(3) Määrust (EÜ) nr 333/2007 tuleks seepärast vastavalt muuta.

(4) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 333/2007 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 9. detsember 2022 Komisjoni nimel president Ursula VON DER LEYEN

(1) ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

(2) Komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mikroelementide ja toidu töötlemisel tekkivate saasteainete sisalduse kontrolliks toiduainetes (ELT L 88, 29.3.2007, lk 29).

(3) Wenzl, T., Haedrich, J., Schaechtele, A., Robouch, P., Stroka, J., Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food; EUR 28099, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2016, ISBN 978–92-79-61768-3; doi:10.2787/8931
8.

Emmanuel Ramazani SHADARY

Teise nimega Emmanuel Ramazani Shadari Mulanda; Shadary Sünniaeg: 29.11.1960 Sünnikoht: Kasongo, KDV Kodakondsus: KDV Aadress: 28, avenue Ntela, Mont Ngafula, Kinshasa, DRC Sugu: mees

Emmanuel Ramazani Shadary oli kuni 2018. aasta veebruarini asepeaminister ning sise- ja julgeolekuminister ning vastutas ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Ta vastutas nimetatud ametikohal aktivistide ja opositsiooni liikmete vahistamiste eest, samuti ülemäärase jõu kasutamise eest, näiteks Bundu Dia Kongo (BDK) liikumise liikmete vägivaldse mahasurumise eest Kesk-Kongo provintsis, Kinshasas 2017. aasta jaanuarist veebruarini toimepandud repressioonide eest ning Kasaï provintsides toimepandud ülemäärase jõu kasutamise ning vägivaldsete repressioonide eest. Emmanuel Ramazani Shadary oli seega nimetatud ametikohal seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. Emmanuel Ramazani Shadary on alates 2018. aasta veebruarist olnud partei Parti du peuple pour la reconstruction et le développement (PPRD) alaline sekretär, mis kuni 2020. aasta detsembrini oli endise presidendi Joseph Kabila juhitava koalitsiooni peamine partei. Sellel ametikohal tegutsedes teatas ta 2022. aasta juulis, et PPRD on valmis osalema 2023. aasta presidendivalimistel.
(206)

Need toetused sõltuvad eksporditegevusest alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. Mõned toetused on ühtlasi konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud dokumentide kohaselt tunduvad need olevat kättesaadavad ainult teatud tööstussektoritele, nagu vesiviljelus. Komisjon leiab seega, et need toetused on tasakaalustatavad ja konkreetsed.
1)

Artikli 2b lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Ia lisasse kantakse mis tahes järgmistel põhjustel need füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kelle puhul on nõukogu kindlaks teinud, et nad: a) takistavad konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamist Kongo DVs toimuvateks valimisteks, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise, repressioonide või vägivalla õhutamisega või õõnestades õigusriigi põhimõtet; b) tegelevad sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega Kongo DVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist või kuritarvitamist; c) vastutavad Kongo DVs relvakonflikti, ebastabiilsuse või ebakindluse jätkuva kestmise eest; d) toetavad punktis c osutatud füüsilisi või juriidilisi isikuid, üksusi või asutusi; e) õhutavad vägivallale punktides b, c, d nimetatud tegevuste kaudu; f) kasutavad ära KDVs relvakonflikti, ebastabiilsust või ebakindlust, sealhulgas loodusvarade ja eluslooduse ebaseadusliku kasutamise või nendega ebaseadusliku kauplemise kaudu; g) on seotud punktides a, b, c, d, e või f osutatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutustega.“
1)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Juurdepääs maksekonto andmetele otse kontot haldava makseteenuse pakkuja kaudu 1. Makseteenuse pakkujatel on lubatud mitte kohaldada kliendi tugevat autentimist, tingimusel et on täidetud artiklis 2 sätestatud nõuded ja juhul, kui makseteenuse kasutajal on internetipõhine otsejuurdepääs oma maksekontole, tingimusel et juurdepääs internetis on tundlikke makseandmeid avaldamata piiratud ühega järgmistest elementidest: a) ühe või mitme määratud maksekonto saldo; b) viimase 90 päeva jooksul ühe või mitme määratud maksekonto kaudu täidetud maksetehingud. 2. Erandina lõikest 1 ei ole makseteenuse pakkujad kliendi tugeva autentimise kohaldamisest vabastatud juhul, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest: a) makseteenuse kasutaja kasutab interneti kaudu juurdepääsu lõikes 1 osutatud teabele esimest korda; b) on möödunud rohkem kui 180 päeva viimasest korrast, kui makseteenuse kasutaja kasutas internetipõhist juurdepääsu lõikes 1 nimetatud teabele ja kui kohaldati kliendi tugevat autentimist.“
(6)

Riikide standardiorganisatsioonidel on standardimissüsteemis oluline koht nii liidu tasandil vastavalt määrusele (EL) nr 1025/2012 kui ka liikmesriigi tasandil. Seetõttu on riikide standardiorganisatsioonidel kõige paremad võimalused tagada, et Euroopa standardiorganisatsioonides võetakse igakülgselt arvesse liidu huve, poliitikaeesmärke ja väärtusi, aga ka avalikke huve üldisemalt. Seepärast on vaja tugevdada riikide standardiorganisatsioonide rolli Euroopa standardiorganisatsioonide otsustusorganites, kui need organid teevad otsuseid, mis käsitlevad Euroopa standardeid ja Euroopa standardimisdokumente, mida komisjon on taotlenud vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 lõikele 1, ilma et see mõjutaks laiema sidusrühmade baasi tähtsat rolli avalikule huvile ja turuvajadustele vastavate mõjusate standardite väljatöötamises.
(4)

Samuti on asjakohane selgitada, et liikmesriikide kogutud ja hiljem komisjoniga vahetatud teavet võib kasutada üksnes sel eesmärgil, milleks see saadi või esitati. Peale selle on asjakohane selgitada, et komisjon peab kasutama teavet, mis on talle edastatud, või mille ta on saanud vastavalt määrusele (EL) nr 269/2014, ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi. Lisaks on varade külmutamist käsitlevate sätete ühetaolise kohaldamise tagamiseks asjakohane täpsustada mitmes sättes liikmesriikidele ja komisjonile edastatud ja nende poolt saadud teabe kasutamise piire.
(3)

Komisjon märgib oma 23. märtsi 2022. aasta teatises „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“, et juba enne Venemaa sissetungi Ukrainasse toimus toormeturgudel märkimisväärne hinnatõus, mis kajastus põllumajandusturgudel energia- ja väetisekulude suurenemise ning sellest tuleneva põllumajandustoodete hinnatõusu kaudu. Komisjon märgib, et sissetung Ukrainasse ja üleilmne toorainehindade buum on veelgi tõstnud hindu põllumajandusturgudel ning toovad esile osaliselt väetiste impordist sõltuva liidu toidusüsteemi haavatavuse. See suurendab tootjate kulusid ja mõjutab toidu hinda, põhjustades muret tarbijate ostujõu ja liidu põllumajandustootjate sissetulekute pärast. Komisjon rõhutab, et lühemas perspektiivis peab mineraalväetiste maksumus ja kättesaadavus olema prioriteet, kuni minnakse üle kestlike väetiseliikide või väetamismeetodite kasutamisele. Selle aja jooksul peab liidu väetisetööstusel olema juurdepääs vajalikule impordile, sealhulgas sisenditele, mis on vajalikud väetiste tootmiseks liidus koha peal. Komisjon rõhutab ka seda, et väetiste hindu ja põllumajandustootjate varustamist jälgitakse, tagamaks, et liidus ei satuks saagi saamine ohtu.