1.

I lisa muudetakse järgmiselt: a) punkt 1 asendatakse järgmisega: „1. Maksebilansi statistika Euroopa Keskpank (EKP) vajab maksebilansi statistikat kahe sagedusega: kord kuus ja kord kvartalis vastavate kalendriperioodide kohta. Aastaandmed koostatakse vastava aasta kohta liikmesriigi kvartali aruannetes esitatud andmete summeerimise teel. Maksebilansi statistika peab olema võimalikult suurel määral kooskõlas muu statistikaga, mis esitatakse rahapoliitika elluviimiseks, eelkõige kvartali rahvamajanduse (sealhulgas sektoraalse) arvepidamise ja kuise raha- ja pangandusstatistikaga. 1.1. Maksebilansi kuustatistika Eesmärk Euroala kuise maksebilansi eesmärgiks on tuua välja põhikirjed, mis mõjutavad monetaartingimusi ja valuutaturgusid (vt II lisa tabel 1). Nõuded On oluline, et andmed oleksid sobivad kasutamiseks euroala maksebilansi arvutamisel. Arvestades maksebilansi kuuandmete esitamise lühikest tähtaega, andmete suurt agregeeritust ning nende kasutamist rahapoliitika eesmärkidel ja valuutatehinguteks, lubab EKP teatavat kõrvalekaldumist rahvusvahelistest normidest (vt artikli 2 lõige 4), kui see on vältimatu. Täielik tekke- või tehingupõhine kajastamine ei ole nõutav. Tähtajast kinnipidamise vajaduse korral aktsepteerib EKP hinnangulisi või esialgseid andmeid, kui need ei kaldu oluliselt kõrvale rahvusvahelistest standarditest ning selliste hinnanguliste või esialgsete andmete esitamine tagab piisava andmekvaliteedi. Kõik laiemad tehingute kategooriad tuleb esitada varade ja kohustustena (või jooksevkonto kirjete puhul kreediti või deebetina). Üldiselt nõuab see RKPdelt rahvusvaheliste tehingute puhul teiste euroala liikmesriikide residentidega tehtud tehingute ja euroalaväliste tehingute eristamist. RKPd teevad seda ühetaoliselt. Kui euroala liikmed muutuvad, peavad RKPd muutma euroala riikide koosseisu määratlust alates kuupäevast, mil liikmelisuse muudatus jõustub. Parima hinnangu andmist laienenud euroala hõlmavate tagasivaateliste andmete kohta nõutakse nii eelmise koosseisu euroala RKPdelt kui ka uute euroala liikmesriikide RKPdelt. Euroala kuuandmete sisukaks koondamiseks portfelliinvesteeringute valdkonnas tuleb eristada tehinguid euroala residentide emiteeritud väärtpaberitega ja tehinguid mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberitega. Euroala portfelliinvesteeringute varade netotehingute statistika koostatakse aruannetes esitatud euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite netotehingute agregeerimise teel. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostatakse kõigi riigi kohustuste netotehingute ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimise teel. Analoogset aruandlusnõuet ja koondandmete koostamise meetodit kohaldatakse ka portfelliinvesteeringute tulu kohta. Maksebilansi andmete koostamiseks rahapoliitilistel eesmärkidel peavad RKPd esitama andmed institutsionaalse sektori lõikes. Kuu maksebilansi puhul on sektoriteks liigendus järgmine: — otseinvesteeringute puhul: a) hoiuseid kaasavad ettevõtted välja arvatud keskpank; b) rahaturufondid; c) valitsussektor; d) muud sektorid, — portfelliinvesteeringute puhul varad ja muud investeeringud: a) keskpank; b) hoiuseid kaasavad ettevõtted välja arvatud keskpank; c) rahaturufondid; d) valitsussektor; e) muud sektorid. Maksebilansi koostamiseks sektorite lõikes, mis võimaldab rahapoliitilise ülevaate koostamist, nõutakse RKPdelt käesoleva suunise artikli 2 lõikes 3 sätestatud kuupäevast alates andmete esitamist netotehingute kohta euroala residentide emiteeritud väärtpaberitesse tehtud portfelliinvesteeringutega, mis on esitatud institutsionaalsete sektorite kaupa, kuhu emitent kuulub. Lisaks sellele hõlmavad portfelliinvesteeringute kohustused liigendust riigisiseste emitentide institutsionaalse sektori lõikes. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika sektorite lõikes koostatakse seejärel vastavate sektorite kõigi riigi netokohustuste ja vastavate euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimise teel. RKPd (ja kohastel juhtudel teised pädevad asutused) koguvad portfelliinvesteeringute andmeid vastavalt ühele VI lisas olevas tabelis toodud näidistest. 1.2. Maksebilansi kvartalistatistika Eesmärk Euroala kvartaalse maksebilansi eesmärgiks on pakkuda üksikasjalikumat teavet, et võimaldada maksebilansitehingute täiendavat analüüsi. Samuti on maksebilansi kvartalistatistika riigi täpsete majandusandmete jälgimise aluseks. Seda statistikat saab kasutada eelkõige euroala sektorite ja finantskontode koostamiseks ja liidu/euroala maksebilansi ühiseks avaldamiseks koostöös Euroopa Komisjoniga (Eurostat). Nõuded Maksebilansi kvartalistatistika vastab võimalikult suurel määral rahvusvahelistele standarditele (vt artikli 2 lõige 4). Maksebilansi kvartalistatistika nõutav liigendus on esitatud II lisa tabelis 2. Ühtlustatud põhimõtted ja mõisted, mida kasutatakse kapitali ja finantskonto puhul, on sätestatud III lisas. Kvartaalse jooksevkonto liigendus on sarnane jaotusega, mida nõutakse kuuandmete puhul. Teenuste ja tulude puhul on vaja detailsemad kvartaliandmed. Finantskonto kirje „Muud investeeringud“ puhul järgib EKP Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni käsiraamatu kuuendas taastrükis (edaspidi BPM6) esitatud nõudeid. Muudetud on alajaotuse esitust (st esmatähtis on sektor). See sektoriteks jaotus on detailsem, ent endiselt vastavuses BPM6 jaotusega, kus esmatähtsad on instrumendid. Nii nagu BPM6-s eristatakse sularaha ja hoiused laenudest ja muudest investeeringutest. RKPd peavad eristama tehinguid euroala liikmesriikidega kõikidest muudest maksebilansitehingutest. Euroala portfelliinvesteeringute varade netotehingute statistika koostatakse aruannetes esitatud euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite netotehingute agregeerimise teel. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostatakse kõigi riigi kohustuste netotehingute ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimise teel. Analoogset aruandlusnõuet ja koondandmete koostamise meetodit kohaldatakse ka portfelliinvesteeringute tulu kohta. RKP peavad esitama kvartaliandmed institutsionaalse sektori lõikes. See nõue ületab IMFi standardkomponente. RKPd peavad esitama kvartaliandmed järgmiste sektorite lõikes: a) keskpangad; b) hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank; c) rahaturufondid; d) valitsussektor; e) investeerimisfondid, v.a rahaturufondid; f) kindlustusseltsid ja pensionifondid; g) muud finantsasutused; h) mittefinantsettevõtted; ja i) kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostamise eesmärgil euroala residentidest emitentide sektorite lõikes on kvartaliandmete nõuded sarnased kuu maksebilansi nõuetega. Kooskõlas rahvamajanduse arvepidamise süsteemiga soovitab BPM6 intressi kajastamist tekkepõhiselt. See nõue mõjutab jooksevkontot (investeerimistulu) ja finantskontot.“; b) punkt 3 asendatakse järgmisega: „3. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika Eesmärk Rahvusvaheline investeerimispositsioon on euroala kui terviku välisvarade ja -kohustuste aruanne rahapoliitika ja valuutaturu analüüsiks. Eelkõige aitab see kaasa liikmesriikide välise haavatavuse hindamisele ja raha hoidva sektori likviidse välisvara hoiuste arengute jälgimisele. See statistiline teave on kesksel kohal välismaailma konto koostamisel euroala kvartali finantskontode all. Samuti on rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika riigi täpsete majandusandmete jälgimise aluseks, sealhulgas Euroopa Komisjoni makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse kontekstis (*1). Nõuded RKPd esitavad rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika kvartaalselt perioodi lõpu seisuga, sealhulgas valuutakursside või muude hindade muutumisest tulenevate ümberhindamiste kohta. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed vastavad võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt artikli 2 lõige 4). EKP koostab rahvusvahelise investeerimispositsiooni euroala kui terviku kohta. Euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni liigendus on esitatud II lisa tabelis 4. Rahvusvaheline investeerimispositsioon näitab vaatlusperioodi lõpu finantsseisu, mille väärtust hinnatakse perioodi lõpu hindades. Positsioonide väärtus saab muutuda järgmiste tegurite tõttu. Esiteks, ühe osa väärtuse muutusest vaatlusperioodil tingivad finantstehingud, mis on toimunud ja kajastatud maksebilansis. Teiseks, osa positsioonide muutustest antud perioodi alguses ja lõpus on põhjustatud näidatud finantsvarade ja -kohustuste hinnamuutustest. Kolmandaks, juhul kui positsioonid ei ole vääringustatud arvestusühikutes, mida kasutatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks, mõjutavad väärtusi ka vahetuskursi muutused muude valuutade suhtes. Lõpuks, muude muudatuste põhjuseks, mis ei ole tingitud eespool toodud teguritest, loetakse muud mahu muutused vaadeldaval perioodil. Euroala finantsvoogude ja -positsioonide nõuetekohane vastavusse viimine nõuab muutuste eristamist, mis tulenevad hinnast, vahetuskursi muutustest ja muudest mahu muutustest. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kajastamine peaks olema võimalikult lähedane maksebilansi kvartalivoogudele. Põhimõtted, mõisted ja liigendused on kooskõlas nendega, mida kasutatakse maksebilansi kvartalivoogude puhul. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed peaksid võimalikult suures ulatuses olema vastavuses muu statistikaga, eelkõige monetaar- ja pangandusstatistikaga ning finantsarvestusega. Kuu ja kvartali maksebilansi puhul peavad RKPd rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas eristama euroala liikmesriikide suhtes esinevaid positsioone kõigist muudest rahvusvahelistest positsioonidest. Portfelliinvesteeringute kontodel tuleb eristada euroala residentide emiteeritud väärtpaberite positsioone ja euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite positsioone. Euroala portfelliinvesteeringute varade statistika koostatakse aruannetes esitatud euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite varade koondamise teel. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste statistika koostatakse kõigi riigi netokohustuste ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite positsioonide konsolideerimise teel. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni portfelliinvesteeringute varad ja kohustused koostatakse üksnes positsiooniandmete alusel. RKPd (ja kohastel juhtudel teised pädevad statistikaasutused) koguvad vähemalt kvartaalselt portfelliinvesteeringute varade ja kohustuste positsioonid väärtpaberite kaupa vastavalt VI lisas olevas tabelis toodud näidistele. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1174/2011, 16. november 2011, euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 8) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1176/2011, 16. november 2011, makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).“;"