Rahapoliitika teostamine euroalal - eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste ülddokumentatsioon

SISUKORD

Sissejuhatus

1. PEATÜKK

Rahapoliitilise raamistiku ülevaade

1.1. Euroopa Keskpankade Süsteem

1.2. Eurosüsteemi eesmärgid

1.3. Eurosüsteemi rahapoliitilised instrumendid

1.3.1. Avaturuoperatsioonid

1.3.2. Püsivõimalused

1.3.3. Kohustuslik reserv

1.4. Osapooled

1.5. Alusvara

1.6. Rahapoliitilise raamistiku muudatused

2. PEATÜKK

Rahapoliitilisteks operatsioonideks kõlblikud osapooled

2.1. Üldkriteeriumid

2.2. Kiirpakkumiste ja kahepoolsete operatsioonide osapoolte valimine

2.3. Sanktsioonid osapoolte kohustuste rikkumise korral

2.4. Juurdepääsu peatamine või lõpetamine usaldatavusnormatiividele viidates

3. PEATÜKK

Avaturuoperatsioonid

3.1. Pöördtehingud

3.1.1. Üldist

3.1.2. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid

3.1.3. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid

3.1.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid

3.1.5. Struktuurilised pöördoperatsioonid

3.2. Otsetehingud

3.3. EKP võlasertifikaatide väljalaskmine

3.4. Valuutavahetustehingud

3.5. Tähtajaliste hoiuste kogumine

4. PEATÜKK

Püsivõimalused

4.1. Laenamise püsivõimalus

4.2. Hoiustamise püsivõimalus

5. PEATÜKK

Menetlused

5.1. Pakkumismenetlused

5.1.1. Üldist

5.1.2. Pakkumisoperatsioonide kalender

5.1.3. Pakkumisoperatsioonide väljakuulutamine

5.1.4. Osapoolte ettevalmistused pakkumisteks ja pakkumiste esitamine

5.1.5. Pakkumiste jaotamise kord

5.1.6. Tulemuste väljakuulutamine

5.2. Kahepoolsete operatsioonide kord

5.3. Arvelduskord

5.3.1. Üldist

5.3.2. Avaturuoperatsioonide arveldamine

5.3.3. Päevalõpukord

6. PEATÜKK

Kõlblikud varad

6.1. Üldist

6.2. Alusvara kõlblikkuse määratlus

6.2.1. Turustatavate varade kõlblikkuskriteeriumid

6.2.2. Turustamatute varade kõlblikkuskriteeriumid

6.2.3. Täiendavad nõuded kõlblike varade kasutamisel

6.3. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistik

6.3.1. Reguleerimisala ja osad

6.3.2. Turustatavate varade kõrgetele krediidistandarditele vastavuse määramine

6.3.3. Turustamatute varade kõrgetele krediidistandarditele vastavuse määramine

6.3.4. Krediidihindamise süsteemide vastuvõetavuskriteeriumid

6.3.5. Krediidihindamissüsteemi toimivuse seire

6.4. Riskiohjemeetmed

6.4.1. Üldpõhimõtted

6.4.2. Turustatavate varade riskiohjemeetmed

6.4.3. Turustamatute varade riskiohjemeetmed

6.5. Alusvara hindamispõhimõtted

6.6. Kõlblike varade piiriülene kasutamine

6.6.1. Keskpankadevaheline korrespondentpanganduse mudel

6.6.2. Väärtpaberiarveldussüsteemide vahelised ühendused

7. PEATÜKK

Kohustuslik reserv

7.1. Üldist

7.2. Asutused, mille kohta kehtib kohustusliku reservi nõue

7.3. Kohustusliku reservi kindlaksmääramine

7.4. Reservihoiuste hoidmine

7.5. Reservibaasi aruandlus ning selle kinnitamine ja kontrollimine

7.6. Kohustusliku reservi nõude rikkumine

LISAD

1. Rahapoliitiliste operatsioonide ja menetluste näited

2. Sõnastik

3. Välisvaluuta sekkumisoperatsioonide ja rahapoliitiliste välisvaluuta vahetustehingute osapoolte valimine

4. Euroopa Keskpanga rahandus- ja pangandusstatistika aruandlusraamistik

5. Eurosüsteemi veebilehed

6. Menetlused ja sanktsioonid osapoolte kohustuste rikkumise korral

7. Kehtiva katte loomine krediidinõuetele

TAUSTINFOD, JOONISED JA TABELID

Taustinfod

Taustinfo 1 EKP võlasertifikaatide väljalaskmine

Taustinfo 2 Valuutavahetustehingud

Taustinfo 3 Pakkumismenetluste teostamise etapid

Taustinfo 4 Fikseeritud intressimääraga pakkumiste jaotamine

Taustinfo 5 Eurodes noteeritud muutuva intressimääraga pakkumiste jaotamine (näide viitab pakkumistele, mis on noteeritud intressimääradena)

Taustinfo 6 Muutuva intressimääraga valuutavahetustehingute pakkumiste jaotamine

Taustinfo 7 Riskiohjemeetmed

Taustinfo 8 Lisatagatise nõuete arvutamine

Taustinfo 9 Reservibaas ja kohustusliku reservi määr

Taustinfo 10 Kohustusliku reservi hoiuste intressi arvutamine

Joonised

Joonis 1 Tavapakkumismenetluste tavapärane ajagraafik (EKP (Kesk-Euroopa) ajad)

Joonis 2 Kiirpakkumismenetluste tavapärane ajagraafik

Joonis 3 Keskpankadevaheline korrespondentpanganduse mudel

Joonis 4 Väärtpaberiarveldussüsteemide vahelised ühendused

Tabelid

Tabel 1 Eurosüsteemi rahapoliitilised operatsioonid

Tabel 2 Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tavapärased kauplemispäevad

Tabel 3 Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide tavapärased arvelduspäevad

Tabel 4 Eurosüsteemi rahapoliitilisteks operatsioonideks kõlblikud varad

Tabel 5 Kaudsed krediidihinnangud euroala piirkondade ja kohalikest omavalitsustest ning avaliku sektori üksustest väljalaskjatele, võlgnikele ja garantidele, kellel ei ole reitinguagentuuri krediidihinnangut

Tabel 6 Turustatavate varade likviidsusklassid1

Tabel 7 Turustatavate fikseeritud ja nullkupongiga instrumentide suhtes rakendatavad turuväärtuse allahindlused (protsendid)

Tabel 8 Turustatavate vastassuunaliselt liikuva intressimääraga võlainstrumentide suhtes rakendatavad turuväärtuse allahindlused (protsendid)

Tabel 9 Fikseeritud intressimääraga krediidinõuete suhtes rakendatavad turuväärtuse allahindlused (protsendid)

LÜHENDID

CCBM keskpankade vaheline korrespondentpanganduse mudel CET Kesk–Euroopa aeg EÜ Euroopa Ühendus EKP Euroopa Keskpank EMP Euroopa Majanduspiirkond EMÜ Euroopa Majandusühendus ESA 95 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem 1995 EKPS Euroopa Keskpankade Süsteem EL Euroopa Liit ICSD rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium ISIN rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber RTGS reaalajaline brutoarveldussüsteem SSS väärtpaberiarveldussüsteem TARGET üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarveldussüsteem UCITS avatud investeerimisfondid

Sissejuhatus

Käesolevas dokumendis esitatakse operatsiooniline raamistik, mille eurosüsteem (1) on valinud ühtse rahapoliitika teostamiseks euroalal. Dokument moodustab osa eurosüsteemi rahapoliitiliste instrumentide ja menetluskorra õiguslikust raamistikust ning on mõeldud eurosüsteemi rahapoliitiliste instrumentide ja menetluskorra ülddokumentatsiooniks, mille eesmärk on eelkõige pakkuda osapooltele teavet, mida nad vajavad seoses eurosüsteemi rahapoliitilise raamistikuga.

Ülddokumentatsioon ise ei anna osapooltele õigusi ega tekita neile kohustusi. Eurosüsteemi ja selle osapoolte õiguslik suhe määratakse kindlaks asjakohaste lepingute või määrustega.

“Dokument on jagatud” seitsmeks peatükiks: 1. peatükis antakse ülevaade eurosüsteemi rahapoliitilisest operatsioonilisest raamistikust. 2. peatükis määratletakse eurosüsteemi rahapoliitiliste operatsioonide osapoolte kõlblikkuskriteeriumid. 3. peatükis kirjeldatakse avaturuoperatsioone, 4. peatükis aga osapoolte käsutuses olevaid püsivõimalusi. 5. peatükis kirjeldatakse rahapoliitiliste operatsioonide tegemisel rakendatavat korda. 6. peatükis määratletakse rahapoliitiliste operatsioonide alusvara kõlblikkuskriteeriumid. 7. peatükis tutvustatakse eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi.

Lisades on esitatud näited rahapoliitiliste operatsioonide kohta, sõnastik, eurosüsteemi valuutaturul teostatavate sekkumisoperatsioonide (interventsioonide) osapoolte valiku kriteeriumid, Euroopa Keskpanga raha- ja pangandusstatistika aruandlusraamistiku tutvustus, eurosüsteemi veebilehtede loetelu, osapoolte kohustuste rikkumisel rakendatavate menetluste ja sanktsioonide kirjeldus ning täiendavad õiguslikud nõuded katte tagamiseks krediidinõuetele, mida kasutatakse eurosüsteemis tagatisena.

1. PEATÜKK

RAHAPOLIITILISE RAAMISTIKU ÜLEVAADE

1.1. Euroopa Keskpankade Süsteem

Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) koosneb Euroopa Keskpangast (EKP) ja Euroopa Liidu liikmesriikide keskpankadest. (2) Euroopa Keskpankade Süsteem tegutseb kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga (asutamisleping) ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga (EKPS põhikiri). Euroopa Keskpankade Süsteemi juhivad EKP otsuseid tegevad organid. EKP nõukogu vastutab rahapoliitika väljatöötamise eest ning EKP juhatus on volitatud rakendama rahapoliitikat vastavalt nõukogu tehtud otsustele ja kehtestatud suunistele. Kui see on võimalik ja otstarbekas ning aitab kaasa töö tulemuslikkuse tagamisele, laseb EKP liikmesriikide keskpankadel (3) teostada eurosüsteemi ülesannete hulka kuuluvaid operatsioone. Eurosüsteemi rahapoliitilisi operatsioone teostatakse kõigis liikmesriikides ühtsetel tingimustel. (4)

1.2. Eurosüsteemi eesmärgid

Asutamislepingu artikli 105 kohaselt on eurosüsteemi esmane eesmärk hinnastabiilsuse säilitamine. Nimetatud põhieesmärki piiramata peab eurosüsteem toetama Euroopa Ühenduse üldist majanduspoliitikat. Nende eesmärkide poole pürgimisel peab eurosüsteem tegutsema kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõtetega ja toetama ressursside efektiivset jaotamist.

1.3. Eurosüsteemi rahapoliitilised instrumendid

Oma eesmärkide saavutamiseks on eurosüsteemi käsutuses hulk rahapoliitilisi instrumente; eurosüsteem teostab avaturuoperatsioone, pakub püsivõimalusi ja kohustab krediidiasutusi hoidma kohustuslikku reservi eurosüsteemis olevail kontodel.

1.3.1. Avaturuoperatsioonid

Avaturuoperatsioonid mängivad eurosüsteemi rahapoliitikas olulist rolli, suunates intressimäärasid, juhtides likviidsust turul ja kajastades rahapoliitilist olukorda. Avaturuoperatsioonide teostamiseks on eurosüsteemis viit liiki instrumente. Kõige olulisem instrument on pöördtehing (rakendatakse tagasiostulepingute või tagatud laenude baasil). Eurosüsteem võib kasutada ka otsetehinguid, võlasertifikaatide väljalaskmist, valuutavahetustehinguid ja tähtajalise hoiuste kogumist. Avaturuoperatsioone algatab EKP, kes otsustab ka kasutatava instrumendi ja tehingu teostamise tingimused. Teostamise viisiks võib valida tavapakkumismenetlused, kiirpakkumismenetlused või kahepoolsed menetlused. (5) Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada järgmisse nelja kategooriasse (vt ka tabel 1):

Tabel 1

Eurosüsteemi rahapoliitilised operatsioonid

Rahapoliitilised operatsioonid Tehingute liigid Tähtaeg Sagedus Menetluskord Likviidsuse lisamine Likviidsuse absorbeerimine Avaturuoperatsioonid Põhilised refinantseerimisoperatsioonid Pöördtehingud - Üks nädal Kord nädalas Tavapakkumised Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid Pöördtehingud - Kolm kuud Kord kuus Tavapakkumised Peenhäälestusoperatsioonid Pöördtehingud Valuutavahetustehingud Pöördtehingud Tähtajaliste hoiuste kogumine Valuutavahetustehingud Määratlemata Ebaregulaarsed Kiirpakkumised Kahepoolsed operatsioonid Otseostud Otsemüük - Ebaregulaarsed Kahepoolsed operatsioonid Struktuurioperatsioonid Pöördtehingud Võlasertifikaatide väljalaskmine Standardiga määratletud või määratlemata Regulaarsed ja ebaregulaarsed Tavapakkumised Otseostud Otsemüük - Ebaregulaarsed Kahepoolsed operatsioonid Püsivõimalused Laenamise püsivõimalus Pöördtehingud - Üleöö Kasutamine osapoolte äranägemisel Hoiustamise püsivõimalus - Hoiused Üleöö Kasutamine osapoolte äranägemisel

— Põhilised refinantseerimisoperatsioonid on regulaarsed likviidsust lisavad pöördtehingud, mis toimuvad kord nädalas ja mille tähtaeg on tavaliselt üks nädal. Selliseid tehinguid teostavad liikmesriikide keskpangad tavapakkumiste põhimõttel. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid on eurosüsteemi avaturuoperatsioonide eesmärkide poole pürgimisel esmatähtsad ning tagavad finantssektorile suure osa refinantseerimise mahust.

— Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid on likviidsust lisavad pöördtehingud, mis toimuvad kord kuus ja mille tähtaeg on tavaliselt kolm kuud. Selliste operatsioonide eesmärk on tagada osapooltele täiendav pikemaajalisem refinantseerimine ning neid teostavad liikmesriikide keskpangad tavapakkumiste põhimõttel. Selliste operatsioonide puhul ei kavatse eurosüsteem tavaliselt anda turule märku ning seepärast on ta üldjuhul intressivõtja.

— Peenhäälestusoperatsioonid toimuvad vastavalt vajadusele ja nende eesmärk on juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid eelkõige selleks, et tasandada turul toimuvate ootamatute likviidsuskõikumiste mõju intressimääradele. Peenhäälestusoperatsioonid toimuvad enamasti pöördtehingutena, kuid need võivad toimuda ka otsetehingutena, valuutavahetustehingutena ja tähtajaliste hoiuste kogumisena. Peenhäälestusoperatsioonide teostamisel rakendatavaid instrumente ja menetluskorda kohandatakse sõltuvalt tehinguliigist ja operatsiooni konkreetsest eesmärgist. Peenhäälestusoperatsioone teostavad tavaliselt liikmesriikide keskpangad, kasutades kiirpakkumismenetlusi või kahepoolseid menetlusi. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teostada EKP ise.

— Lisaks sellele võib eurosüsteem teostada struktuurioperatsioone, lastes välja võlasertifikaate ning kasutades pöörd- ja otsetehinguid. Selliseid operatsioone teostatakse siis, kui EKP soovib kohandada eurosüsteemi struktuurilist positsiooni finantssektori suhtes (regulaarselt või ebaregulaarselt). Pöördtehingutena teostatavaid struktuurioperatsioone ja võlainstrumentide väljalaskmist viivad liikmesriikide keskpangad ellu tavapakkumismenetlustega. Otsetehingutena teostatavaid struktuurioperatsioone viiakse ellu kahepoolsete operatsioonidena.

1.3.2. Püsivõimalused

Püsivõimaluste eesmärk on lisada ja absorbeerida üleöölikviidsust, anda märku rahapoliitika üldistest suundumustest ja piirata pankadevahelise üleööturu intressimäärasid. Olenevalt teatavate operatsioonidele juurdepääsutingimuste täitmisest on juhul, kui kõlblikud osapooled sellekohast initsiatiivi näitavad, neil kasutada kaht liiki püsivõimalusi (vt ka tabel 1):

— Osapooled võivad kasutada laenamise püsivõimalust, et saada liikmesriikide keskpankadelt kõlblike varade vastu üleöölikviidsust. Tavaolukorras ei kehti osapooltele vahendite kasutamise suhtes laenupiiranguid ega muid piiranguid peale piisava alusvara esitamise nõude. Laenamise püsivõimaluse intressimäär võetakse tavaliselt pankadevahelise üleööturu intressi ülemmääraks.

— Osapooled võivad kasutada hoiustamise püsivõimalust, et teha liikmesriikide keskpankades üleööhoiuseid. Tavaolukorras ei kehti osapooltele vahendite kasutamise suhtes ei hoiustamis- ega muid piiranguid. Hoiustamise püsivõimaluse intressimäär võetakse tavaliselt pankadevahelise üleööturu intressi alammääraks.

Püsivõimalusi haldavad liikmesriikide keskpangad detsentraliseeritult.

1.3.3. Kohustuslik reserv

Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem kehtib euroalal tegutsevate krediidiasutuste suhtes ja selle peamiseks eesmärgiks on rahaturu intressimäärade stabiliseerimine ja struktuurse likviidsuspuudujäägi loomine (või suurendamine). Iga asutuse reservinõue määratakse kindlaks tema bilansikomponentide põhjal. Intressimäärade stabiliseerimiseks lubab eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem institutsioonidel kasutada perioodi keskmist täitmist. Reservinõude täitmine määratakse kindlaks institutsiooni päeva keskmiste reservihoiuste põhjal arvestusperioodi jooksul. Institutsioonide kohustusliku reservi hoiused tasustatakse eurosüsteemi põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimääraga.

1.4. Osapooled

Eurosüsteemi rahapoliitiline raamistik on loodud selliselt, et tagatud oleks lai osapoolte valik. Institutsioonid, kelle suhtes kehtib EKPS põhikirja artikli 19.1 kohane kohustusliku reservi nõue, võivad kasutada püsivõimalusi ja osaleda avaturuoperatsioonides, mis põhinevad tavapakkumistel. Eurosüsteem võib peenhäälestusoperatsioonides osalema valida piiratud arvu osapooli. Otsetehingute puhul ei kehtestata osapoolte valikule eelnevaid piiranguid. Rahapoliitika huvides teostatavate valuutavahetustehingute puhul kasutatakse aktiivseid valuutaturu osalisi. Kõnealuste operatsioonide osapoolteks on ainult sellised eurosüsteemi valuutaturul teostatavateks sekkumisoperatsioonideks valitud institutsioonid, mis asuvad euroalal.

1.5. Alusvara

Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 18.1 peavad kõik eurosüsteemi laenuoperatsioonid (s.t likviidsust lisavad rahapoliitilised operatsioonid ja päevasisesed laenuoperatsioonid) tuginema piisavatele tagatistele. Eurosüsteemis on tehingute tagamiseks võimalik kasutada väga erinevaid varasid. Eurosüsteem on töötanud välja kõlblike tagatiste ühtse raamistiku, mida kasutatakse kõigis eurosüsteemi laenuoperatsioonides (edaspidi “ühtne loetelu”). Alates 1. jaanuarist 2007 vahetab see loetelu välja senise, majandus- ja rahaliidu loomisest kehtinud kaheastmelise tagatisvara süsteemi. Ühtne loetelu hõlmab nii turustatavaid kui ka turustamatuid varasid, mis vastavad eurosüsteemi poolt kogu euroala jaoks kindlaksmääratud kõlblikkuskriteeriumidele. Turustatavaid ja turustamatuid varasid ei eristata varade kvaliteedi ega nende kõlblikkuse järgi eurosüsteemi mitmesugusteks rahapoliitilisteks operatsioonideks, kuid siiski selle erinevusega, et tavaliselt ei kasuta eurosüsteem turustamatuid varasid otsetehinguteks. Kõiki kõlblikke varasid võib kasutada piiriüleselt, mida võib teha keskpankadevahelise korrespondentpanganduse mudeli (CCBM) vahendusel või turustatavate varade puhul Euroopa Liidu väärtpaberiarveldussüsteemide vaheliste kõlblike ühenduste kaudu.

1.6. Rahapoliitilise raamistiku muudatused

EKP nõukogu võib muuta eurosüsteemi rahapoliitiliste operatsioonide instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi.

2. PEATÜKK

RAHAPOLIITILISTEKS OPERATSIOONIDEKS KÕLBLIKUD OSAPOOLED

2.1. Üldkriteeriumid

Eurosüsteemi rahapoliitiliste operatsioonide osapooled peavad vastama teatavatele kõlblikkuskriteeriumidele. (6) Need kriteeriumid määratletakse selliselt, et eurosüsteemi rahapoliitilisi operatsioone saaksid kasutada lai valik asutusi, et toetataks asutuste võrdset kohtlemist kogu euroalal ja tagataks, et osapooled täidavad teatavaid operatsioonilisi ja usaldatavusnõudeid:

— Kõlblikeks osapoolteks saavad olla ainult sellised asutused, kelle suhtes kehtib EKPS põhikirja artikli 19.1 kohane eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem. Asutused, mis on vabastatud eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemist tulenevatest kohustustest (vt punkt 7.2), ei ole eurosüsteemi püsivõimaluste ja avaturuoperatsioonide jaoks kõlblikud osapooled.

— Osapooled peavad olema finantsiliselt usaldusväärsed. Siseriiklikud asutused peavad nende suhtes rakendama vähemalt ühte EL/EMP ühtlustatud järelevalve vormi. (7) Osapooltena võib siiski aktsepteerida ka finantsiliselt usaldusväärseid asutusi, kelle suhtes rakendatakse võrreldava tasemega ühtlustamata siseriiklikku järelevalvet, nt selliste asutuste euroalal tegutsevaid filiaale, mille peakorter asub väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (EMP).

— Osapooled peavad vastama kõigile vastava liikmesriigi keskpanga (või EKP) rakendatavates asjakohastes lepingutes või määrustes sätestatud toimimiskriteeriumidele, et tagada eurosüsteemi rahapoliitiliste operatsioonide tõhus teostamine.

Kõnealused kõlblikkuskriteeriumid on kogu euroalal ühtsed. Üldistele kõlblikkuskriteeriumidele vastavad asutused võivad:

— omada ligipääsu eurosüsteemi püsivõimalustele ning

— osaleda tavapakkumistel põhinevates eurosüsteemi avaturuoperatsioonides.

Asutus võib omada ligipääsu eurosüsteemi püsivõimalustele ja tavapakkumistel põhinevatele avaturuoperatsioonidele ainult oma asukohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu. Kui asutus tegutseb (peakontori või filiaalide kaudu) mitmes liikmesriigis, on igal üksusel ligipääs kõnealustele operatsioonidele oma asukohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu olenemata asjaolust, et asutuse pakkumise võib igas liikmesriigis esitada ainult üks üksus (kas peakontor või määratud filiaal).

2.2. Kiirpakkumiste ja kahepoolsete operatsioonide osapoolte valimine

Otsetehingute puhul ei kehtestata osapoolte valikule eelnevaid piiranguid.

Rahapoliitilistel eesmärkidel teostatud valuutavahetustehingute puhul peavad osapooled olema suutelised teostama tulemuslikult suuremahulisi valuutatehinguid igasugustes turutingimustes. Valuutavahetustehingute osapoolte valik vastab euroalal asuvatele osapooltele, kes on valitud eurosüsteemi valuutaturul teostatavateks sekkumisoperatsioonideks. Valuutaturul teostatavate sekkumisoperatsioonide osapoolte valimise kriteeriumid ja kord on esitatud lisas 3.

Muude kiirpakkumismenetlustele ja kahepoolsetele menetlustele tuginevate operatsioonide (peenhäälestus-pöördtehingud ja tähtajaliste hoiuste kogumine) puhul valib iga liikmesriigi keskpank osapoolte kogumi oma asukoha liikmesriigis tegutsevate asutuste seast, mis vastavad osapoolte üldistele kõlblikkuskriteeriumidele. Esmane valikukriteerium on aktiivsus rahaturul. Lisaks võib arvesse võtta ka muid kriteeriume, näiteks maaklerite tegevuse tulemuslikkust ja pakkumisvõimet.

Kiirpakkumismenetluste ja kahepoolsete operatsioonide puhul kauplevad liikmesriikide keskpangad üksnes osapooltega, kes kuuluvad nende vastavate peenhäälestusoperatsioonide osapoolte hulka. Kui funktsionaalsetel põhjustel ei saa liikmesriigi keskpank iga operatsiooni puhul kaubelda kõigi oma peenhäälestusoperatsioonide osapooltega, toimub osapoolte valik kõnealuses liikmesriigis rotatsiooni korras, et tagada võrdne juurdepääs.

EKP nõukogu võib otsustada, kas erandlike asjaolude korral võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teostada EKP ise. Kui EKP peaks teostama kahepoolseid operatsioone, valib EKP võrdse juurdepääsu tagamiseks osapooled rotatsiooni korras nende euroalal tegutsevate osapoolte seast, kes on kõlblikud kiirpakkumismenetluste ja kahepoolsete operatsioonide jaoks.

2.3. Sanktsioonid osapoolte kohustuste rikkumise korral

EKP rakendab sanktsioone asutuste suhtes, mis rikuvad kohustusliku reservi kohaldamist käsitlevatest EKP määrustest ja otsustest tulenevaid kohustusi, vastavalt nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone, (8) Euroopa Keskpanga 23. septembri 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 2157/1999 Euroopa Keskpanga volituste kohta sanktsioonide rakendamiseks (EKP/1999/4), (9) nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (10) arvestades muudatusi, ja Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9). (11) Asjakohased sanktsioonid ja nende kohaldamise menetluskord on sätestatud eespool nimetatud määrustes. Lisaks sellele võib eurosüsteem kohustusliku reservi nõuete tõsise rikkumise korral peatada osapoolte osaluse avaturuoperatsioonides.

Eurosüsteem võib kohaldada ja kohaldab osapoolte suhtes rahatrahve või peatab osapoolte osaluse avaturuoperatsioonides vastava liikmesriigi keskpanga (või EKP) rakendatavate lepingute või määruste kohaselt, kui osapooled rikuvad vastava liikmesriigi keskpanga (või EKP) rakendatavatest lepingutest või määrustest tulenevaid kohustusi nii, nagu allpool sätestatud.

See kehtib juhtudel, kui rikutakse pakkumiseeskirju (kui osapool ei saa üle kanda piisavalt suurt hulka alusvara, et katta likviidsuse lisamise operatsiooni raames talle määratud summa, või kui ta ei suuda esitada piisavat hulka sularaha, et arveldada talle likviidsuse absorbeerimise operatsiooni käigus määratud summa) ja kahepoolsete tehingute eeskirju (kui osapool ei saa esitada piisavat hulka kõlblikke alusvarasid või kui ta ei saa eraldada kokkulepitud kahepoolseks tehinguks piisaval hulgal sularaha).

Samuti kehtib see juhtudel, kui osapool rikub alusvara kasutamise eeskirju (kui osapool kasutab varasid, mis on kõlbmatud või kõlbmatuks muutunud või mida osapool ei saa kasutada näiteks seetõttu, et väljalaskja/garant ja osapool on lähedalt seotud või samased) ja kui rikutakse päevalõpukorra ja laenamise püsivõimaluse kasutamise tingimuste kohta kehtivaid eeskirju (kui osapool, kelle arvelduskonto bilanss on päeva lõpus negatiivne, ei täida laenamise püsivõimaluse kasutamise tingimusi).

Lisaks osapoolele, kes rikub eeskirju, võib peatamismeetmeid rakendada ka sama asutuse teistes liikmesriikides asuvate filiaalide suhtes. Teatavaks ajavahemikuks võib peatada osapoole osaluse kõigis edasistes rahapoliitilistes operatsioonides, kui see on erandliku meetmena vajalik rikkumise tõsiduse tõttu (näiteks sagedane või pikaajaline rikkumine).

Pakkumisoperatsioone, kahepoolseid tehinguid, alusvara, päevalõpuoperatsioone või laenamise püsivõimaluse kasutamise tingimusi käsitlevate eeskirjade rikkumise korral liikmesriikide keskpankade kehtestatavad rahatrahvid arvutatakse eelnevalt kindlaksmääratud trahvimäära põhjal (nagu on sätestatud lisas 6).

2.4. Juurdepääsu peatamine või lõpetamine usaldatavusnormatiividele viidates

Asjaomase liikmesriigi keskpanga (või EKP) rakendatavate lepingute või määruste kohaselt võib eurosüsteem usaldatavusnormatiividele viidates peatada või lõpetada osapoolte juurdepääsu rahapoliitilistele instrumentidele.

Lisaks sellele võib osapoolte juurdepääsu peatamine või lõpetamine olla põhjendatud juhtudel, kui osapool jätab täitmata lepingulised kohustused, mis on määratletud liikmesriikide keskpankade rakendatavates lepingutes või määrustes.

3. PEATÜKK

AVATURUOPERATSIOONID

Avaturuoperatsioonid mängivad eurosüsteemi rahapoliitikas olulist rolli. Neid kasutatakse intressimäärade suunamiseks, turu likviidsuse juhtimiseks ja rahapoliitilise olukorra kajastamiseks. Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada nelja kategooriasse: põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid, peenhäälestusoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid. Kasutatavatest instrumentidest on pöördtehingud peamised eurosüsteemi avaturuinstrumendid ning neid võib kasutada kõigis neljas operatsioonikategoorias, samal ajal kui võlasertifikaate võib kasutada struktuurilisteks absorbeerimisoperatsioonideks. Lisaks võib eurosüsteemis peenhäälestusoperatsioonide teostamiseks kasutada veel kolme instrumenti: otsetehinguid, valuutavahetustehinguid ja tähtajaliste hoiuste kogumist. Järgmistes punktides tutvustatakse üksikasjalikult eurosüsteemis kasutatavate eri liiki avaturuinstrumentide konkreetseid omadusi.

3.1. Pöördtehingud

3.1.1. Üldist

Instrumendi liik

Pöördtehingud on operatsioonid, mille puhul eurosüsteem ostab või müüb kõlblikke varasid tagasiostulepingu alusel või teostab laenuoperatsioone, kasutades kõlblikke varasid tagatisena. Pöördtehinguid kasutatakse põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide teostamiseks. Lisaks sellele võib eurosüsteem pöördtehinguid kasutada struktuuri- ja peenhäälestusoperatsioonideks.

Õiguslik olemus

Liikmesriikide keskpangad võivad pöördtehinguid teostada kas tagasiostulepingutena (s.t vara omandiõigus läheb üle kreeditorile ning osapooled lepivad kokku vastupidises tehingus, mille puhul vara läheb tulevikus uuesti üle võlgnikule) või tagatud laenudena (s.t varade kohta esitatakse täitmisele pööratav nõudeõigus, kuid võlakohustuse täitmise korral jääb vara omanikuks võlgnik). Täiendavaid sätteid tagasiostulepingutel põhinevate pöördtehingute kohta esitatakse vastava liikmesriigi keskpanga (või EKP) rakendatavates lepingutes. Tagatud laenudel põhinevate pöördtehingute teostamiskord võtab arvesse eri liikmesriikides rakendatavaid menetlusi ja formaalsusi, mida on vaja õiguse loomiseks tagatise (nt pandi või loovutuse või hüpoteegi) suhtes ja selle hilisemaks realiseerimiseks.

Intressitingimused

Tagasiostulepingu puhul vastab ostuhinna ja tagasiostuhinna vahe operatsiooni tähtajaks laenatud rahasummalt makstavale intressile, s.t tagasiostuhind sisaldab vastavat maksta jäänud intressi. Tagatud laenuna teostatava pöördtehingu intressimäära kindlaksmääramiseks rakendatakse ettenähtud intressimäära laenusumma suhtes operatsiooni tähtaja jooksul. Eurosüsteemi avaturu pöördoperatsioonide suhtes kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile “tegelik päevade arv/360”.

3.1.2. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid

Põhilised refinantseerimisoperatsioonid on olulisimad eurosüsteemi teostatavad avaturuoperatsioonid, millel on esmatähtis roll intressimäärade suunamisel, turu likviidsuse juhtimisel ja rahapoliitilise olukorra kajastamisel. Lisaks sellele tagatakse nendega rahandussektorile suur osa refinantseerimismahust.

Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide omadused võib kokku võtta järgmiselt:

— tegemist on likviidsust lisavate pöördoperatsioonidega;

— neid teostatakse regulaarselt iga nädal; (12)

— tavaliselt on nende tähtaeg üks nädal; (13)

— liikmesriikide keskpangad teostavad neid detsentraliseeritult;

— neid teostatakse tavapakkumismenetlustena (vastavalt punktile 5.1);

— kõik üldistele kõlblikkuskriteeriumidele (vt punkt 2.1) vastavad osapooled võivad esitada pakkumisi põhilisteks refinantseerimisoperatsioonideks ning

— põhiliste refinantseerimisoperatsioonide tagatisvaraks on kõlblikud nii turustatavad kui ka turustamatud varad (vt 6. peatükk).

3.1.3. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid

Eurosüsteem teostab ka regulaarseid refinantseerimisoperatsioone, mille tähtaeg on tavaliselt kolm kuud ja mille eesmärk on pakkuda finantssektorile täiendavat pikemaajalist refinantseerimist. Nende operatsioonide osakaal refinantseerimise üldises mahus on väike. Selliste operatsioonide puhul ei kavatse eurosüsteem tavaliselt turule märku anda ning toimib seega üldjuhul intressivõtjana. Sellest tulenevalt teostatakse pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone tavaliselt muutuva intressimääraga pakkumistena ja aeg-ajalt märgib EKP jaotatavate operatsioonide mahu tulevastes pakkumistes ära. Erandjuhtudel võib eurosüsteem pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone teostada ka fikseeritud intressimääraga pakkumistena.

Pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide omadused võib kokku võtta järgmiselt:

— tegemist on likviidsust lisavate pöördoperatsioonidega;

— neid teostatakse regulaarselt iga kuu; (12)

— tavaliselt on nende tähtaeg kolm kuud; (13)

— liikmesriikide keskpangad teostavad neid detsentraliseeritult;

— neid teostatakse tavapakkumismenetlustena (vastavalt punktile 5.1);

— kõik üldistele kõlblikkuskriteeriumidele (vt punkt 2.1) vastavad osapooled võivad esitada pakkumisi pikemaajalisteks refinantseerimisoperatsioonideks ning

— pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide alusvaraks on kõlblikud nii turustatavad kui ka turustamatud varad (vt 6. peatükk).

3.1.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid

Eurosüsteem võib peenhäälestusoperatsioone teostada avaturu pöördtehingutena. Peenhäälestusoperatsioonide eesmärk on juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid eelkõige selleks, et tasandada turul toimuvate ootamatute likviidsuskõikumiste mõju intressimääradele. Ootamatud turusuundumused eeldavad kiiret tegutsemist ja seepärast on soovitav hoida kõnealuste operatsioonide teostamise menetluskord ja operatsioonilised detailid paindlikud.

Peenhäälestus-pöördtehingute omadused võib kokku võtta järgmiselt:

— need tehingud võivad toimuda likviidsust lisavate või absorbeerivate operatsioonidena;

— nende sagedust ei ole määratletud;

— nende tähtaega ei ole määratletud;

— likviidsust lisavaid peenhäälestus-pöördtehinguid teostatakse tavaliselt kiirpakkumismenetlustena, kuigi välistatud ei ole ka kahepoolsed operatsioonid (vt 5. peatükk);

— likviidsust absorbeerivaid peenhäälestus-pöördtehinguid teostatakse üldjuhul kahepoolsete operatsioonidena (vastavalt punktile 5.2);

— liikmesriikide keskpangad teostavad neid operatsioone tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu otsustab, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestus- pöördtehinguid teostada EKP);

— eurosüsteem võib punktis 2.2 määratletud kriteeriumide kohaselt valida hulga osapooli, kes võivad osaleda peenhäälestus-pöördtehingutes ning

— peenhäälestus-pöördoperatsioonide alusvaraks on kõlblikud nii turustatavad kui ka turustamatud varad (vt 6. peatükk).

3.1.5. Struktuurilised pöördoperatsioonid

Eurosüsteem võib struktuurioperatsioone teostada avaturu pöördtehingutena, mille eesmärk on kohandada eurosüsteemi finantssektori struktuurilist positsiooni.

Nende operatsioonide omadused võib kokku võtta järgmiselt:

— tegemist on likviidsust lisavate operatsioonidega;

— nende sagedus võib olla regulaarne või ebaregulaarne;

— nende tähtaega ei ole eelnevalt määratletud;

— neid teostatakse tavapakkumismenetlustena(vt punkt 5.1);

— liikmesriikide keskpangad teostavad neid detsentraliseeritult;

— kõik üldistele kõlblikkuskriteeriumidele (vt punkt 2.1) vastavad osapooled võivad esitada pakkumisi struktuurilisteks pöördoperatsioonideks ning

— struktuuriliste pöördoperatsioonide alusvaraks on kõlblikud nii turustatavad kui ka turustamatud varad (vt 6. peatükk).

3.2. Otsetehingud

Instrumendi liik

Avaturu otsetehingud on tehingud, mille puhul eurosüsteem ostab või müüb kõlblikke varasid otse turul. Selliseid operatsioone teostatakse ainult struktuurilistel ja peenhäälestusega seotud eesmärkidel.

Õiguslik olemus

Otsetehing eeldab omandiõiguse täielikku üleminekut müüjalt ostjale, ilma et sellega seonduks omandiõiguse tagasiminek. Tehingud teostatakse tehinguks kasutatava võlainstrumendiga seotud turutavade kohaselt.

Hinnatingimused

Hindade arvutamisel tegutseb eurosüsteem tehingus kasutatavate võlainstrumentide puhul kõige üldisemalt heakskiidetud turutavade kohaselt.

Muud omadused

Eurosüsteemi otsetehingute omadused võib kokku võtta järgmiselt:

— need operatsioonid võivad toimuda likviidsust lisavana (otseost) või likviidsust absorbeerivana (otsemüük);

— nende sagedust ei ole määratletud;

— neid teostatakse kahepoolsete operatsioonidena (vt punkt 5.2);

— liikmesriikide keskpangad teostavad neid tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib peenhäälestus-otseoperatsioone teostada EKP);

— otsetehingute puhul ei kehtestata osapoolte valikule eelnevaid piiranguid; ning

— otsetehingute alusvarana kasutatakse tavaliselt ainult turustatavat vara (vt 6. peatükk).

3.3. EKP võlasertifikaatide väljalaskmine

Instrumendi liik

EKP võib välja lasta võlasertifikaate eesmärgiga kohandada eurosüsteemi finantssektori struktuurilist positsiooni, et tekitada turul likviidsuspuudujääk (või seda suurendada).

Õiguslik olemus

Sertifikaadid määravad EKP võlakohustuse sertifikaadi hoidja ees. Sertifikaate lastakse välja ja hoitakse väärtpaberite registreerimisvormi kohaselt euroala väärtpaberidepositooriumides. EKP ei kehtesta piiranguid sertifikaatide võõrandatavusele. Täiendavaid sätteid EKP võlasertifikaatide kohta esitatakse konkreetsete sertifikaatide tingimustes.

Intressitingimused

Sertifikaate lastakse välja diskontomääraga, s.t neid lastakse välja alla nominaalmäära ja lunastatakse kehtivusaja lõppedes nominaalmäära alusel. Väljalaskesumma ja lunastamissumma vahe moodustab väljalaskesummalt sertifikaadi kehtivuse ajal kokkulepitud intressimääraga koguneva intressi. Kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile “tegelik päevade arv/360”. Väljalaskesumma arvutamist kirjeldatakse taustinfos 1.

Muud omadused

EKP võlasertifikaatide väljalaskmise omadused võib kokku võtta järgmiselt:

— sertifikaate lastakse välja selleks, et absorbeerida turul likviidsust;

— sertifikaate võib välja lasta regulaarselt või ebaregulaarselt;

— sertifikaadid kehtivad kuni 12 kuud;

— sertifikaate lastakse välja tavapakkumismenetlustega (vt punkt 5.1);

— sertifikaatide pakkumine ja nendega arveldamine toimub detsentraliseeritult keskpankades ning

— kõik üldistele kõlblikkuskriteeriumidele (vt punkt 2.1) vastavad osapooled võivad esitada pakkumisi EKP võlasertifikaatide märkimiseks.

TAUSTINFO 1EKP võlasertifikaatide väljalaskmineVäljalaskesumma on: kus: N = võlasertifikaadi nominaalsumma rI = intressimäär (%) D = võlasertifikaadi kehtivusaeg (päevades) PT = võlasertifikaadi väljalaskesumma

3.4. Valuutavahetustehingud

Instrumendi liik

Rahapoliitilistel eesmärkidel teostatud valuutavahetustehingud hõlmavad hetke- ja forvardtehinguid, milles euroga kaubeldakse välisvaluuta vastu. Neid kasutatakse peenhäälestuseks peamiselt eesmärgiga juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid.

Õiguslik olemus

Rahapoliitilistel eemärkidel teostatud valuutavahetustehingud on operatsioonid, mille puhul eurosüsteem ostab (või müüb) eurot hetketehinguga välisvaluuta vastu ja samal ajal müüb (või ostab) selle forvardtehinguga tagasi kindlaksmääratud tagasiostupäeval. Täiendavad sätted valuutavahetustehingute kohta sätestatakse vastava liikmesriigi keskpanga (või EKP) rakendatavate lepinguliste eeskirjadega.

Valuuta ja vahetuskursi tingimused

Üldjuhul tegeleb eurosüsteem üksnes laialdaselt kaubeldavate valuutadega ja tegutseb standardsete turutavade kohaselt. Iga valuutavahetustehingu puhul lepivad eurosüsteem ja osapooled kokku vahetustehingu kursivahes. See kursivahe väljendab forvardkursi ja hetkekursi vahelist erinevust. Euro-välisvaluutade vahetustehingute kursivahed noteeritakse üldiste turutavade kohaselt. Valuutavahetustehingute kursiarvutused on esitatud taustinfos 2.

Muud omadused

Valuutavahetustehingute omadused võib kokku võtta järgmiselt:

— need tehingud võivad toimuda likviidsust lisavate või absorbeerivate operatsioonidena;

— nende sagedust ei ole määratletud;

— nende tähtaega ei ole määratletud;

— neid teostatakse kiirpakkumismenetluste või kahepoolsete operatsioonidena (vt 5. peatükk);

— liikmesriikide keskpangad teostavad neid tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid valuutavahetustehinguid teostada EKP) ning

— eurosüsteem võib punktis 2.2 ja lisas 3 määratletud kriteeriumide kohaselt valida piiratud hulga osapooli, kes võivad osaleda valuutavahetustehingutes.

TAUSTINFO 2Valuutavahetustehingud S = euro (EUR) ja välisvaluuta (ABC) hetkekurss (tehingupäeval) FM = euro ja välisvaluuta ABC forvardkurss tagasiostupäeval (M) ΔM = euro ja ABC forvardkursi vahe tagasiostupäeval (M) N(.) = valuuta hetkesumma; N(.)M on valuuta forvardsumma: või või

3.5. Tähtajaliste hoiuste kogumine

Instrumendi liik

Eurosüsteem võib esitada osapooltele üleskutse paigutada intressiga tasustatavad tähtajalised hoiused osapoole asukohajärgse liikmesriigi keskpanka. Tähtajaliste hoiuste kogumine on kavandatud üksnes peenhäälestuseks, et absorbeerida likviidsust turul.

Õiguslik olemus

Osapooltelt vastuvõetud hoiused on tähtajalised ja fikseeritud intressimääraga. Liikmesriikide keskpangad ei anna hoiuste vastu tagatisi.

Intressitingimused

Hoiuste suhtes kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile “tegelik päevade arv/360”. Intressi makstakse hoiuse tähtaja möödumisel.

Muud omadused

Tähtajaliste hoiuste kogumise omadused võib kokku võtta järgmiselt:

— hoiuseid kogutakse likviidsuse absorbeerimiseks;

— hoiuste kogumise sagedust ei ole määratletud;

— hoiuste tähtaegu ei ole määratletud;

— hoiuste kogumine toimub tavaliselt kiirpakkumismenetlustena, kuid välistatud ei ole ka kahepoolsed operatsioonid (vt 5. peatükk);

— liikmesriikide keskpangad teostavad hoiuste kogumist tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib tähtajaliste hoiuste (14) kahepoolset kogumist teostada EKP) ning eurosüsteem võib punktis 2.2 määratletud kriteeriumide kohaselt valida tähtajaliste hoiuste kogumiseks piiratud hulga osapooli.

4. PEATÜKK

PÜSIVÕIMALUSED

4.1. Laenamise püsivõimalus

Instrumendi liik

Osapooled võivad kasutada laenamise püsivõimalust, et saada kõlblike varade vastu liikmesriikide keskpankadelt üleöölikviidsust eelnevalt kindlaksmääratud intressimääraga (vt 6. peatükk). Püsivõimaluse eesmärk on rahuldada osapoolte ajutised likviidsusvajadused. Tavaoludes võetakse laenamise püsivõimaluse intressimäär pankadevahelise üleööturu intressi ülemmääraks. Püsivõimaluse tingimused on kogu euroalal ühesugused.

Õiguslik olemus

Liikmesriikide keskpangad võivad pakkuda likviidsust laenamise püsivõimaluse alusel kas üleöö tagasiostulepingutena (s.t vara omandiõigus läheb üle kreeditorile ning osapooled lepivad kokku pöördtehingus, mille puhul vara läheb järgmisel pangapäeval uuesti üle võlgnikule) või tagatud üleöölaenudena (s.t varade kohta esitatakse täitmisele pööratav võlakiri, kuid võlakohustuse täitmise korral jääb vara omanikuks võlgnik). Täiendavaid sätteid tagasiostulepingute kohta esitatakse vastava liikmesriigi keskpanga rakendatavates lepingutes. Tagatud laenudena likviidsuse pakkumise korra puhul võetakse arvesse eri liikmesriikides rakendatavaid menetlusi ja formaalsusi, mida on vaja õiguse loomiseks tagatise (pandi, loovutuse või hüpoteegi) suhtes ja selle hilisemaks realiseerimiseks.

Kasutustingimused

Asutused, mis vastavad punktis 2.1 määratletud osapoolte üldistele kõlblikkuskriteeriumidele, võivad kasutada laenamise püsivõimalust. Laenamise püsivõimaluse kasutamist võimaldatakse asutuse tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu. Laenamise püsivõimalust saab kasutada ainult neil päevadel, mil töötavad asjaomase riigi reaalajaline brutoarveldussüsteem (RTGS) ja asjaomane väärtpaberiarveldussüsteem.

Iga äripäeva lõpus loetakse osapoolte päevasisene deebetjääk nende liikmesriigi keskpanga arvelduskontodel automaatselt taotluseks kasutada laenamise püsivõimalust. Püsivõimaluse kasutamise päevalõpukorda kirjeldatakse punktis 5.3.3.

Laenamise püsivõimaluse kasutamisloa saamiseks võib osapool esitada taotluse osapoole tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpangale. Selleks et liikmesriigi keskpank saaks taotluse samal päeval läbi vaadata, peab liikmesriigi keskpank saama taotluse kätte hiljemalt 30 minutit pärast TARGETi tegelikku sulgemisaega., (15), (16) Üldjuhul suletakse TARGET kell 18 EKP aja (Kesk-Euroopa aja) järgi. Laenamise püsivõimaluse kasutamisloa taotlemise tähtaega lükatakse 30 minuti võrra edasi reservide arvestusperioodi eurosüsteemi viimasel pangapäeval. Taotluses tuleb märkida laenu summa ning juhul, kui tehingu alusvara ei ole eelnevalt liikmesriigi keskpanka hoiule antud, tuleb tehingu jaoks esitatav alusvara määratleda.

Kui piisavate kõlblike alusvarade esitamise nõue välja arvata, siis ei ole laenamise püsivõimaluse alusel eraldatavate vahendite summa piiratud.

Tähtaeg ja intressitingimused

Laenamise püsivõimaluse alusel antud laenu tähtaeg kestab üle öö. Vahetult TARGETis osalevate osapoolte puhul makstakse laen tagasi järgmisel päeval, kui asjaomase liikmesriigi RTGS ja asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid töötavad, süsteemide avamise ajal.

Eurosüsteem teatab eelnevalt intressimäära, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile “tegelik päevade arv/360”. EKP võib intressimäära igal ajal muuta ning muudetud intressimäär jõustub kõige varem järgmisel eurosüsteemi pangapäeval. (17) (18) Kõnealuse võimaluse kohast intressi makstakse koos laenu tagasimaksmisega.

Hoiustamise püsivõimaluse peatamine

Püsivõimaluse kasutamise luba antakse ainult kooskõlas EKP eesmärkide ja üldiste rahapoliitiliste kaalutlustega. EKP võib igal ajal hoiustamise püsivõimaluse tingimusi kohandada või püsivõimaluse peatada.

4.2. Hoiustamise püsivõimalus

Instrumendi liik

Osapooled võivad kasutada hoiustamise püsivõimalust liikmesriikide keskpankades üleööhoiuste tegemiseks. Hoiustelt tasutakse eelnevalt täpsustatud määraga intressi. Tavaoludes võetakse püsivõimaluse intressimäär pankadevahelise üleööturu intressi alammääraks. Hoiustamise püsivõimaluse tingimused on kogu euroalal ühesugused. (19)

Õiguslik olemus

Osapooltelt vastuvõetud üleööhoiustele tasutakse kindlaksmääratud suurusega intressi. Osapooltele ei anta hoiuste vastu tagatisi.

Kasutustingimused (20)

Asutused, mis vastavad punktis 2.1 määratletud osapoolte üldistele kõlblikkuskriteeriumidele, võivad kasutada hoiustamise püsivõimalust. Hoiustamise püsivõimaluse kasutamisluba antakse asutuse tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu. Hoiustamise püsivõimalust saab kasutada ainult neil päevadel, mil asjaomase riigi RTGS on avatud.

Hoiustamise püsivõimaluse kasutamisloa saamiseks peab osapool saatma taotluse oma tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpangale. Selleks et liikmesriigi keskpank saaks taotluse samal päeval läbi vaadata, peab liikmesriigi keskpank saama taotluse kätte hiljemalt 30 minutit pärast TARGETi tegelikku sulgemist, mis on üldjuhul kell 18 EKP aja (Kesk-Euroopa aja) järgi. (21) (21) Hoiustamise püsivõimaluse kasutamisloa taotlemise tähtaega lükatakse 30 minuti võrra edasi reservide arvestusperioodi eurosüsteemi viimasel pangapäeval. Taotluses tuleb märkida püsivõimaluse alusel hoiustatav summa.

Summa, mille osapool võib püsivõimaluse alusel hoiustada, ei ole piiratud.

Tähtaeg ja intressitingimused

Hoiustamise püsivõimaluse alusel hoitava hoiuse tähtaeg kestab üle öö. Vahetult TARGETis osalevate osapoolte puhul lõpeb kõnealuse püsivõimaluse alusel hoitavate hoiuste tähtaeg järgmisel päeval, mil asjaomase liikmesriigi RTGS töötab, süsteemi avamise ajal.

Eurosüsteem teatab eelnevalt intressimäära, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile “tegelik päevade arv/360”. EKP võib intressimäära igal ajal muuta ning muudetud intressimäär jõustub kõige varem järgmisel eurosüsteemi pangapäeval. (22) Hoiustele makstakse intressi hoiuse tähtaja möödumisel.

Hoiustamise püsivõimaluse peatamine

Püsivõimaluse kasutamiseks antakse luba ainult kooskõlas EKP eesmärkide ja üldiste rahapoliitiliste kaalutlustega. EKP võib igal ajal hoiustamise püsivõimaluse tingimusi kohandada või püsivõimaluse peatada.

5. PEATÜKK

MENETLUSED

5.1. Pakkumismenetlused

5.1.1. Üldist

Eurosüsteemi avaturuoperatsioone viiakse läbi tavaliselt pakkumismenetlustena. Need teostatakse kuues etapis, nagu näidatud taustinfos 3.

Eurosüsteemis eristatakse kaht liiki pakkumismenetlusi: tavapakkumismenetlused ja kiirpakkumismenetlused. Tavapakkumiste ja kiirpakkumiste menetluskord on identne, erineb vaid ajakava ja osapoolte valik.

Tavapakkumismenetlused

Tavapakkumismenetluste puhul kulub pakkumismenetluse väljakuulutamisest kuni otsuse tulemuste kinnitamiseni kõige rohkem 24 tundi (kui pakkumiste esitamise tähtaja lõppemisest otsuse tulemuste väljakuulutamiseni kulub ligikaudu kaks tundi). Joonis 1 annab ülevaate tavapakkumise teostamise tavapärasest ajagraafikust. Kui vajalikuks peetakse, võib EKP otsustada kohandada ajagraafikut konkreetsete operatsioonide korral.

Põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid (välja arvatud otsetehingud) teostatakse alati tavapakkumismenetlustena. Tavapakkumismenetlustes võivad osaleda osapooled, kes vastavad punktis 2.1 määratletud üldistele kõlblikkuskriteeriumidele.

Kiirpakkumismenetlused

Kiirpakkumismenetlusi teostatakse tavaliselt poolteise tunni jooksul pärast pakkumismenetluse väljakuulutamist ning kinnitamine toimub vahetult pärast jaotamistulemuste väljakuulutamist. Kiirpakkumismenetluse teostamise tavapärast ajagraafikut tutvustab joonis 2. Vajaduse korral võib EKP otsustada kohandada ajalist raamistikku konkreetsete operatsioonide korral. Kiirpakkumismenetlust kasutatakse ainult peenhäälestusoperatsioonide raames. Eurosüsteem võib punktis 2.2 määratletud kriteeriumide ja menetluskorra kohaselt valida piiratud hulga osapooli, kes võivad osaleda kiirpakkumismenetlustes.

Fikseeritud intressimääraga ja muutuva intressimääraga pakkumismenetlused

Eurosüsteem võib valida kas fikseeritud intressimääraga (mahupõhiste) või muutuva intressimääraga (intressipõhiste) pakkumismenetluste vahel. Fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluse puhul määrab EKP eelnevalt kindlaks intressimäära ning osapooled teevad pakkumisi summa kohta, mille ulatuses nad soovivad EKPga tehinguid teha eelnevalt kindlaksmääratud intressimääraga., (23) Muutuva intressimääraga pakkumise korral teevad osapooled pakkumisi rahasumma ja intressimäära kohta, millega nad soovivad tehinguid teha liikmesriigi keskpangaga. (24)

TAUSTINFO 3Pakkumismenetluste teostamise etapid 1. etapp Pakkumise väljakuulutamine a. EKP teadaanne üldkasutatavate elektrooniliste kanalite kaudu b. Liikmesriikide keskpankade teadaanne siseriiklike elektrooniliste kanalite kaudu ja otse konkreetsetele osapooltele (kui vajalikuks peetakse) 2. etapp Osapoolte ettevalmistused pakkumisteks ja pakkumiste esitamine 3. etapp Pakkumiste koondamine eurosüsteemi poolt 4. etapp Pakkumiste jaotamine ja pakkumistulemuste väljakuulutamine a. EKP jaotamisotsus b. Jaotamistulemuste väljakuulutamine 5. etapp Individuaalsete jaotamistulemuste kinnitamine 6. etapp Tehingutega seotud arveldamine (vt punkt 5.3)

5.1.2. Pakkumisoperatsioonide kalender

Põhilised ja pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid

Põhilisi ja pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone teostatakse eurosüsteemi soovitusliku kalendri kohaselt. (25) Kalender avaldatakse hiljemalt kolm kuud enne aasta algust, mille kohta see kehtib. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tavapärased kauplemispäevad on näidatud tabelis 2. EKP eesmärk on tagada, et kõigis liikmesriikides asuvad osapooled saaksid osaleda nii põhilistes kui ka pikemaajalistes refinantseerimisoperatsioonides. Seepärast kohandab EKP kõnealuste operatsioonide kalendri koostamise käigus tavapärast ajakava, et võtta arvesse eri liikmesriikide pangapühasid.

Struktuurioperatsioonid

Tavapakkumismenetlustena teostatavaid struktuurioperatsioone ei tehta varem koostatud kalendri kohaselt. Tavaliselt teostatakse neid ja nendega seotud arveldusi siiski ainult päevadel, mis on RKP pangapäevad (26) kõigis liikmesriikides.

Peenhäälestusoperatsioonid

Peenhäälestusoperatsioone ei tehta varem koostatud kalendri kohaselt. EKP võib otsustada peenhäälestusoperatsioonide teostamise mis tahes eurosüsteemi pangapäeval. Sellistes operatsioonides osalevad ainult selliste liikmesriikide keskpangad, kus kauplemispäev, arvelduspäev ja tagasimaksepäev langevad liikmesriigi keskpanga tööpäevale.

JOONIS 1

Tavapakkumismenetluste tavapärane ajagraafik (EKP (KESK-EUROOPA) AJAD)

JOONIS 2

Kiirpakkumismenetluste tavapärane ajagraafik

Tabel 2

Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tavapärased kauplemispäevad

Operatsiooni liik Tavapärane kauplemispäev (T) Põhilised refinantseerimisoperatsioonid Iga teisipäev Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid Iga kalendrikuu viimane kolmapäev (27)

5.1.3. Pakkumisoperatsioonide väljakuulutamine

Eurosüsteemi tavapakkumismenetlused kuulutatakse avalikult välja elektrooniliste kanalite kaudu. Lisaks sellele võivad liikmesriikide keskpangad teatada pakkumisoperatsioonist osapooltele otse, ilma elektroonilisi kanaleid kasutamata. Avalik pakkumismenetluse väljakuulutamise teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:

— pakkumisoperatsiooni viitenumber;

— pakkumisoperatsiooni kuupäev;

— operatsiooni liik (likviidsuse lisamine või absorbeerimine ja kasutatava rahapoliitilise instrumendi liik);

— operatsiooni tähtaeg;

— enampakkumise liik (fikseeritud intressimääraga või muutuva intressimääraga pakkumine);

— teostamismeetod (Hollandi või Ameerika enampakkumine vastavalt määratlusele punktis 5.1.5);

— operatsiooni kavandatud maht (tavaliselt ainult pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide puhul);

— pakkumise fikseeritud intressimäär/hind/kursivahe (fikseeritud intressimääraga pakkumiste puhul);

— minimaalne/maksimaalne vastuvõetav intressimäär/hind/kursivahe (vajaduse korral);

— operatsiooni alguspäev ja tähtaeg (vajaduse korral) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (võlasertifikaatide väljalaskmise puhul);

— asjaomased valuutad ja valuuta, mille summa on fikseeritud (valuutavahetustehingute puhul);

— pakkumiste arvutamiseks kasutatav hetketehingu viitekurss (valuutavahetustehingute puhul);

— pakkumismahu ülempiir (kui see on olemas);

— väikseim individuaalne jaotatav maht (kui see on olemas);

— väikseim jaotusmäär (kui see on olemas);

— pakkumiste esitamise ajakava;

— sertifikaatide nimiväärtus (võlasertifikaatide väljalaskmise puhul) ning

— väljalaske ISIN-kood (võlasertifikaatide väljalaskmise puhul).

Peenhäälestusoperatsioonide läbipaistvuse suurendamiseks kuulutab eurosüsteem tavaliselt kiirpakkumismenetlused avalikult varem välja. Erandolukorras võib EKP siiski otsustada jätta kiirpakkumismenetlustest eelnevalt avalikult teatamata. Kiirpakkumised kuulutatakse välja sama korra kohaselt kui tavapakkumised. Kiirpakkumiste puhul võtavad liikmesriikide keskpangad ühendust otse valitud osapooltega, olenemata sellest, kas pakkumine on avalikult välja kuulutatud või mitte.

5.1.4. Osapoolte ettevalmistused pakkumisteks ja pakkumiste esitamine

Osapoolte pakkumiste vorm peab vastama liikmesriikide keskpankade poolt asjaomase operatsiooni jaoks kindlaksmääratud näidisele. Pakkumised tuleb esitada selle liikmesriigi keskpangale, kus on asutuse tegevuskoht (peakontor või filiaal). Asutuse pakkumised võib igas liikmesriigis esitada vaid üks üksus (kas peakontor või määratud filiaal).

Fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluste korral peavad osapooled oma pakkumises nimetama summa, mille ulatuses nad soovivad liikmesriikide keskpankadega tehinguid teha. (28)

Muutuva intressimääraga pakkumiste puhul võivad osapooled esitada pakkumisi kuni kümnel erineval intressimäära/hinna/kursivahe tasemel. Osapooled peavad igas pakkumises nimetama summa, mille ulatuses nad soovivad liikmesriikide keskpankadega tehinguid teha, ja vastava intressimäära. (29) (30) Intressimäärade pakkumine tuleb väljendada 0,01 protsendipunkti kordajates. Muutuva intressimääraga valuutavahetustehingu pakkumise puhul tuleb vahetustehingu kursivahe noteerida vastavalt kehtivale turutavale ning pakkumised tuleb väljendada kursivahe 0,01 kordajates.

Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide puhul on minimaalne pakkumissumma 1 000 000 eurot. Nimetatud summast suuremad pakkumised tuleb väljendada 100 000 euro kordajates. Peenhäälestus- ja struktuurioperatsioonide puhul kasutatakse samu miinimumpakkumisi ja kordajaid. Miinimumpakkumiste summat rakendatakse iga üksiku intressimäära/hinna/kursivahe taseme suhtes.

Pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide jaoks määrab iga liikmesriigi keskpank kindlaks miinimumpakkumise summa vahemikus 10 000–1 000 000 eurot. Kindlaksmääratud miinimumpakkumise summast suuremad pakkumised tuleb väljendada 10 000 euro kordajates. Miinimumpakkumiste summat rakendatakse iga üksiku intressimäärataseme suhtes.

EKP võib ebaproportsionaalselt suurte pakkumiste välistamiseks kehtestada pakkumismahu ülempiiri. Selline pakkumismahu ülempiir esitatakse pakkumise avaliku väljakuulutamise teates.

Eeldatakse, et osapooled suudavad alati katta neile määratud summad piisava hulga kõlbliku alusvaraga. (31) Vastava liikmesriigi keskpanga rakendatavad lepingud või määrused võimaldavad kehtestada sanktsioone, kui osapoolele ei ole võimalik kanda üle piisaval hulgal tagatisvara või sularaha, et katta talle pakkumisoperatsiooniga määratud summa.

Pakkumised on tühistatavad kuni pakkumiste esitamise tähtajani. Pakkumised, mis esitatakse pärast pakkumise väljakuulutamisteates nimetatud tähtaega, on kehtetud. Tähtajast kinnipidamise üle otsustavad liikmeriikide keskpangad. Liikmesriikide keskpangad jätavad kõrvale kõik osapoole pakkumised, kui osapoole pakkumiste kogusumma on suurem kui EKP kehtestatud pakkumismahu ülempiir. Liikmesriikide keskpangad jätavad kõrvale ka kõik pakkumised, mis on pakkumiste alampiirist väiksemad või mis on aktsepteeritud intressimäära/hinna/kursivahe alammäärast väiksemad või ülemmäärast suuremad. Lisaks sellele võivad liikmesriikide keskpangad jätta kõrvale kõik pakkumised, mis ei ole täielikud või mis ei ole vormistatud ametliku näidise järgi. Kui pakkumine jäetakse kõrvale, teatab vastava liikmesriigi keskpank oma otsuse osapoolele enne jaotamisotsuse tegemist.

5.1.5. Pakkumiste jaotamise kord

Fikseeritud intressimääraga pakkumisoperatsioon

Fikseeritud intressimääraga pakkumise jaotamisel liidetakse osapooltelt saadud pakkumised kokku. Kui pakkumiste kogusumma on suurem kui kogu jaotatava likviidsuse summa, jaotatakse esitatud pakkumised proportsionaalselt vastavalt jaotatava summa suhtele pakkumise kogusummasse (taustinfo 4). Igale osapoolele määratav summa ümardatakse lähima euroni. EKP võib fikseeritud intressimääraga pakkumiste puhul siiski otsustada määrata igale pakkujale miinimumsumma/minimaalse osa.

TAUSTINFO 4Fikseeritud intressimääraga pakkumiste jaotamineJaotuse protsendimäär on: osapoolele i eraldatud summa on: kus A = kogu jaotatud summa n = osapoolte koguarv ai = osapoole i pakkumise summa kogu% = jaotuse protsendimäär kogui = osapoolele i määratud kogusumma

Euros nomineeritud muutuva intressimääraga pakkumismenetlused

Likviidsust lisavate euros nomineeritud muutuva intressimääraga pakkumiste jaotamisel loetletakse pakkumised pakutud intressimäärade kahanevas järjekorras. Esmajärjekorras rahuldatakse kõrgeima intressimääratasemega pakkumised ning järgnevaid madalama intressimääraga pakkumisi aktsepteeritakse, kuni kogu jaotatav likviidsus on ammendunud. Kui madalaima aktsepteeritud intressimäärataseme (s.t intressi piirmäära) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui jaotamisele kuuluv summa, jaotatakse see summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt jaotamisele kuuluva summa suhtele intressi piirmääraga pakkumiste kogusummasse (vt taustinfo 5). Igale osapoolele määratud summa ümardatakse lähima euroni.

Likviidsust absorbeerivate muutuva intressimääraga pakkumiste (mida võib kasutada võlasertifikaatide väljalaskmiseks ja tähtajaliste hoiuste kogumiseks) jaotamisel järjestakse pakkumised väikseimast pakutud intressimäärast alates (või suurimast pakutud hinnast alates). Esmajärjekorras rahuldatakse madalaima intressimääratasemega (kõrgeima hinnaga) pakkumised ning seejärel aktsepteeritakse järgnevaid kõrgema intressimääraga pakkumisi (madalama hinnaga pakkumised), kuni kogu absorbeeritav likviidsus on ammendunud. Kui kõrgeima aktsepteeritud intressimäära (madalaima hinna) taseme (s.t intressi piirmäära/hinna) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui jaotamisele kuuluv summa, jaotatakse see summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt jaotamisele kuuluva summa suhtele intressi piirmäära/hinnaga pakutud kogusummasse (vt taustinfo 5). Võlasertifikaatide väljalaskmiseks ümardatakse igale osapoolele määratud summa võlasertifikaatide nominaalväärtuse lähima kordajani. Muude likviidsust absorbeerivate operatsioonide puhul ümardatakse igale osapoolele määratud summa lähima euroni.

EKP võib muutuva intressimääraga pakkumismenetluste puhul siiski otsustada määrata igale edukale pakkujale miinimumsumma.

TAUSTINFO 5Eurodes noteeritud muutuva intressimääraga pakkumiste jaotamine(näide viitab pakkumistele, mis on noteeritud intressimääradena)Intressi piirmääraga jaotatava summa osakaal on: osapoolele i määratud summa intressi piirmääraga on: osapoolele i määratud kogusumma on: kus A = kogu jaotatud summa rs = osapoolte pakutud intressimäär s n = osapoolte koguarv a(rs)i = osapoole i pakutud summa intressimääraga s (rs) a(rs) = pakkumise kogusumma intressimääraga s (rs) r m = intressi piirmäär: likviidsust lisava pakkumise korral likviidsust absorbeeriva pakkumise korral r m-1 = intressi piirmäärale eelnev intressimäär (viimane intressimäär, mille korral pakkumised rahuldatakse täielikult): likviidsust lisava pakkumise korral likviidsust absorbeeriva pakkumise korral kogu%(r m ) = intressi piirmääraga jaotatava summa osakaal kogu(rs)i = osapoolele i määratud summa intressimääraga s kogu i = osapoolele i eraldatud kogusumma

Muutuva intressimääraga valuutavahetustehingute pakkumised

Likviidsust lisavate muutuva intressimääraga valuutavahetustehingute pakkumiste jaotamisel järjestatakse pakkumised väiksemast pakutud kursivahe noteeringust alates. (32) Esmajärjekorras rahuldatakse madalaima kursivahe noteeringuga pakkumised ning järgnevaid kõrgemaid kursivahe noteeringuid aktsepteeritakse, kuni jaotamisele kuuluv fikseeritud valuuta kogusumma on ammendunud. Kui kõrgeima aktsepteeritud kursivahe noteeringu (s.t kursivahe piirnoteeringu) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui allesjääv jaotatav summa, jaotatakse allesjääv summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt allesjääva jaotatava summa suhtele kursivahe piirnoteeringuga pakutud kogusummasse (vt taustinfo 6). Igale osapoolele määratud summa ümardatakse lähima euroni.

Likviidsust absorbeerivate muutuva intressimääraga valuutavahetustehingute pakkumiste jaotamisel järsjestatakse pakkumised suurimast pakutud kursivahe noteeringust alates. Kõigepealt rahuldatakse kõrgeima noteeringuga pakkumised ning järgnevaid madalamaid noteeringuid aktsepteeritakse, kuni absorbeeritava fikseeritud valuuta kogusumma on ammendunud. Kui madalaima aktsepteeritud noteeringu (s.t kursivahe piirnoteeringu) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui allesjääv jaotatav summa, jaotatakse allesjääv summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt allesjääva jaotatava summa suhtele piirnoteeringuga pakutud kogusummasse (vt taustinfo 6). Igale osapoolele määratud summa ümardatakse lähima euroni.

Enampakkumise liik

Muutuva intressimääraga pakkumiste puhul võib eurosüsteem rakendada kas ühtse või mitme intressimääraga enampakkumise menetlusi. Ühtse intressimääraga enampakkumise (Hollandi enampakkumise) puhul on kõigi rahuldatud pakkumiste suhtes kohaldatav intressimäär/hind/kursivahe samaväärne intressi piirmäära/piirhinna/kursivahe piirnoteeringuga (s.t sellega, mille puhul ammendub kogu jaotatav summa). Mitme intressimääraga enampakkumise (Ameerika enampakkumise) puhul on intressimäär/hind/kursivahe samaväärne igaks konkreetseks pakkumiseks esitatud intressimäära/hinna/kursivahega.

TAUSTINFO 6Muutuva intressimääraga valuutavahetustehingute pakkumiste jaotamineVahetustehingu kursivahe piirnoteeringu kohase jaotuse osakaal on: osapoolele i piirnoteeringu kohaselt määratud summa on: osapoolele i määratud kogusumma on: kus A = kogu jaotatud summa Δ s = osapoolte pakkumine kursivahe noteeringuga s n = osapoolte koguarv a(Δs) i = osapoole i pakutud summa kursivahe noteeringuga s (Δs) a(Δs) = pakkumiste kogusumma kursivahe noteeringuga (Δs) Δ m = kursivahe piirnoteering: likviidsust lisava valuutavahetustehingu korral likviidsust absorbeeriva valuutavahetustehingu korral Δ m-1 = kursivahe noteeringule eelnev piirnoteering (viimane vahetustehingu noteering, mille korral pakkumised rahuldatakse täielikult): likviidsust lisava valuutavahetustehingu korral likviidsust absorbeeriva valuutavahetustehingu korral kogu%(Δ m ) = kursivahe piirnoteeringu kohase jaotuse osakaal kogu(Δ s )i = osapoolele i jaotatud summa noteeringuga s kogu i = osapoolele i eraldatud kogusumma

5.1.6. Tulemuste väljakuulutamine

Standard- ja kiirpakkumismenetluste tulemuste avalikuks väljakuulutamiseks kasutatakse elektroonilisi kanaleid. Lisaks sellele võivad liikmesriikide keskpangad teatada pakkumisoperatsioonist osapooltele otse, ilma elektroonilisi kanaleid kasutamata. Avalik pakkumistulemuste teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:

— pakkumisoperatsiooni viitenumber;

— pakkumisoperatsiooni kuupäev;

— operatsiooni liik;

— operatsiooni tähtaeg;

— eurosüsteemi osapoolte pakkumiste kogusumma;

— pakkujate arv;

— asjaomased valuutad (valuutavahetustehingute puhul);

— kogu jaotatud summa;

— jaotuse protsendimäär (fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluste puhul);

— hetkekurss (valuutavahetustehingute puhul);

— aktsepteeritud intressi piirmäär/piirhind/kursivahe piirnoteering ja selle kohaselt jaotatud summa osakaal (muutuva intressimääraga pakkumiste puhul);

— pakkumisintressi alammäär, pakkumisintressi ülemmäär ja kaalutud keskmine jaotusmäär (mitme intressimääraga enampakkumise puhul);

— operatsiooni alguspäev ja tähtaeg (vajaduse korral) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (võlasertifikaatide väljalaskmise puhul);

— väikseim individuaalne määratud summa (kui see on olemas);

— väikseim jaotusmäär (kui see on olemas);

— sertifikaatide nimiväärtus (võlasertifikaatide väljalaskmise puhul) ning

— väljalaske ISIN-kood (võlasertifikaatide väljalaskmise puhul).

Liikmesriikide keskpangad kinnitavad otse edukale osapoolele konkreetse jaotuse tulemused.

5.2. Kahepoolsete operatsioonide kord

Üldist

Liikmesriikide keskpangad võivad teostada operatsioone kahepoolsete menetluste vormis. (33) Selliseid menetlusi võib kasutada tasandavateks avaturuoperatsioonideks ja struktuurioperatsioonideks. Laiemas tähenduses võib neid määratleda kui menetlust, mille puhul eurosüsteem teostab tehingu ühe või mitme osapoolega ilma pakkumiseta. Seoses sellega on võimalik eristada kaht liiki kahepoolseid menetlusi: operatsioonid, mille puhul eurosüsteem võtab ühendust otse osapooltega, ja operatsioonid, mis teostatakse väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu.

Otsekontakt osapooltega

Selle tehingu puhul võtavad liikmesriikide keskpangad ühendust otse ühe või mitme samasse riiki kuuluva osapooltega, kes valitakse välja punktis 2.2 määratletud kriteeriumide kohaselt. Liikmesriikide keskpangad otsustavad EKP antud täpsete juhtnööride kohaselt, kas sõlmida osapooltega lepingut. Tehingutega seotud arveldamine toimub liikmesriikide keskpankade kaudu.

Kui EKP nõukogu peaks otsustama, et erandolukorras võib kahepoolseid operatsioone teostada ka EKP ise (või üks või mitu EKP tegevusüksusena tegutsevat liikmesriikide keskpanka), kohandatakse selliste operatsioonide menetluskorda vastavalt. Sellisel juhul võtab EKP (või EKP tegevusüksusena tegutsevad liikmesriikide keskpangad) ühendust otse ühe või mitme euroalal tegutseva osapoolega, kes valitakse välja punktis 2.2 määratletud kriteeriumide kohaselt. EKP (või EKP tegevusüksusena tegutsevad liikmesriikide keskpangad) otsustavad, kas sõlmida osapooltega lepingut või mitte. Tehingutega seotud arveldamine toimuks siiski detsentraliseeritult liikmesriikide keskpankade kaudu.

Kahepoolseid operatsioone, mis põhinevad otsekontaktil osapooltega, võib kasutada pöördtehingute, otsetehingute, valuutavahetustehingute ja tähtajaliste hoiuste kogumise jaoks.

Väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu teostatavad operatsioonid

Liikmesriikide keskpangad võivad otsetehinguid teostada väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu. Selliste operatsioonide puhul ei ole osapoolte valik eelnevalt piiratud ning menetlusi kohandatakse vastavalt turutavadele, mis tehingu objektiks oleva võlainstrumendi suhtes kehtivad. EKP nõukogu otsustab, kas erandolukorras võib EKP ise (või üks või mitu EKP tegevusüksusena tegutsevat liikmesriikide keskpanka) teostada peenhäälestus-otseoperatsioone väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu.

Kahepoolsete operatsioonide väljakuulutamine

Kahepoolsetest operatsioonidest tavaliselt avalikult ette ei teatata. Lisaks sellele võib EKP otsustada kahepoolse operatsiooni tulemused avalikult välja kuulutamata jätta.

Tehingupäevad

EKP võib otsustada kahepoolsete peenhäälestusoperatsioonide teostamise eurosüsteemi mis tahes pangapäeval. Sellistes operatsioonides osalevad ainult niisuguste liikmesriikide keskpangad, kus kauplemispäev, arvelduspäev ja tagasimaksepäev langevad riigi keskpanga tööpäevale.

Struktuurilise otstarbega kahepoolseid otseoperatsioone ja nendega seotud arveldusi teostatakse tavaliselt päevadel, mis on RKP pangapäevad kõigis liikmesriikides.

5.3. Arvelduskord

5.3.1. Üldist

Eurosüsteemi püsivõimaluste kasutamisega või avaturuoperatsioonides osalemisega seotud rahaliste tehingute arveldamine toimub liikmesriigi keskpangas asuvatel osapoolte kontodel (või TARGETis osalevate arvelduspankade kontodel). Rahaliste tehingute arveldamine toimub alles pärast seda (või samal ajal), kui operatsiooni alusvara on lõplikult üle kantud. See tähendab, et alusvara tuleb kas eelnevalt hoiustada liikmesriigi keskpangas olevale depooarvele või sellega tuleb arveldada kõnealuses liikmesriigi keskpangas päevasiseselt ülekandega makse vastu. Alusvara ülekanne teostatakse osapoolte väärtpaberite arvelduskontode kaudu väärtpaberiarveldussüsteemis, mis vastab EKP miinimumnõuetele. (34) Kui osapoolel ei ole depooarvet liikmesriigi keskpangas või väärtpaberite arvelduskontot EKP miinimumnõuetele vastavas väärtpaberiarveldussüsteemis, võib ta alusvaraga arveldamiseks kasutada korrespondentkrediidiasutuse väärtpaberite arvelduskontot või depooarvet.

Täiendavaid sätteid arvelduskorra kohta esitatakse lepingutes, mida liikmesriikide keskpangad (või EKP) konkreetse rahapoliitilise instrumendi suhtes rakendavad. Siseriiklike õiguslike ja tegutsemistavade tõttu võib arvelduskord eri liikmesriikide keskpankades pisut erineda.

Tabel 3

Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide tavapärased arvelduspäevad (35)

Rahapoliitiline instrument Tavapakkumismenetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev Kiirpakkumismenetlustel või kahepoolsetel menetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev Pöördtehingud T + 1 (36) T Otsetehingud - Alusvara puhul kehtiva turutava kohaselt Võlasertifikaatide väljalaskmine T + 1 - Valuutavahetustehingud - T, T + 1 või T + 2 Tähtajaliste hoiuste kogumine - T

5.3.2. Avaturuoperatsioonide arveldamine

Tavapakkumismenetlustel põhinevad avaturuoperatsioonid (s.t põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid) arveldatakse tavaliselt esimesel päeval pärast kauplemispäeva, mil kõik asjaomased siseriiklikud RTGSid ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud. Põhimõtteliselt on eurosüsteemi eesmärk teostada oma avaturuoperatsioonidega seotud tehingute arveldused samal ajal kõigis liikmesriikides kõigi osapooltega, kes on esitanud piisava alusvara. Tulenevalt operatsioonidega seotud piirangutest ja väärtpaberiarveldussüsteemi tehnilistest omadustest võib avaturuoperatsiooni arvelduse ajastus euroalal olla päeva lõikes erinev. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arveldusaeg langeb tavaliselt kokku vastava tähtajaga eelmise operatsiooni tagasimakseajaga.

Eurosüsteemi eesmärk on teostada kiirpakkumismenetlustel ja kahepoolsetel menetlustel põhinevate avaturuoperatsioonide arveldused kauplemispäeval. Funktsionaalsetel põhjustel võib eurosüsteem nende operatsioonide, eelkõige otsetehingute (peenhäälestuse jaoks ja struktuursel otstarbel) ja valuutavahetustehingute tegemiseks aeg-ajalt kasutada muid arvelduspäevi (vt tabel 3).

5.3.3. Päevalõpukord

Päevalõpukord on määratletud liikmesriikide RTGSe ja TARGETit käsitlevates dokumentides. Üldjuhul suletakse TARGET kell 18 EKP aja (Kesk-Euroopa aja) järgi. Pärast sulgemisaega ei võta liikmesriigi RTGSid vastu uusi maksekorraldusi, kuid enne sulgemisaega vastuvõetud maksekorralduste töötlemine jätkub. Osapooled peavad esitama taotlused laenamise püsivõimaluse või hoiustamise püsivõimaluse kasutamiseks asjaomase liikmesriigi keskpangale hiljemalt 30 minutit pärast TARGETi tegelikku sulgemisaega. (37)

Kui päevalõpu kontrollprotseduuri lõpetamise järel on kõlbliku osapoole (siseriikliku RTGSi) arvelduskonto saldo negatiivne, loetakse seda automaatselt laenamise püsivõimaluse kasutamisloa taotluseks (vt punkti 4.1).

6. PEATÜKK

KÕLBLIKUD VARAD

6.1. Üldist

EKPSi põhikirja artikliga 18.1 lubatakse EKP-l ja liikmesriikide keskpankadel tegutseda rahaturgudel, müüa ja osta alusvara otse või tagasiostulepingutega, ning nõutakse, et kõigi eurosüsteemi laenuoperatsioonide aluseks peavad olema piisavad tagatised. Sellest tulenevalt toetuvad kõik eurosüsteemi likviidsust lisavad operatsioonid alusvarale, mille osapooled on esitanud kas vara omandi üleandmise teel (otsetehingute või tagasiostulepingute puhul) või asjaomase vara kohta esitatava pandiga või loovutuse või hüpoteegi kujul (tagatud laenude puhul). (38)

Et kaitsta eurosüsteemi tema rahapoliitiliste operatsioonidega seotud kahjude eest, tagada osapoolte võrdne kohtlemine ja suurendada töö tulemuslikkust ning läbipaistvust, peavad alusvarad vastama teatavatele kriteeriumidele, et neid loetaks eurosüsteemi rahapoliitilisteks operatsioonideks kõlblikeks. Eurosüsteem on töötanud välja kõikidele eurosüsteemi laenuoperatsioonidele ühise kõlblike varade loetelu. See ühtne loetelu jõustub 1. jaanuaril 2007 ning vahetab välja senise kaheastmelise süsteemi, mis on kehtinud alates majandus- ja rahaliidu loomisest ning mille kasutamine lõpetatakse 31. maiks 2007. (39)

Ühtne loetelu hõlmab kaht varaliiki – turustatavad varad ja turustamatud varad. Neid ei eristata kvaliteedi ega kõlblikkuse järgi eurosüsteemi mitmesugusteks rahapoliitilisteks operatsioonideks, välja arvatud see, et turustatavaid varasid eurosüsteem otsetehinguteks ei kasuta. Eurosüsteemi rahapoliitilisteks operatsioonideks kõlblikke varasid võib kasutada päevasiseste laenude alusvarana.

Mõlema varaliigi kõlblikkuskriteeriumid on kogu euroalal ühtsed (40) ning määratletud punktis 6.2. Et mõlemad varaliigid vastaksid samadele krediidistandarditele, on loodud eurosüsteemi krediidihindamisraamistik (ECAF), mis tugineb mitmesugustele hindamisallikatele. Menetlusi ja eeskirju, millega tagatakse ja kontrollitakse eurosüsteemi kõrgete krediidistandardite nõude täitmist kõikide kõlblike tagatiste puhul, kirjeldatakse punktis 6.3. Alusvara suhtes kehtivaid riskiohjemeetmeid ja hindamispõhimõtteid kirjeldatakse punktides 6.4 ja 6.5. Eurosüsteemi osapooled võivad kõlblikke varasid kasutada piiriüleselt (vt punkt 6.6).

6.2. Alusvara kõlblikkuse määratlus

EKP koostab, haldab ja avaldab turustatavate ja rahapoliitilisteks operatsioonideks kõlblike varade loetelu. (41) Turustamatute varade kohta ei avalda EKP ei kõlblike varade ega kõlblike võlgnike/garantide loetelu.

6.2.1. Turustatavate varade kõlblikkuskriteeriumid

Rahapoliitilisteks operatsioonideks kõlblikud on EKP väljalastud võlasertifikaadid ja kõik võlainstrumendid, mille liikmesriikide keskpangad on oma riigis välja lasknud enne euro kasutuselevõttu.

Ülejäänud turustatavate varade kõlblikkus määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide põhjal (vt ka tabel 4):

Vara liik

Tegemist peab olema võlainstrumentidega, mida iseloomustavad järgmised omadused:

(a) fikseeritud, tingimusteta põhisumma; ja

(b) kupong, millega ei või kaasneda negatiivne rahakäive. Lisaks sellele peaks kupong olema üks järgmistest: 1) nullkupong, 2) fikseeritud intressimääraga kupong või 3) ujuva intressimääraga kupong, mis on seotud viiteintressiga. Kupong võib olla seotud väljalaskja enda reitingu muutumisega. Lisaks sellele on kõlblikud ka inflatsioonimääraga indekseeritud võlakirjad.

Need omadused peavad säilima kuni kohustuse lunastamiseni. Võlainstrumendid ei tohi anda põhisumma ja/või intressimäära suhtes õigusi, mis on allutatud sama väljalaskja muude võlainstrumentide omanike õigustele.

Nõue a ei kehti varadega tagatud väärtpaberite kohta; erandiks on võlakirjad, mille krediidiasutused on välja lasknud vastavalt investeerimisfondide direktiivi (42) artikli 22 lõikes 4 sätestatud nõuetele (mida nimetatakse ka kaetud pangavõlakirjadeks). Varaga tagatud väärtpaberite (v.a kaetud pangavõlakirjad) kõlblikkust hindab eurosüsteem järgmiste kriteeriumide põhjal.

Väärtpaberite tagatiseks olevad rahavooge tekitavad varad:

(a) peavad olema algatajalt või vahendajalt väärtpaberistamise teel omandatud eriotstarbelise finantsettevõtte poolt kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega viisil mida eurosüsteem käsitleb tegeliku müügina, mis kehtib kolmandate isikute suhtes; sellised varad ei tohi olla kättesaadavad algatajale ja selle võlausaldajatele, kaasa arvatud algataja maksejõuetuse korral; ja

(b) ei tohi koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt, krediidiriskiga seotud väärtpaberitest vms nõuetest, mis tulenevad krediidiriski ülekandmisest krediidituletistehingute kaudu.

Struktureeritud väljalaske korral ei või rühmad või allrühmad selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olla allutatud sama väljalaske teistele rühmadele. Rühma (või allrühma) ei loeta sama emissiooni teiste rühmade (või allrühmade) suhtes allutatuks ning seda peetakse eelistatuks, kui pärast täitmisele pööramise teate saatmist tehakse sellele rühmale (või allrühmale) kooskõlas emissiooniprospektis sätestatud maksehierarhiaga makseid (põhisumma ja intressi osas) enne teisi rühmi või allrühmi või see on viimane alusvara, mille suhtes täidetakse kahjunõuet.

Eurosüsteem jätab endale õiguse küsida igalt asjaomaselt kolmandalt isikult (nagu näiteks väljalaskjalt, algatajalt või väljalaske korraldajalt) mis tahes selgitust ja/või õiguslikku kinnitust, mida ta peab vajalikuks, et hinnata varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkust rahapoliitilisteks operatsioonideks.

Krediidistandardid

Võlainstrument peab vastama kõrgetele krediidistandarditele, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku eeskirjades turustatavate varade kohta (vt punkt 6.3.2).

Väljalaskmiskoht

Võlainstrument peab olema deponeeritud/registreeritud (välja lastud) sellises EMP keskpangas või väärtpaberite keskdepositooriumis, mis vastab EKP kehtestatud miinimumnõuetele. (43) Kui turustatava võlakirja on välja lasknud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte (44) millele tunnustatud reitinguagentuur ei ole andnud hinnangut, peab selle väljalaskmiskoht olema euroala.

Arvelduskord

Võlainstrument peab olema väärtpaberite registreerimissüsteemis ülekantav. Neid tuleb hoida ja nendega arveldada euroalal eurosüsteemi konto kaudu või EKP kehtestatud standarditele vastava väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu selliselt, et realiseerimise suhtes kehtib euroala riigi õigus.

Kui väärtpaberite keskdepositoorium, kus vara on välja lastud, ja väärtpaberiarveldussüsteem, kus seda hoitakse, ei ole üks ja sama asutus, peab nende kahe asutuse vahel olema EKP poolt heaks kiidetud ühendus. (45)

Vastuvõetavad turud

Võlainstrumendid peavad olema kauplemisse lubatud reguleeritud turul, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/39/EMÜ finantsinstrumentide turgude kohta, (46) või olema kaubeldavad teatavatel EKP poolt määratletud reguleerimata turgudel. (47) Reguleerimata turgude hindamisel kasutab eurosüsteem kolme põhimõtet – ohutus, läbipaistvus ja juurdepääsetavus. (48)

Väljalaskja/garandi tüüp

Võlainstrumentide väljalaskjad või garandid peavad olema keskpangad, avaliku sektori asutused, erasektori isikud või rahvusvahelised või riigiülesed institutsioonid. Võlainstrumendid, v.a kaetud pangavõlakirjad, mille on välja lasknud krediidiasutused, on rahapoliitilisteks operatsioonideks kõlblikud ainult siis, kui need on lubatud kauplemisele reguleeritud turul (vt eespool).

Väljalaskja/garandi tegutsemiskoht

Väljalaskja peab olema asutatud EMPs või ühes kümnest EMP-välisest riigist (G10). (49) Viimasel juhul loetakse võlainstrumente kõlblikeks üksnes juhul, kui eurosüsteem veendub, et tema õigused on vastava EMP-välise riigi seaduste kohaselt ja eurosüsteemile vastuvõetavalt kaitstud. Seepärast tuleb enne varade kõlblikuks tunnistamist eurosüsteemile esitada sellele vormilt ja sisult vastuvõetav õiguslik hinnang. Varaga tagatud väärtpaberite väljalaskja peab olema asutatud EMPs.

Garandid peavad olema asutatud EMPs.

Rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid on kõlblikud väljalaskjad/garandid olenemata sellest, kus nad asutatud on. Kui turustatava võlainstrumendi on välja lasknud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte, millel ei ole reitinguagentuuri reitingut, peab see või selle garant olema asutatud euroalal.

Nimiväärtuse vääring

Võlainstrumendid peavad olema nomineeritud eurodes. (50)

6.2.2. Turustamatute varade kõlblikkuskriteeriumid

Kõlblike varade ühtses loendis on kaht liiki turustamatuid varasid: krediidinõuded ning hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid. (51)

Krediidinõuded

Krediidinõuded (52) peavad selleks, et need loetaks tagatiskõlblikeks, vastama järgmistele kõlblikkuskriteeriumidele (vt ka tabel 4):

— Vara liik: tegemist peab olema krediidinõudega, mis kujutab endast võlakohustust mõne eurosüsteemi osapoole ees. Tagatiseks kõlbavad ka kahaneva saldoga krediidinõuded, s.t laenud, mille põhisummat ja intressi makstakse tagasi kokkulepitud graafiku järgi. Tagatiseks ei kõlba kasutamata krediidiliinid (nt uuenevate krediidinõuete kasutamata võimalused), arvelduslaenud jooksevkontodel ning akreditiivid (mis annavad krediidi kasutamise loa, kuid ei ole iseenesest krediidinõuded). Sündikaatlaenude puhul loetakse sündikaati kuuluva liikme laenuosa tagatiskõlblikuks krediidinõudeks. Krediidinõuded ei tohi anda laenu põhisumma ja/või intressi suhtes õigusi, mis on allutatud sama väljalaskja teiste krediidinõuete või võlainstrumentide omanike õigustele. Krediidinõuetel peab olema a) fikseeritud, tingimusteta põhisumma ja b) intressimäär, millega ei tohi kaasneda negatiivne rahavoog. Lisaks sellele peaks intressimäär olema üks järgmisest: a) nullkupongi laadi; b) fikseeritud; või c) ujuv ning seotud teise, viiteintressimääraga. Need omadused peavad säilima kuni kohustuse lunastamiseni.

— Väljalaskja/garandi tüüp: Kõlblikeks võlgnikeks või garantideks loetakse kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted, (53) avaliku sektori asutused ning rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid. Iga võlgnik vastutab asjaomase krediidinõude täieliku lunastamise eest ise ja teistest eraldi (kaasvõlgnike ühisvastutus on välistatud).

— Võlgniku/garandi tegutsemiskoht: Võlgnikud/garandid peavad olema asutatud euroalal. Rahvusvaheliste ja riigiüleste institutsioonide kohta see nõue ei kehti.

— Krediidistandardid: Krediidinõuete kvaliteeti hinnatakse võlgnike/garantide krediidivõime põhjal. Krediidinõuded peavad vastama kõrgetele krediidistandarditele, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku eeskirjades turustatavate varade kohta (vt punkt 6.3.3).

— Minimaalne suurus: Kui osapool esitab krediidinõude tagatiseks (ehk mobiliseerib selle), peab see olema teatava minimaalse suurusega. Üleminekuajal (1.1.2007–31.12.2011) määrab siseriiklike krediidinõuete minimaalse suuruse kindlaks iga riigi keskpank ise. Kui krediidinõudeid kasutatakse tagatisena piiriüleselt, kehtib üleminekuajal ühtne minimaalne suurus 500 000 eurot. (54) Alates 1. jaanuarist 2012 kehtib kogu euroalal kõikide krediidinõuete suhtes ühtne miinimumkünnis 500 000 eurot.

— Menetluskord: Krediidinõudeid tuleb menetleda vastavalt eurosüsteemi korrale, nagu see on määratletud vastava riigi dokumentatsioonis.

— Reguleeriv õigus: Krediidinõude lepingu ning osapoole ja riigi keskpanga vahelise lepingu suhtes krediidinõude tagatiseks seadmise kohta (krediidinõude mobiliseerimise leping) peab kehtima euroala liikmesriigi õigus. Peale selle ei tohi a) osapoole, b) krediidiandja, c) krediidisaaja, d) garandi (vajaduse korral), e) krediidinõude lepingu ja f) krediidinõude mobiliseerimise lepingu suhtes kehtida rohkem kui kahe liikmesriigi õigus.

— Nimiväärtuse vääring: Krediidinõuded peavad olema nomineeritud eurodes. (55)

Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid

Hüpoteegitagatisega turustamatute võlainstrumentide suhtes kehtivad järgmised kõlblikkuskriteeriumid (vt ka tabel 4):

— Vara liik: Tegemist peab olema võlainstrumendiga (veksli või lihtveksliga), mille tagatiseks on eluasemehüpoteekide kogum ja mida ei saa täielikult väärtpaberistada. Tagatiseks olevate varade kogumis peab olema võimalik varasid välja vahetada. Samuti peab olema tagatud, et eurosüsteemi loetakse krediidiandjate suhtes prioriteetseks (v.a krediidiandjad, kes on vabastatud riiklikel põhjustel). (56) Hüpoteegitagatisega turustamatutel võlainstrumentidel peab olema a) fikseeritud, tingimusteta põhisumma ja b) intressimäär, millega ei tohi kaasneda negatiivne rahavoog.

— Krediidistandardid: Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid peavad vastama kõrgetele krediidistandarditele. Seda hinnatakse eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku selle osa abil, mis reguleerib selliseid võlainstrumente (vt punkt 6.3.3).

— Väljalaskja tüüp: Kõlblikud väljalaskjad on kõlblikest osapooltest krediidiasutused.

— Väljalaskja tegutsemiskoht: Väljalaskja asukoht peab olema euroalal.

— Menetluskord: Hüpoteegitagatisega turustamatuid võlainstrumente tuleb menetleda vastavalt eurosüsteemi korrale, nagu see on määratletud vastava riigi dokumentatsioonis.

— Nimiväärtuse vääring: Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid peavad olema nomineeritud eurodes. (55)

6.2.3. Täiendavad nõuded kõlblike varade kasutamisel

Täiendavad õiguslikud nõuded krediidinõuete kohta

Selleks et krediidinõudega tekiks kindlasti kehtiv tagatis ning krediidinõuet oleks osapoole kohustuste täitmata jätmise korral võimalik kiiresti realiseerida, peavad olema täidetud täiendavad õiguslikud nõuded. Need on seotud järgmisega:

— krediidinõude olemasolu kontroll;

— võlgniku teavitamine krediidinõude mobiliseerimisest või selle registreerimine;

— pangasaladuse ja konfidentsiaalsusega seotud piirangute puudumine;

— krediidinõude mobiliseerimisega seotud piirangute puudumine;

— krediidinõude realiseerimisega seotud piirangute puudumine.

Need õiguslikud nõuded on täpsustatud lisas 7. Siseriiklikust õigusest tulenevad muud üksikasjad on sätestatud siseriiklikes õigusaktides.

Kõlblike varade kasutamise eeskirjad

Turustatavaid varasid võib kasutada kõikideks alusvaraga tagatud rahapoliitilisteks operatsioonideks, s.t avaturu pöörd- ja otsetehinguteks ning laenamise püsivõimaluseks. Turustamatuid varasid võib kasutada avaturu pöördtehingute ja laenamise püsivõimaluse alusvarana. Eurosüsteemi otsetehinguteks neid ei kasutata. Kõiki turustatavaid ja turustamatuid varasid võib samuti kasutada päevasiseste laenude alusvarana.

Olenemata sellest, kas turustatav vara vastab või ei vasta kõikidele kõlblikkuskriteeriumidele, ei tohi osapool tagatiseks esitada vara, mille väljalaskja või garant on ta ise või mõni muu isik, kellega tal on lähedane side. (57)

Lähedane side viitab olukorrale, kus osapool on seotud kõlblike varade väljalaskjaga/võlgnikuga/garandiga järgmistel võimalikel põhjustel:

(i) osapoolele kuulub 20 % või rohkem väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist või üks või mitu ettevõtet, mille kapitalist suurem osa kuulub osapoolele, omab 20 % või rohkem väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist või osapool ning üks või mitu ettevõtet, mille kapitalist kuulub suurem osa osapoolele, omavad koos 20 % või rohkem väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist, või

(ii) väljalaskjale/võlgnikule/garandile kuulub 20 % või rohkem osapoole kapitalist või üks või mitu ettevõtet, mille kapitalist suurem osa kuulub väljalaskjale/võlgnikule/garandile, omab 20 % või rohkem osapoole kapitalist või väljalaskja/võlgnik/garant ning üks või mitu ettevõtet, mille kapitalist kuulub suurem osa väljalaskjale/võlgnikule/garandile, omavad koos 20 % või rohkem osapoole kapitalist, või

(iii) suurem osa nii osapoole kui ka väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist kuulub kolmandale isikule kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu, kelle kapitalist suurem osa kuulub kolmandale isikule.

See lähedast sidet käsitlev säte ei kehti järgmistel juhtudel: a) kui tegemist on lähedase sidemega osapoole ning EMP riikide ametivõimude vahel (kaasa arvatud siis, kui ametivõim on väljalaskja/võlgniku/garandi käendaja); b) kui tegemist on kaetud pangavõlakirjadega, mis on välja lastud vastavalt avatud investeerimisfondide direktiivi artikli 22 lõikes 4 sätestatud nõuetele; või c) kui võlainstrumendid on kaitstud spetsiaalsete õiguslike meetmetega, mille kaitse on võrreldav punktis b osutatud instrumentide kaitsega.

Peale selle võivad riikide keskpangad keelduda tagatisena aktsepteerimast järgmisi turustatavaid ja turustamatuid varasid, isegi kui need vastavad kõigile kõlblikkuskriteeriumidele:

— võlainstrumendid, mille tähtaeg saabub enne sellise rahapoliitilise operatsiooni aegumistähtaega, mille alusvarana seda kasutatakse, (58) või

— võlainstrumendid, mille tuluvoog (nt kupongimaksed) kestab kuni selle rahapoliitilise operatsiooni aegumispäevani, mille alusvarana neid kasutatakse.

Kõik kõlblikud turustatavad ja turustamatud varad peavad kogu euroalal olema piiriüleselt kasutatavad. See tähendab, et kõigil eurosüsteemi osapooltel peab olema võimalus kasutada kõlblikke varasid oma siseriiklike väärtpaberiarveldussüsteemide vaheliste ühenduste kaudu (turustatavate varade korral) või muul õiguspärasel viisil krediidi saamiseks oma tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpangast (vt punkt 6.6).

Tabel 4

Eurosüsteemi rahapoliitilisteks operatsioonideks kõlblikud varad

Kõlblikkuskriteeriumid Turustatavad varad (59) Turustamatud varad (60) Vara liik EKP võlasertifikaadid Muud turustatavad võlainstrumendid (61) Krediidinõuded Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid Krediidistandardid Vara peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Kõrgeid krediidistandardeid hinnatakse ECAFi turustatavaid varasid käsitlevate eeskirjade kohaselt. (61) Võlgnik/garant peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Krediidivõimet hinnatakse ECAFi krediidinõudeid käsitlevate eeskirjade kohaselt. Vara peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Kõrgeid krediidistandardeid hinnatakse ECAFi hüpoteegitagatisega turustamatuid võlainstrumente käsitlevate eeskirjade kohaselt. Väljalaskmiskoht EMP (61) Ei kohaldata. Ei kohaldata. Arveldamise/töötlemise kord Arvelduskoht: euroala. Instrumendid peavad olema tsentraalselt hoiustatud keskpanka või EKP miinimumnõuetele vastavasse väärtpaberiarveldussüsteemi. Eurosüsteemis kehtiv kord. Eurosüsteemis kehtiv kord. Väljalaskja/võlgniku/garandi tüüp Keskpangad Avalik sektor Erasektor Rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid Avalik sektor Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted Rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid Krediidiasutused Väljalaskja/võlgniku/garandi tegevuskoht Väljalaskja (61): EMP või EMP-välised G10 riigid Gararnt (61): EMP Euroala Euroala Vastuvõetavad turud Reguleeritud turud EKP-le vastuvõetavad reguleerimata turud Ei kohaldata Ei kohaldata Vääring Euro Euro Euro Minimaalne suurus Ei kohaldata Krediidinõude esitamise ajal kehtiv madalaim lävi. 1.1.2007 kuni 31.12.2011: — siseriikliku kasutuse korral: riigi keskpanga valikul; — piiriülese kasutuse korral: ühtne lävi 500 000 eurot. (62) Alates 1.1.2012:kogu euroalale ühine lävi 500 000 eurot. Ei kohaldata Krediidinõudeid reguleeriv õigus Ei kohaldata Krediidinõude lepingut ja krediidinõude mobiliseerimise lepingut reguleeriv õigus: euroala liikmesriigi õigus. Eri õigusi, mida kohaldatakse a) osapoole, b) krediidiandja, c) krediidisaaja, d) garandi (vajaduse korral), e) krediidinõude lepingu ja f) krediidinõude mobiliseerimise lepingu suhtes, ei tohi olla rohkem kui kaks. Ei kohaldata Piiriülene kasutus Jah Jah Jah

6.3. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistik

6.3.1. Reguleerimisala ja osad

Eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus (ECAF) on määratletud menetlused, eeskirjad ja võtted, mis tagavad, et kõik kõlblikud varad vastavad eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele.

Raamistikus tehakse kõrgetele krediidistandarditele vastavuse hindamisel vahet turustatavatel ja turustamatutel varadel (vt punktid 6.3.2 ja 6.3.3), et võtta arvesse kummagi varaliigi erinevat õiguslikku laadi ning tagada süsteemi toimimise tõhusus.

Hinnates kõlblike varade vastavust krediidistandarditele, arvestab eurosüsteem nelja allika krediidihinnanguid: reitinguagentuurid, riikide keskpankade majasisesed krediidihindamise süsteemid, osapoolte majasisesed reitingupõhised süsteemid ning kolmandate poolte reitinguvahendid. Peale selle võtab eurosüsteem krediidistandarditele vastavuse hindamisel arvesse institutsioonilisi kriteeriume ja omadusi, mis tagavad instrumentide omanikule sarnase kaitse, nagu näiteks garantiid ja tagatised.

Eurosüsteemi jaoks on oma kõrgetele krediidistandarditele vastavuse tunnuseks (ehk krediidikvaliteedi künniseks) krediidihinnang ühtne A. (63) Eurosüsteem loeb krediidihinnanguga ühtne A samaväärseks 0,10 %se maksejõuetuse tõenäosuse (probability of default – PD) ühe aasta jooksul. Seda kontrollitakse korrapäraselt. ECAFi raames kasutatakse ELi kapitalinõuete direktiivis antud maksejõuetuse juhtumite määratlust. (64) Eurosüsteem avaldab iga reitinguagentuuri kohta madalaima reitinguklassi, mis vastab nõutavale krediidikvaliteedi piirmäärale, võtmata oma hinnangu eest reitinguagentuurile mitte mingisugust vastutust. Ka seda hinnangut vaadatakse korrapäraselt läbi.

Eurosüsteem jätab endale õiguse selgitada välja, kas väljalase, väljalaskja, võlgnik või garant vastavad tema kõrgetele krediidistandarditele, mis tahes teabe põhjal, mida ta peab asjakohaseks ning võib keelduda aktsepteerimast varasid selle põhjal. Kui sellise keeldumise aluseks on usaldatavusnormatiivide täitmisega seotud teave, mille on edastanud kas osapooled või järelevalveasutused, tohib seda kasutada rangelt ainult siis ja niivõrd, kui seda on vaja eurosüsteemi rahapoliitiliste ülesannete täitmiseks.

Et kõik neli eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus kasutatavat krediidihinnangute allikat oleksid kooskõlas, võrreldavad ja täpsed, on eurosüsteemis töötatud välja nende vastuvõetavuse kriteeriumid (vt punkt 6.3.4) ning nende hindamissüsteemi toimivust krediidikvaliteedi piirmäära suhtes jälgitakse pidevalt (vt punkt 6.3.5).

6.3.2. Turustatavate varade kõrgetele krediidistandarditele vastavuse määramine

Turustatavate varade kõrgetele krediidistandarditele vastavust määratakse järgmiste kriteeriumide alusel:

— Reitinguagentuuri krediidihinnang: Vastuvõetava reitinguagentuuri (vt punkt 6.3.4) vähemalt üks krediidihinnang väljalaskele (või selle puudumise korral väljalaskjale) peab vastama eurosüsteemi krediidikvaliteedi piirmäärale. (65) (66) EKP avaldab iga punktis 6.3.1 sätestatud tingimustele vastava reitinguagentuuri krediidikvaliteedi piirmäära. (67)

— Tagatised: Kui (vastuvõetava) reitinguagentuuri krediidihinnangut väljalaskja kohta ei ole, võib kõrgetele krediidistandarditele vastavuse määramiseks kasutada rahanduslikult usaldusväärsete garantide esitatud tagatisi. Garantide rahanduslikku usaldusväärsust hinnatakse eurosüsteemi krediidikvaliteedi piirmäärale vastavate reitinguagentuuride krediidihinnangute põhjal. Tagatised peavad vastama järgmistele nõuetele: — Tagatis loetakse nõuetekohaseks, kui garant on andnud tingimusteta ja tühistamatu tagatise väljalaskja kohustuste täieliku täitmise kohta seoses laenu põhisumma, intresside ja muude summadega, mis kuuluvad tasumisele võlainstrumentide omanikele. — Tagatis peab kuuluma tasumisele esimesel nõudmisel (sõltumata alusvara võlakohustusest). Maksustamisõigusega avalik-õiguslike üksuste tagatised peaksid kuuluma tasumisele esimesel nõudmisel või nägema ette kohese tasumise kohustuse täitmata jätmise korral. Garandi tagatisest tulenevad kohustused peavad olema vähemalt samaväärsed ja sama järku kõikide muude garandi kohustustega, mille kohta tagatist ei ole. — Tagatis peab kuuluma mõne ELi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning olema õiguslikult kehtiv, siduv ja garandi suhtes täitmisele pööratav. — Õiguslik kinnitus selle kohta tuleb esitada eurosüsteemile vormilt ja sisult vastuvõetaval viisil; enne seda eurosüsteem tagatisega hõlmatud vara oma operatsioonideks kõlblikuks ei loe. Kui garant ei tegutse selles liikmesriigis, mille jurisdiktsiooni tema tagatis kuulub, tuleb õigusliku kinnitusega kinnitada ka seda, et tagatis on kehtiv ja täitmisele pööratav ka garandi tegevuskohajärgse liikmesriigi õiguse alusel. Õiguslik kinnitus tuleb läbivaatamiseks esitada selle liikmesriigi keskpangale, kes esitab tagatisega hõlmatud vara kõlblike varade loetellu lisamiseks. (68) Õiguslikku kinnitust ei ole vaja individuaalse reitinguga võlainstrumentide tagatiste ning maksustamisõigusega avalik-õiguslike üksuste tagatiste puhul. Täitmisele pööratavuse nõude suhtes kehtivad kõik maksejõuetus- või pankrotialased õigusaktid, omandiväärtpaberite üldpõhimõtted ning muud sarnased õigusaktid ja põhimõtted, mida kohaldatakse garandi suhtes ja mis üldjuhul mõjutavad võlausaldajate õigusi garandi ees.

Kui reitinguagentuuri krediidihinnangut väljalaske, väljalaskja või garandi kohta ei ole, määratakse vastavus kõrgetele krediidistandarditele kindlaks järgmiselt:

— Euroala avaliku sektori väljalaskjad ja garandid: Kui turustatava vara väljalaskja või garant on euroalal asuv kapitalinõuete direktiivis määratletud piirkonna või kohalik omavalitsus või avaliku sektori üksus, kehtib järgmine kord: — Väljalaskja või garant liigitatakse ühte kolmest kapitalinõuete direktiivi (69) määratletud klassist (vt tabel 5). — 1. ja 2. klassi väljalaskjate ja garantide krediidihinnang saadakse reitinguagentuuri krediidihinnangust väljalaskja või garandi tegevuskohajärgse riigi keskvalitsusele. See kaudne krediidihinnang peab vastama eurosüsteemi krediidikvaliteedi piirmäärale. 3. klassi väljalaskjate ja garantide kohta sellist kaudset krediidihinnangut ei anta.

— Euroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatest ettevõtetest väljalaskjad ja garandid: Kui turustatava vara väljalaskja või garant on euroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte (70) ning tema vastavust kõrgetele krediidistandarditele ei ole võimalik kindlaks määrata reitinguagentuuri poolt väljalaskele, väljalaskjale või garandile antud krediidihinnangu põhjal, kohaldatakse eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku eeskirju krediidinõuete kohta ning osapooltel lubatakse kasutada oma majasiseseid reitingupõhiseid süsteeme, riikide keskpankade majasiseseid krediidihindamise süsteeme või kolmandate poolte reitinguvahendeid. Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete turustatavaid võlainstrumente, millel ei ole reitingut, kõlblike varade loetelus ei avaldata.

Tabel 5

Kaudsed krediidihinnangud euroala piirkondade ja kohalikest omavalitsustest ning avaliku sektori üksustest väljalaskjatele, võlgnikele ja garantidele, kellel ei ole reitinguagentuuri krediidihinnangut

Kapitalinõuete direktiivi kohane liigitus Eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku kohane kaudne krediidihinnang vastavasse klassi kuuluvale väljalaskjale, võlgnikule või garandile 1. klass Piirkondade ja kohalikud omavalitused ning avaliku sektori üksused, keda võib pädevate järelevalveasutuste arvates kapitalinõuete kohaldamisel käsitleda võrdsetena keskvalitsusega. Reitinguagentuuri krediidihinnang tegevuskohajärgse riigi keskvalitsusele. 2. klass Piirkondade ja kohalikud omavalitused ning avaliku sektori üksused, keda võib pädevate järelevalveasutuste arvates kapitalinõuete kohaldamisel käsitleda võrdsetena (krediidi)asutustega. Krediidihinnang, mis on ühe krediidikvaliteedi astme (71) võrra allpool reitinguagentuuri poolt tegevuskohajärgse riigi keskvalitsusele antud krediidihinnangust. 3. klass Muud avaliku sektori üksused Koheldakse võrdselt erasektori väljalaskjate ja võlgnikega.

6.3.3. Turustamatute varade kõrgetele krediidistandarditele vastavuse määramine

Krediidinõuded

Krediidinõuete võlgnike või garantide kõrgetele krediidistandarditele vastavuse kindlaksmääramiseks peavad osapooled valima eurosüsteemis kasutatavatest vastuvõetavatest krediidihinnangute allikatest ühe peamise. Osapool valib ühe võimalikest allikatest. Erand on reitinguagentuurid, mille puhul võib kasutada kõiki vastuvõetavaid süsteeme.

Osapooled peavad valitud allika juurde jääma vähemalt üheks aastaks, et vältida krediidihinnangu vahel “hüplemist”, s.t olukorda, kus osapooled püüavad igale võlgnikule saada olemasolevatest allikatest parimat võimalikku krediidihinnangut, mis tagab kõlblikkuse rahapoliitilisteks operatsioonideks. Kui osapool soovib kohustusliku aasta möödudes krediidihinnangu süsteemi vahetada, peab ta esitama oma riigi keskpangale põhjendatud taotluse.

Põhjendatud taotluse rahuldamise korral võidakse osapoolele anda luba kasutada mitut krediidihindamise allikat või süsteemi. Peamine krediidihindamise süsteem peab hõlmama osapoole esitatud võlgnike suurimat osa. Mitme krediidihindamise allika või süsteemi kasutamine peaks olema põhjendatud piisava ärilise otstarbekusega. Põhimõtteliselt võib selline vajadus tekkida siis, kui esmane krediidihindamise allikas või süsteem ei toimi piisavas mahus.

Osapool peab oma riigi keskpangale teatama kohe igast krediidikvaliteeti mõjutavast sündmusest, kaasa arvatud osapo