ET Euroopa Liidu Teataja L 233/5

Nõukogu 16. juuni 2008. aasta otsuse 2008/474/EÜ (ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 169, 30. juuni 2008 )

Otsuse 2008/474/EÜ tekst asendatakse järgmisega:

NÕUKOGU OTSUS, 16. juuni 2008, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta (2008/474/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3 esimese lausega, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Kuni 16. juunil 2008 Luxembourgis alla kirjutatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumiseni on vaja heaks kiita ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping (edaspidi „leping”). (2) Seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames rakendatud poliitikaga on lepingus sisalduvad kaubandussätted erandlikud ega loo Euroopa Liidu jaoks ühtegi pretsedenti Euroopa Ühenduse kaubanduspoliitikas seoses kolmandate riikidega, välja arvatud Lääne-Balkani riigid. (3) Seetõttu tuleks leping alla kirjutada ja heaks kiita. ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping koos lepingu lisade, protokollide ning lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonide ja ühenduse deklaratsiooniga. Esimeses lõigus nimetatud tekstid on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujale antakse õigus nimetada isikud, kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama ja hoiule andma lepingu artiklis 58 sätestatud heakskiitmiskirja. Luxembourg, 16. juuni 2008 Nõukogu nimel eesistuja D. RUPEL

LISADE JA PROTOKOLLIDE LOETELU

LISAD

I lisa (artikkel 6) – Bosnia ja Hertsegoviina tariifsed soodustused ühendusest pärit tööstustoodetele

II lisa (artikli 12 lõige 2) – Baby-beef-toodete määratlemine

III lisa (artikkel 12) – Bosnia ja Hertsegoviina tariifsed soodustused ühendusest pärit põllumajanduse esmatoodetele

IV lisa (artikkel 13) – Bosniast ja Hertsegoviinast pärinevate toodete ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud

V lisa (artikkel 13) – Ühendusest pärinevate toodete Bosniasse ja Hertsegoviinasse importimisel kohaldatavad tollimaksud

VI lisa (artikkel 38) – Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused

PROTOKOLLID

Protokoll nr 1 (artikkel 10) – Töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kohta ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel

Protokoll nr 2 (artikkel 27) – Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus ja halduskoostöö viisid ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise lepingu kohaldamisel

Protokoll nr 3 (artikkel 36) – Terasetööstusele antava riigiabi kohta

Protokoll nr 4 (artikkel 39) – Vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes

Protokoll nr 5 (artikkel 49) – Vaidluste lahendamine

Protokoll nr 6 (artikkel 12) – Teatavate veinidega kauplemisel kohaldatavate vastastikuste soodustuste, veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud veini nimetuste vastastikuse tunnustamise, kaitse ja kontrolli kohta

I LISA

BOSNIA JA HERTSEGOVIINA TARIIFSED SOODUSTUSED ÜHENDUSE TÖÖSTUSTOODETELE

II LISA

BABY-BEEF-TOODETE MÄÄRATLEMINE,

mida on nimetatud artikli 12 lõikes 2

Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse põhjal.

CN-kood TARICi alamrubriik Kirjeldus 0102 Elusveised: 0102 90 – muud: – – koduveised: – – – massiga üle 300 kg: – – – – mullikad (poegimata emasveised): ex01029051 – – – – – tapaloomad: 10 – kellel pole veel jäävhambaid, massiga 320 kg või rohkem, kuid mitte üle 470 kg (1) ex01029059 – – – – – muud: 11 21 31 91 – kellel pole veel jäävhambaid, massiga 320 kg või rohkem, kuid mitte üle 470 kg (1) – – – – muud: ex01029071 – – – – – tapaloomad: 10 – pullid ja härjad, kellel pole veel jäävhambaid, massiga 350 kg või rohkem, kuid mitte üle 500 kg (1) ex01029079 – – – – – muud: 21 91 – pullid ja härjad, kellel pole veel jäävhambaid, massiga 350 kg või rohkem, kuid mitte üle 500 kg (1) 0201 Värske või jahutatud veiseliha: ex02011000 – rümbad ja poolrümbad 91 – rümbad massiga 180 kg või rohkem, kuid mitte üle 300 kg ja poolrümbad massiga 90 kg või rohkem, kuid mitte üle 150 kg, mille kõhrede luustumusaste on madal (eriti häbemeliiduse ja selgroojätkete osas), heleroosa lihaga ja väga õhukese rasvakihiga, mis on värvilt valge või helekollane (1) 0201 20 – muud jaotustükid, kondiga: ex02012020 – – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid: 91 – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid massiga 90 kg või rohkem, kuid mitte üle 150 kg, mille kõhrede luustumusaste on madal (eriti häbemeliiduse ja selgroojätkete osas), heleroosa lihaga ja väga õhukese rasvakihiga, mis on värvilt valge või helekollane (1) ex02012030 – – rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid: 91 – poolrümba eesveerandid massiga 45 kg või rohkem, kuid mitte üle 75 kg, mille kõhrede luustumusaste on madal (eriti selgroojätkete osas), heleroosa lihaga ja väga õhukese rasvakihiga, mis on värvilt valge või helekollane (1) ex02012050 – – rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud tagaveerandid: 91 – poolrümba tagaveerandid massiga 45 kg või rohkem, kuid mitte üle 75 kg („Pistola” tükkide puhul 38 kg või rohkem, kuid mitte üle 68 kg), mille kõhrede luustumusaste on madal (eriti selgroojätkete osas), heleroosa lihaga ja väga õhukese rasvakihiga, mis on värvilt valge või helekollane (1)

(1) Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimusi.

III LISA

BOSNIA JA HERTSEGOVIINA TARIIFSED SOODUSTUSED ÜHENDUSEST PÄRIT PÕLLUMAJANDUSE ESMATOODETELE

IV LISA

BOSNIAST JA HERTSEGOVIINAST PÄRIT KAUPADE ÜHENDUSSE IMPORTIMISEL KOHALDATAVAD TOLLIMAKSUD

Bosniast ja Hertsegoviinast ühenduse riikidesse importimisel kohaldatakse allpool sätestatud soodustusi.

CN-koodid Kauba kirjeldus Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast (esimesel aastal täismäär) Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva aasta 1. jaanuarist Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva teise aasta 1. jaanuarist ja järgnevatel aastatel 0301 91 10 0301 91 90 0302 11 10 0302 11 20 0302 11 80 0303 21 10 0303 21 20 0303 21 80 0304 19 15 0304 19 17 ex03041919 ex03041991 0304 29 15 0304 29 17 ex03042919 ex03049921 ex03051000 ex03053090 0305 49 45 ex03055980 ex03056980 Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid Tariifikvoot: 60 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 90 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust Tariifikvoot: 60 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 80 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust Tariifikvoot: 60 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 70 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust 0301 93 00 0302 69 11 0303 79 11 ex03041919 ex03041991 ex03042919 ex03049921 ex03051000 ex03053090 ex03054980 ex03055980 ex03056980 Karpkala: elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid Tariifikvoot: 130 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 90 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust Tariifikvoot: 130 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 80 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust Tariifikvoot: 130 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 70 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust ex03019980 0302 69 61 0303 79 71 ex03041939 ex03041999 ex03042999 ex03049999 ex03051000 ex03053090 ex03054980 ex03055980 ex03056980 Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid Tariifikvoot: 30 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 80 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust Tariifikvoot: 30 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 55 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust Tariifikvoot: 30 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 30 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust ex03019980 0302 69 94 0303 77 00 ex03041939 ex03041999 ex03042999 ex03049999 ex03051000 ex03053090 ex03054980 ex03055980 ex03056980 Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid Tariifikvoot: 30 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 80 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust Tariifikvoot: 30 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 55 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust Tariifikvoot: 30 t 0 %-ga Üle tariifikvoodi: 30 % enamsoodustusrežiimi tollimaksust





CN-koodid Kauba kirjeldus Tariifikvoot Tollimaksumäär 1604 13 11 1604 13 19 ex16042050 Töödeldud või konserveeritud sardiinid 50 tonni 6 % 1604 16 00 1604 20 40 Töödeldud või konserveeritud anšoovised 50 tonni 12,5 %

Kõikide HS rubriiki 1604 kuuluvate toodete (välja arvatud sardiinide ja anšooviste pooltoodete või konservide) suhtes kohaldatavat tollitariifimäära vähendatakse järgmiselt:

Aasta 1. aasta (tollimaksumäär) 3. aasta (tollimaksumäär) Alates 5. aastast (tollimaksumäär) Tollimaks 90 % enamsoodustusrežiimist 80 % enamsoodustusrežiimist 70 % enamsoodustusrežiimist

V LISA

ÜHENDUSEST PÄRIT KAUPADE BOSNIASSE JA HERTSEGOVIINASSE IMPORTIMISEL KOHALDATAVAD TOLLIMAKSUD

Ühendusest pärit kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud kaotatakse vastavalt allpool esitatud ajakavale:

CN-kood Kauba kirjeldus Tollimaksumäär (% enamsoodustusrežiimi tollitariifist) Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva aasta 1. jaanuarist Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva teise aasta 1. jaanuarist Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kolmanda aasta 1. jaanuarist Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta 1. jaanuarist Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta 1. jaanuarist ja järgnevatel aastatel (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) 0301 Eluskala: 0301 10 – dekoratiivkalad: 0301 10 10 – – mageveekalad 0 0 0 0 0 0 0301 10 90 – – merekalad 0 0 0 0 0 0 – muu eluskala: 0301 91 – – meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): 0301 91 10 – – – lõhed liikidest Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster 100 100 100 100 100 100 0301 91 90 – – – muud 100 100 100 100 100 100 0301 92 00 – – angerjad (Anguilla spp.) 0 0 0 0 0 0 0301 93 00 – – karpkalalised 100 100 100 100 100 100 0301 94 00 – – harilik tuun (Thunnus thynnus) 0 0 0 0 0 0 0301 95 00 – – tuun (Thunnus maccoyii) 0 0 0 0 0 0 0301 99 – – muud: – – – mageveekalad: 0301 99 11 – – – – idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 75 50 25 0 0 0 0301 99 19 – – – – muud 75 50 25 0 0 0 0301 99 80 – – – merekalad 0 0 0 0 0 0 0302 Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha): lõhelased (Salmonidae), v.a kalamaks, -mari ja -niisk: 0302 11 – – meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): 0302 11 10 – – – lõhed liikidest Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster 100 100 100 100 100 100 0302 11 20 – – – lõhe liigist Oncorhynchus mykiss, peaga ja lõpustega, roogitud, igaüks massiga üle 1,2 kg, või peata, lõpusteta ja roogitud, igaüks massiga üle 1 kg 100 100 100 100 100 100 0302 11 80 – – – muud 100 100 100 100 100 100 0302 12 00 – – idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 0 0 0 0 0 0 0302 19 00 – – muud 0 0 0 0 0 0 – lestalised (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Soleidae, Scophthalmidae ja Citharidae), v.a kalamaks, -mari ja -niisk 0302 21 – – hiidlest (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis): 0302 21 10 – – – süvalest (Reinhardtius hipoglossoides) 0 0 0 0 0 0 0302 21 30 – – – hiidlest e paltus (Hippoglossus hippoglossus) 0 0 0 0 0 0 0302 21 90 – – – vaikse ookeani hiidlest (Hippoglossus stenolepis) 0 0 0 0 0 0 0302 22 00 – – atlandi merilest (Pleuronectes platessa) 0 0 0 0 0 0 0302 23 00 – – merikeeled (Solea spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 29 – – muud: 0302 29 10 – – – kammellased (Lepidorhombus spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 29 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 – tuunid (perekonnast Thunnus) ja vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), v.a kalamaks, -mari ja -niisk 0302 31 – – albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga): 0302 31 10 – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0302 31 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 32 – – kulduim-tuun (Thunnus albacares): 0302 32 10 – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0302 32 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 33 – – vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis): 0302 33 10 – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0302 33 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 34 – – suursilm-tuun (Thunnus obesus): 0302 34 10 – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0302 34 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 35 – – harilik tuun (Thunnus thynnus): 0302 35 10 – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0302 35 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 36 – – tuun (Thunnus maccoyii): 0302 36 10 – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0302 36 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 39 – – muud: 0302 39 10 – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0302 39 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 40 00 – heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a kalamaks, -mari ja -niisk 0 0 0 0 0 0 0302 50 – tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk: 0302 50 10 – – liigist Gadus morhua 0 0 0 0 0 0 0302 50 90 – – muud 0 0 0 0 0 0 – muud kalad, v.a kalamaks, -mari ja -niisk: 0302 61 – – sardiin (Sardina pilchardus), sardinopsid (Sardinops spp.), sardinellid (Sardinella spp.), kilu (Sprattus sprattus): 0302 61 10 – – – sardiin (Sardina pilchardus) 0 0 0 0 0 0 0302 61 30 – – – sardinopsid (Sardinops spp.) ja sardinellid (Sardinella spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 61 80 – – – kilu (Sprattus sprattus): 0 0 0 0 0 0 0302 62 00 – – kilttursk e piksa (Melanogrammus aeglefinus) 0 0 0 0 0 0 0302 63 00 – – põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) 0 0 0 0 0 0 0302 64 00 – – makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus) 0 0 0 0 0 0 0302 65 – – haid: 0302 65 20 – – – harilik ogahai (Squalus acanthias) 0 0 0 0 0 0 0302 65 50 – – – koerhaid (Scyliorhinus spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 65 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 66 00 – – angerjad (Anguilla spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 67 00 – – mõõkkala (Xiphias gladius) 0 0 0 0 0 0 0302 68 00 – – kihvkalad (Dissostichus spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 69 – – muud: – – – mageveekalad: 0302 69 11 – – – – karpkalalised 100 100 100 100 100 100 0302 69 19 – – – – muud 100 100 100 100 100 100 – – – merekalad: – – – – väiketuunid (Euthynnus spp.), v.a alamrubriigi 0302 33 vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis): 0302 69 21 – – – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0302 69 25 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – – – – meriahvenad (Sebastes spp.): 0302 69 31 – – – – – kuldne meriahven (Sebastes marinus) 0 0 0 0 0 0 0302 69 33 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 69 35 – – – – polaartursk e saika (Boreogadus saida) 0 0 0 0 0 0 0302 69 41 – – – – merlang (Merlangius merlangus) 0 0 0 0 0 0 0302 69 45 – – – – merihaug e molva (Molva spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 69 51 – – – – vaikse ookeani mintai e alaska pollak (Theragra chalcogramma) ja euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) 0 0 0 0 0 0 0302 69 55 – – – – anšoovised (Engraulis spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 69 61 – – – – hammasahvenad (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) 0 0 0 0 0 0 – – – – merluusid (Merluccius spp.) ja ameerikalutsud (Urophycis spp.): – – – – – merluusid (Merluccius spp.): 0302 69 66 – – – – – – lõuna-aafrika merluusid (Merluccius capensis ja Merluccius paradoxus) 0 0 0 0 0 0 0302 69 67 – – – – – – uusmeremaa merluus (Merluccius australis) 0 0 0 0 0 0 0302 69 68 – – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 69 69 – – – – – ameerikalutsud (Urophycis spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 69 75 – – – – merilatikad (Brama spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 69 81 – – – – merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) 0 0 0 0 0 0 0302 69 85 – – – – putassuud (Micromesistius poutassou ja Gadus poutassou) 0 0 0 0 0 0 0302 69 86 – – – – lõunaputassuu (Mikromesistius australis) 0 0 0 0 0 0 0302 69 91 – – – – hobumakrell (stauriid) (Caranx trachurus, Trachurus trachurus) 0 0 0 0 0 0 0302 69 92 – – – – lõunakongrio (Genypterus blacodes) 0 0 0 0 0 0 0302 69 94 – – – – kiviahven (Dicentrarchus labrax) 0 0 0 0 0 0 0302 69 95 – – – – kuld-merikoger (Sparus aurata) 0 0 0 0 0 0 0302 69 99 – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0302 70 00 – kalamaks, -mari ja -niisk 0 0 0 0 0 0 0303 Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha: – idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk 0303 11 00 – – nerka (Oncorhynchus nerka) 0 0 0 0 0 0 0303 19 00 – – muud 0 0 0 0 0 0 – muud lõhelased, v.a kalamaks, -mari ja niisk: 0303 21 – – meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): 0303 21 10 – – – lõhed liikidest Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster 90 80 60 40 20 0 0303 21 20 – – – lõhe liigist Oncorhynchus mykiss, peaga ja lõpustega, roogitud, igaüks massiga üle 1,2 kg, või peata, lõpusteta ja roogitud, igaüks massiga üle 1 kg 90 80 60 40 20 0 0303 21 80 – – – muud 90 80 60 40 20 0 0303 22 00 – – Atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 0 0 0 0 0 0 0303 29 00 (1) – – muud 50 0 0 0 0 0 – lestalised (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Soleidae, Scophthalmidae ja Citharidae), v.a kalamaks, -mari ja -niisk 0303 31 – – hiidlest (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis): 0303 31 10 – – süvalest (Reinhardtius hipoglossoides) 0 0 0 0 0 0 0303 31 30 – – – hiidlest e paltus (Hippoglossus hippoglossus) 0 0 0 0 0 0 0303 31 90 – – – vaikse ookeani hiidlest (Hippoglossus stenolepis) 0 0 0 0 0 0 0303 32 00 – – atlandi merilest (Pleuronectes platessa) 0 0 0 0 0 0 0303 33 00 – – merikeeled (Solea spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 39 – – muud: 0303 39 10 – – – lest (Platichthys flesus) 0 0 0 0 0 0 0303 39 30 – – – kalad perekonnast Rhombosolea 0 0 0 0 0 0 0303 39 70 – – – muud 0 0 0 0 0 0 – tuunid (perekonnast Thunnus) ja vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), v.a kalamaks, -mari ja -niisk 0303 41 – – albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga): – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks: 0303 41 11 – – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0303 41 13 – – – – ilma lõpuste ja sisikonnata 0 0 0 0 0 0 0303 41 19 – – – – muud (näiteks ilma peata) 0 0 0 0 0 0 0303 41 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 42 – – kulduim-tuun (Thunnus albacares): – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks: – – – – rookimata kalad: 0303 42 12 – – – – – ühiku mass üle 10 kg 0 0 0 0 0 0 0303 42 18 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – – – – ilma lõpuste ja sisikonnata: 0303 42 32 – – – – – ühiku mass üle 10 kg 0 0 0 0 0 0 0303 42 38 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – – – – muud (näiteks ilma peata): 0303 42 52 – – – – – ühiku mass üle 10 kg 0 0 0 0 0 0 0303 42 58 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 42 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 43 – – vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis): – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks: 0303 43 11 – – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0303 43 13 – – – – ilma lõpuste ja sisikonnata 0 0 0 0 0 0 0303 43 19 – – – – muud (näiteks ilma peata) 0 0 0 0 0 0 0303 43 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 44 – – suursilm-tuun (Thunnus obesus): – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks: 0303 44 11 – – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0303 44 13 – – – – ilma lõpuste ja sisikonnata 0 0 0 0 0 0 0303 44 19 – – – – muud (näiteks ilma peata) 0 0 0 0 0 0 0303 44 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 45 – – harilik tuun (Thunnus thynnus): – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks: 0303 45 11 – – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0303 45 13 – – – – ilma lõpuste ja sisikonnata 0 0 0 0 0 0 0303 45 19 – – – – muud (näiteks ilma peata) 0 0 0 0 0 0 0303 45 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 46 – – tuun (Thunnus maccoyii): – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks: 0303 46 11 – – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0303 46 13 – – – – ilma lõpuste ja sisikonnata 0 0 0 0 0 0 0303 46 19 – – – – muud (näiteks ilma peata) 0 0 0 0 0 0 0303 46 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 49 – – muud: – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks: 0303 49 31 – – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0303 49 33 – – – – ilma lõpuste ja sisikonnata 0 0 0 0 0 0 0303 49 39 – – – – muud (näiteks ilma peata) 0 0 0 0 0 0 0303 49 80 – – – muud 0 0 0 0 0 0 – heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii) ja tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk: 0303 51 00 – – heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 0 0 0 0 0 0303 52 – – tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus): 0303 52 10 – – – liigist Gadus morhua 0 0 0 0 0 0 0303 52 30 – – – liigist Gadus ogac 0 0 0 0 0 0 0303 52 90 – – – liigist Gadus macrocephalus 0 0 0 0 0 0 – mõõkkala (Xiphias gladius) ja kihvkalad (Dissostichus spp.), v.a kalamaks, -mari ja -niisk: 0303 61 00 – – mõõkkala (Xiphias gladius) 0 0 0 0 0 0 0303 62 00 – – kihvkalad (Dissostichus spp.) 0 0 0 0 0 0 – muud kalad, v.a kalamaks, -mari ja -niisk: 0303 71 – – sardiin (Sardina pilchardus), sardinopsid (Sardinops spp.), sardinellid (Sardinella spp.), kilu (Sprattus sprattus): 0303 71 10 – – – sardiin (Sardina pilchardus) 0 0 0 0 0 0 0303 71 30 – – – sardinopsid (Sardinops spp.) ja sardinellid (Sardinella spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 71 80 – – – kilu (Sprattus sprattus): 0 0 0 0 0 0 0303 72 00 – – kilttursk e piksa (Melanogrammus aeglefinus) 0 0 0 0 0 0 0303 73 00 – – põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) 0 0 0 0 0 0 0303 74 – – makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus): 0303 74 30 – – – harilik makrell (Scomber scombrus) ja jaapani makrell (Scomber japonicus) 0 0 0 0 0 0 0303 74 90 – – – austraalia makrell (Scomber australasicus) 0 0 0 0 0 0 0303 75 – – haid: 0303 75 20 – – – harilik ogahai (Squalus acanthias) 0 0 0 0 0 0 0303 75 50 – – – koerhaid (Scyliorhinus spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 75 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 76 00 – – angerjad (Anguilla spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 77 00 – – kiviahvenad (Dicentrarchus labrax, Dicentrarchus punctatus) 0 0 0 0 0 0 0303 78 – – merluusid (Merluccius spp.) ja ameerikalutsud (Urophycis spp.): – – – merluusid (Merluccius spp.): 0303 78 11 – – – – lõuna-aafrika merluusid (Merluccius capensis ja Merluccius paradoxus) 0 0 0 0 0 0 0303 78 12 – – – – argentiina merluus (Merluccius hubbsi) 0 0 0 0 0 0 0303 78 13 – – – – uusmeremaa merluus (Merluccius australis) 0 0 0 0 0 0 0303 78 19 – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 78 90 – – – ameerikalutsud (Urophycis spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 79 – – muud: – – – mageveekalad: 0303 79 11 – – – – karpkalalised 90 80 60 40 20 0 0303 79 19 – – – – muud 75 50 25 0 0 0 – – – merekalad: – – – – väiketuunid (Euthynnus spp.), v.a alamrubriiki 0303 43 kuuluvad vööttuunid (Euthynnus (Katsuwonis) pelamis): – – – – – rubriiki 1604 kuuluvate toodete tööstuslikuks tootmiseks: 0303 79 21 – – – – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0303 79 23 – – – – – – ilma lõpuste ja sisikonnata 0 0 0 0 0 0 0303 79 29 – – – – – – muud (näiteks ilma peata) 0 0 0 0 0 0 0303 79 31 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – – – – meriahvenad (Sebastes spp.): 0303 79 35 – – – – – kuldne meriahven (Sebastes marinus) 0 0 0 0 0 0 0303 79 37 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 79 41 – – – – polaartursk e saika (Boreogadus saida) 0 0 0 0 0 0 0303 79 45 – – – – merlang (Merlangius merlangus) 0 0 0 0 0 0 0303 79 51 – – – – merihaug e molva (Molva spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 79 55 – – – – vaikse ookeani mintai e alaska pollak (Theragra chalcogramma) ja euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) 0 0 0 0 0 0 0303 79 58 – – – – kalad liigist (Orcynopsis unicolor) 0 0 0 0 0 0 0303 79 65 – – – – anšoovised (Engraulis spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 79 71 – – – – hammasahvenad (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 79 75 – – – – merilatikad (Brama spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 79 81 – – – – merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) 0 0 0 0 0 0 0303 79 83 – – – – putassuud (Micromesistius poutassou ja Gadus poutassou) 0 0 0 0 0 0 0303 79 85 – – – – lõunaputassuu (Mikromesistius australis) 0 0 0 0 0 0 0303 79 91 – – – – hobumakrell (stauriid) (Caranx trachurus, Trachurus trachurus) 0 0 0 0 0 0 0303 79 92 – – – – uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus novaezealandiae) 0 0 0 0 0 0 0303 79 93 – – – – lõunakongrio (Genypterus blacodes) 0 0 0 0 0 0 0303 79 94 – – – – kalad liikidest Pelotreis flavilatus ja Peltorhamphus novaezelandiae 0 0 0 0 0 0 0303 79 98 – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0303 80 – kalamaks, -mari ja -niisk: 0303 80 10 – – kalamari ja -niisk desoksüribonukleiinhappe või protamiinsulfaadi tootmiseks 0 0 0 0 0 0 0303 80 90 – – muud 0 0 0 0 0 0 0304 Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud: – värske või jahutatud: 0304 11 – – mõõkkala (Xiphias gladius): 0304 11 10 – – – fileed 0 0 0 0 0 0 0304 11 90 – – – muu kalaliha (k.a kalahakkliha) 0 0 0 0 0 0 0304 12 – – kihvkalad (Dissostichus spp.): 0304 12 10 – – – fileed 0 0 0 0 0 0 0304 12 90 – – – muu kalaliha (k.a kalahakkliha) 0 0 0 0 0 0 0304 19 – – muud: – – – fileed: – – – – mageveekaladest: 0304 19 13 – – – – – idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 50 0 0 0 0 0 – – – – – forellid ja lõhed liikidest Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita ja Oncorhynchus gilae: 0304 19 15 – – – – – – lõhed liikidest Oncorhynchus mykiss, igaüks massiga üle 400 g 50 0 0 0 0 0 0304 19 17 – – – – – – muud 50 0 0 0 0 0 0304 19 19 – – – – – muud mageveekalad 50 0 0 0 0 0 – – – – muud: 0304 19 31 – – – – – tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja polaartursk e saika (Boreogadus saida) 0 0 0 0 0 0 0304 19 33 – – – – – põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) 0 0 0 0 0 0 0304 19 35 – – – – – meriahvenad (Sebastes spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 19 39 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – – – muu kalaliha (k.a kalahakkliha): 0304 19 91 – – – – mageveekaladest 0 0 0 0 0 0 – – – – muud: 0304 19 97 – – – – – nn liblikfileed heeringast või räimest 0 0 0 0 0 0 0304 19 99 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – külmutatud fileed: 0304 21 00 – – mõõkkala (Xiphias gladius) 0 0 0 0 0 0 0304 22 00 – – kihvkalad (Dissostichus spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 29 – – muud: – – – mageveekaladest: 0304 29 13 – – – – idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 0 0 0 0 0 0 – – – – forellid ja lõhed liikidest Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita ja Oncorhynchus gilae: 0304 29 15 – – – – – lõhed liikidest Oncorhynchus mykiss, igaüks massiga üle 400 g 0 0 0 0 0 0 0304 29 17 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0304 29 19 – – – – muud mageveekalad 50 0 0 0 0 0 – – – muud: – – – – tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja polaartursk e saika (Boreogadus saida): 0304 29 21 – – – – – vaikse ookeani tursk (Gadus macrocephalus) 0 0 0 0 0 0 0304 29 29 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0304 29 31 – – – – põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) 0 0 0 0 0 0 0304 29 33 – – – – kilttursk e piksa (Melanogrammus aeglefinus) 0 0 0 0 0 0 – – – – meriahvenad (Sebastes spp.): 0304 29 35 – – – – – kuldne meriahven (Sebastes marinus) 0 0 0 0 0 0 0304 29 39 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0304 29 41 – – – – merlang (Merlangius merlangus) 0 0 0 0 0 0 0304 29 43 – – – – merihaugid e molvad (Molva spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 29 45 – – – – tuunid (perekonnast Thunnus) ja vööttuunid (perekonnast Euthynnus (Katsuwonus)) 0 0 0 0 0 0 – – – – makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus) ja kalad liigist Orcynopsis unicolor: 0304 29 51 – – – – – austraalia makrell (Scomber australasicus) 0 0 0 0 0 0 0304 29 53 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – – – – merluusid (Merluccius spp.) ja ameerikalutsud (Urophycis spp.): – – – – – merluusid (Merluccius spp.): 0304 29 55 – – – – – – lõuna-aafrika merluusid (Merluccius capensis ja Merluccius paradoxus) 50 0 0 0 0 0 0304 29 56 – – – – – – argentiina merluus (Merluccius hubbsi) 90 80 60 40 20 0 0304 29 58 – – – – – – muud 90 80 60 40 20 0 0304 29 59 – – – – – ameerikalutsud (Urophycis spp.) 0 0 0 0 0 0 – – – – haid: 0304 29 61 – – – – – harilik ogahai e katraan (Squalus acantihias) ja koerhaid (Scyliorhinus spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 29 69 – – – – – muud haid 0 0 0 0 0 0 0304 29 71 – – – – atlandi merilest (Pleuronectes platessa) 0 0 0 0 0 0 0304 29 73 – – – – lest (Platichthys flessus) 0 0 0 0 0 0 0304 29 75 – – – – heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 0 0 0 0 0 0304 29 79 – – – – kammellased (Lepidorhombus spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 29 83 – – – – merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 29 85 – – – – vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) 0 0 0 0 0 0 0304 29 91 – – – – uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus novaezealandiae) 0 0 0 0 0 0 0304 29 99 – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – muud: 0304 91 00 – – mõõkkala (Xiphias gladius) 0 0 0 0 0 0 0304 92 00 – – kihvkalad (Dissostichus spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 99 – – muud: 0304 99 10 – – – surimi 0 0 0 0 0 0 – – – muud: 0304 99 21 – – – – mageveekaladest 0 0 0 0 0 0 – – – – muud: 0304 99 23 – – – – – heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 0 0 0 0 0 0304 99 29 – – – – – meriahvenad (Sebastes spp.) 0 0 0 0 0 0 – – – – – tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja polaartursk e saika (Boreogadus saida): 0304 99 31 – – – – – – vaikse ookeani tursk (Gadus macrocephalus) 0 0 0 0 0 0 0304 99 33 – – – – – – liigist Gadus morhua 0 0 0 0 0 0 0304 99 39 – – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0304 99 41 – – – – – põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) 0 0 0 0 0 0 0304 99 45 – – – – – kilttursk e piksa (Melanogrammus aeglefinus) 0 0 0 0 0 0 0304 99 51 – – – – – merluusid (Merluccius spp.) ja ameerikalutsud (Urophycis spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 99 55 – – – – – kammellased (Lepidorhombus spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 99 61 – – – – – merilatikad (Brama spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 99 65 – – – – – merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) 0 0 0 0 0 0 0304 99 71 – – – – – putassuud (Micromesistius poutassou ja Gadus poutassou) 0 0 0 0 0 0 0304 99 75 – – – – – vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) 0 0 0 0 0 0 0304 99 99 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0305 Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid: 0305 10 00 – inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid 0 0 0 0 0 0 0305 20 00 – kalamaks, -mari ja -niisk, kuivatatud, suitsutatud, soolatud või soolvees 0 0 0 0 0 0 0305 30 – kalafileed, kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutamata: – – tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja polaartursk e saika (Boreogadus saida): 0305 30 11 – – – vaikse ookeani tursk (Gadus macrocephalus) 0 0 0 0 0 0 0305 30 19 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0305 30 30 – – idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho), soolatud või soolvees 0 0 0 0 0 0 0305 30 50 – – süvalest (Reinharditus hipoglossoides), soolatud või soolvees 0 0 0 0 0 0 0305 30 90 – – muud 0 0 0 0 0 0 – suitsukala, k.a filee: 0305 41 00 – – idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 50 0 0 0 0 0 0305 42 00 – – heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 0 0 0 0 0 0305 49 – – muud: 0305 49 10 – – – süvalest (Reinhardtius hipoglossoides) 0 0 0 0 0 0 0305 49 20 – – – hiidlest e paltus (Hippoglossus hippoglossus) 0 0 0 0 0 0 0305 49 30 – – – makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus) 0 0 0 0 0 0 0305 49 45 – – – meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster) 90 80 60 40 20 0 0305 49 50 – – – angerjad (Anguilla spp.) 0 0 0 0 0 0 0305 49 80 – – – muud 0 0 0 0 0 0 – kuivatatud (vinnutatud), soolatud või mitte, suitsutamata: 0305 51 – – tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus): 0305 51 10 – – – kuivatatud, soolamata 0 0 0 0 0 0 0305 51 90 – – – kuivatatud, soolatud 0 0 0 0 0 0 0305 59 – – muud: – – – polaartursk e saika (Boreogadus saida) 0305 59 11 – – – – kuivatatud, soolamata 0 0 0 0 0 0 0305 59 19 – – – – kuivatatud, soolatud 0 0 0 0 0 0 0305 59 30 – – – heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 0 0 0 0 0 0305 59 50 – – – anšoovised (Engraulis spp.) 0 0 0 0 0 0 0305 59 70 – – – hiidlest e paltus (Hippoglossus hippoglossus) 0 0 0 0 0 0 0305 59 80 – – – muud 0 0 0 0 0 0 – soolatud või soolvees kala, kuivatamata ja suitsutamata: 0305 61 00 – – heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 0 0 0 0 0 0305 62 00 – – tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) 0 0 0 0 0 0 0305 63 00 – – anšoovised (Engraulis spp.) 0 0 0 0 0 0 0305 69 – – muud: 0305 69 10 – – – polaartursk e saika (Boreogadus saida) 0 0 0 0 0 0 0305 69 30 – – – hiidlest e paltus (Hippoglossus hippoglossus) 0 0 0 0 0 0 0305 69 50 – – – idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 0 0 0 0 0 0 0305 69 80 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid vähkidest: – külmutatud: 0306 11 – – langustid (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.): 0306 11 10 – – – vähilakad 0 0 0 0 0 0 0306 11 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 12 – – homaarid (Homarus spp.): 0306 12 10 – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0306 12 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 13 – – garneelid ja krevetid: 0306 13 10 – – – krevetid (Pandalidae spp.) 0 0 0 0 0 0 0306 13 30 – – – garneelid perekonnast Crangon 0 0 0 0 0 0 0306 13 40 – – – süvaveegarneelid liigist Parapenaeus longirostris 0 0 0 0 0 0 0306 13 50 – – – garneelid perekonnast Penaeus 0 0 0 0 0 0 0306 13 80 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 14 – – krabid: 0306 14 10 – – – krabid liikidest Paralithodes camchaticus, Chionoecetes spp. ja Callinectes sapidus 0 0 0 0 0 0 0306 14 30 – – – harilik taskukrabi (Cancer pagurus) 0 0 0 0 0 0 0306 14 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 19 – – muud, k.a inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid vähkidest: 0306 19 10 – – – mageveevähid 0 0 0 0 0 0 0306 19 30 – – – norra salehomaarid (Nephorops norvegicus) 0 0 0 0 0 0 0306 19 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 – külmutamata: 0306 21 00 – – jõevähid ja langustid (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.) 0 0 0 0 0 0 0306 22 – – homaarid (Homarus spp.): 0306 22 10 – – – elusad 0 0 0 0 0 0 – – – muud: 0306 22 91 – – – – terved (puhastamata) 0 0 0 0 0 0 0306 22 99 – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 23 – – garneelid ja krevetid: 0306 23 10 – – – krevetid (Pandalidae spp.) 0 0 0 0 0 0 – – – garneelid (perekonnast Crangon): 0306 23 31 – – – – värsked, jahutatud või aurus või vees keedetud 0 0 0 0 0 0 0306 23 39 – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 23 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 24 – – krabid: 0306 24 30 – – – harilik taskukrabi (Cancer pagurus) 0 0 0 0 0 0 0306 24 80 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0306 29 – – muud, k.a inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid vähkidest: 0306 29 10 – – – mageveevähid 0 0 0 0 0 0 0306 29 30 – – – norra salehomaarid (Nephorops norvegicus) 0 0 0 0 0 0 0306 29 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0307 Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide: 0307 10 – austrid: 0307 10 10 – – lamedad austrid (Ostrea spp.), elusad, ühiku mass (koos karbiga) kuni 40 g 0 0 0 0 0 0 0307 10 90 – – muud 0 0 0 0 0 0 – kammkarbid (perekondadest Pecten, Chlamys või Placopecten): 0307 21 00 – – elusad, värsked või jahutatud 0 0 0 0 0 0 0307 29 – – muud: 0307 29 10 – – – suured e püha Jakobi kammkarbid (Pecten maximus), külmutatud 0 0 0 0 0 0 0307 29 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 – rannakarbid e miidiad (Mytilus spp., Perna spp.): 0307 31 – – elusad, värsked või jahutatud: 0307 31 10 – – – Mytilus spp. 0 0 0 0 0 0 0307 31 90 – – – Perna spp. 0 0 0 0 0 0 0307 39 – – muud: 0307 39 10 – – – Mytilus spp. 0 0 0 0 0 0 0307 39 90 – – – Perna spp. 0 0 0 0 0 0 – seepiad (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola spp.) ja kalmaarid (Ommastrephes spp., Loligo spp., Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.): 0307 41 – – elusad, värsked või jahutatud: 0307 41 10 – – – seepiad (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola spp.) 0 0 0 0 0 0 – – – kalmaarid (Ommastrephes spp., Loligo spp., Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.): 0307 41 91 – – – – ebakalmaarid (Loligo spp.), nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) 0 0 0 0 0 0 0307 41 99 – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0307 49 – – muud: – – – külmutatud: – – – – seepiad (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola spp.): – – – – – perekonnast Sepiola: 0307 49 01 – – – – – – – liigist Sepiola rondeleti 0 0 0 0 0 0 0307 49 11 – – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0307 49 18 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – – – – kalmaarid (Ommastrephes spp., Loligo spp., Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.): – – – – – ebakalmaarid (Loligo spp.): 0307 49 31 – – – – – – harilik ebakalmaar (Loligo vulgaris) 0 0 0 0 0 0 0307 49 33 – – – – – – Loligo pealei 0 0 0 0 0 0 0307 49 35 – – – – – – Loligo patagonica 0 0 0 0 0 0 0307 49 38 – – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 0307 49 51 – – – – – nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) 0 0 0 0 0 0 0307 49 59 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – – – muud: 0307 49 71 – – – – seepiad (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola spp.) 0 0 0 0 0 0 – – – – kalmaarid (Ommastrephes spp., Loligo spp., Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.): 0307 49 91 – – – – – ebakalmaarid (Loligo spp.), nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) 0 0 0 0 0 0 0307 49 99 – – – – – muud 0 0 0 0 0 0 – kaheksajalad (Octopus spp.): 0307 51 00 – – elusad, värsked või jahutatud 0 0 0 0 0 0 0307 59 – – muud: 0307 59 10 – – – külmutatud 0 0 0 0 0 0 0307 59 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0307 60 00 – teod, v.a meriteod 0 0 0 0 0 0 – muud, k.a inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide: 0307 91 00 – – elusad, värsked või jahutatud 0 0 0 0 0 0 0307 99 – – muud: – – – külmutatud: 0307 99 11 – – – – Illex spp. 0 0 0 0 0 0 0307 99 13 – – – – veenuskarp ja muud liigid sugukonnast Veneridae 0 0 0 0 0 0 0307 99 15 – – – – meduus (Rhopilema spp.) 0 0 0 0 0 0 0307 99 18 – – – – muud veeselgrootud 0 0 0 0 0 0 0307 99 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 0511 Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3: – muud: 0511 91 – – tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3: 0511 91 10 – – – kalajäätmed 0 0 0 0 0 0 0511 91 90 – – – muud 0 0 0 0 0 0 1604 Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad: – kalad tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana: 1604 11 00 – – lõhe 75 50 25 0 0 0 1604 12 – – heeringas: 1604 12 10 – – – sügavkülmutatud, taigna või riivsaiaga paneeritud värsked fileed, eelküpsetatud või eelküpsetamata 75 50 25 0 0 0 – – – muud: 1604 12 91 – – – – õhukindlas pakendis 75 50 25 0 0 0 1604 12 99 – – – – muud 75 50 25 0 0 0 1604 13 – – sardiinid, sardinellid ja kilud: – – – sardiinid: 1604 13 11 – – – – oliiviõlis 75 50 25 0 0 0 1604 13 19 – – – – muud 75 50 25 0 0 0 1604 13 90 – – – muud 75 50 25 0 0 0 1604 14 – – tuun, vööttuun ja pelamiid (Sarda spp.): – – – tuun ja vööttuun: 1604 14 11 – – – – taimeõlis 75 50 25 0 0 0 – – – – muud: 1604 14 16 – – – – – nn seljafileed 75 50 25 0 0 0 1604 14 18 – – – – – muud 75 50 25 0 0 0 1604 14 90 – – – pelamiid (Sarda spp.) 75 50 25 0 0 0 1604 15 – – makrell: – – – liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus: 1604 15 11 – – – – fileed 75 50 25 0 0 0 1604 15 19 – – – – muud 75 50 25 0 0 0 1604 15 90 – – – austraalia makrell (Scomber australasicus) 75 50 25 0 0 0 1604 16 00 – – anšoovised 75 50 25 0 0 0 1604 19 – – muud: 1604 19 10 – – – muud lõhelased, v.a lõhe 75 50 25 0 0 0 – – – kalad perekonnast Euthynnus, v.a vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis): 1604 19 31 – – – – nn seljafileed 75 50 25 0 0 0 1604 19 39 – – – – muud 75 50 25 0 0 0 1604 19 50 – – – kalad liigist Orcynopsis unicolor 75 50 25 0 0 0 – – – muud: 1604 19 91 – – – – sügavkülmutatud, taigna või riivsaiaga paneeritud värsked fileed, eelküpsetatud või eelküpsetamata 75 50 25 0 0 0 – – – – muud: 1604 19 92 – – – – – tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) 75 50 25 0 0 0 1604 19 93 – – – – – põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) 75 50 25 0 0 0 1604 19 94 – – – – – merluus (Merluccius spp.) ja ameerikaluts (Urophycis spp.) 75 50 25 0 0 0 1604 19 95 – – – – – vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) ja euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) 75 50 25 0 0 0 1604 19 98 – – – – – muud 75 50 25 0 0 0 1604 20 – muud kalatooted või -konservid: 1604 20 05 – – surimitooted 75 50 25 0 0 0 – – muud: 1604 20 10 – – – lõhest 75 50 25 0 0 0 1604 20 30 – – – muudest lõhelastest v.a lõhe 75 50 25 0 0 0 1604 20 40 – – – anšoovistest 75 50 25 0 0 0 1604 20 50 – – – sardiinidest, pelamiididest, liigi Scomber scombrus või Scomber japonicus makrellidest, liigi Orcynopsis unicolor kaladest 75 50 25 0 0 0 1604 20 70 – – – tuunidest, vööttuunidest ja muudest perekonna Euthynnus kaladest 75 50 25 0 0 0 1604 20 90 – – – muudest kaladest 75 50 25 0 0 0 1604 30 – kaaviar ja kaaviariasendajad: 1604 30 10 – – kaaviar (must kalamari, tuuraliste marjast) 75 50 25 0 0 0 1604 30 90 – – kaaviariasendajad 75 50 25 0 0 0 1605 Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest: 1605 10 00 – krabidest 0 0 0 0 0 0 1605 20 – garneelidest ja krevettidest: 1605 20 10 – – õhukindlas pakendis 0 0 0 0 0 0 – – muud: 1605 20 91 – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 2 kg 0 0 0 0 0 0 1605 20 99 – – – muud 0 0 0 0 0 0 1605 30 – homaaridest (merevähkidest): 1605 30 10 – – kuumtöödeldud homaariliha homaarivõi, -pasteedi, suppide või kastmete valmistamiseks või kasutamiseks täidisena taignatoodetes 0 0 0 0 0 0 1605 30 90 – – muud 0 0 0 0 0 0 1605 40 00 – muudest vähkidest 0 0 0 0 0 0 1605 90 – muud: – – limustest: – – – rannakarplastest (Mytilus spp., Perna spp.): 1605 90 11 – – – – õhukindlas pakendis 0 0 0 0 0 0 1605 90 19 – – – – muud 0 0 0 0 0 0 1605 90 30 – – – muud 0 0 0 0 0 0 1605 90 90 – – muudest veeselgrootutest 0 0 0 0 0 0 1902 Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: 1902 20 – täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: 1902 20 10 – – mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid 75 50 25 0 0 0 2301 Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned; rasvakõrned: 2301 20 00 – inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest 0 0 0 0 0 0

(1) Välja arvatud rubriigi 0303 29 00 10„mageveekalad”, vabastatakse need tooted tollimaksust alles alates lepingu jõustumisele järgneva kolmanda aasta 1. jaanuarist pärast järkjärgulist vähendamist alates lepingu jõustumisest.

VI LISA

INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDI ÕIGUSED,

mida on nimetatud artiklis 38

1. Lepingu artikli 38 punktis 4 (SAA artikli 73 punkt 4) käsitletakse järgmisi mitmepoolseid konventsioone, mille osalised liikmesriigid on või mida liikmesriigid tegelikult kohaldavad: — mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal); — tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise deponeerimise Haagi kokkulepe (1999. aasta Genfi akt); — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madridi protokoll, 1989); — WIPO autoriõiguse leping, (Genf, 2000); — fonogrammitootjat fonogrammi loata paljundamise vastu kaitsev konventsioon (Genf, 1971); — teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961); — rahvusvaheline patentide klassifitseerimise Strasbourgi kokkulepe (Strasbourg, 1971, muudetud 1979); — märkide figuratiivelementide rahvusvahelise klassifikatsiooni asutamise Viini kokkulepe (Viin, 1973, muudetud 1985); — WIPO autoriõiguse leping, (Genf, 1996); — WIPO esituse ja fonogrammide leping (Genf, 1996); — rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV konventsioon, Pariis, 1961, muudetud 1972., 1978. ja 1991. aastal); — Euroopa patentide andmise konventsioon (Euroopa patendikonventsioon – München, 1973, muudetud, sh 2000. aasta versioon); — kaubamärgiõiguse leping (Genf, 1994).

2. Lepinguosalised kinnitavad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest tulenevate kohustuste tähtsust: — Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsioon (WIPO konventsioon, Stockholm, 1967, muudetud 1979); — Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1971. aasta Pariisi akt); — satelliidi kaudu edastatavate programmi sisaldavate signaalide jaotamise Brüsseli konventsioon (Brüssel, 1974); — tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise klassifikatsiooni Locarno kokkulepe (Locarno, 1968, muudetud 1979. aastal); — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal); — märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal); — tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal); — patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal).

PROTOKOLL NR 1

töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kohta ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel

Artikkel 1

1. Ühendus ja Bosnia ja Hertsegoviina kohaldavad töödeldud põllumajandussaaduste suhtes vastavalt I ja II lisas esitatud tollimaksumäärasid selles lisas osutatud tingimustel, olenemata sellest, kas kvooti kohaldatakse või mitte.

2. Ajutine komitee otsustab järgmiste küsimuste üle:

a) käesolevas protokollis esitatud töödeldud põllumajandussaaduste loetelu täiendamine,

b) I ja II lisas osutatud tollimaksumäärade muudatused,

c) tariifikvootide suurendamine või kaotamine.

3. Ajutine komitee võib asendada käesoleva protokolliga kehtestatud tollimaksumäärad režiimiga, mis põhineb käesolevas protokollis käsitletavate töödeldud põllumajandussaaduste tootmisel tegelikult kasutatavate põllumajandussaaduste turuhindadel ühenduses ja Bosnias ja Hertsegoviinas.

Artikkel 2

Vastavalt artiklile 1 kohaldatavaid tollimakse võib ajutise komitee otsusega vähendada:

a) kui ühenduse ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelises kaubavahetuses vähendatakse põhisaaduste suhtes kohaldatavaid tollimakse või

b) vastuseks vähendamistele, mis tulenevad töödeldud põllumajandussaadustega seotud vastastikustest soodustustest.

Punktis a osutatud vähendamised arvutatakse tollimaksu põllumajanduskomponendi põhjal, mis vastab asjakohaste töödeldud põllumajandussaaduste valmistamisel tegelikult kasutatud põllumajandustoodetele, ja need arvatakse maha kõnealuste põllumajanduse põhisaaduste suhtes kohaldatavatest tollimaksudest.

Artikkel 3

Ühendus ja Bosnia ja Hertsegoviina teatavad teineteisele käesoleva protokolliga hõlmatud toodete kohta kehtestatud halduskorrast. Selline kord peaks tagama kõigi huvitatud isikute võrdse kohtlemise ning peaks olema võimalikult lihtne ja paindlik.

PROTOKOLL NR 2,

mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kokkuleppe kohaldamisel

SISUKORD

I JAOTIS ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Mõisted

II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2 Üldnõuded

Artikkel 3 Kumulatsioon ühenduses

Artikkel 4 Kumulatsioon Bosnias ja Hertsegoviinas

Artikkel 5 Täielikult teatavast riigist pärinevad tooted

Artikkel 6 Piisava töö või töötluse läbinud tooted

Artikkel 7 Ebapiisav töö või töötlus

Artikkel 8 Kvalifikatsiooniühik

Artikkel 9 Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Artikkel 10 Komplektid

Artikkel 11 Kõrvalised tegurid

III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12 Territoriaalsuse põhimõte

Artikkel 13 Otsevedu

Artikkel 14 Näitused

IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 15 Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 16 Üldnõuded

Artikkel 17 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

Artikkel 18 Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaadid EUR.1

Artikkel 19 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

Artikkel 20 Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel

Artikkel 21 Arvestuslik eraldamine

Artikkel 22 Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

Artikkel 23 Heakskiidetud eksportija

Artikkel 24 Päritolutõendi kehtivus

Artikkel 25 Päritolutõendi esitamine

Artikkel 26 Importimine osasaadetistena

Artikkel 27 Päritolutõendist vabastamine

Artikkel 28 Tõendavad dokumendid

Artikkel 29 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

Artikkel 30 Lahknevused ja vormistusvead

Artikkel 31 Eurodes väljendatud summad

VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 32 Vastastikune abi

Artikkel 33 Päritolutõendi õigsuse kontroll

Artikkel 34 Vaidluste lahendamine

Artikkel 35 Sanktsioonid

Artikkel 36 Vabatsoonid

VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA

Artikkel 37 Protokolli kohaldamine

Artikkel 38 Eritingimused

VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED

Artikkel 39 Protokolli muudatused

Lisade loetelu

I LISA Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta

II LISA Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse

III LISA Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised

IV LISA Arvedeklaratsiooni tekst

V LISA Artiklites 3 ja 4 osutatud kumulatsiooni menetlusest välja arvatud tooted

Ühisdeklaratsioonid

Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta

Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi määratlusi:

a) „valmistamine” – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;

b) „materjal” – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) „toode” – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d) „kaup” – nii materjalid kui ka tooted;

e) „tolliväärtus” – kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

f) „tehasehind” – hind, mida makstakse ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas asuvas tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) „materjalide väärtus” – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas;

h) „päritolustaatusega materjalide väärtus” – mutatis mutandis kohaldatava punkti g kohaselt määratletud materjalide väärtus;

i) „lisandväärtus” – toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas;

j) „grupid” ja „rubriigid” – grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas protokollis edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”;

k) „klassifitseerimine” – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud rubriiki;

l) „kaubasaadetis” – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

m) „territooriumid” – hõlmab ka territoriaalvesi.

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldnõuded

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid ühendusest pärinevateks toodeteks:

a) täielikult ühenduses saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses;

b) ühenduses saadud või toodetud tooted, milleks on kasutatud täielikult ühenduses saadud või toodetud materjalide asemel muid materjale, tingimusel et need on läbinud ühenduses piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses.

2. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Bosniast ja Hertsegoviinast pärinevateks toodeteks:

a) täielikult Bosnias ja Hertsegoviinas saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses;

b) Bosnias ja Hertsegoviinas saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult Bosnias ja Hertsegoviinas saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud Bosnias ja Hertsegoviinas piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses.

Artikkel 3

Kumulatsioon ühenduses

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooteid ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Bosniast ja Hertsegoviinast, ühendusest, mis tahes Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevast riigist (1) või Türgist (sel juhul kohaldatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsuse nr 1/95 sätteid (2) pärit materjale, tingimusel, et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Kui ühenduses tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate ühenduses valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3. Lõikes 1 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi ühenduses tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud riikide või territooriumide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel

ning

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Bosnias ja Hertsegoviinas sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Ühendus esitab Euroopa Komisjoni kaudu Bosniale ja Hertsegoviinale üksikasjalikud andmed lepingute kohta ja vastavad päritolureeglid, mida kohaldatakse teiste lõikes 1 osutatud riikide või territooriumidega.

Käesolevas artiklis sätestatud kumuleerumist ei kohaldata V lisas loetletud toodetele.

Artikkel 4

Kumulatsioon Bosnias ja Hertsegoviinas

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooteid Bosniast ja Hertsegoviinast pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud ühendusest, Bosniast ja Hertsegoviinast, mis tahes Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevast riigist (3) või Türgist (sel juhul kohaldatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsuse nr 1/95 sätteid (4) pärit materjale, tingimusel, et Bosnias ja Hertsegoviinas tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Kui Bosnias ja Hertsegoviinas tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode Bosniast ja Hertsegoviinast pärinevaks ainult juhul, kui selle lisandväärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate Bosnias ja Hertsegoviinas valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3. Lõikes 1 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi Bosnias ja Hertsegoviinas tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud riikide või territooriumide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel

ning

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Bosnias ja Hertsegoviinas sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Bosnia ja Hertsegoviina esitab Euroopa Komisjoni kaudu ühendusele üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse teiste lõikes 1 osutatud riikide või territooriumidega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäeva ja vastavad päritolureeglid.

Käesolevas artiklis sätestatud kumuleerumist ei kohaldata V lisas loetletud toodetele.

Artikkel 5

Täielikult teatavast riigist pärinevad tooted

1. Täielikult ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas saadud või toodetud toodeteks loetakse järgmiseid:

a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted;

e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

f) merekalapüügisaadused ja muud väljaspool ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina territoriaalvett nende laevade püütud saadused;

g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid „nende laevad” ja „nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:

a) mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes ühenduse liikmesriigis või Bosnias ja Hertsegoviinas;

b) mis sõidavad mõne ühenduse liikmesriigi või Bosnia ja Hertsegoviina lipu all;

c) millest vähemalt 50 % kuulub ühenduse liikmesriikide või Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub ühes neist riikidest ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on ühenduse liikmesriikide või Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud ning mille kapitalist kuulub täis- või osaühingu puhul vähemalt pool eespool nimetatud riikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele;

d) mille kapten ja juhtkonna liikmed on ühenduse liikmesriikide või Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud

ning

e) mille laevaperest vähemalt 75 % on ühenduse liikmesriikide või Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud.

Artikkel 6

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud.

Nendes tingimustes on märgitud kõikide käesolevas lepingus nimetatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Sellest tulenevalt, kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loetelus ettenähtud tingimuste täitmisega, kasutatakse teise toote valmistamisel, ei kohaldata selle puhul teise toote suhtes kehtivaid tingimusi ega arvestata selle toote valmistamiseks kasutatud materjale teises tootes kui päritolustaatuseta materjale.

2. Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida loendis ettenähtud tingimuste kohaselt ei tohi kasutada toote valmistamiseks, siiski kasutada, kui:

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast;

b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui artikli 7 sätetest ei tulene teisiti.

Artikkel 7

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 6 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili triikimine ja pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru toonimine ja tükkipressimine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

m) ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes muu ainega;

n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine;

o) kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos;

p) loomade tapmine.

2. Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas selle tootega läbi viidud toiminguid koos.

Artikkel 8

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse põhiüksuseks harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi liigitamisel.

Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, liigitatakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on liigitatud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 9

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 10

Komplektid

Komplektid, nagu on määratletud harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga, on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11

Kõrvalised tegurid

Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

a) elektrienergia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12

Territoriaalsuse põhimõte

1. Kui artiklites 3 ja 4 ning käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises kehtestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas pidevalt täidetud.

2. Kui artiklites 3 ja 4 ei ole sätestatud teisiti, tuleb juhul, kui ühendusest või Bosniast ja Hertsegoviinast mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad tagasi saadetakse, käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tollile ei saa tõendada, et:

a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi,

ning

b) need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.

3. Ühendusest või Bosniast ja Hertsegoviinast eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui:

a) kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas või nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikumad

ning

b) tollile suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et: i) reimporditud kaup on saadud eksporditud kaubaga tehtud töö või töötlemise teel ning ii) käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat toimuva töö või töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat tekkinud kogu lisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus” kõiki väljaspool ühendust ning Bosniat ja Hertsegoviinat tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirväärtusi.

7. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

8. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat toimub välistöötlemise korra või muu sellise korra kohaselt.

Artikkel 13

Otsevedu

1. Lepingus ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel või muude artiklites 3 ja 4 nimetatud riikide või territooriumide kaudu. Ühe kaubasaadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla ega läbi muid toiminguid peale maha- või uuesti pealelaadimise või kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

Päritolustaatusega tooteid võib torutranspordi kaudu vedada läbi muude territooriumide peale ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina.

2. Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades selleks järgmised dokumendid:

a) üheainsa veodokumendi, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi, või

b) transiidiriigi tolli tõendi: i) milles on täpne toodete kirjeldus, ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid ning iii) mis näitab, millistel tingimustel viibisid tooted transiidiriigis, või

c) nende puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 14

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale artiklites 3 ja 4 osutatud riikide, ning mis pärast näitust on müüdud ühendusse või Bosniasse ja Hertsegoviinasse importimiseks, kohaldatakse impordil lepingu sätteid, kui tollile on piisavalt tõendatud, et:

a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühendusest või Bosniast ja Hertsegoviinast näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas asuvale isikule;

c) tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti,

ning

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva riigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide ja muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 15

Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

1. Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida kasutatakse ühendusest, Bosniast ja Hertsegoviinast või mõnest teisest artiklites 3 ja 4 nimetatud riigist või territooriumilt pärinevate toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotise sätetele, ei kohaldata ühenduses ega Bosnias ja Hertsegoviinas mitte mingisugust tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist.

2. Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida ühendus või Bosnia ja Hertsegoviina kohaldavad valmistamiseks kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on ette nähtud kodumaiseks kasutamiseks.

3. Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolli nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tollimaksu tagasimaksu ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4. Lõigete 1–3 sätteid kohaldatakse ka artikli 8 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 9 nimetatud tarvikute, varuosade ja tööriistade ning artiklis 10 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta.

5. Lõigete 1–4 sätteid kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut. Need sätted ei välista lepingu alusel eksporditavate põllumajandustoodete suhtes eksporditoetuste süsteemi kohaldamist.

V JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 16

Üldnõuded

1. Ühendusest pärinevate toodete importimisel Bosniasse ja Hertsegoviinasse ning Bosniast ja Hertsegoviinast pärinevate toodete importimisel ühendusse kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid, kui esitatakse kas:

a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud III lisas, või

b) artikli 22 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, edaspidi „arvedeklaratsioon”, mille eksportija esitab kaubaarves, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida; arvedeklaratsiooni tekst on esitatud IV lisas.

2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1, saavad käesolevas protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 27 ettenähtud juhtudel soodustusi käesoleva lepingu alusel ilma eespool nimetatud dokumente esitamata.

Artikkel 17

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1. Ekspordiriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja taotluse vormi, mille näidised on esitatud III lisas. Need vormid täidetakse ühes nendest keeltest, milles on koostatud käesolev leping, ning kooskõlas eksportiva riigi seadustega. Kui need on täidetud käsitsi, peavad need olema täidetud tindiga ja trükitähtedes. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3. Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4. Ühenduse liikmesriigi või Bosnia ja Hertsegoviina toll annab välja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest, Bosniast ja Hertsegoviinast või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist või territooriumilt ja kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele.

5. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljastanud tolliasutused võtavad vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda ükskõik milliseid tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Ta teeb ka kindlaks, et lõikes 2 osutatud vormid on nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

6. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.

7. Toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 18

Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaadid EUR.1

1. Olenemata artikli 17 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:

a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu

või

b) tollile on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.

2. Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima liikumissertifikaadi EUR.1 aluseks olevate toodete eksportimise koha ja kuupäeva ning esitama taotluse põhjused.

3. Toll võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagantjärele alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.

4. Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine ingliskeelne kanne: „ISSUED RETROSPECTIVELY”.

5. Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse „Märkused”.

Artikkel 19

Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tollilt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2. Sel viisil välja antud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge: „DUPLICATE”.

3. Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse „Märkused”.

4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, kehtib sellest kuupäevast.

Artikkel 20

Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel

Kui päritolustaatusega tooted suunatakse ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, kui kõik tooted või osa neist saadetakse mujale ühendusse või Bosniasse ja Hertsegoviinasse. Liikumissertifikaadi EUR.1 (liikumissertifikaatide) asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse.

Artikkel 21

Arvestuslik eraldamine

1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide eraldi varudest tekivad märkimisväärsed kulutused või materiaalsed raskused, võivad tolliasutused asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel kiita heaks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodi, mida kasutatakse varude korraldamiseks.

2. See meetod peab tagama, et saadud toodete, mida võib käsitada päritolustaatusega toodetena, arv peab vastama võrdlusperioodil kaubavarude füüsilisel eraldamisel saadud arvule.

3. Tolliasutused võivad anda sellise loa vastavalt kohaseks peetud tingimustele.

4. Selle meetodi kasutamine registreeritakse ja seda rakendatakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud.

5. Sellise hõlbustamise soodustatud isik võib välja anda või taotleda vastavalt asjaoludele päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada pärinevate toodetena. Tolli taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

6. Toll kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta igal ajal, kui hõlbustamist kasutav isik kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust.

Artikkel 22

Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

1. Artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud kaubaarve deklaratsiooni võib koostada:

a) artiklis 23 määratletud heakskiidetud eksportija

või

b) iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Arvedeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest, Bosniast ja Hertsegoviinast või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist või territooriumilt ja kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele.

3. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või välja trükkides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.

5. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 23 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva riigi tollile kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga arvedeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

6. Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega seotud toodete importimist.

Artikkel 23

Heakskiidetud eksportija

1. Ekspordiriigi toll võib anda igale eksportijale (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes tegeleb pidevalt käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade veoga, loa täita ise arvedeklaratsioone, olenemata kõnealuste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

4. Toll kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab.

5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti.

Artikkel 24

Päritolutõendi kehtivus

1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportivas riigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tollile.

2. Päritolutõendeid, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 25

Päritolutõendi esitamine

Päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile selles riigis kohaldatavas korras. Nimetatud toll võib nõuda päritolutõendi tõlget ja võib samuti nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele.

Artikkel 26

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja importiva riigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetistena, esitatakse tollile selle toote kohta üksainus päritolutõend esimese kaubasaadetise importimisel.

Artikkel 27

Päritolutõendist vabastamine

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2. Importi, mis on juhutine ja hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3. Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 28

Tõendavad dokumendid

Artikli 17 lõikes 3 ja artikli 22 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada ühendusest, Bosniast ja Hertsegoviinast või mõnest muust artiklis 3 või 4 osutatud riigist või territooriumilt pärinevateks toodeteks ja et need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised:

a) otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud kõnealuste kaupade saamiseks ja mis sisalduvad tema raamatupidamisdokumentides või asutusesiseses auditeeritud raamatupidamises;

b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt;

c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas ning mis on välja antud või koostatud ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt;

d) kaupade liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ning mis on välja antud või koostatud ühenduses või Bosnias ja Hertsegoviinas käesoleva protokolli kohaselt või mõnes muus artiklis 3 või 4 nimetatud riigis või territooriumil käesolevas protokollis esitatud reeglitega identsete päritolureeglite kohaselt;

e) piisavad tõendid artikli 12 kohaselt väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud.

Artikkel 29

Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 17 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

2. Arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 22 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

3. Ekspordiriigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 17 lõikes 2 kirjeldatud taotlust vähemalt kolm aastat.

4. Impordiriigi toll säilitab neile esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat.

Artikkel 30

Lahknevused ja vormistusvead

1. Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 31

Eurodes väljendatud summad

1. Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 22 lõike 1 punkti b ja artikli 27 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad ühenduse liikmesriikide, Bosnia ja Hertsegoviina ning artiklites 3 ja 4 nimetatud teiste riikide või territooriumide omavääringus.

2. Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 22 lõike 1 punkti b või artikli 27 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, kooskõlas asjaomase riigi poolt fikseeritud summadega.

3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5. Ajutine komitee vaatab ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub ajutine komitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 32

Vastastikune abi

1. Ühenduse liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina tolliasutused annavad üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide ja arvedeklaratsioonide kontrollimise eest.

2. Selleks et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, abistavad ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina teineteist oma vastavate tolliasutuste kaudu, kontrollides kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 või kaubaarve deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.

Artikkel 33

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1. Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva riigi tollil tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises.

2. Lõike 1 rakendamisel tagastab impordiriigi toll ekspordiriigi tollile liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral järelkontrolli põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks.

3. Kontrolli viib läbi ekspordiriigi toll. Selleks on tal õigus nõuda ükskõik milliseid tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4. Kui impordiriigi toll otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad ning kas asjaomaseid tooteid võib pidada ühendusest, Bosniast ja Hertsegoviinast või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist või territooriumilt pärinevateks toodeteks ja kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrolli taotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

Artikkel 34

Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklis 33 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimus, esitatakse need lahendamiseks ajutisele komiteele.

Importija ja impordiriigi tolli vahelised vaidlused lahendatakse alati kõnealuse riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 35

Sanktsioonid

Sanktsioon määratakse igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.

Artikkel 36

Vabatsoonid

1. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida veo ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ning et nendega ei tehta muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2. Kui ühendusest või Bosniast ja Hertsegoviinast pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõikes 1 sisalduvatest sätetest eksportija taotlusel välja uue EUR.1 sertifikaadi, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolliga.

VII JAOTIS

CEUTA JA MELILLA

Artikkel 37

Käesoleva protokolli kohaldamine

1. Artiklis 2 kasutatav mõiste „ühendus” ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2. Ceutasse või Melillasse imporditavate Bosniast ja Hertsegoviinast pärit toodete suhtes kohaldatakse sama tolliprotseduuri, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Bosnia ja Hertsegoviina kohaldab Ceutast ja Melillast pärinevate käesoleva lepinguga hõlmatud toodete importimisel sama tolliprotseduuri kui toodete suhtes, mida imporditakse ühendusest ja mis pärinevad ühendusest.

3. Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid käsitleva lõike 2 kohaldamisel kohaldatakse käesolevat protokolli vastavalt artiklis 38 sätestatud eritingimustele mutatis mutandis.

Artikkel 38

Eritingimused

1. Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 13 sätete kohaselt, loetakse:

1.1. Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks: a) täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid; b) Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses või ii) nimetatud tooted pärinevad Bosniast ja Hertsegoviinast või ühendusest, tingimusel et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum;

1.2. Bosniast ja Hertsegoviinast pärinevateks toodeteks: a) täielikult Bosnias ja Hertsegoviinas saadud või toodetud tooteid; b) Bosnias ja Hertsegoviinas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses või ii) nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või ühendusest, tingimusel, et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum.

2. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab „Bosnia ja Hertsegoviina” ning „Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või arvedeklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või arvedeklaratsiooni nende päritolustaatus.

4. Hispaania toll vastutab käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 39

Protokolli muudatused

Ajutine komitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

(1) Vastavalt üldasjade nõukogu 1997. aasta aprilli otsusele ja komisjoni 1999. aasta mai teatisele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi loomise kohta Lääne-Balkani riikidega.

(2) EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust nr 1/95 kohaldatakse tööstustoodetele Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepinguga sätestatud korras, välja arvatud süsi ja terastooted, mille puhul kohaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete kaubavahetust Türgiga) sätteid.

(3) Vastavalt üldasjade nõukogu 1997. aasta aprilli otsusele ja komisjoni 1999. aasta mai teatisele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi loomise kohta Lääne-Balkani riikidega.

(4) EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust nr 1/95 kohaldatakse tööstustoodetele Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepinguga sätestatud korras, välja arvatud süsi ja terastooted, mille puhul kohaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete kaubavahetust Türgiga) sätteid.

PROTOK