Nõukogu direktiiv, 19. juuni 1978, millega kohandatakse materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 73/362/EMÜ tehnika arengut arvestades



Euroopa Liidu Teataja L 206 , 29/07/1978 Lk 0008 - 0011

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0157

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0138

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0157

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0207

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 8 Lk 0207

CS.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106

ET.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106

HU.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106

LT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106

LV.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106

MT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106

PL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106

SK.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106

SL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103 - 106



Nõukogu direktiiv, 19. juuni 1978, millega kohandatakse materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 73/362/EMÜ tehnika arengut arvestades (78/629/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [1] (muudetud ühinemisaktiga), eriti selle artikleid 17, 18 ja 19, ning arvestades, et: materiaalseid pikkusmõõtusid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu 19. novembri 1973. aasta direktiivi 73/362/EMÜ [2] koostamise ja vastuvõtmise järel on välja töötatud uusi materiaalseid pikkusmõõtusid; seetõttu tuleks nimetatud direktiivi muuta, et võtta arvesse tehnika arengut; 19. jaanuaril 1978 esitas komisjon muutmisettepaneku mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komiteele, et viimane esitaks oma arvamuse; arvamust ei ole esitatud, mistõttu tegi komisjon direktiivi 71/316/EMÜ artikli 19 lõike 3 punktis b sätestatud korras nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 73/362/EMÜ lisa punkte 3.6, 4.1, 5.1, 6.3, 7.1, 7.2, 7.3, 8, 9.1, 9.2, 9.4 ja 9.5 muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt. Artikkel 2 Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu nii, et need normid jõustuksid üks aasta pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist, ja teatavad nendest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti. Artikkel 3 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 19. juuni 1978 Nõukogu nimel eesistuja P. Dalsager [1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1. [2] EÜT L 335, 5.12.1973, lk 56. -------------------------------------------------- LISA 3.6. Mõõdulindid valmistatakse nii, et kui lint lamedal pinnal sirgeks tõmmata, on selle servad enam-vähem sirged ja rööpsed. 4.1. Pikkusmõõtudel on kogu nimipikkuse ulatuses selged, korrapärased ja püsivad skaala ja numbrid, et mõõtu oleks võimalik lugeda kindlalt, lihtsalt ja üheseltmõistetavalt. Siiski võivad mõned nummerdamata skaalamärgid, mille arv ei ületa mõõdu kahe järjestikuse nummerdatud skaalamärgi vaheliste skaalamärkide arvu, ulatuda mõõdu lõpus ka üle skaala põhimärgi. 5.1. Mõõtude nimipikkus on üks järgmistest väärtustest: 0,5; 1; 1,5; 2; 3; 4; 5; 6; 7; 8 või 9 m või 5 m täiskordne. 6.3. Kõik need pealdised esitatakse nähtavalt ja loetavalt mõõdu alguses. Kokkuleppel asjaomase siseriikliku ametiasutusega võib teatavaid pealdisi siiski esitada mõnel mõõduga püsivalt ühendatud osal. Sel juhul sätestatakse EMÜ tüübikinnitustunnistuses nende pealdiste asukoht. Kui pikkusmõõdu laiusest ei piisa EMÜ tüübikinnitusmärgi esitamiseks loetavalt, võib selle märgise esitada kooskõlas käesoleva lisa punktiga 3.5, olenemata liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamist käsitleva nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi I lisa punktist 3.1, järgmiste märkide kujul, mis on esitatud järgmises järjestuses: - stiliseeritud täht ε, - EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/eraldustähed, - EMÜ tüübikinnituse aasta kaks viimast numbrit, - EMÜ tüübikinnituse viitenumber (nt ε F 755345). 7. LUBATUD PIIRVEAD 7.1. Käesolevas direktiivis määratletud pikkusmõõdud jagatakse täpsusastme järgi kolme klassi, nimelt I, II ja III klassi. Pikkusmõõtude EMÜ esmataatlusel väljendatakse lubatud plussi või miinusega piirviga: a) nimipikkuse ja b) kahe mittejärjestikuse skaalamärgi vahelise kauguse jaoks asjakohasest pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, kus: - L on asjakohane pikkus, mis on ümardatud järgmise täismeetrini, - a ja b on kordajad, mis on kinnitatud igale täpsusklassile järgmises tabelis: Täpsusklass | a | b | I | 0,1 | 0,1 | II | 0,3 | 0,2 | III | 0,6 | 0,4 | 7.2. 7.2.1. Lubatud plussi või miinusega piirviga kõige rohkem 1 cm pikkuste skaalajaotiste pikkuse i jaoks kinnitatakse igale täpsusklassile järgmises tabelis: Asjakohase jaotise pikkus i | Lubatud piirviga millimeetrites iga täpsusklassi puhul | I | II | III | i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 | Rohkem kui 1 cm pikkuste jaotiste puhul väljendatakse lubatud piirviga jaotise pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, kus suuruste a ja b väärtused on võrdsed punktis 7.1 esitatutega ja L on asjakohane pikkus, mis on ümardatud järgmise täismeetrini. 7.2.2. Suurim lubatud erinevus kahe järjestikuse, kõige rohkem 1 cm pikkuse jaotise pikkuse i vahel kinnitatakse igale täpsusklassile järgmises tabelis: Asjakohase jaotise pikkus i | Suurim lubatud erinevus millimeetrites iga täpsusklassi puhul | I | II | III | i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 | Rohkem kui 1 cm pikkuste jaotiste puhul väljendatakse suurim lubatud erinevus kahe järjestikuse jaotise pikkuse i vahel jaotise pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, nagu on määratletud punktis 7.2.1. 7.3. Siiski suurendatakse ots- või ühendmõõdu puhul lubatud plussi või miinusega piirviga viimase, otspinnaga piirneva jaotise pikkuse puhul: - 0,1 mm võrra I klassi mõõtude puhul, - 0,2 mm võrra II klassi mõõtude puhul, - 0,3 mm võrra III klassi mõõtude puhul. Lisaks sellele ei kohaldata punktide 7.1 ja 7.2.2 sätteid: - kui üheks punkti 7.1 alapunktis b nimetatud mittejärjestikuseks skaalamärgiks on otspind ja - kui üheks punktis 7.2.2 nimetatud kahest järjestikusest jaotisest on viimane, otspinnaga piirnev jaotis. 8. TAATLUSMÄRGISED Iga pikkusmõõt valmistatakse nii, et sellele saab kanda taatlusmärgised, mis on sätestatud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivis liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta. Selleks nähakse ette koht mõõdu alguses mõõdul endal või mõõdu külge püsivalt kinnitatud lisaseadisel. 9.1. Klaaskiust ja plastist valmistatud ots-, joon- või ühendmõõdulindid Nimipikkus: 0,5–100 meetrit. Tõmbejõud, mis on umbes 20 N, märgitakse mõõdule. Ots- ja ühendmõõtude vabad otsad varustatakse kulumiskindla liistu või otsikuga. Need mõõdud kuuluvad I, II või III täpsusklassi. 9.2. Metallist või muust materjalist ühes tükis valmistatud jäigad või pooljäigad mõõdud Nimipikkus: 0,5–5 meetrit. Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C. Nende mõõtude hulka kuuluvad ka vedelike taseme mõõtmiseks kasutatavad tasememõõtevardad. Jäiga tasememõõtevarda ots varustatakse löögi- ja kulumiskindla kanna või otsikuga. Viimased ei tohi kokkupõrkel tekitada sädemeid. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi. 9.4. Terasmõõdulindid 9.4.1. Kerimisseadmega ots-, joon- või ühendmõõdud Nimipikkus: 0,5–10 meetrit; 5–10 m pikkuste mõõtude lint on kumera ristlõikega. Need mõõdud võivad olla kestas, mis võib olla liidetud mõõtmiseks kasutatavas osaga, eelkõige sisemõõtmete mõõtmiseks; selliste mõõtude vaba ots varustatakse liikumatu või libiseva konksu või keelega. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi. 9.4.2. Ots- või joonmõõdud, mis on mõeldud mõõdu nimipikkusest suuremate pikkuste mõõtmiseks Nimipikkus: 5, 10, 20, 50, 100 või 200 m. Tõmbejõud, mis on umbes 50 N, märgitakse mõõdule. Nende mõõtude mõlemas otsas on pidemed või rõngad. Kui pidemed sisalduvad nimipikkuses, valmistatakse need nii, et nende ühenduskohad ei vähendaks mõõtmistäpsust. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi. 9.4.3. Kerimisseadmega joon- või ühendmõõdud, mis ei ole mõeldud mõõdu nimipikkusest suuremate pikkuste mõõtmiseks Nimipikkus: 5–200 meetrit. Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C. Tõmbejõud, mis on umbes 50 N, märgitakse mõõdule. Vabas otsas on pide, rõngas või konks, mis ei sisaldu nimipikkuses. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi. 9.5. Raskusega metallist ühendmõõdulindid, mida kasutatakse vedelike taseme mõõtmiseks Nimipikkus: 5–50 meetrit. Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C. Tõmbejõud, mis on piisav, et lint korralikult sirgeks tõmmata, tuleb märkida mõõdule. Seda tõmbejõudu rakendatakse mõõdu suhtes raskuse abil, millele tuleb märkida selle mass. Skaala põhimärgiks, millest skaala algab, on sobiva kujuga raskuse põhi, kusjuures raskus on valmistatud materjalist, mis ei tekita kokkupõrkel sädemeid. Raskus kinnitatakse lindi külge äravõtmatult või äravõetavalt ja nii, et selle kinnitus- või ühenduskoht ei vähenda mõõtmistäpsust. Lint märgistatakse kogu pikkuses millimeetrites, kusjuures skaala jätkub raskuse ühel lamedal küljel. Mõõdu teises otsas võib olla kerimisseade. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi. Raskusega varustatud kasutusvalmis mõõdu lubatud piirviga ei ole siiski mingil juhul väiksem kui 0,6 mm. --------------------------------------------------