ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Programmi eelarvestrateegia põhieesmärk on korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2008. aastal ja seejärel jätkata eelarve konsolideerimist kuni keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseni 2012. aastal, milleks on struktuurne puudujääk 1 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujääk peaks vähenema 2007. aasta 3,4 %-lt SKPst 2008. aastal 2,9 %-le SKPst, 2009. aastal 2,6 %-le SKPst ja 2010. aastal 2,3 %-le SKPst. Esmane eelarvepuudujääk peaks vähenema analoogselt, s.t 2007. aasta 2,3 %-lt SKPst 1,1 %-ni SKPst 2010. aastal. Eelarve konsolideerimine on põhiliselt seotud kuludega. Eelkõige kompenseerib eeldatavalt väiksemat tulude suhet SKPsse (mis osaliselt tuleneb ühtse maksumäära kehtestamisest 2008. aastal) väiksem kulude suhe SKPsse. Väiksema tulude suhte puhul SKPsse on tegemist suhtelise üldistusega, ent see mõjutab sotsiaaltoetusi kõige rohkem; riiklike investeeringute puhul on tegemist ainsa kuluga, mille osakaalu SKPs kavatsetakse suurendada. Võttes aluseks eeldatust paremad 2006. aasta tulemused, on võrreldes eelmise lähenemisprogrammiga seatud riigi rahandusele kõrgemad eesmärgid. Kõige viimane prognoos väiksema eelarvepuudujäägi kohta 2007. aastal annab tunnistust sellest, et need eesmärgid peaksid olema lihtsalt saavutatavad.
(5)

Lähtudes üldeesmärgist tagada eelarve jätkusuutlikkus, on eelarvestrateegia põhieesmärk säilitada suur ülejääk, mis aga kiiresti väheneb (3,8 %-lt SKPst 2007. aastal, 3,0 %-le 2008. aastal ja pärast seda 1,2 %-le 2010. aastal (6)), pidades silmas halvenevaid tsüklilisi tingimusi. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki suurendatakse (7) 0,25 % võrra SKPst, s.t struktuurse ülejäägini (s.o tsükliliselt kohandatud ülejääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 0,75–1,75 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärki täidetakse kogu programmiperioodi jooksul. Valitsemissektori ülejääk kujuneb üldjoontes samasuguseks nagu eelmises ajakohastatud versioonis, kuigi algne ülejääk on suurem, arvestades, et makromajanduslik taust on üldiselt võrreldav. Strateegia aluseks on maksumäärade jätkuv külmutamine, (8) kulutuste piiramine ning kavandatavad maksukärped. Kulutuste piiramiseks kehtestatakse avaliku sektori tarbimiskulutuste reaalkasvule iga-aastased piirmäärad (need karmistuvad, s.t vähenevad 1,75 %-lt 2008. aastal 1 %-le 2009.–2010. aastal) ja avaliku sektori nominaalsete tarbimiskulutuste ülemmääraks kehtestatakse 26,5 % tsükliliselt kohandatud SKPst aastaks 2015. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal peaks prognooside kohaselt püsima üldiselt muutumatuna, s.o ülejääk 3,5 % aastatel 2007–2008 ja vähenemine 2,5 %-le aastatel 2009–2010 (9). Programmist ilmneb, et 2015. aastaks ülejääk väheneb, kuna hakkab tunda andma elanikkonna vananemise eeldatav mõju ja prognoositakse Põhjamere tuluallikate vähenemist.
(6)

Eelarve täitmine võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. 2008. aasta puhul kujutab endast ohtu eeldus, et üksikisiku tulumaksusüsteemis tehtavad muudatused kaetakse muude tüüpiliselt ebakindlate tuluallikate abil, nagu kapitalikasvu maks ja kasumimaksud. Samuti on võimalik kulude kõrvalekalde tekkimine, näiteks seoses otsusega subsideerida kommunaalteenuste hindu ilma kompenseerivate meetmeteta. Lisaks võib tervishoiusektori töötajatele võimaldatud märkimisväärne palgatõus viia samalaadsete nõudmisteni ülejäänud avalikus sektoris. Aastatel 2009–2010 võivad eelarve tulemused osutuda kavandatutest halvemateks ja selle põhjuseks on soodne makromajanduslik stsenaarium, millele programmis esitatud prognoosid tuginevad (ehkki maksuprognoosid nende aastate kohta näivad ettevaatlikud, eeldusel, et ei kavandata mingeid plaaniväliseid maksuvähendusi), ning samuti teabe puudumine tasakaalustamise aluseks olevate meetmete kohta, eriti avaliku sektori palgafondi kavandatud jätkuva piiramise osas. Silmas pidades kõnealuseid negatiivseid riske eelarve-eesmärkide saavutamisel, on võla suhte muutumine tõenäoliselt programmis prognoositust ebasoodsam, eelkõige pärast aastat 2008. Positiivne on see, et viimastel aastatel on SKP suhtena väljendatud kulud olnud järjestikustes programmides kavandatust järjekindlalt madalamad. Lisaks sellele on Malta saavutanud kavandatust paremaid tulemusi valitsemissektori eelarve puudujäägiga seotud eesmärkide osas.
(5)

Ajakohastatud programmis kavandatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist, milleks on struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1 % SKPst, mis kavandatakse saavutada järjest suureneva varuga kogu programmiperioodi jooksul, kuigi 2008. aastaks on ette nähtud mõnevõrra nõrgem tulemus. Selline muutus võrreldes eelmises programmis seatud eesmärgiga saavutada keskpika perioodi eesmärk 2009. aastaks tuleneb eespool nimetatud oodatust paremast eelarvetulemusest 2006. aastal (kajastab peamiselt suuremat SKP nominaalkasvu), mis näitas, et keskpika perioodi eesmärk saavutati üldiselt juba 2006. aastal. Võrreldes 2006. aasta programmiga on 2007. aasta ajakohastatud versioonis kavandatud üldpuudujääk ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKPst väiksem kogu programmiperioodi jooksul, paremat lähtepositsiooni arvesse võttes. Kavandatakse, et puudujääk suureneb 0,9 %-ni SKPst 2008. aastal ja seejärel väheneb järk-järgult, kusjuures suurim kohandumine on kavandatud programmi lõpuaastaks. Esmane ülejääk peaks järgima samasugust suundumust ja ületama 1 % SKPst 2010. aastaks. Kulutuste piiramisest tulenev eelarve konsolideerimine enam kui tasakaalustab (välja arvatud 2008. aastal) tulude suhte järkjärgulise vähenemise. Esmaseid kulutusi kavatsetakse programmiperioodi jooksul vähendada 2,25 protsendipunkti võrra SKPst. Kuigi kulutuste vähendamine on laiapõhjaline, kajastab see eelkõige sotsiaalvaldkonna kulutuste piiramist, mis moodustab kolmandiku kogu konsolideerimisest. Peamiselt käimasolevast maksureformist tulenev tulude suhte järkjärguline vähenemine 1,75 protsendipunkti võrra on peamiselt tingitud otseste maksude vähenemisest, kuigi samas kavandatakse otsest maksukoormust pisut suurendada.
(6)

Programmis esitatud eelarvestrateegia kohaselt on ette nähtud, et keskpika perioodi eesmärki, milleks on eelarveülejääk 1,5 % SKPst, järgitakse kogu programmiperioodi jooksul. Praeguses ajakohastatud versioonis on kavandatud, et valitsemissektori eelarve ülejääk on jätkuvalt 3 % SKPst ja esmane tasakaal jääb samaks, st ligikaudu 4 % SKPst kuni 2011. aastani. Kavandatakse, et eelarve struktuurne (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) ülejääk on ligikaudu 3,5 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Kuigi prognoositakse SKP lõhe suurenemist, tundub, et prognooside aluseks olev eelarvepoliitiline hoiak on keskpikas perioodis üldiselt neutraalne.
ET Euroopa Liidu Teataja C 1/1

KOMISJONI ARVAMUS,

22. detsember 2008,

Iirimaa taotluse kohta hakata kohaldama nõukogu otsust 2008/381/EÜ Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta

(2009/C 1/01)

1. SISSEJUHATUS

1. 14. mail 2008 võttis nõukogu vastu otsuse 2008/381/EÜ Euroopa rändevõrgustiku (edaspidi „ERV”) loomise kohta. Vastavalt Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklile 1 ei osalenud Iirimaa eespool nimetatud otsuse vastuvõtmisel.

2. Sama protokolli artikli 4 alusel „võib Iirimaa mis tahes ajal pärast Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise (endise IIIa jaotise) alusel meetme võtmist nõukogu poolt teatada nõukogule ja komisjonile, et ta soovib võtta sellist meedet. Sel juhul kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 11a (endises artikli 5a lõikes 3) sätestatud menetlust mutatis mutandis.”.

3. Iirimaa teatas nõukogule ja komisjonile kirja teel, et ta soovib hakata otsust 2008/381/EÜ kohaldama.

4. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 11a „Liikmesriik, kes soovib osaleda vastavalt artiklile 11 rajatud tõhustatud koostöös, annab oma kavatsusest teada nõukogule ja komisjonile, kes annab oma arvamuse nõukogule kolme kuu jooksul pärast teate kättesaamist. Nelja kuu jooksul pärast teate kättesaamist teeb komisjon otsuse arvamuse ja sellise erikorra kohta, mida ta võib vajalikuks pidada.”.

5. Vastavalt eespool nimetatud artiklile esitab komisjon nõukogule järgmise arvamuse.

2. ARVAMUS

Komisjon tervitab Iirimaa taotlust hakata kohaldama otsust 2008/381/EÜ, mis kujutab endast ühenduse varjupaiga- ja rändepoliitika põhikomponenti, ja annab Iirimaa osalemisele seega positiivse hinnangu.

Komisjon märgib, et Iirimaa on jätkuvalt ERV tugev toetaja ning panustab aktiivselt selle arengusse ja väljunditesse. Komisjon on seisukohal, et tähtis on tunnustada Iirimaa panust võimalikult kiiresti, kuna seda peetakse ka ELi üldistes huvides olevaks.

Sellega seoses on komisjon erandkorras seisukohal, et eespool nimetatud otsus peaks Iirimaa suhtes jõustuma kuupäeval, mil Iirimaa teatab otsuse kohaldamise alustamisest.
(5)

Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009. aastal 3,9 % SKPst. Eelarvetasakaalu halvenemist on põhjendatud peamiselt vabalt valitud meetmete mõjuga. Mõned neist meetmetest võeti vastu varem 2008. aasta jooksul, et toetada majapidamisi ja ettevõtteid ning et vähendada ühtset käibemaksumäära ühe protsendipunkti võrra alates 2008. aasta juulist ning need mõjutavad ka 2009. aasta eelarve täitmist. Programmis aga eeldatakse, et nimetatud kaht mõju leevendab varasematel aastatel kulude, eelkõige avaliku sektori töötajate hüvitiste ja sotsiaaltoetuste piiramiseks võetud konsolideerimise meetmete mõju. Euroopa majanduse elavdamise kava raames on võetud eelarvelise mõjuga meetmeid, millega kaasnevad suuremad kulutused ja maksuvabastused ning mis kokku moodustavad 0,8 % SKPst. Lisaks peegeldab tasakaalu halvenemine ka 2008. aastal toimunud kontsessioonide ühekordseid müüke ning automaatsete stabilisaatorite mõju. Seoses struktuurse tasakaalu lõdvenemisega umbes ühe protsendipunkti võrra üldiselt oodatakse, et eelarvepoliitiline hoiak on 2009. aastal ekspansiivne, mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga (3).
(7)

Eelarvetulemus võib kujuneda prognoositust halvemaks. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari majanduskasvu prognoos 2009/2010 ja 2010/2011. aasta kohta on oluliselt nõrgem programmis kavandatust, mistõttu puudujääk suureneks 2010/2011. aastal võrreldes programmiga ligikaudu 2 protsendipunkti. Tõenäosusega, et majandusaktiivsus on 2010. aastal programmis kavandatust väiksem, kaasneb ka oht, et stimuleerivate meetmete pakkumist, mis peaks olema ajutine, ei kõrvaldata 2010. aastal. Programmis tunnistatakse, et keskpikas perspektiivis on finantssektori panus majandusaktiivsusesse varem prognoositust väiksem ning et tõenäoliselt ei taga kogunõudlus prognoositud maksulaekumisi. Programmis alates 2010/2011. aastast prognoositud tuluelastsus tundub sellest hoolimata liialt optimistlik ning kogunõudlus ei pruugi tagada isegi programmiga ettenähtud maksulaekumisi. Kõnealuste negatiivsete riskide taustal on tõenäoliselt ka võla suhe programmis prognoositust alates 2009/2010. aastast halvem, millega kaasneb risk seoses suuremate laenude teenindamise kuludega. Lisaks kaasneb valitsemissektori sekkumisega finantssektorisse oht, et võrreldes programmis prognoosituga eelarvepuudujääk ja/või võlatase suurenevad (3). Suurem osa valitsemissektori võla suurenemisest, mis on tingitud finantssektorit toetavast tegevusest ning mis programmi kohaselt moodustab ligikaudu 5 protsendipunkti SKPst, ei ole siiski eeldatavalt püsiv. Kui majandus elavneb ja finantssektori tingimused stabiliseeruvad, peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused vähendama vähemalt osaltki kasvanud võlga, mis oli tingitud finantssektorisse sekkumisest, müües osaluse finantsinstitutsioonides tagasi erasektorile ning nõudes sisse laenud.
(8)

Eelarvetulemused võivad osutuda programmis kavandatust (oluliselt) halvemaks. Kõige olulisem on see, et makromajanduslik stsenaarium põhineb märkimisväärselt soodsatel kasvuprognoosidel, pidades silmas näiteks tööstustoodangu hiljutisi nõrku majandusnäitajaid. Vahe programmis kavandatud ja komisjoni talituste vaheprognoosis esitatud majanduskasvu näitajate vahel on 3,25 % SKPst 2009. aastal, mis osutab märkimisväärsetele eelarveriskidele ja mida kajastab ka stabiilsusprogrammi addendum'is osutatud halvenev valitsemissektori eelarve tasakaal. Lisaks ei ole programmi eelarve-eesmärkides võetud arvesse eelarvepõhiseid stimuleerivaid meetmeid, kuigi nende mõju on väga väike. Lisaks otsesele eelarvemõjule hõlmavad garantiiga seotud meetmed märkimisväärset kaudset riski, kui garantiisid tuleb suurel määral täitma asuda. Ka gaasi müügist saadava tulu alalaekumine võib ohustada eelarvetulemust, kuna programmis on kõnealune tulu arvutatud soodsamate teoreetiliste naftahindade alusel, kui seda on tehtud komisjoni talituste vaheprognoosis. Võttes arvesse riske eelarve-eesmärkidele ning pangandussektorile antud suuri garantiisid, on suur oht, et võlasuhe kujuneb programmis kavandatust halvemaks.
(11)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga on Soome võtnud 2009. aastaks vastu mitu stimuleerivat fiskaalmeedet, mida üldjoontes peetakse majanduslangusega toimetulekuks piisavaks. Eelarve tugevat lähtepositsiooni ja majanduse kindlaid aluseid silmas pidades tundub, et programmis kavandatud stimuleerivad meetmed ja 2009. aasta jaanuaris avalikustatud uusimad meetmed on asjakohased, tingimusel et pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks võetakse ka keskmises perspektiivis meetmeid riiklike kulutuste vähendamiseks. Stiimulite pakett vastab üldiselt Euroopa majanduse elavdamise kava üldpõhimõtetele. Meetmed on õigeaegsed, jõustudes suures osas 2009. aasta alguses, ning suunatud sisemajanduse probleemide lahendamisele. Üldpõhimõtetele vastandub see, et suurem osa stimuleerivatest fiskaalmeetmetest hõlmab püsivaid maksukärpeid ega ole tagasipööratavad. Arvestades suurt tegutsemisruumi, mida riigi rahanduse olukord võimaldab, ja valitsuse pikaajalisi maksupoliitilisi eesmärke, võib seda pidada osaliselt õigustatuks. Praegusele majanduskriisile suunatud meetmed keskenduvad kogunõudluse ja tööhõive taseme säilitamisele ning konkurentsivõime tugevdamisele. Kõnealused meetmed on seotud Soome keskmise perioodi reformikavaga, mille komisjon vaatas läbi 28. jaanuaril 2009. Investeeringute stimuleerimise meetmed aitavad parandada ka energiatõhusust ning maksukärped toetavad nii tööjõu nõudlust kui ka pakkumist.
(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märkimisväärselt halvemaks. See hõlmab kõiki programmiaastaid: 2009. aastal on peamiseks ohuks asjaolu, et tulud võivad olla programmis prognoositust märkimisväärselt madalamad, mis on peamiselt seotud ohuga, et tulusid suurendavad vabalt valitud meetmed, eelkõige kaudsete maksude tõstmine, ei suuda maksutulusid programmis prognoositud ulatuses suurendada, ning et kõiki kavandatud kulukärpeid, eelkõige toetuste ja avaliku sektori töötajate hüvitistega seotud kärpeid ei teostata; 2010. ja 2011. aastal on ohuallikaks see, et eelarve konsolideerimise prognoosi aluseks on liiga optimistlikud kasvuootused, mis nõuavad eelarve-eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid.
(12)

Läti on vastu võtnud konsolideerimisprogrammi, mis on kooskõlas eesmärgiga vähendada välist ja sisemist tasakaalustamatust, EL-i maksebilansiabi nõuetega ning muude rahvusvaheliste laenuandjate tingimustega. Struktuurse tasakaalu muutus ei kajasta, kasutades ühiselt kokkulepitud metoodikat, väga tugevaid eelarve konsolideerimise jõupingutusi 2009. aastal, peamiselt ebatavaliselt kõikuvate tulude tõttu. Lähenemisprogrammi kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitiline hoiak on seejärel range. Arvestades manööverdamisvõimaluste puudumist eelarves ja vajadust vähendada majanduse tasakaalustamatust, tundub see asjakohane, kuigi 2009. aastal võiks eelarvepoliitiline hoiak olla vajaduse korral rangem, et saavutada eesmärgi kohane valitsemissektori eelarve puudujääk. Kuna Läti on vahetuskursimehhanismi ERM II liige ja tal on vaja parandada majanduse kulupõhist konkurentsivõimet, on ametiasutused soodustanud avaliku sektori palkade kohandamist vastavalt tootlikkusele, vähendades avaliku sektori hüvitiste määra ja ka ametnike arvu. Programmis esitatud eelarvestsenaarium, hoolimata sellega seotud riskidest, tundub olevat kooskõlas kohustustega, mis on võetud seoses EL-i maksebilansiabiga, et saavutada 2011. aastaks puudujääk alla 3 %. Samas ei anna programm piisavalt üksikasjalikku teavet 2010. ja 2011. aastal eesmärgiks seatud näitajate saavutamiseks vajalike meetmete kohta.
(11)

2009. aasta eelarvepoliitika on üldiselt eelarvet konsolideeriv, mis on asjakohane ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris kokku lepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga, pidades silmas suurt eelarvepuudujääki ja järsult kasvavat võlakoormat. Lisaks võttis Iirimaa kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu rea meetmeid, millega toetada majandusaktiivsust ja tõhustada struktuurireforme. Meetmete pakett on makromajanduslikku olukorda arvestades asjakohane. Iirimaa asutuste võetud meetmete puhul keskendutakse majapidamiste ostujõu parandamisele ja investeeringute edendamisele ning lähtutakse kindlast ajakavast ja sihtotstarbest. Meetmeid on võetud ka kohanemise toetamiseks eluasemeturul, kust praegune majanduslangus alguse sai, ja selleks, et abistada muu hulgas sotsiaalhoolekandemeetmete abil kõige haavatumaid elanikkonnarühmi, keda kriis tõenäoliselt kõige valusamalt tabab. Meetmed on pigem püsiva kui ajutise loomuga, kuid sealjuures tuleb arvestada, et üldiseks eelarvestrateegiaks on puudujäägi vähendamine. Samuti toetavad majanduse taastumist struktuurimeetmed, nagu püsivalt suured riiklikud investeeringud Iirimaa mitmeaastase riikliku arengukava raames (programmiperioodi vältel ligikaudu 4,5 % SKPst aastas) ja maksusoodustused teadus- ja arendustegevusele ning alustavatele väikeettevõtetele. Kõnealused meetmed on seotud komisjoni poolt 28. jaanuaril 2009. aastal Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia kohaselt ette pandud keskpika perioodi reformikava ja riigispetsiifiliste soovitustega.
(2)

Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile on Hispaania SKP reaalkasv 2008. aastal aeglustunud 1,25 %-ni. Hispaania on silmitsi nii sisemiste kui ka väliste kohandamisraskustega. Riigi eluasemesektor tõmbub koomale ning eluasemehinnad kukuvad. Väline probleem on võla kiire suurenemine püsiva jooksevkonto defitsiidi lõhe tõttu, mille tulemusena on tõusnud intressimaksed välismaal. Alates 2008. aasta esimesest poolest on Hispaania ametiasutused võtnud erinevaid meetmeid majanduse stimuleerimiseks. Need hõlmavad ajutisi ja püsivaid maksukärpeid ja investeerimisprojekte, mis moodustasid 2009. aastal 2 % SKPst, ning mitmeid struktuurireforme. Lisaks neile vabalt valitud meetmetele mõjutab tõsiselt riigi rahandust majanduskasvu aeglustumine, mis piirab täiendavate impulsside andmist majandusse, ilma pikaajalist tugevat eelarveseisundit ohustamata. Seepärast on Hispaanial ees raske ülesanne stimuleerida potentsiaalset kasvu olukorras, kus majanduskasv on pikaajalises languses, lihtsustades samal ajal käimasolevat praeguse makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimist.
(8)

Luksemburgi peamine probleem riigi rahanduse valdkonnas on selle pikaajaline jätkusuutlikkus, pidades silmas elanikkonna vananemisega seotud riiklike kulutuste väga suurt prognoositavat kasvu ja asjaolu, et probleemi leevendamiseks ei ole seni meetmeid võetud. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju Luksemburgi eelarvele on ELis üks suuremaid ning seda mõjutab eelkõige pensionikulude väga suur prognoositav kasv. Elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele aitavad vähendada programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähteseisund, väike võla suhe, sotsiaalkindlustusse kogunenud märkimisväärsed vahendid ja esmane struktuurne eelarveülejääk. Samas ei ole see piisav, et katta vananemisega seotud oluliselt kasvavaid kulusid. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud keskmist riski aitaks vähendada suure esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja, nagu ametiasutused on tunnistanud, meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude kiire kasvu piiramiseks, kaasa arvatud pensioniea tõstmine. Möödunud kuudel finantssektori toetuseks rakendatud meetmetest tulenevad riskid jätkusuutlikkusele ei näi hoolimata meetmete rakendamisega seotud märkimisväärsest riigivõla suurenemisest praegu tõsised, ehkki võimalikud kohustused võivad finantssektori väga suure osatähtsuse tõttu olla võrdlemisi suured. Suur osa (või koguni kõik) kõnealuste toetusmeetmetega seotud kulutused võidakse tulevikus korvata.
(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. Programmi eelarveprognoosidega seotud peamised riskid tulenevad makromajanduslikust stsenaariumist. Selleks et kõnealust riski arvesse võtta, sisaldab programm kahte alternatiivset stsenaariumi, milles esitatakse vähem soodsamad kasvuprognoosid, mis põhinevad eeldusel, et rahvusvaheline finantskriis kujuneb võrdlusstsenaariumis prognoositust raskemaks ja pikaajalisemaks. Kättesaadava teabe põhjal näib siiski, et isegi kahest alternatiivsest stsenaariumist vähem soodsama puhul võidakse alahinnata kõnealuses stsenaariumis prognoositud majandussurutise mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule. See kinnitab asjaolu, et praeguses olukorras on küllaltki ebaselge, mil määral majandusaktiivsuse muutused mõjutavad valitsemissektori eelarve tasakaalu. Kuigi ebaselgus on seotud nii tulude kui ka kuludega, on see tõenäoliselt suurem tulude osas, võttes arvesse mõnede tulukomponentide (eriti kapitali tulumaksust saadava tulu) hiljutist ebapüsivust. Kulude osas on ebaselge töötus- ja ravikindlustussüsteemi hiljutise reformi mõju valitsemissektori kuludele ning finantssektorile antud otseste ja kaudsete tagatiste võimalik mõju riigi rahandusele.
(9)

Viimastel aastatel on märkimisväärset edu saavutatud eelarveraamistiku täiustamisel, mis on usaldusväärse kulupõhise kohandamise keskpika perioodi strateegia üks eeltingimusi ning mida toetab riiklike kulutuste suurem kulutasuvus ja tõhusus. 2008. aasta suvel vastu võetud kolmeaastane eelarvemeetmete pakett tugevdab keskpika perioodi finantsraamistikku, määrates kindlaks kuluartiklite üksikasjalikud iga-aastased ülempiirid ja toetades neid laiapõhjaliste meetmetega. Eelarvepädevate institutsioonide töö parandamiseks tehti ka muid algatusi. Riigieelarve struktuuri ratsionaliseeriti programmipõhise klassifikatsiooni kasutuselevõtmise abil, mis võimaldab vahendeid kooskõlas valitsuse poliitikaeesmärkidega paremini paigutada. Suuremat paindlikkust võimaldatakse ministeeriumitele, et nad saaksid vahendeid vastavalt prioriteetidele rahastamiskavade vahel ümber paigutada. Viies ministeeriumis korraldati kulude läbivaatamise katseprojekt, et hinnata riigi kulutuste kulutasuvust, ning see läbivaatamine kavatsetakse muuta eelarvemenetluse lahutamatuks osaks. Tugevdatud on riikliku stabiliseerimispakti täitemehhanisme, millega hallatakse eri valitsustasandite eelarvelisi suhteid. Samuti võetakse olulisi meetmeid, et parandada avaliku halduse tõhusust ja kulutasuvust, muu hulgas edendades olemasolevate vahendite ratsionaalsemat kasutamist ja suuremat tulemuslikkust. Tulevikus on eelarve haldamisel üks peamisi ülesandeid uue üleriigilise eelarveraamistiku väljatöötamine, mis tagab kohalike omavalitsuste aruandekohustuse ja suurendab tõhusust.