ET Euroopa Liidu Teataja L 105/1

ÜLDKOHTU KODUKORD

Sisukord

EELSÄTTED 10

Artikkel 1. Mõisted 10

Artikkel 2. Kodukorra ulatus 11

I JAOTIS. – ÜLDKOHTU KORRALDUS 11

1. PEATÜKK. – ÜLDKOHTU LIIKMED 11

Artikkel 3. Kohtuniku ja kohtujuristi ülesanded 11

Artikkel 4. Kohtunike ametiaja algus 11

Artikkel 5. Vande andmine 12

Artikkel 6. Pühalik kohustus 12

Artikkel 7. Kohtuniku ametist tagandamine 12

Artikkel 8. Ametialase vanemuse järjestus 12

2. PEATÜKK. – ÜLDKOHTU PRESIDENT 12

Artikkel 9. Üldkohtu presidendi ja asepresidendi valimine 12

Artikkel 10. Üldkohtu presidendi pädevus ja kohustused 13

Artikkel 11. Üldkohtu asepresidendi pädevus ja kohustused 13

Artikkel 12. Üldkohtu presidendi ja asepresidendi takistatus 13

3. PEATÜKK. – KOJAD JA KOHTUKOOSSEISUD 13

1. jagu. Kodade ja kohtukoosseisude moodustamine 13

Artikkel 13. Kodade moodustamine 13

Artikkel 14. Pädev kohtukoosseis 14

Artikkel 15. Suurkoja koosseis 14

Artikkel 16. Kohtuniku taandumine ja taandamine 14

Artikkel 17. Kohtukoosseisu liikme takistatus 14

2. jagu. Kodade presidendid 15

Artikkel 18. Kodade presidentide valimine 15

Artikkel 19. Koja presidendi pädevus 15

Artikkel 20. Koja presidendi takistatus 15

3. jagu. Nõupidamised 15

Artikkel 21. Nõupidamiste kord 15

Artikkel 22. Nõupidamisel osalevate kohtunike arv 15

Artikkel 23. Suurkoja kvoorum 16

Artikkel 24. Kolme- või viieliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavate kodade kvoorum 16

4. PEATÜKK. – KOHTUASJADE JAOTAMINE JA ÜMBERJAOTAMINE, ETTEKANDJA-KOHTUNIKE MÄÄRAMINE, ASJA MÄÄRAMINE KOHTUKOOOSEISULE JA DELEGEERIMINE AINUKOHTUNIKULE 16

Artikkel 25. Jaotamiskriteeriumid 16

Artikkel 26. Esialgne kohtuasja määramine kohtukoosseisule ja ettekandja-kohtuniku määramine 16

Artikkel 27. Uue ettekandja-kohtuniku määramine ja kohtuasja ümbermääramine 17

Artikkel 28. Kohtuasja suunamine kojale, mis lahendab kohtuasju teistsuguse kohtunike arvuga kohtukoosseisus 17

Artikkel 29. Kohtuasja delegeerimine ainukohtunikule 17

5. PEATÜKK. – KOHTUJURISTIDE MÄÄRAMINE 18

Artikkel 30. Kohtujuristi määramise vajalikkus 18

Artikkel 31. Kohtujuristi määramise kord 18

6. PEATÜKK. – KOHTUKANTSELEI 18

1. jagu. Kohtusekretär 18

Artikkel 32. Kohtusekretäri ametissenimetamine 18

Artikkel 33. Asekohtusekretär 19

Artikkel 34. Kohtusekretäri ja asekohtusekretäri takistatus 19

Artikkel 35. Kohtusekretäri pädevus ja kohustused 19

Artikkel 36. Registri pidamine 19

Artikkel 37. Registriga tutvumine 20

Artikkel 38. Toimikuga tutvumine 20

2. jagu. Talitused 20

Artikkel 39. Ametnikud ja muud teenistujad 20

7. PEATÜKK. – ÜLDKOHTU TÖÖKORRALDUS 20

Artikkel 40. Üldkohtu istungite koht 20

Artikkel 41. Üldkohtu töökalender 20

Artikkel 42. Üldkogu 21

Artikkel 43. Protokolli koostamine 21

II JAOTIS. – KEELTEKASUTUSE KORD 21

Artikkel 44. Kohtumenetluse keeled 21

Artikkel 45. Kohtumenetluse keele kindlaksmääramine 21

Artikkel 46. Kohtumenetluse keele kasutamine 22

Artikkel 47. Kohtusekretäri vastutus keeleküsimustes 22

Artikkel 48. Üldkohtu väljaannetes kasutatavad keeled 23

Artikkel 49. Autentsed tekstid 23

III JAOTIS. – HAGIMENETLUS 23

Artikkel 50. Kohaldamisala 23

1. PEATÜKK. – ÜLDSÄTTED 23

1. jagu. Poolte esindamine 23

Artikkel 51. Kohustus olla esindatud 23

2. jagu. Poolte esindajate õigused ja kohustused 23

Artikkel 52. Privileegid, puutumatus ja soodustused 23

Artikkel 53. Poolte esindajate staatus 24

Artikkel 54. Puutumatuse äravõtmine 24

Artikkel 55. Menetlusest kõrvaldamine 24

Artikkel 56. Ülikooli õppejõud 24

3. jagu. Kättetoimetamine 24

Artikkel 57. Kättetoimetamise viisid 24

4. jagu. Tähtajad 25

Artikkel 58. Tähtaegade arvutamine 25

Artikkel 59. Hagi institutsiooni Euroopa Liidu Teatajas avaldatud õigusakti peale 25

Artikkel 60. Tähtaeg seoses vahemaadega 25

Artikkel 61. Tähtaegade määramine ja pikendamine 26

Artikkel 62. Pärast tähtaja möödumist esitatud menetlusdokumendid 26

5. jagu. Menetluse käik ja kohtuasjade menetlemine 26

Artikkel 63. Menetluse käik 26

Artikkel 64. Menetluse võistlevus 26

Artikkel 65. Menetlusdokumentide ja menetluse käigus tehtud otsuste kättetoimetamine 26

Artikkel 66. Anonüümsus ja teatud andmete väljajätmine üldsusele juurdepääsetavatest dokumentidest 26

Artikkel 67. Kohtuasjade menetlemise järjekord 26

Artikkel 68. Kohtuasjade liitmine 27

Artikkel 69. Menetluse peatamine 27

Artikkel 70. Peatamisotsus ja jätkamisotsus 27

Artikkel 71. Menetluse peatamise kestus ja tagajärjed 27

2. PEATÜKK. – MENETLUSDOKUMENDID 28

Artikkel 72. Menetlusdokumentide esitamist käsitlevad üldsätted 28

Artikkel 73. Menetlusdokumendi esitamine kohtukantseleile paberkandjal 28

Artikkel 74. Esitamine elektroonilisel teel 28

Artikkel 75. Menetlusdokumentide pikkus 28

3. PEATÜKK. – MENETLUSE KIRJALIK OSA 29

Artikkel 76. Hagiavalduse sisu 29

Artikkel 77. Dokumentide kättetoimetamisega seotud teave 29

Artikkel 78. Hagiavalduse lisad 29

Artikkel 79. Teadaanne Euroopa Liidu Teatajas 29

Artikkel 80. Hagiavalduse kättetoimetamine 30

Artikkel 81. Kostja vastus 30

Artikkel 82. Dokumentide edastamine 30

Artikkel 83. Repliik ja vasturepliik 30

4. PEATÜKK. – VÄITED, TÕENDID JA HAGIAVALDUSE MUUTMINE 30

Artikkel 84. Uued väited 30

Artikkel 85. Tõendite esitamine ja tõendite kogumise taotlemine 31

Artikkel 86. Hagiavalduse muutmine 31

5. PEATÜKK. – ESIALGNE ETTEKANNE 32

Artikkel 87. Esialgne ettekanne 32

6. PEATÜKK. – MENETLUST KORRALDAVAD MEETMED JA MENETLUSTOIMINGUD 32

Artikkel 88. Üldsätted 32

1. jagu. Menetlust korraldavad meetmed 32

Artikkel 89. Ese 32

Artikkel 90. Menetlus 33

2. jagu. Menetlustoimingud 33

Artikkel 91. Ese 33

Artikkel 92. Menetlus 33

Artikkel 93. Tunnistajate kohtusse kutsumine 34

Artikkel 94. Tunnistajate ärakuulamine 34

Artikkel 95. Tunnistaja kohustused 34

Artikkel 96. Ekspertiis 34

Artikkel 97. Tunnistaja ja eksperdi vanne 35

Artikkel 98. Tunnistaja ja eksperdi vande murdmine 35

Artikkel 99. Tunnistaja või eksperdi taandamine 35

Artikkel 100. Tunnistaja ja eksperdi kulud 35

Artikkel 101. Õigusabitaotlus 35

Artikkel 102. Menetlustoimingute teostamise istungi protokoll 36

3. jagu. Menetlustoimingute raames esitatud konfidentsiaalsete andmete ja dokumentide käsitlemine 36

Artikkel 103. Konfidentsiaalsete andmete ja dokumentide käsitlemine 36

Artikkel 104. Dokumendid, millele juurdepääsu lubamisest institutsioon on keeldunud 37

7. PEATÜKK. – ANDMED VÕI DOKUMENDID, MIS PUUDUTAVAD LIIDU VÕI ÜHE VÕI MITME LIIKMESRIIGI JULGEOLEKUT VÕI NENDE RAHVUSVAHELISTE SUHETE KORRALDAMIST 37

Artikkel 105. Liidu või ühe või mitme liikmesriigi julgeolekut või nende rahvusvaheliste suhete korraldamist puudutavate andmete või dokumentide käsitlemine 37

8. PEATÜKK. – MENETLUSE SUULINE OSA 38

Artikkel 106. Menetluse suuline osa 38

Artikkel 107. Kohtuistungi kuupäev 38

Artikkel 108. Poolte puudumine kohtuistungilt 38

Artikkel 109. Kinnine kohtuistung 39

Artikkel 110. Kohtuistungi käik 39

Artikkel 111. Menetluse suulise osa lõpetamine 39

Artikkel 112. Kohtujuristi ettepaneku esitamine 39

Artikkel 113. Menetluse suulise osa uuendamine 39

Artikkel 114. Kohtuistungi protokoll 39

Artikkel 115. Kohtuistungi salvestamine 40

9. PEATÜKK. – KOHTUOTSUSED JA -MÄÄRUSED 40

Artikkel 116. Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev 40

Artikkel 117. Kohtuotsuse sisu 40

Artikkel 118. Kohtuotsuse kuulutamine ja kättetoimetamine 40

Artikkel 119. Kohtumääruse sisu 40

Artikkel 120. Kohtumääruse allakirjutamine ja kättetoimetamine 41

Artikkel 121. Kohtuotsuste ja -määruste jõustumine 41

Artikkel 122. Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas 41

10. PEATÜKK. – TAGASELJAOTSUS 41

Artikkel 123. Tagaseljaotsus 41

11. PEATÜKK. – POOLTE KOKKULEPE JA HAGIST LOOBUMINE 42

Artikkel 124. Poolte kokkulepe 42

Artikkel 125. Hagist loobumine 42

12. PEATÜKK. – MÄÄRUSEGA LAHENDATAVAD HAGID JA MENETLUSKÜSIMUSED 42

Artikkel 126. Ilmselgelt vastuvõetamatu hagi 42

Artikkel 127. Kohtuasja suunamine Euroopa Kohtule või Avaliku Teenistuse Kohtule 42

Artikkel 128. Pädevusest loobumine 42

Artikkel 129. Avalikust huvist tulenev asja läbivaatamist takistav asjaolu 43

Artikkel 130. Vastuväited ja menetlusküsimused 43

Artikkel 131. Kohtulahendi tegemise vajaduse äralangemise tuvastamine Üldkohtu algatusel 43

Artikkel 132. Ilmselgelt põhjendatud hagi 43

13. PEATÜKK. – KOHTUKULUD JA MENETLUSEGA SEOTUD KULUD 44

Artikkel 133. Otsus kohtukulude kohta 44

Artikkel 134. Kohtukulude jaotamise üldreeglid 44

Artikkel 135. Õiglus ning põhjendamatult või pahatahtlikult tekitatud kulud 44

Artikkel 136. Kohtukulud hagist loobumise korral 44

Artikkel 137. Kohtukulud lahendi tegemise vajaduse äralangemisel 44

Artikkel 138. Menetlusse astujate kohtukulud 44

Artikkel 139. Menetlusega seotud kulud 45

Artikkel 140. Hüvitamisele kuuluvad kulud 45

Artikkel 141. Maksevahendid 45

14. PEATÜKK. – MENETLUSSE ASTUMINE 45

Artikkel 142. Menetlusse astumise ese ja tagajärjed 45

Artikkel 143. Menetlusse astumise avaldus 45

Artikkel 144. Menetlusse astumise avalduse lahendamine 46

Artikkel 145. Kirjalike seisukohtade esitamine 46

15. PEATÜKK. – TASUTA ÕIGUSABI 47

Artikkel 146. Üldsätted 47

Artikkel 147. Tasuta õigusabi taotlus 47

Artikkel 148. Tasuta õigusabi otsustamine 47

Artikkel 149. Ettemaksed ja kulude katmine 48

Artikkel 150. Tasuta õigusabi tagasivõtmine 48

16. PEATÜKK. – KIIRMENETLUSED 49

1. jagu. Kiirendatud menetlus 49

Artikkel 151. Kiirendatud menetluse kohaldamise otsustamine 49

Artikkel 152. Kiirendatud menetluse taotlus 49

Artikkel 153. Eelisjärjekorras menetlemine 49

Artikkel 154. Menetluse kirjalik osa 49

Artikkel 155. Menetluse suuline osa 50

2. jagu. Kohaldamise peatamine ja muud ajutised meetmed 50

Artikkel 156. Õigusakti kohaldamise peatamise või muude ajutiste meetmete taotlus 50

Artikkel 157. Menetlus 50

Artikkel 158. Taotluse lahendamine 50

Artikkel 159. Asjaolude muutumine 51

Artikkel 160. Uus taotlus 51

Artikkel 161. ELTL artiklite 280 ja 299 ning EAA artikli 164 alusel esitatud taotlus 51

17. PEATÜKK. – KOHTUOTSUSTE JA -MÄÄRUSTEGA SEOTUD TAOTLUSED 51

Artikkel 162. Taotluse määramine kohtukoosseisule 51

Artikkel 163. Menetluse peatamine 51

Artikkel 164. Kohtuotsuste ja -määruste parandamine 52

Artikkel 165. Lahendamata jätmine 52

Artikkel 166. Kaja tagaseljaotsuse peale 52

Artikkel 167. Kohtulahendi vaidlustamine kolmanda isiku poolt 52

Artikkel 168. Kohtuotsuste ja -määruste tõlgendamine 53

Artikkel 169. Teistmine 53

Artikkel 170. Hüvitamisele kuuluvate kulude vaidlustamine 54

IV JAOTIS. – INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTEGA SEOTUD MENETLUSED 54

Artikkel 171. Kohaldamisala 54

1. PEATÜKK. – MENETLUSE POOLED 54

Artikkel 172. Kostja 54

Artikkel 173. Apellatsioonikoja menetluse teiste poolte staatus Üldkohtus 54

Artikkel 174. Poole asendamine 55

Artikkel 175. Asendamistaotlus 55

Artikkel 176. Asendamistaotluse lahendamine 55

2. PEATÜKK. – HAGIAVALDUS JA VASTUSED 56

Artikkel 177. Hagiavaldus 56

Artikkel 178. Hagiavalduse kättetoimetamine 56

Artikkel 179. Pooled, kes võivad esitada vastuse hagiavaldusele 57

Artikkel 180. Vastus 57

Artikkel 181. Menetluse kirjaliku osa lõpetamine 57

3. PEATÜKK. – VASTUHAGI 57

Artikkel 182. Vastuhagi 57

Artikkel 183. Vastuhagi sisu 57

Artikkel 184. Vastuhagi nõuded, väited ja argumendid 58

Artikkel 185. Vastus vastuhagile 58

Artikkel 186. Menetluse kirjaliku osa lõpetamine 58

Artikkel 187. Hagi ja vastuhagi vaheline seos 58

4. PEATÜKK. – MUUD MENETLUSE ASPEKTID 58

Artikkel 188. Üldkohtu vaidluse ese 58

Artikkel 189. Menetlusdokumentide pikkus 58

Artikkel 190. Kohtukulude küsimuse lahendamine 58

Artikkel 191. Muud kohaldatavad sätted 59

V JAOTIS. – APELLATSIOONKAEBUSE ESITAMINE AVALIKU TEENISTUSE KOHTU LAHENDI PEALE 59

Artikkel 192. Kohaldamisala 59

1. PEATÜKK. – APELLATSIOONKAEBUS 59

Artikkel 193. Apellatsioonkaebuse esitamine 59

Artikkel 194. Apellatsioonkaebuse sisu 59

Artikkel 195. Apellatsioonkaebuse nõuded, väited ja argumendid 60

Artikkel 196. Nõuded apellatsioonkaebuse põhjendatuks tunnistamise korral 60

2. PEATÜKK. – VASTUS APELLATSIOONKAEBUSELE, REPLIIK JA VASTUREPLIIK 60

Artikkel 197. Apellatsioonkaebuse kättetoimetamine 60

Artikkel 198. Pooled, kes võivad esitada vastuse apellatsioonkaebusele 60

Artikkel 199. Vastuse sisu 60

Artikkel 200. Vastuse nõuded 61

Artikkel 201. Repliik ja vasturepliik 61

3. PEATÜKK. – VASTUAPELLATSIOONKAEBUS 61

Artikkel 202. Vastuapellatsioonkaebus 61

Artikkel 203. Vastuapellatsioonkaebuse sisu 61

Artikkel 204. Vastuapellatsioonkaebuse nõuded, väited ja argumendid 61

4. PEATÜKK. – VASTUAPELLATSIOONKAEBUSELE JÄRGNEVAD MENETLUSDOKUMENDID 62

Artikkel 205. Vastus vastuapellatsioonkaebusele 62

Artikkel 206. Vastuapellatsioonkaebusele järgnev repliik ja vasturepliik 62

5. PEATÜKK. – MENETLUSE SUULINE OSA 62

Artikkel 207. Menetluse suuline osa 62

6. PEATÜKK. – APELLATSIOONKAEBUSED, MIS LAHENDATAKSE KOHTUMÄÄRUSEGA 62

Artikkel 208. Ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus või vastuapellatsioonkaebus 62

Artikkel 209. Ilmselgelt põhjendatud apellatsioonkaebus või vastuapellatsioonkaebus 62

7. PEATÜKK. – APELLATSIOONIASJA REGISTRIST KUSTUTAMISE TAGAJÄRJED VASTUAPELLATSIOONKAEBUSELE 63

Artikkel 210. Apellatsioonkaebusest loobumise või apellatsioonkaebuse ilmselge vastuvõetamatuse tagajärjed vastuapellatsioonkaebusele 63

8. PEATÜKK. – KOHTUKULUD JA MENETLUSEGA SEOTUD KULUD APELLATSIOONKAEBUSTE KORRAL 63

Artikkel 211. Kohtukulude küsimuse lahendamine apellatsioonkaebuste korral 63

9. PEATÜKK. – MUUD APELLATSIOONIMENETLUSELE KOHALDATAVAD SÄTTED 63

Artikkel 212. Menetlusdokumentide pikkus 63

Artikkel 213. Muud apellatsioonimenetlusele kohaldatavad sätted 63

10. PEATÜKK. – APELLATSIOONKAEBUSED MENETLUSSE ASTUMISE AVALDUSE RAHULDAMATA JÄTMISE OTSUSTE PEALE JA AJUTISTE MEETMETE KOHALDAMISE OTSUSTE PEALE 64

Artikkel 214. Apellatsioonkaebused menetlusse astumise avalduse rahuldamata jätmise otsuste peale ja ajutiste meetmete kohaldamise otsuste peale 64

VI JAOTIS. – MENETLUSED PÄRAST KOHTUASJA TAGASISAATMIST 64

1. PEATÜKK. – ÜLDKOHTU LAHENDID, MIS TEHAKSE PÄRAST TEMA LAHENDI TÜHISTAMIST JA KOHTUASJA UUEKS ARUTAMISEKS SAATMIST 64

Artikkel 215. Kohtulahendi tühistamine ja tagasisaatmine Euroopa Kohtu poolt 64

Artikkel 216. Kohtuasja määramine kohtukoosseisule 64

Artikkel 217. Menetluse käik 64

Artikkel 218. Menetlusele kohaldatavad sätted 64

Artikkel 219. Kohtukulud 65

2. PEATÜKK. – ÜLDKOHTU LAHENDID PÄRAST KOHTUASJA UUESTI LÄBIVAATAMIST JA UUEKS ARUTAMISEKS SAATMIST 65

Artikkel 220. Kohtulahendi uuesti läbivaatamine ja tagasisaatmine Euroopa Kohtu poolt 65

Artikkel 221. Kohtuasja määramine kohtukoosseisule 65

Artikkel 222. Menetluse käik 65

Artikkel 223. Kohtukulud 65

LÕPPSÄTTED 65

Artikkel 224. Rakendussätted 65

Artikkel 225. Sundtäitmine 65

Artikkel 226. Kehtetuks tunnistamine 66

Artikkel 227. Käesoleva kodukorra avaldamine ja jõustumine 66

ÜLDKOHTU KODUKORD

ÜLDKOHUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 254 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, eriti selle artikli 19 kuuendat lõiku, artiklit 63 ja artikli 64 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

(1) 2. mai 1991. aasta kodukorda on korduvalt muudetud, et anda järjestikuste muudatustega Üldkohtu käsutusse sätted, mis võimaldaksid tal parimates tingimustes menetleda eri liiki kohtuasju üha erinevamates valdkondades.

(2) Kodukorda tuleb põhjalikult uuendada, et muuta see normikogu taas järjekindlaks, edendada Euroopa Liidu kohtutesse esitatavaid vaidlusi käsitlevate menetlusnormide ühetaolisust, säilitada Üldkohtu suutlikkus lahendada kohtuasjad mõistliku aja jooksul, selgitada poolte õigusi, täpsustada Üldkohtu ootusi poolte esindajatele ning kohandada teatud hulka sätteid, et võtta arvesse muutusi, sealhulgas tehnoloogilisi, seoses menetlusdokumentide esitamise ja kättetoimetamisega ning nende rakendamisel tekkinud probleeme.

(3) Intellektuaalomandi valdkonnas esitatud hagidele ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu lahendite peale esitatud apellatsioonkaebustele tuleb nende eripära tõttu kohaldada eraldi jaotistesse paigutatud erilisi menetlusnorme ning ülejäänud osas laienevad neile hagimenetluse normid. Hagimenetlust, intellektuaalomandi õigustega seotud menetlust ja apellatsioonimenetlust käsitlevad normid on seega käesoleva kodukorra tuumikuks.

(4) Saadud kogemusi arvestades näib vajalik ka täiendada või selgitada isikute teavitamiseks norme, mida kõigi menetluste suhtes kohaldatakse. Need normid käsitlevad eelkõige kohtuasja poolte õigusi ja menetlusse astujate õigusi või intellektuaalomandiasjades menetlusse astuja staatuse saamist ja menetlusse astuja õigusi. Võistlevuse põhimõtte järgimist ja vajadust teatud olukordades säilitada kohtuasja lahendust mõjutava tundliku teabe konfidentsiaalsus käsitletakse erisätetes. Avaliku Teenistuse Kohtu lahendite peale esitatavate apellatsioonkaebuste puhul tuleb apellatsioonkaebusi selgemini eristada vastuapellatsioonkaebustest, mis esitatakse pärast apellatsioonkaebuse kättetoimetamist. Samamoodi tuleb intellektuaalomandi õigustega seotud asjades hagisid eristada vastuhagidest, mille esitab menetlusse astuja pärast hagiavalduse kättetoimetamist.

(5) Osa menetlusi on osutunud nende läbiviimisel ülemäära keeruliseks. Seetõttu on vaja neid lihtsustada. Nii tagavad intellektuaalomandiasjades kohtumenetluse keele kindlaksmääramise sätted selle, et olukorrad on asjaosaliste jaoks paremini prognoositavad ja menetlemine Üldkohtu jaoks lihtsam. Tagaseljamenetlust käsitlevate sätete eesmärk on võimaldada kohtuasja kiiremat lahendamist hageja huvides, keda ähvardab kohtuasja võitmise korral oht, et hagile vastamata jätnud kostja esitab kaja.

(6) Parema loetavuse huvides tuleb hagimenetlust käsitlevasse jaotisesse koondada kõik kohtuotsuste ja -määrustega seotud taotlused ja avaldused, mis praegu paiknevad mitmes kodukorra eri jaotises ja peatükis. Loetavuse parandamiseks käsitletakse ühes ja samas jaotises ka menetlusi pärast seda, kui Euroopa Kohus on saatnud kohtuasja tagasi kas pärast lahendi tühistamist või uuesti läbivaatamist.

(7) Kuigi Üldkohus on koormatud üha suurema arvu kohtuasjadega, peab ta jätkuvalt suutma lahendada talle esitatud asjad mõistliku aja jooksul. Seetõttu on vaja jätkata meetmetega, mis on võetud menetluse kestuse lühendamiseks, eelkõige sätestades, et intellektuaalomandiasjades piirdub menetluse kirjalik osa ühekordse menetlusdokumentide vahetamisega, reguleerides hagiavalduse nõuete muutmist, lühendades teatavaid kodukorras ette nähtud tähtaegu, lihtsustades menetlusse astumise regulatsiooni seeläbi, et jäetakse välja võimalus lubada menetlusse astumist pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamisest arvestatava kodukorras ette nähtud tähtaja möödumist, nähes Üldkohtule ette võimaluse lahendada hagimenetluses kohtuasi ilma menetluse suulise osata, kui kumbki kohtuasja pooltest ei ole taotlenud kohtuistungi korraldamist suuliste seisukohtade ärakuulamiseks ja kui Üldkohus leiab, et tal on kohtuasja toimikus olevate dokumentide põhjal piisavalt teavet, ning võimaluse lahendada apellatsioonimenetluses kohtuasi ilma menetluse suulise osata, suurendades kodade presidentide otsustamispädevust ja suurendades lihtotsusega lahendatavate küsimuste arvu.

(8) Samal eesmärgil on Üldkohtu korraldust käsitlevasse jaotisesse lisatud sätted muu hulgas täpsustamaks, millisel juhul võib kohtuasja ümber määrata, ning laiendamaks ainukohtuniku pädevust, et ta saaks menetleda intellektuaalomandiasju.

(9) Võistlevuse põhimõtte järgimist menetluse läbiviimisel kinnitatakse selle põhimõtte sätestamisega eraldi artiklis ning ka seeläbi, et kodukorras on täpselt sätestatud juhud, mil kohtuasja poole esitatud ja kohtuasja lahendamiseks vajaliku teabe konfidentsiaalsuse säilitamine õigustab erandkorras vastaspoolele selle teabe edastamata jätmist. Uued sätted annavad Üldkohtule ka formaalse raamistiku juhuks, kui kohtunik taandub või ta taandatakse. Veel on reformi eesmärgiks võtta kodukorda üle sätted, mis varem olid ette nähtud juhendis „Praktilised juhised pooltele” – näiteks menetlusdokumentide pikkust käsitlevad sätted – või kohtusekretäri ametijuhendis – näiteks sätted anonüümsuse kohta ja tingimuste kohta, kuidas kolmas isik saaks tutvuda kohtutoimikuga.

(10) Vananenud või mittekohaldatavate sätete väljajätmine, kodukorra artiklite kõigi lõikude nummerdamine, igale artiklile eraldi pealkirja andmine ja terminite ühtlustamine muudab teksti selgemaks,

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

võttes arvesse nõukogu heakskiitu, mis on antud 10. veebruaril 2015,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA KODUKORRA:

EELSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

1. Käesolevas kodukorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) Euroopa Liidu lepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „ELL” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel;

b) Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „ELTL” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel;

c) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „EAA” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel;

d) „põhikiri” – protokoll Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta;

e) „EMP leping” – Euroopa Majanduspiirkonna leping (1);

f) „nõukogu määrus nr 1” – nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (2).

2. Käesoleva kodukorra tähenduses on:

a)

„Üldkohus” –

b)

„president”,

— kohtukoosseisule veel määramata kohtuasjades Üldkohtu president;

— kojale määratud kohtuasjades selle koja president, millele kohtuasi on määratud;

— ainukohtunikule delegeeritud või määratud kohtuasjades ainukohtunik;

c)

„pool ja pooled” –

d)

„kohtuasja pool” ja „kohtuasja pooled” –

e)

„poolte esindajad” –

f)

„institutsioon ja institutsioonid” –

g)

„amet” –

h)

„EFTA järelevalveamet” –

i)

„hagimenetlus” –

Artikkel 2

Kodukorra ulatus

Käesoleva kodukorra sätted rakendavad ja vajaduse korral täiendavad asjakohaseid ELL, ELTL ja EAA sätteid ning põhikirja.

I JAOTIS

ÜLDKOHTU KORRALDUS

1. peatükk

ÜLDKOHTU LIIKMED

Artikkel 3

Kohtuniku ja kohtujuristi ülesanded

1. Kõik Üldkohtu liikmed täidavad reeglina kohtuniku ülesandeid.

2. Üldkohtu liikmeid nimetatakse edaspidi käesolevas tekstis kohtunikeks.

3. Iga kohtunik, välja arvatud Üldkohtu president, asepresident ja kodade presidendid, võib artiklites 30 ja 31 kirjeldatud asjaoludel täita teatavas kohtuasjas kohtujuristi ülesandeid.

4. Viiteid kohtujuristile käesolevas kodukorras kohaldatakse üksnes juhul, kui kohtunik on määratud kohtujuristiks.

Artikkel 4

Kohtunike ametiaja algus

Kohtuniku ametiaeg algab ametisse nimetamise aktis märgitud kuupäeval. Kui selles aktis ametiaja alguse kuupäeva märgitud ei ole, algab ametiaeg ametisse nimetamise akti Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Artikkel 5

Vande andmine

Enne oma kohustuste täitmisele asumist annavad kohtunikud Euroopa Kohtu ees põhikirja artiklis 2 ette nähtud järgmise vande:

„Tõotan täita oma kohustusi erapooletult ja kohusetundlikult; tõotan hoida kohtu nõupidamiste saladust.”

Artikkel 6

Pühalik kohustus

Vahetult pärast vande andmist kirjutavad kohtunikud alla avaldusele, millega nad võtavad põhikirja artikli 4 kolmandas lõigus ette nähtud pühaliku kohustuse.

Artikkel 7

Kohtuniku ametist tagandamine

1. Kui Euroopa Kohtul palutakse pärast Üldkohtuga konsulteerimist põhikirja artikli 6 alusel otsustada, kas kohtunik ei vasta enam oma ametikoha nõuetele või ei täida sellest tulenevaid kohustusi, palub Üldkohtu president asjaomasel isikul esitada oma selgitused ilma kohtusekretäri kohalolekuta.

2. Üldkohus põhjendab oma arvamust.

3. Arvamust, et Üldkohtu kohtunik ei vasta enam nõutavatele tingimustele või ei täida oma ametist tulenevaid kohustusi, peab toetama põhikirja artikli 48 kohane Üldkohtu kohtunike enamus. Euroopa Kohtule teatatakse hääletamise tulemused.

4. Hääletamine on salajane ja toimub ilma kohtusekretäri kohalolekuta ning hääletamises ei osale asjassepuutuv kohtunik.

Artikkel 8

Ametialase vanemuse järjestus

1. Kohtunike ametialast vanemust arvutatakse ametikohustuste täitmisele asumisest.

2. Võrdse ametis oldud aja korral määratakse ametialase vanemuse järjestus vanuse alusel.

3. Uueks ametiajaks tagasi nimetatud kohtunikud säilitavad oma järjestuse.

2. peatükk

ÜLDKOHTU PRESIDENT

Artikkel 9

Üldkohtu presidendi ja asepresidendi valimine

1. Kohtunikud valivad endi seast kohe pärast ELTL artikli 254 teises lõigus sätestatud kohtunike osalist asendamist kolmeks aastaks Üldkohtu presidendi.

2. Kui Üldkohtu presidendi ametikoht vabaneb enne ette nähtud ametiaja lõppemist, valitakse ülejäänud ametiajaks asendaja.

3. Käesolevas artiklis ette nähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub üle poolte põhikirja artikli 48 kohasesse Üldkohtu koosseisu kuuluvate kohtunike hääled saanud kohtunik. Kui ükski kohtunik ei saa niisugust häälteenamust, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni see häälteenamus saavutatakse.

4. Seejärel valivad kohtunikud lõikes 3 sätestatud korras endi seast kolmeks aastaks Üldkohtu asepresidendi. Kui tema ametikoht vabaneb enne ette nähtud ametiaja lõppemist, kohaldatakse lõiget 2.

5. Käesoleva artikli kohaselt valitud Üldkohtu presidendi ja asepresidendi nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 10

Üldkohtu presidendi pädevus ja kohustused

1. Üldkohtu president esindab Üldkohut.

2. Üldkohtu president juhib Üldkohtu tegevust ja talitusi.

3. Üldkohtu president juhatab artiklis 42 ette nähtud üldkogu istungeid.

4. Üldkohtu president on ka suurkoja president. Sellisel juhul kohaldatakse artiklit 19.

5. Kui Üldkohtu president on määratud koja liikmeks, siis on ta ka selle koja president. Sellisel juhul kohaldatakse artiklit 19.

6. Üldkohtu president võib võtta artiklis 89 sätestatud menetlust korraldavaid meetmeid kohtuasjades, mis ei ole veel kohtukoosseisule määratud.

Artikkel 11

Üldkohtu asepresidendi pädevus ja kohustused

1. Üldkohtu asepresident abistab Üldkohtu presidenti tema ülesannete täitmisel ja asendab teda, kui presidendil esineb takistus.

2. Kui Üldkohtu president seda palub, asendab Üldkohtu asepresident Üldkohtu presidenti artikli 10 lõigetes 1 ja 2 sätestatud ülesannete täitmisel.

3. Üldkohus määrab otsusega kindlaks, millistel tingimustel asendab Üldkohtu asepresident Üldkohtu presidenti tema kohtunikuülesannete täitmisel. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

4. Kui artikli 10 lõikest 5 ei tulene teisiti, on Üldkohtu asepresident juhul, kui ta on määratud koja liikmeks, ka selle koja president. Sellisel juhul kohaldatakse artiklit 19.

Artikkel 12

Üldkohtu presidendi ja asepresidendi takistatus

Kui Üldkohtu presidendil ja asepresidendil esineb ühel ajal takistus, täidab presidendi ametikohustusi üks koja presidentidest või kui see ei ole võimalik, siis üks ülejäänud kohtunikest, kes määratakse vastavalt artiklis 8 sätestatud järjestusele.

3. peatükk

KOJAD JA KOHTUKOOSSEISUD

1. jagu

Kodade ja kohtukoosseisude moodustamine

Artikkel 13

Kodade moodustamine

1. Üldkohus moodustab kojad, mis lahendavad asju kolmeliikmelises ja viieliikmelises koosseisus.

2. Üldkohus otsustab Üldkohtu presidendi ettepanekul kohtunike kodadesse määramise.

3. Käesoleva artikli kohaselt tehtud otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Pädev kohtukoosseis

1. Üldkohtu menetluses olevaid kohtuasju lahendatakse kodades kolme- või viieliikmelises koosseisus vastavalt artiklile 13.

2. Artiklis 28 sätestatud tingimustel võib kohtuasju lahendada suurkoda.

3. Kohtuasju võib lahendada ainukohtunik, kui need on talle delegeeritud artiklis 29 sätestatud tingimustel.

Artikkel 15

Suurkoja koosseis

1. Suurkoja koosseisu kuulub 15 kohtunikku.

2. Üldkohus otsustab kohtunike suurkotta määramise korra. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Kohtuniku taandumine ja taandamine

1. Kui kohtunik leiab, et ta ei tohi põhikirja artikli 18 esimese ja teise lõigu kohaselt asja lahendamisel osaleda, teatab ta sellest Üldkohtu presidendile, kes vabastab ta asja menetlemisel osalemisest.

2. Kui Üldkohtu president leiab, et kohtunik ei tohi põhikirja artikli 18 esimese ja teise lõigu kohaselt asja lahendamisel osaleda, teatab ta sellest asjaomasele kohtunikule ning kuulab enne küsimuse lahendamist kohtuniku ära.

3. Kui käesoleva artikli kohaldamisel ilmnevad raskused, suunab Üldkohtu president lõigetes 1 ja 2 osutatud küsimused põhikirja artikli 18 kolmanda lõigu kohaselt lahendamiseks üldkogule. Sellisel juhul lahendatakse küsimus ilma kohtusekretäri kohalolekuta salajasel hääletamisel pärast asjaomase kohtuniku ärakuulamist ning see kohtunik ei osale nõupidamisel.

Artikkel 17

Kohtukoosseisu liikme takistatus

1. Kui suurkojas ei ole täidetud artiklis 15 ette nähtud kohtunike arv enne nõupidamise algust või kohtuistungit ilmnenud kohtuniku takistuse tõttu, määrab Üldkohtu president vajaliku kohtunike arvu saavutamiseks kotta täiendava kohtuniku.

2. Kui kojas, mis lahendab asju kolme- või viieliikmelises koosseisus, ei ole täidetud ette nähtud kohtunike arv enne nõupidamise algust või kohtuistungit ilmnenud kohtuniku takistuse tõttu, määrab selle koja president teise samasse kotta kuuluva kohtuniku asendama kohtunikku, kellel esineb takistus. Kui kohtunikku, kellel esineb takistus, ei saa asendada samasse kotta kuuluv kohtunik, teavitab koja president sellest Üldkohtu presidenti, kes määrab Üldkohtu otsustatud kriteeriumide alusel vajaliku kohtunike arvu saavutamiseks teise kohtuniku. Otsus nende kriteeriumide kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3. Kui ainukohtunikul, kellele kohtuasi on delegeeritud või määratud, esineb takistus, määrab Üldkohtu president teise kohtuniku teda asendama.

2. jagu

Kodade presidendid

Artikkel 18

Kodade presidentide valimine

1. Kohtunikud valivad endi seast artikli 9 lõike 3 kohaselt kolme- või viieliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavate kodade presidendid.

2. Viieliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavate kodade presidendid valitakse kolmeks aastaks. Neid võib üheks ametiajaks tagasi valida.

3. Kolmeliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavate kodade presidendid valitakse tähtajaliselt.

4. Viieliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavate kodade presidendid valitakse kohe pärast seda, kui artikli 9 kohaselt on valitud Üldkohtu president ja asepresident.

5. Kui koja presidendi ametikoht vabaneb enne ette nähtud ametiaja lõppemist, valitakse ülejäänud ametiajaks asendaja.

6. Käesoleva artikli kohaselt valitud kodade presidentide nimed avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 19

Koja presidendi pädevus

1. Koja president teostab talle käesoleva kodukorraga antud pädevust pärast ettekandja-kohtuniku ärakuulamist.

2. Koja president võib anda oma pädevusse kuuluva küsimuse kojale lahendamiseks.

Artikkel 20

Koja presidendi takistatus

Kui koja presidendil esineb takistus, täidab tema ametiülesandeid üks selle kohtukoosseisu kohtunikest, kes on määratud vastavalt artiklis 8 sätestatud järjestusele, ilma et see piiraks artikli 10 lõike 5 ja artikli 11 lõike 4 kohaldamist.

3. jagu

Nõupidamised

Artikkel 21

Nõupidamiste kord

1. Üldkohtu nõupidamised on salajased ja jäävad salajaseks.

2. Kui on toimunud kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, võivad nõupidamisel osaleda üksnes kohtuistungil osalenud kohtunikud.

3. Iga nõupidamisel osalev kohtunik avaldab oma arvamuse ja põhjendab seda.

4. Üldkohtu otsus põhineb järeldustel, millega kohtunike enamus pärast lõpparutelu nõustub. Hääletatakse artiklis 8 sätestatud järjestusele vastupidises järjekorras, välja arvatud ettekandja-kohtunik, kes hääletab esimesena, ja president, kes hääletab viimasena.

Artikkel 22

Nõupidamisel osalevate kohtunike arv

Kui seetõttu, et mõnel kohtunikul esineb takistus, on kohtunikke paarisarv, siis ei osale nõupidamisel käesoleva kodukorra artikli 8 tähenduses kõige noorem kohtunik, välja arvatud juhul, kui ta on president või ettekandja-kohtunik. Viimasena nimetatud juhul ei osale nõupidamisel kohtunik, kes on ametialase vanemuse järjestuses vahetult tema ees.

Artikkel 23

Suurkoja kvoorum

1. Suurkoja otsused on kehtivad üksnes siis, kui nõupidamisel osaleb vähemalt üksteist kohtunikku.

2. Kui takistatuse tõttu ei ole kvoorumit koos, määrab Üldkohtu president suurkoja kvoorumi saavutamiseks veel ühe kohtuniku.

3. Kui kvoorumit ei ole enam koos pärast seda, kui on toimunud kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, toimub asendamine lõikes 2 sätestatud tingimustel ning kohtuasja poole taotlusel korraldatakse uus kohtuistung. Üldkohus võib kohtuistungi korraldada ka omal algatusel. Uue kohtuistungi korraldamine on kohustuslik, kui tehtud on artikli 91 punktides a ja d või artikli 96 lõikes 2 sätestatud menetlustoiminguid. Kui uut kohtuistungit ei korraldata, ei kohaldata artikli 21 lõiget 2.

Artikkel 24

Kolme- või viieliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavate kodade kvoorum

1. Kolme- või viieliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavate kodade otsused on kehtivad üksnes siis, kui nõupidamisel osaleb vähemalt kolm kohtunikku.

2. Kui takistatuse tõttu ei ole kolme- või viieliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavas kojas kvoorumit koos, määrab selle koja president samasse kotta kuuluva teise kohtuniku asendama kohtunikku, kellel esineb takistus. Kui kohtunikku, kellel esineb takistus, ei ole võimalik asendada samasse kotta kuuluva kohtunikuga, teavitab koja president sellest Üldkohtu presidenti, kes määrab Üldkohtu otsustatud kriteeriumide alusel koja kvoorumi saavutamiseks teise kohtuniku. Otsus nende kriteeriumide kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3. Kui kvoorum ei ole enam koos pärast seda, kui on toimunud kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, toimub asendamine lõikes 2 sätestatud tingimustel ning kohtuasja poole taotlusel korraldatakse uus kohtuistung. Üldkohus võib kohtuistungi korraldada ka omal algatusel. Uue kohtuistungi korraldamine on kohustuslik, kui tehtud on artikli 91 punktides a ja d või artikli 96 lõikes 2 sätestatud menetlustoiminguid. Uue kohtuistungi korraldamine on kohustuslik, kui asendada tuleb mitu esimesel kohtuistungil osalenud kohtunikku. Kui uut kohtuistungit ei korraldata, ei kohaldata artikli 21 lõiget 2.

4. peatükk

KOHTUASJADE JAOTAMINE JA ÜMBERJAOTAMINE, ETTEKANDJA-KOHTUNIKE MÄÄRAMINE, ASJA MÄÄRAMINE KOHTUKOOSSEISULE JA DELEGEERIMINE AINUKOHTUNIKULE

Artikkel 25

Jaotamiskriteeriumid

1. Üldkohus kehtestab kriteeriumid, mille alusel jaotatakse kohtuasjad kodade vahel. Üldkohus võib määrata teatud valdkonna kohtuasjade läbivaatamise ühele või mitmele kojale.

2. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 26

Esialgne kohtuasja määramine kohtukoosseisule ja ettekandja-kohtuniku määramine

1. Pärast menetluse algatusdokumendi esitamist määrab Üldkohtu president nii kiiresti kui võimalik kohtuasja ühele kojale vastavalt kriteeriumidele, mis Üldkohus on artikli 25 kohaselt kehtestanud.

2. Koja president teeb Üldkohtu presidendile ettepaneku ettekandja-kohtuniku nimetamise kohta kojale määratud iga kohtuasja suhtes. Küsimuse otsustab Üldkohtu president.

3. Kui mõnes kolme- või viieliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavas kojas on sellesse kotta määratud kohtunikke rohkem kui kolm või viis, siis otsustab koja president, millised kohtunikud osalevad kohtuasja otsustamisel.

Artikkel 27

Uue ettekandja-kohtuniku määramine ja kohtuasja ümbermääramine

1. Kui ettekandja-kohtunikul esineb takistus, teavitab pädeva koja president sellest Üldkohtu presidenti, kes määrab uue ettekandja-kohtuniku. Kui see kohtunik ei ole määratud kotta, millele kohtuasi esialgu määrati, lahendab kohtuasja koda, kuhu kuulub uus ettekandja-kohtunik.

2. Teatud kohtuasjade eseme omavahelise seotuse arvestamiseks võib Üldkohtu president põhistatud otsusega ja pärast asjaomaste ettekandja-kohtunikega konsulteerimist kohtuasjad ümber määrata, et kõik sellised kohtuasjad saaks ette valmistada sama ettekandja-kohtunik. Kui ettekandja-kohtunik, kellele kohtuasjad ümber määrati, ei kuulu kotta, millele kohtuasjad esialgu määrati, lahendab kohtuasjad koda, kuhu kuulub uus ettekandja-kohtunik.

3. Korrakohase õigusemõistmise huvides ja erandkorras võib Üldkohtu president enne artiklis 87 ette nähtud esialgse ettekande esitamist määrata põhistatud otsusega ja pärast asjaomaste kohtunikega konsulteerimist teise ettekandja-kohtuniku. Kui see kohtunik ei ole määratud kotta, millele kohtuasi esialgu määrati, lahendab kohtuasja koda, kuhu kuulub uus ettekandja-kohtunik.

4. Enne lõigetes 1–3 ette nähtud määramisi palub Üldkohtu president asjaomaste kodade presidentidel esitada oma seisukoht.

5. Kui seoses Üldkohtu otsusega kohtunike kodadesse määramise kohta muutub kodade koosseis, lahendab kohtuasja koda, kuhu ettekandja-kohtunik pärast seda otsust kuulub, välja arvatud kui kohtuasjas on alanud nõupidamine või on avatud menetluse suuline osa.

Artikkel 28

Kohtuasja suunamine kojale, mis lahendab kohtuasju teistsuguse kohtunike arvuga kohtukoosseisus

1. Kohtuasi võidakse suunata suurkojale või kojale, mis lahendab kohtuasju teistsuguse kohtunike arvuga kohtukoosseisus, kui see on põhjendatud kohtuasja juriidilise keerukuse või kohtuasja olulisuse või eriliste asjaolude tõttu.

2. Igas menetluse staadiumis võib kohtuasja arutav koda või Üldkohtu president omal algatusel või kohtuasja poole taotlusel teha üldkogule ettepaneku anda kohtuasi üle vastavalt lõikele 1.

3. Otsus kohtuasja üleandmise kohta suuremale kohtukoosseisule võetakse vastu üldkogul.

4. Otsus kohtuasja üleandmise kohta väiksemale kohtukoosseisule võetakse vastu üldkogul pärast kohtuasja poolte ärakuulamist.

5. Kui menetluse pooleks olev liikmesriik või liidu institutsioon seda taotlevad, lahendab kohtuasja vähemalt viieliikmelises koosseisus koda.

Artikkel 29

Kohtuasja delegeerimine ainukohtunikule

1. Järgmisi kolmeliikmelises koosseisus kohtuasju lahendavale kojale määratud kohtuasju võib arutada ja lahendada ettekandja-kohtunik ainukohtunikuna, kui kohtuasjad selleks sobivad, võttes arvesse, et tõstatatud õigus- või faktiküsimused ei ole laadilt keerulised, kohtuasi on vähetähtis ning ei esine muid erilisi asjaolusid, ning kui need on delegeeritud käesolevas artiklis sätestatud tingimuste kohaselt:

a) käesoleva kodukorra artiklis 171 nimetatud kohtuasjad;

b) ELTL artikli 263 neljanda lõigu, artikli 265 kolmanda lõigu ja artikli 268 alusel esitatud kohtuasjad, milles tõstatatakse üksnes juba väljakujunenud kohtupraktikaga selgitatud küsimusi või mis moodustavad osa kohtuasjade seeriast, milles esitatakse samu nõudeid ja millest ühe kohta on juba olemas jõustunud lahend;

c) ELTL artikli 272 alusel esitatud kohtuasjad.

2. Ainukohtunikule ei või delegeerida:

a) tühistamishagi õiguse üldakti peale või kohtuasja, milles õiguse üldakti suhtes on selgelt esitatud vastuvõetamatuse vastuväide;

b) kohtuasju, mis käsitlevad eeskirjade rakendamist: — seoses konkurentsi ja kontrolliga ettevõtjate koondumise üle, — seoses riigiabiga, — seoses kaubanduse kaitsemeetmetega, — seoses põllumajandusturgude ühise korraldusega, välja arvatud kohtuasjad, mis moodustavad osa kohtuasjade seeriast, milles esitatakse samu nõudeid ja millest ühe kohta on juba olemas jõustunud lahend.

3. Kohtuasja delegeerimise ainukohtunikule otsustab kohtuasja menetlev kolmeliikmelises koosseisus kohtuasju lahendav koda pärast kohtuasja poolte ärakuulamist. Kui menetluse pooleks olev liikmesriik või liidu institutsioon ei nõustu, et kohtuasja menetleb üks kohtunik, siis jäetakse kohtuasi menetlemiseks kojale, kuhu kuulub ettekandja-kohtunik.

4. Ainukohtunik suunab kohtuasja tagasi kotta, kui ta leiab, et selle ainukohtunikule delegeerimist õigustanud tingimused ei ole enam täidetud.

5. peatükk

KOHTUJURISTIDE MÄÄRAMINE

Artikkel 30

Kohtujuristi määramise vajalikkus

Üldkohut võib abistada kohtujurist, kui seda nõuab kohtuasja õiguslike või faktiliste asjaolude keerukus.

Artikkel 31

Kohtujuristi määramise kord

1. Kohtujuristi määramise otsustab konkreetses kohtuasjas üldkogu selle koja taotlusel, millele kohtuasi on määratud või üle antud.

2. Üldkohtu president määrab sellisel juhul kohtuniku, kes kohtuasjas kohtujuristi ülesandeid täidab.

3. Kui kohtujurist on määratud, kuulatakse kohtujuristi seisukoht ära enne artiklites 16, 28, 45, 68, 70, 83, 87, 90, 92, 98, 103, 105, 106, 113, 126–132, 144, 151, 165, 168, 169 ja 207–209 ette nähtud otsuste tegemist.

6. peatükk

KOHTUKANTSELEI

1. jagu

Kohtusekretär

Artikkel 32

Kohtusekretäri ametissenimetamine

1. Üldkohus nimetab ametisse kohtusekretäri.

2. Kui kohtusekretäri ametikoht on täitmata, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas sellekohane teadaanne. Huvitatud isikutel palutakse esitada tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui kolm nädalat, oma avaldus, millele lisatakse täielikud andmed nende kodakondsuse, ülikoolidiplomite, keelteoskuse ning praeguse ja endise kutsetegevuse kohta, samuti nende kohtualase ja rahvusvahelise kogemuse kohta.

3. Hääletamine toimub vastavalt artikli 9 lõikes 3 sätestatud menetlusele.

4. Kohtusekretär nimetatakse ametisse kuueks aastaks. Kohtusekretäri võib uueks ametiajaks tagasi nimetada. Üldkohus võib otsustada ametisoleva kohtusekretäri uueks ametiajaks tagasinimetamise lõikes 2 sätestatud menetlust kasutamata. Sellisel juhul kohaldatakse lõiget 3.

5. Kohtusekretär annab artiklis 5 ette nähtud vande ja kirjutab alla artiklis 6 ette nähtud avaldusele.

6. Kohtusekretäri võib ametist tagandada üksnes juhul, kui ta ei vasta enam oma ametikoha nõuetele või ei täida sellest tulenevaid kohustusi. Üldkohus teeb vastava otsuse ilma kohtusekretäri kohalolekuta, olles eelnevalt andnud kohtusekretärile võimaluse esitada oma selgitused.

7. Kui kohtusekretäri ametikoht vabaneb ennetähtaegselt, nimetab Üldkohus kuueks aastaks ametisse uue kohtusekretäri.

8. Käesoleva artikli kohaselt valitud kohtusekretäri nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 33

Asekohtusekretär

Üldkohus võib kohtusekretäri suhtes kohaldatavat menetlust järgides nimetada ametisse ühe või mitu asekohtusekretäri, kes abistab kohtusekretäri ja asendab teda juhul, kui kohtusekretäril esineb takistus.

Artikkel 34

Kohtusekretäri ja asekohtusekretäri takistatus

Kui kohtusekretäril ja asekohtusekretäril esineb takistus, nimetab Üldkohtu president kohtusekretäri ülesandeid ajutiselt täitma ametniku või muu teenistuja.

Artikkel 35

Kohtusekretäri pädevus ja kohustused

1. Kohtusekretär vastutab Üldkohtu presidendi järelevalve all kõigi dokumentide vastuvõtmise, edastamise ja säilitamise ning käesoleva kodukorraga ette nähtud kättetoimetamise korraldamise eest.

2. Kohtusekretär abistab Üldkohtu liikmeid kõigi nende ametikohustuste täitmisel.

3. Kohtusekretär on pitsatihoidja ja ta vastutab arhiivi eest. Ta korraldab Üldkohtu väljaannete, eelkõige kohtulahendite kogumiku avaldamise ning Üldkohut puudutavate dokumentide edastamise interneti kaudu.

4. Kohtusekretär vastutab Üldkohtu presidendi järelevalve all Üldkohtu halduse, finantsjuhtimise ja raamatupidamise eest ning teda abistavad Euroopa Liidu Kohtu talitused.

5. Kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti, osaleb kohtusekretär Üldkohtu istungitel.

Artikkel 36

Registri pidamine

1. Kohtukantseleis peetakse kohtusekretäri vastutusel registrit, kuhu kantakse esitamise järjekorras kõik menetlusdokumendid.

2. Kohtusekretär teeb registrisse kandmise märke menetlusdokumendi originaalile või menetlusdokumendi versioonile, mida peetakse dokumendi originaaliks artikli 74 alusel vastu võetud otsuse kohaselt, ja poole taotlusel tema selleks esitatud ärakirjadele.

3. Registrikanded ja lõikes 2 nimetatud märked on autentsed.

Artikkel 37

Registriga tutvumine

Iga isik võib tutvuda registriga kohtukantseleis ja saada tasu eest ärakirju või väljavõtteid vastavalt kohtukantselei tasumääradele, mille kohtusekretäri ettepanekul kinnitab Üldkohus.

Artikkel 38

Toimikuga tutvumine

1. Kui artikli 68 lõikest 4, artiklitest 103–105 ja artikli 144 lõikest 7 ei tulene teisiti, võivad kõik menetluse pooled tutvuda kohtuasja toimikuga ning saada vastavalt artiklis 37 ette nähtud kohtukantselei tasumääradele menetlusdokumentide ärakirju ning kohtuotsuste ja -määruste kinnitatud ärakirju.

2. Era- või avalik-õiguslikud kolmandad isikud ei või tutvuda kohtuasja toimikuga, kui Üldkohtu president ei ole andnud selleks pärast poolte ärakuulamist otsest luba. Täieliku või piiratud loa võib anda ainult vastava kirjaliku taotluse alusel, millele on lisatud üksikasjalik selgitus kolmanda isiku õigustatud huvi kohta toimikuga tutvumiseks.

2. jagu

Talitused

Artikkel 39

Ametnikud ja muud teenistujad

1. Ametnikud ja muud teenistujad, kelle ülesandeks on presidendi, kohtunike ja kohtusekretäri otsene abistamine, nimetatakse ametisse ametnike personalieeskirjade ning muude teenistujate teenistustingimuste sätete kohaselt. Nad alluvad kohtusekretärile Üldkohtu presidendi järelevalve all.

2. Nad annavad Üldkohtu presidendi ees kohtusekretäri juuresolekul järgmise vande:

„Ma tõotan, et täidan Üldkohtu poolt mulle usaldatud ülesandeid täiesti lojaalselt, diskreetselt ja kohusetundlikult.”

või

„Ma luban pühalikult, et täidan Üldkohtu poolt mulle usaldatud ülesandeid täiesti lojaalselt, diskreetselt ja kohusetundlikult.”

7. peatükk

ÜLDKOHTU TÖÖKORRALDUS

Artikkel 40

Üldkohtu istungite koht

Üldkohus võib valida ühe või mitme kindlaksmääratud istungi pidamiseks koha väljaspool oma asukohta.

Artikkel 41

Üldkohtu töökalender

1. Kohtu tööaasta algab kalendriaasta 1. septembril ja lõpeb järgmise aasta 31. augustil.

2. Üldkohus määrab kindlaks kohtutöö vaheajad.

3. Kiireloomulistel asjaoludel võivad Üldkohtu president ja kodade presidendid kutsuda kohtunikud ja vajadusel kohtujuristi kokku kohtutöö vaheaegadel.

4. Üldkohus järgib oma asukohariigi ametlikke puhkepäevi.

5. Üldkohus võib põhjendatud juhtudel anda kohtunikele ametipuhkust.

6. Kohtutöö vaheaegade kuupäevad avaldatakse igal aastal Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 42

Üldkogu

1. Üldkohus lahendab haldusküsimusi ja teeb artiklites 7, 9, 11, 13, 15, 16, 18, 25, 28, 31–33, 41, 74 ja 224 ette nähtud otsuseid üldkogu istungil, kus osalevad hääleõigusega kõik kohtunikud, kui käesoleva kodukorra sätetest ei tulene teisiti. Kohtusekretär viibib kohal, kui Üldkohus ei otsusta teisiti.

2. Kui pärast Üldkohtu üldkogu kokkukutsumist selgub, et põhikirja artikli 17 neljandas lõigus ette nähtud kvoorumit ei ole koos, lükkab Üldkohtu president istungi edasi kuni kvoorumi saavutamiseni.

Artikkel 43

Protokolli koostamine

1. Kui Üldkohtu istung toimub kohtusekretäri juuresolekul, koostab vajaduse korral protokolli kohtusekretär ning protokollile kirjutavad alla vastavalt Üldkohtu president või koja president ja kohtusekretär.

2. Kui Üldkohtu istung toimub kohtusekretäri kohalolekuta, teeb kohus protokolli koostamise vajaduse korral ülesandeks käesoleva kodukorra artikli 8 tähenduses kõige nooremale kohtunikule ning protokollile kirjutavad alla vastavalt Üldkohtu president või koja president ja nimetatud kohtunik.

II JAOTIS

KEELTEKASUTUSE KORD

Artikkel 44

Kohtumenetluse keeled

Kohtumenetluse keeled on bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keel.

Artikkel 45

Kohtumenetluse keele kindlaksmääramine

1. Hagimenetlustes artikli 1 tähenduses valib kohtumenetluse keele hageja, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) kui kostjaks on liikmesriik või füüsiline isik, kellel on liikmesriigi kodakondsus, või juriidiline isik, kelle asukoht on liikmesriigis, on kohtumenetluse keeleks kõnealuse riigi riigikeel; kui selles riigis on mitu riigikeelt, võib hageja valida nendest sobiva keele;

b) kohtuasja poolte ühisel taotlusel võib lubada kogu menetluse vältel või osaliselt kasutada muud artiklis 44 nimetatud keelt;

c) erandina punktist b võib lubada ühe poole taotlusel, olles teised pooled ära kuulanud, kasutada kogu menetluse vältel või osaliselt kohtumenetluse keelena muud artiklis 44 nimetatud keelt; sellist taotlust ei või esitada institutsioon.

2. Eespool nimetatud taotlused lahendab president; kui president soovib taotluse rahuldada ilma kõigi poolte nõusolekuta, peab ta selle andma lahendamiseks Üldkohtule.

3. Ilma et see piiraks lõike 1 punktides b ja c sätestatu kohaldamist:

a) kui Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi peale esitatakse apellatsioonkaebus vastavalt põhikirja I lisa artiklitele 9 ja 10, on kohtumenetluse keeleks kaebuse esemeks oleva Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi keel;

b) kui taotletakse kohtulahendi vigade parandamist või kohtulahendi täiendamist mõne küsimuse lahendamata jätmise korral, esitatakse kaja tagaseljaotsuse peale, kohtulahend vaidlustatakse kolmanda isiku poolt ning kui esitatakse tõlgendamistaotlus, teistmisavaldus või vaidlustatakse hüvitatavad kulud, on kohtumenetluse keeleks selle kohtulahendi keel, mida need taotlused või vaidlustamised puudutavad.

4. Ilma et see piiraks lõike 1 punktides b ja c sätestatu kohaldamist, kehtivad artiklis 1 nimetatud ameti apellatsioonikoja otsuse peale esitatud ja intellektuaalomandi õigust käsitlevate sätete kohaldamisega seotud hagile järgmised reeglid:

a) kohtumenetluse keele valib hageja, kui ta oli ameti apellatsioonikoja menetluses ainus pool;

b) hagiavalduse keel, mille hageja on valinud artiklis 44 nimetatud keelte hulgast, on kohtumenetluse keeleks, kui ükski teine ameti apellatsioonikoja menetluse pool ei vaidle sellele vastu tähtaja jooksul, mille määrab kohtusekretär pärast hagiavalduse esitamist;

c) kui ameti apellatsioonikoja menetluse muu pool kui hageja on hagiavalduse keele vastu, on kohtumenetluse keeleks Üldkohtus vaidlustatud otsuse keel; niisugusel juhul korraldab kohtusekretär hagiavalduse tõlkimise kohtumenetluse keelde.

Artikkel 46

Kohtumenetluse keele kasutamine

1. Kohtumenetluse keelt kasutatakse poolte kirjalikes ja suulistes seisukohtades ning lisatud dokumentides, samuti Üldkohtu protokollides ja lahendites.

2. Kõigile esitatud või lisatud dokumentidele, mis on koostatud muus keeles kui kohtumenetluse keel, peab olema lisatud tõlge kohtumenetluse keelde.

3. Mahukate dokumentide puhul võib esitada tõlkeid väljavõtetest. President võib igal ajal omal algatusel või poole taotlusel nõuda ulatuslikumat või täielikku tõlget.

4. Erandina eespool toodud sätetest on liikmesriigil õigus kasutada oma riigi riigikeelt, kui ta astub menetlusse Üldkohtus läbivaatamisel olevas kohtuasjas. Käesolevat sätet kohaldatakse nii kirjalike dokumentide kui ka suuliste pöördumiste suhtes. Kohtusekretär korraldab mõlemal juhul tõlkimise kohtumenetluse keelde.

5. EMP lepingu osalisriikidele, kes ei ole liikmesriigid, ja EFTA järelevalveametile võib anda loa kasutada lisaks kohtumenetluse keelele ühte artiklis 44 nimetatud keeltest, kui nad astuvad Üldkohtus läbivaatamisel olevas kohtuasjas menetlusse. Käesolevat sätet kohaldatakse nii kirjalike dokumentide kui ka suuliste pöördumiste suhtes. Kohtusekretär korraldab mõlemal juhul tõlkimise kohtumenetluse keelde.

6. Kui tunnistaja või ekspert teatab, et ta ei ole võimeline end piisavalt väljendama üheski artiklis 44 nimetatud keeles, võib president anda talle loa ütluste andmiseks muus keeles. Kohtusekretär korraldab tõlkimise kohtumenetluse keelde.

7. President võib kohtuistungi juhtimisel ning kohtunikud ja vajadusel kohtujurist võivad küsimuste esitamisel ning kohtujurist oma ettepaneku esitamisel kasutada ühte artiklis 44 nimetatud keeltest, mis erineb kohtumenetluse keelest. Kohtusekretär korraldab tõlkimise kohtumenetluse keelde.

Artikkel 47

Kohtusekretäri vastutus keeleküsimustes

Kohtusekretär korraldab kohtuniku, kohtujuristi või poole taotlusel Üldkohtu menetluse käigus suuliselt või kirjalikult esitatu tõlkimise keeltesse, mille taotleja valib artiklis 44 nimetatud keelte seast.

Artikkel 48

Üldkohtu väljaannetes kasutatavad keeled

Üldkohtu väljaanded avaldatakse nõukogu määruse nr 1 artiklis 1 nimetatud keeltes.

Artikkel 49

Autentsed tekstid

Kohtumenetluse keeles või muus artikli 45 ja 46 alusel lubatud keeles koostatud dokumentide tekstid on autentsed.

III JAOTIS

HAGIMENETLUS

Artikkel 50

Kohaldamisala

Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse hagimenetlusele artikli 1 tähenduses.

1. peatükk

ÜLDSÄTTED

1. jagu

Poolte esindamine

Artikkel 51

Kohustus olla esindatud

1. Pooli peab esindama nende esindaja või advokaat vastavalt põhikirja artikli 19 ette nähtud tingimustele.

2. Poolt esindav või abistav advokaat peab kohtukantseleile esitama tõendi, mis näitab, et tal on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus.

3. Kui pool, keda advokaadid esindavad, on eraõiguslik juriidiline isik, peavad advokaadid esitama kohtukantseleile selle isiku antud volikirja.

4. Kui lõigetes 2 ja 3 nimetatud dokumente ei esitata, määrab kohtusekretär poolele mõistliku tähtaja dokumentide esitamiseks. Kui nõutud dokumente ette nähtud tähtaja jooksul ei esitata, otsustab Üldkohus, kas selle vorminõude täitmata jätmine toob kaasa hagiavalduse või menetlusdokumendi tunnistamise vastuvõetamatuks.

2. jagu

Poolte esindajate õigused ja kohustused

Artikkel 52

Privileegid, puutumatus ja soodustused

1. Esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel, kes esinevad Üldkohtus või muus kohtus, kellele Üldkohus on esitanud õigusabitaotluse, on puutumatus seoses nende suuliste või kirjalike avaldustega kohtuasja või poolte kohta.

2. Esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on järgmised täiendavad privileegid ja soodustused:

a) menetlusega seotud tõendeid ja dokumente ei või läbi otsida ega ära võtta; vaidluse korral võib tolliametnik või politsei pitseerida nimetatud tõendid ja dokumendid, mis seejärel edastatakse viivitamata Üldkohtule kontrollimiseks kohtusekretäri ja asjaomase isiku juuresolekul;

b) esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on õigus seoses tööülesannete täitmisega takistusteta reisida.

Artikkel 53

Poolte esindajate staatus

1. Artiklis 52 nimetatud privileegide, puutumatuse ja soodustuste saamiseks tõendavad selleks õigustatud isikud oma staatust järgmiselt:

a) esindajad esitavad ametliku dokumendi, mille on välja andnud nende volitaja, kes toimetab selle ärakirja viivitamata kätte kohtusekretärile;

b) advokaadid esitavad tõendi, mis näitab, et neil on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus, ning juhul, kui pool, keda nad esindavad, on eraõiguslik juriidiline isik, selle isiku antud volikirja;

c) nõustajad esitavad volikirja, mille on andnud pool, keda nad abistavad.

2. Vajaduse korral väljastab kohtusekretär neile nende staatust kinnitava tõendi. Tõend kehtib kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Tähtaega võib pikendada või lühendada vastavalt menetluse kestusele.

Artikkel 54

Puutumatuse äravõtmine

1. Artiklis 52 nimetatud privileege, puutumatust ja soodustusi võimaldatakse eranditult menetluse huvides.

2. Üldkohus võib puutumatuse ära võtta, kui ta leiab, et selle äravõtmine ei ole menetluse huvidega vastuolus.

Artikkel 55

Menetlusest kõrvaldamine

1. Kui Üldkohus leiab, et esindaja, nõustaja või advokaadi käitumine Üldkohtu, presidendi, kohtuniku või kohtusekretäri suhtes on kokkusobimatu Üldkohtu väärikuse või korrakohase õigusemõistmise nõuetega, või kui esindaja, nõustaja või advokaat ei kasuta oma ametist tulenevaid õigusi nõuetekohaselt, annab kohus sellest asjaomasele isikule teada. Üldkohus võib sellest teavitada pädevaid ametiasutusi, millega isik on seotud. Isikule edastatakse ärakiri ametiasutustele saadetud kirjast.

2. Samadel põhjustel võib Üldkohus igal ajal esindaja, nõustaja või advokaadi põhistatud kohtumäärusega menetlusest kõrvaldada, olles asjaomase isiku ära kuulanud. Kohtumäärus kuulub viivitamatule täitmisele.

3. Kui esindaja, nõustaja või advokaat on menetlusest kõrvaldatud, peatatakse menetlus presidendi määratud ajaks, et võimaldada asjaomasel poolel määrata uus esindaja, nõustaja või advokaat.

4. Käesoleva artikli alusel tehtud otsuseid võib tühistada.

Artikkel 56

Ülikooli õppejõud

Käesoleva jao sätteid kohaldatakse ülikooli õppejõudude suhtes, kellele on viidatud põhikirja artikli 19 seitsmendas lõigus.

3. jagu

Kättetoimetamine

Artikkel 57

Kättetoimetamise viisid

1. Ilma et see piiraks artikli 77 lõike 2 ja artikli 80 lõike 1 kohaldamist, tagab kohtusekretär, et põhikirjas ja käesolevas kodukorras ette nähtud kättetoimetamine toimub lõikes 4 sätestatud viisil või faksi teel.

2. Kui tehnilistel põhjustel või dokumendi olemuse või mahu tõttu ei ole lõikes 1 ette nähtud korras kättetoimetamine võimalik, saadetakse kättetoimetamisele kuuluva dokumendi ärakiri asjaomase poole esindaja aadressile posti teel tähtkirjaga koos vastuvõtuteatisega või toimetatakse see ärakiri talle allkirja vastu isiklikult kätte. Adressaadile teatatakse sellest lõikes 4 sätestatud viisil või faksi teel. Tähtkirjaga saatmisel loetakse dokumendid adressaadile kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast tähtkirja postitamist Üldkohtu asukoha postkontoris, välja arvatud juhul, kui vastuvõtuteatisest nähtub, et dokument saadi kätte muul kuupäeval, või kui adressaat teatab kohtusekretärile kolme nädala jooksul alates hetkest, mil teda on lõikes 4 sätestatud viisil või faksi teel dokumendi saatmisest teavitatud, et dokument ei ole tema kätte jõudnud.

3. Kohtusekretär teeb lõike 2 kohaselt kättetoimetamisele kuuluvatest originaaldokumentidest ärakirju ja tõestab nende õigsust, välja arvatud juhul, kui vastavalt käesoleva kodukorra artikli 73 lõikele 2 esitavad ärakirju pooled.

4. Üldkohus võib otsusega kindlaks määrata, millistel tingimustel võib menetlusdokumendi kätte toimetada elektrooniliselt. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

4. jagu

Tähtajad

Artikkel 58

Tähtaegade arvutamine

1. Aluslepingutes, põhikirjas või käesolevas kodukorras ette nähtud menetlustähtaegu arvutatakse järgmiselt:

a) kui päevades, nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaega arvutatakse sündmuse toimumise või toimingu tegemise ajast, ei arvestata selle tähtaja sisse päeva, mil see sündmus toimub või toiming tehakse;

b) nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg lõpeb tähtaja viimase nädala, kuu või aasta päeval, mis kannab sama nimetust või kuupäeva kui päev, mil toimus sündmus või tehti toiming, millest alates tähtaega arvutatakse; kui kuudes või aastates väljendatud tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus päeva, mil tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg selle kuu viimasel päeval;

c) kui tähtaeg on väljendatud kuudes ja päevades, arvutatakse seda kõigepealt täiskuudes ja seejärel päevades;

d) laupäevad, pühapäevad ja ametlikud puhkepäevad loetakse tähtaegade sisse;

e) tähtaegade kulgemine ei peatu kohtutöö vaheajal.

2. Kui tähtaja lõpp langeb laupäevale, pühapäevale või ametlikule puhkepäevale, pikeneb see tähtaeg kuni esimese järgneva tööpäeva lõpuni.

3. Üldkohtu suhtes kohaldatakse Euroopa Kohtu kinnitatud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ametlike puhkepäevade nimekirja.

Artikkel 59

Hagi institutsiooni Euroopa Liidu Teatajas avaldatud õigusakti peale

Kui institutsiooni õigusakti peale hagi esitamiseks ette nähtud tähtaeg hakkab kulgema õigusakti avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, arvutatakse seda tähtaega artikli 58 lõike 1 punkti a kohaselt ajast, mil on möödunud neliteist päeva avaldamise päevast.

Artikkel 60

Tähtaeg seoses vahemaadega

Menetlustähtaegu pikendatakse seoses vahemaadega kümne päeva võrra.

Artikkel 61

Tähtaegade määramine ja pikendamine

1. Käesoleva kodukorra kohaselt määratud tähtaegu võib pikendada tähtaja määraja.

2. President võib delegeerida kohtusekretärile õiguse määrata või pikendada tähtaegu, mille määramine on käesoleva kodukorra kohaselt presidendi ülesandeks.

Artikkel 62

Pärast tähtaja möödumist esitatud menetlusdokumendid

Menetlusdokument, mis on esitatud kohtukantseleisse pärast käesoleva kodukorra alusel presidendi või kohtusekretäri määratud tähtaja möödumist, võetakse vastu vaid presidendi sellekohase otsuse alusel.

5. jagu

Menetluse käik ja kohtuasjade menetlemine

Artikkel 63

Menetluse käik

Menetlus Üldkohtus koosneb kirjalikust ja suulisest osast, kui põhikirja või käesoleva kodukorra erisätetega ei ole ette nähtud teisiti.

Artikkel 64

Menetluse võistlevus

Kui artikli 68 lõikest 4, artiklist 104, artikli 105 lõikest 8 ja artikli 144 lõikest 7 ei tulene teisiti, võtab Üldkohus arvesse ainult neid dokumente, mis on tehtud kättesaadavaks poolte esindajatele ja mille kohta neile on antud võimalus avaldada oma arvamust.

Artikkel 65

Menetlusdokumentide ja menetluse käigus tehtud otsuste kättetoimetamine

1. Kui artikli 68 lõikest 4, artiklitest 103–105 ja artikli 144 lõikest 7 ei tulene teisiti, toimetatakse menetlusdokumendid ja toimikusse lisatud tõendid pooltele kätte.

2. Menetluse käigus tehtud ja kohtuasja toimikusse lisatud otsustest teavitab pooli kohtusekretär.

Artikkel 66

Anonüümsus ja teatud andmete väljajätmine üldsusele juurdepääsetavatest dokumentidest

Üldkohus võib poole põhjendatud taotlusel, mis on esitatud eraldi dokumendina, või omal algatusel jätta üldsusele juurdepääsetavatest kohtuasjaga seotud dokumentidest välja kohtuasja poole või menetluse käigus mainitud teiste isikute nimed või muud andmed, kui esineb õigustatud huvi hoida isikuandmeid või muid andmeid konfidentsiaalsena.

Artikkel 67

Kohtuasjade menetlemise järjekord

1. Üldkohus lahendab tema menetluses olevaid kohtuasju nende ettevalmistatuse järjekorras.

2. President võib eriliste asjaolude esinemisel otsustada kohtuasja menetleda eelisjärjekorras.

Artikkel 68

Kohtuasjade liitmine

1. Mitu sama esemega kohtuasja võib kohus omal algatusel või kohtuasja poole taotlusel igal ajal nende seotuse tõttu liita menetluse kirjaliku või suulise osa või kohtuotsuse või nii menetluse kirjaliku ja suulise osa kui ka kohtuotsuse huvides.

2. Kohtuasjade liitmise otsustab president. Enne otsustamist määrab president kohtuasja pooltele tähtaja seisukohtade esitamiseks võimaliku liitmise kohta, kui nad ei ole seda juba väljendanud.

3. Liidetud kohtuasjad võib lahutada lõikes 2 sätestatud korras.

4. Liidetud kohtuasjade kõik pooled võivad kohtukantseleis tutvuda liidetud kohtuasjade toimikutega. Sellegipoolest võib president poole taotlusel määrusega välistada tutvumise teatavate konfidentsiaalsete andmetega kohtuasja toimikus.

5. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, toimetatakse liidetud kohtuasjade pooltele kätte liidetud kohtuasjade toimikutesse lisatud menetlusdokumendid, kui nende poolte esindajad seda taotlevad ja kui nad on nõustunud artikli 57 lõikes 4 ette nähtud kättetoimetamise viisiga.

Artikkel 69

Menetluse peatamine

Ilma et see piiraks artikli 163 kohaldamist, võib menetluse peatada:

a) põhikirja artikli 54 kolmandas lõigus nimetatud juhtudel;

b) kui Euroopa Kohtule esitatakse apellatsioonkaebus Üldkohtu otsuse peale, millega lahendati sisulised küsimused ainult osaliselt, lahendati pädevuse puudumise või vastuvõetamatuse küsimus või jäeti rahuldamata menetlusse astumise avaldus;

c) kohtuasja poole taotlusel, kui teine kohtuasja pool sellega nõus on;

d) muudel erijuhtudel, kui korrakohase õigusemõistmise põhimõtted seda nõuavad.

Artikkel 70

Peatamisotsus ja jätkamisotsus

1. Menetluse peatamise otsuse teeb president. Enne otsuse tegemist määrab president kohtuasja pooltele tähtaja seisukohtade esitamiseks menetluse võimaliku peatamise kohta, kui nad ei ole seda juba väljendanud.

2. Otsus menetluse jätkamise kohta enne peatamise tähtaja möödumist või artikli 71 lõikes 3 ette nähtud otsus võetakse vastu lõikes 1 sätestatud korras.

Artikkel 71

Menetluse peatamise kestus ja tagajärjed

1. Menetluse peatamine jõustub peatamisotsuses märgitud kuupäeval või kui märge kuupäeva kohta puudub, siis otsuse tegemise kuupäeval.

2. Ajal, mil menetlus on peatatud, katkevad kõik menetlustähtajad, välja arvatud menetlusse astumise avalduse esitamise tähtaeg, mis on sätestatud artikli 143 lõikes 1.

3. Kui peatamisotsuses ei ole peatamise tähtaega määratud, siis lõpeb see menetluse jätkamise otsuses märgitud kuupäeval, või kui märge kuupäeva kohta puudub, siis menetluse jätkamise otsuse tegemise kuupäeval.

4. Pärast peatamist asendatakse katkenud menetlustähtajad menetluse jätkamise kuupäevast arvates uute tähtaegadega, mis hakkavad kulgema menetluse jätkamise päeval.

2. peatükk

MENETLUSDOKUMENDID

Artikkel 72

Menetlusdokumentide esitamist käsitlevad üldsätted

1. Menetlusdokument esitatakse kohtukantseleisse kas paberkandjal, vajadusel pärast menetlusdokumendi originaali ärakirja edastamist faksi teel vastavalt artikli 73 lõikele 3, või artikli 74 alusel vastu võetud Üldkohtu otsuses sätestatud viisil.

2. Igale menetlusdokumendile märgitakse kuupäev. Menetlustähtaegade arvutamisel lähtutakse üksnes dokumendi originaali kohtukantseleisse esitamise kuupäevast ja kellaajast Luksemburgi Suurhertsogiriigis.

3. Igale menetlusdokumendile lisatakse menetlusdokumendis viidatud dokumendid ning nimekiri nendest dokumentidest.

4. Kui menetlusdokumendile on dokumendi mahu tõttu lisatud üksnes selle väljavõte, esitatakse dokument tervikuna või selle täielik ärakiri kohtukantseleile.

5. Institutsioonid esitavad presidendi kehtestatud tähtaja jooksul menetlusdokumentide tõlked nõukogu määruse nr 1 artiklis 1 nimetatud keeltesse.

Artikkel 73

Menetlusdokumendi esitamine kohtukantseleile paberkandjal

1. Menetlusdokumendi paberkandjal originaalile peab olema omakäeliselt alla kirjutanud poole esindaja või advokaat.

2. Menetlusdokument ja kõik selles märgitud lisad esitatakse koos kolme ärakirjaga Üldkohtule ning lisaks üks ärakiri igale poolele. Ärakirja õigsust tõestab selle esitanud pool.

3. Erandina artikli 72 lõike 2 teisest lausest loetakse menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel menetlusdokumendi esitamise ajaks kuupäeva ja kellaaega, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali täielik ärakiri koos artikli 72 lõikes 3 märgitud dokumentide nimekirjaga jõuab faksi teel kohtukantseleisse, tingimusel et hiljemalt kümne päeva pärast esitatakse kohtukantseleisse menetlusdokumendi allkirjastatud originaal koos lõikes 2 nimetatud lisade ja ärakirjadega. Sellele kümnepäevasele tähtajale ei kohaldata artiklit 60.

Artikkel 74

Esitamine elektroonilisel teel

Üldkohus võib otsusega kindlaks määrata, millistel tingimustel võib elektrooniliselt kohtukantseleile edastatud menetlusdokumenti pidada dokumendi originaaliks. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 75

Menetlusdokumentide pikkus

1. Üldkohus määrab vastavalt artiklile 224 kindlaks käesoleva jaotise raames esitatavate menetlusdokumentide maksimaalse pikkuse.

2. President võib lubada menetlusdokumentide maksimaalse pikkuse ületamist vaid juhul, kui tegemist on õiguslikult või faktiliselt eriti keerulise asjaga.

3. peatükk

MENETLUSE KIRJALIK OSA

Artikkel 76

Hagiavalduse sisu

Põhikirja artiklis 21 nimetatud hagiavalduses tuleb märkida:

a) hageja nimi ja aadress;

b) hageja esindaja staatus ja aadress;

c) pool, kelle vastu hagi esitatakse;

d) hagi ese, esitatud väited ja argumendid ning lühiülevaade nendest väidetest;

e) hageja nõuded;

f) tõendid või tõendite kogumise taotlused, juhul kui neid esitatakse.

Artikkel 77

Dokumentide kättetoimetamisega seotud teave

1. Menetluse huvides märgitakse hagiavalduses, kas kättetoimetamise viis, millega hageja esindaja nõustub, on artikli 57 lõikes 4 ette nähtud viis või faks.

2. Kui hagiavaldus ei vasta lõikes 1 esitatud nõuetele, toimetatakse kuni puuduste kõrvaldamiseni asjaomasele poolele kõik menetlusega seotud dokumendid kätte tema esindajale adresseeritud tähtkirjaga. Kättetoimetamine loetakse nõuetekohaselt sooritatuks, kui tähtkiri postitatakse Üldkohtu asukoha postkontoris.

Artikkel 78

Hagiavalduse lisad

1. Vajaduse korral lisatakse hagiavaldusele põhikirja artikli 21 teises lõigus nimetatud dokumendid.

2. Vastavalt ELTL artiklile 272 liidu poolt või nimel sõlmitud era- või avalik-õiguslikus lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel esitatud hagiavaldusele lisatakse ärakiri lepingust, milles see klausel sisaldub.

3. Kui hageja on eraõiguslik juriidiline isik, lisab ta hagiavaldusele juriidilise isiku olemasolu tõendava hiljutise dokumendi (väljavõtte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või muu ametliku dokumendi).

4. Hagiavaldusele tuleb lisada artikli 51 lõigetes 2 ja 3 ette nähtud dokumendid.

5. Kui hagiavaldus ei vasta lõigetes 1–4 sätestatud nõuetele, määrab kohtusekretär hagejale mõistliku tähtaja eespool mainitud dokumentide esitamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Üldkohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab hagiavalduse vastuvõetamatuks vorminõuete rikkumise tõttu.

Artikkel 79

Teadaanne Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teadaanne, milles esitatakse hagiavalduse esitamise kuupäev, kohtuasja poolte nimed, hagi nõuded ning ülevaade väidetest ja peamistest argumentidest.

Artikkel 80

Hagiavalduse kättetoimetamine

1. Hagiavaldus toimetatakse kostjale kätte, saates hagiavalduse tõestatud ärakirja väljastusteatega tähtkirjana posti teel või toimetades selle ärakirja allkirja vastu isiklikult kätte. Kui kostja on olnud eelnevalt nõus, et hagiavaldused toimetatakse talle kätte artikli 57 lõikes 4 sätestatud viisil või faksi teel, võib hagiavalduse talle sel viisil kätte toimetada.

2. Artikli 78 lõikes 5 nimetatud juhtudel toimub kättetoimetamine kohe, kui hagiavalduse puudused on kõrvaldatud või kui Üldkohus on tunnistanud hagiavalduse selles artiklis sätestatud nõuete täitmata jätmisest hoolimata vastuvõetavaks.

Artikkel 81

Kostja vastus

1. Kahe kuu jooksul hagiavalduse kättetoimetamisest arvates esitab kostja vastuse. Selles tuleb märkida:

a) kostja nimi ja aadress;

b) kostja esindaja staatus ja aadress;

c) esitatud väited ja argumendid;

d) kostja nõuded;

e) tõendid, juhul kui neid esitatakse.

2. Kostja vastusele kohaldatakse artiklit 77 ja artikli 78 lõikeid 3–5.

3. President võib erandlike asjaolude esinemisel lõikes 1 sätestatud tähtaega kostja põhjendatud taotlusel pikendada.

Artikkel 82

Dokumentide edastamine

Kui Euroopa Parlament, nõukogu või Euroopa Komisjon ei ole kohtuasjas pool, edastab Üldkohus neile hagiavalduse ja kostja vastuse ärakirjad ilma lisadeta, et nad saaksid hinnata, kas taotletakse nende õigusakti kohaldamata jätmist ELTL artikli 277 alusel.

Artikkel 83

Repliik ja vasturepliik

1. Hagiavaldust ja kostja vastust võib täiendada hageja repliigi ja kostja vasturepliigiga, välja arvatud juhul, kui Üldkohus otsustab, et menetlusdokumentide teistkordne vahetamine ei ole vajalik, sest kohtuasja toimiku sisu on piisav.

2. Kui Üldkohus otsustab, et menetlusdokumentide teistkordne vahetamine ei ole vajalik, võib ta siiski lubada kohtuasja pooltel esitada täiendavaid dokumente toimikusse, kui hageja esitab sellekohase põhjendatud taotluse kahe nädala jooksul alates sellise otsuse kättetoimetamisest.

3. President määrab nende menetlusdokumentide esitamise tähtajad. Ta võib täpsustada, milliseid küsimusi repliik või vasturepliik peaksid käsitlema.

4. peatükk

VÄITED, TÕENDID JA HAGIAVALDUSE MUUTMINE

Artikkel 84

Uued väited

1. Menetluse käigus on uute väidete esitamine keelatud, välja arvatud juhul, kui need tuginevad faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis on tulnud ilmsiks menetluse käigus.

2. Kui uusi väiteid esitatakse, tuleb seda teha menetlusdokumentide teistkordsel vahetamisel ning need peavad olema selgelt eristatavad kui uued väited. Kui uute väidete esitamist õigustavad faktilised ja õiguslikud asjaolud on saanud teatavaks pärast menetlusdokumentide teistkordset vahetamist või pärast seda, kui on otsustatud menetlusdokumentide teistkordset vahetamist mitte lubada, esitab vastav kohtuasja pool uued väited niipea, kui ta on nimetatud asjaoludest teada saanud.

3. Ilma et see piiraks Üldkohtu hilisemat otsust uute väidete vastuvõetavuse kohta, annab president teistele pooltele võimaluse neile väidetele vastamiseks.

Artikkel 85

Tõendite esitamine ja tõendite kogumise taotlemine

1. Tõendid esitatakse ja tõendite kogumist taotletakse menetlusdokumentide esimese vahetamise käigus.

2. Kohtuasja pooled võivad repliigis ja vasturepliigis esitada oma argumentide toetamiseks täiendavaid tõendeid või taotluse nende kogumiseks, tingimusel et nende hiline esitamine on õigustatud.

3. Erandkorras võivad kohtuasja pooled esitada tõendeid või taotluse nende kogumiseks enne menetluse suulise osa lõppemist või enne Üldkohtu otsust lahendada kohtuasi ilma menetluse suulise osata, tingimusel et nende hiline esitamine on õigustatud.

4. Ilma et see piiraks Üldkohtu hilisemat otsust lõigete 2 ja 3 kohaselt esitatud tõendite või nende kogumise taotluse vastuvõetavuse kohta, annab president teistele pooltele võimaluse nende tõendite osas seisukoha võtmiseks.

Artikkel 86

Hagiavalduse muutmine

1. Kui akt, mille tühistamist nõutakse, on asendatud või muudetud teise aktiga, millel on sama ese, võib hageja selle uue asjaolu arvesse võtmiseks muuta hagiavaldust enne menetluse suulise osa lõppemist või enne Üldkohtu otsust lahendada kohtuasi ilma menetluse suulise osata.

2. Hagiavalduse muutmine peab toimuma eraldi dokumendiga ning hagiavalduse muutmise tinginud akti peale tühistamishagi esitamiseks ELTL artikli 263 kuuendas lõigus ette nähtud tähtaja jooksul.

3. Muutmisavalduses märgitakse:

a) nõuded, mida muudetakse;

b) vajaduse korral väited ja argumendid, mida muudetakse;

c) vajaduse korral nõuete muutmisega seotud tõendid või taotlus nende kogumiseks.

4. Muutmisavaldusele lisatakse hagiavalduse muutmise tinginud akt. Kui seda akti ei esitata, määrab kohtusekretär hagejale mõistliku tähtaja selle esitamiseks. Kui seda puudust ette nähtud tähtaja jooksul ei kõrvaldata, otsustab Üldkohus, kas selle nõude täitmata jätmine muudab hagiavalduse muutmise avalduse vastuvõetamatuks.

5. President määrab kostjale tähtaja hagiavalduse muutmise avaldusele vastamiseks, ilma et see mõjutaks otsust, mille Üldkohus teeb hagiavalduse muutmise avalduse vastuvõetavuse kohta.

6. Vajaduse korral määrab president menetlusse astujatele tähtaja, mille jooksul nad võivad täiendada endi esitatud menetlusse astuja seisukohti, võttes arvesse hagiavalduse muutmise avaldust ja selle vastust. Selleks toimetatakse need menetlusdokumendid samaaegselt kätte menetlusse astujatele.

5. peatükk

ESIALGNE ETTEKANNE

Artikkel 87

Esialgne ettekanne

1. Kui menetluse kirjalik osa on lõppenud, määrab president kindlaks kuupäeva, mil ettekandja-kohtunik esitab Üldkohtule esialgse ettekande.

2. Esialgne ettekanne sisaldab hagiavalduses tõstatatud fakti- ja õigusküsimuste analüüsi, ettepanekuid selle kohta, kas on vaja võtta menetlust korraldavaid meetmeid, läbi viia menetlustoiminguid, läbi viia menetluse suuline osa ning kas kohtuasi tuleks määrata suurkojale või kojale, mis lahendab kohtuasju teistsuguse kohtunike arvuga kohtukoosseisus, ning kas kohtuasi tuleks delegeerida ainukohtunikule.

3. Üldkohus otsustab ettekandja-kohtuniku ettepanekute üle ning vajadusel ka menetluse suulise osa avamise üle.

6. peatükk

MENETLUST KORRALDAVAD MEETMED JA MENETLUSTOIMINGUD

Artikkel 88

Üldsätted

1. Üldkohus võib võtta menetlust korraldavaid meetmeid ja teostada menetlustoiminguid või neid muuta igas menetlusstaadiumis kas omal algatusel või kohtuasja poole taotlusel.

2. Lõikes 1 nimetatud taotluses tuleb täpselt märkida taotletava meetme või toimingu eesmärk ja seda meedet või toimingut õigustavad põhjused. Kui taotlus esitatakse pärast esimest menetlusdokumentide vahetamist, peab taotluse esitanud pool teatama põhjused, miks ta ei saanud taotlust varem esitada.

3. Kui esitatakse taotlus menetlust korraldavate meetmete võtmiseks või menetlustoimingute tegemiseks, annab president teistele pooltele võimaluse esitada selle kohta oma seisukoht.

1. jagu

Menetlust korraldavad meetmed

Artikkel 89

Ese

1. Menetlust korraldavate meetmete eesmärk on tagada kohtuasjade ettevalmistamine, menetluste läbiviimine ja kohtuvaidluste lahendamine parimatel võimalikel tingimustel.

2. Menetlust korraldavate meetmete eesmärgiks on eelkõige:

a) tagada menetluse kirjaliku ja suulise osa nõuetekohane läbiviimine ja hõlbustada tõendite kogumist;

b) selgitada välja asjaolud, mille kohta pooled peavad oma argumente täiendama või mille puhul on vajalikud menetlustoimingud;

c) täpsustada poolte nõuded, nende väited ja argumendid ning nendevahelised vaidlusküsimused;

d) kaasa aidata vaidluste lahendamisele kompromissiga.

3. Menetlust korraldavate meetmete hulka kuuluvad eelkõige:

a) küsimused pooltele;

b) pooltelt vaidluse mõne aspekti kohta kirjalike või suuliste arvamuste küsimine;

c) pooltelt või põhikirja artikli 24 teises lõigus nimetatud kolmandatelt isikutelt teabe küsimine;

d) pooltelt kohtuasjaga seotud dokumentide küsimine;

e) pooltega kohtumine.

4. Kui toimub kohtuistung, palub Üldkohus võimaluse korral, et pooled keskenduksid oma suulistes seisukohtades ühele või mitmele kindlaksmääratud küsimusele.

Artikkel 90

Menetlus

1. Menetlust korraldavate meetmete võtmise otsustab Üldkohus.

2. Kui Üldkohus otsustab võtta menetlust korraldavaid meetmeid ja kui ta ei võta neid ise, teeb ta selle ülesandeks ettekandja-kohtunikule.

2. jagu

Menetlustoimingud

Artikkel 91

Ese

Ilma et see piiraks põhikirja artiklite 24 ja 25 kohaldamist, võidakse teostada järgmisi menetlustoiminguid:

a) poolte isiklik kohalekutsumine;

b) nõue ühele poolele andmete või kohtuasjaga seotud dokumentide esitamiseks;

c) nõue esitada dokumendid, millele juurdepääsu lubamisest institutsioon on keeldunud, vaidluses sellise keeldumise õiguspärasuse üle;

d) tunnistajate ärakuulamine;

e) ekspertiis;

f) sündmuskoha vaatlus.

Artikkel 92

Menetlus

1. Üldkohus määrab määrusega kindlaks vajalikud menetlustoimingud, nimetades tõendamist vajavad asjaolud.

2. Enne kui Üldkohus otsustab artikli 91 punktides d–f loetletud menetlustoimingute üle, kuulatakse ära pooled.

3. Artikli 91 punktis b ette nähtud menetlustoimingu võib määrata üksnes juhul, kui pool, keda menetlustoiming puudutab, ei ole täitnud varem samal eesmärgil võetud menetlust korraldavat meedet, või kui pool, keda menetlustoiming puudutab, seda sõnaselgelt taotleb ja põhjendab vajadust määrata menetlustoiming määrusega. Menetlustoimingu määrus võib ette näha, et andmete ja dokumentidega, mis Üldkohus on selle määruse alusel saanud, võivad poolte esindajad tutvuda üksnes kohtukantseleis ja koopiaid ei või teha.

4. Kui Üldkohus otsustab menetlustoimingu läbi viia, kuid ei teosta seda ise, teeb ta selle ülesandeks ettekandja-kohtunikule.

5. Menetlustoimingute teostamisel osaleb ka kohtujurist.

6. Pooled võivad osaleda menetlustoimingute teostamisel.

7. Vastutõendi esitamine ja varem esitatud tõendite täiendamine on lubatud.

Artikkel 93

Tunnistajate kohtusse kutsumine

1. Tunnistajad, kelle ärakuulamist peetakse vajalikuks, kutsutakse kohtusse artikli 92 lõikes 1 ette nähtud määrusega, milles märgitakse:

a) tunnistaja nimi, amet ja elukoht;

b) ärakuulamise aeg ja koht;

c) tõendamist vajavad faktilised asjaolud ja iga asjaoluga seoses ära kuulatavad tunnistajad.

2. Üldkohus kutsub tunnistajad kohtusse, vajaduse korral pärast artikli 100 lõikes 1 nimetatud rahasumma deponeerimist.

Artikkel 94

Tunnistajate ärakuulamine

1. Pärast tunnistaja isikusamasuse kindlakstegemist teatab president tunnistajale, et tal tuleb kinnitada oma ütluste õigsust lõikes 5 ja artiklis 97 sätestatud viisil.

2. Üldkohus kuulab tunnistaja ära, olles kutsunud pooled ütluste andmisel osalema. President võib pärast tunnistaja ütluste andmist poolte taotlusel või omal algatusel esitada tunnistajale küsimusi.

3. Samasugune õigus on teistel kohtunikel ja kohtujuristil.

4. Presidendi loal võivad poolte esindajad tunnistajale küsimusi esitada.

5. Artikli 97 sätetele vastavalt annab tunnistaja pärast ütluste andmist järgmise vande:

„Vannun, et olen rääkinud tõtt, kogu tõe ja ainult tõtt.”

6. Üldkohus võib pärast kohtuasja poolte ärakuulamist vabastada tunnistaja vande andmisest.

Artikkel 95

Tunnistaja kohustused

1. Kohtusse nõuetekohaselt kutsutud tunnistajad on kohustatud kohtukutse peale kohale ilmuma ja ärakuulamisel osalema.

2. Kui kohtusse nõuetekohaselt kutsutud tunnistaja jätab mõjuva põhjuseta Üldkohtu ette ilmumata, võib kohus määrata talle rahatrahvi, mille ülemmäär on 5 000 eurot, ja kutsuda tunnistaja uuesti kohtusse tema enda kulul.

3. Sama karistust võib kohaldada tunnistajale, kes ilma mõjuva põhjuseta keeldub ütlusi või vannet andmast.

Artikkel 96

Ekspertiis

1. Eksperdi nimetamise määruses määratakse kindlaks eksperdi ülesanne ja eksperdiarvamuse esitamise tähtaeg.

2. Pärast eksperdiarvamuse esitamist ja selle kättetoimetamist pooltele võib Üldkohus teha määruse eksperdi ärakuulamiseks, olles kutsunud pooled ärakuulamisel osalema. President võib poole taotlusel või omal algatusel esitada eksperdile küsimusi.

3. See õigus on ka kõigil kohtunikel ja kohtujuristil.

4. Presidendi loal võivad poolte esindajad eksperdile küsimusi esitada.

5. Artikli 97 sätetele vastavalt annab ekspert pärast eksperdiarvamuse esitamist järgmise vande:

„Vannun, et olen täitnud oma ülesande kohusetundlikult ja erapooletult.”

6. Üldkohus võib pärast kohtuasja poolte ärakuulamist vabastada eksperdi vande andmisest.

Artikkel 97

Tunnistaja ja eksperdi vanne

1. President kohustab iga isikut, kes peab Üldkohtus tunnistaja või eksperdina vande andma, rääkima tõtt või täitma oma ülesandeid kohusetundlikult ja erapooletult ning juhib tema tähelepanu selle kohustuse rikkumise eest siseriiklikes õigusaktides ette nähtud karistusõiguslikele tagajärgedele.

2. Tunnistaja ja ekspert annavad vande, mis on sätestatud artikli 94 lõikes 5 ja artikli 96 lõikes 5 või vastavalt nende päritoluriigi siseriiklikule õigusele.

Artikkel 98

Tunnistaja ja eksperdi vande murdmine

1. Tunnistaja või eksperdi poolt vande all Üldkohtule antud valeütluse või vale eksperdiarvamuse korral võib Üldkohus teatada sellest Euroopa Kohtu kodukorra lisasätetes nimetatud pädevale asutusele liikmesriigis, mille kohtud on pädevad tunnistajat või eksperti vastutusele võtma.

2. Kohtusekretär edastab Üldkohtu otsuse. Selles tuuakse ära teatamise aluseks olevad faktilised ja muud asjaolud.

Artikkel 99

Tunnistaja või eksperdi taandamine

1. Kui üks pooltest nõuab tunnistaja või eksperdi taandamist tema ebapädevuse või ebaväärikuse tõttu või muul põhjusel või kui tunnistaja või ekspert keeldub andmast ütlusi või vannet, lahendab küsimuse Üldkohus.

2. Tunnistaja või eksperdi taandamist saab taotleda kahe nädala jooksul alates tunnistaja kohtusse kutsumise või eksperdi nimetamise määruse kättetoimetamisest, nimetades taotluses ära taandamise alused ja esitatavad tõendid.

Artikkel 100

Tunnistaja ja eksperdi kulud

1. Kui Üldkohus määrab tunnistaja ärakuulamise või ekspertiisi, võib ta kohtuasja pooltelt või ühelt neist nõuda tunnistaja või eksperdi kulude katmiseks vajaliku rahasumma deponeerimist.

2. Tunnistajal ja eksperdil on õigus sõidu- ja elamiskulude hüvitusele. Nende kulude katmiseks võib teha ettemakse Üldkohtu kassast.

3. Tunnistajal on õigus hüvitisele saamata jäänud töötasu eest ja eksperdil on õigus tasule ülesannete täitmise eest. Need summad makstakse tunnistajale ja eksperdile välja Üldkohtu kassast pärast kohustuste ja ülesannete täitmist.

Artikkel 101

Õigusabitaotlus

1. Üldkohus võib kohtuasja poole taotlusel või omal algatusel esitada õigusabitaotluse tunnistaja või eksperdi ärakuulamiseks.

2. Õigusabitaotluse kohta tehakse määrus. Selles märgitakse tunnistaja või eksperdi nimi, amet ja elukoht ning faktilised asjaolud, mille kohta hakatakse tunnistajat või eksperti ära kuulama, nimetatakse pooled, nende esindajad, nende aadress ja kirjeldatakse lühidalt kohtuvaidluse sisu.

3. Kohtusekretär edastab määruse Euroopa Kohtu kodukorra lisasätetes nimetatud pädevale asutusele selles liikmesriigis, mille territooriumil tunnistaja või ekspert ära kuulatakse. Vajadusel lisatakse määrusele selle liikmesriigi riigikeelde või riigikeeltesse tehtud tõlge.

4. Lõikega 3 kooskõlas nimetatud asutus edastab määruse siseriiklike õigusaktide kohaselt pädevale kohtule.

5. Pädev kohus täidab õigusabitaotluse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Pärast õigusabitaotluse täitmist esitab kohus lõikega 3 kooskõlas nimetatud asutusele määruse õigusabitaotluse kohta, kõik dokumendid, mis tulenevad selle täitmisest, ja täpse aruandluse kulude kohta. Need dokumendid saadetakse kohtusekretärile.

6. Kohtusekretär tagab dokumentide tõlkimise kohtumenetluse keelde.

7. Üldkohus katab õigusabitaotlusega seonduvad kulud, ilma et see piiraks õigust vajadusel kulusid sisse nõuda kohtuasja pooltelt.

Artikkel 102

Menetlustoimingute teostamise istungi protokoll

1. Kohtusekretär koostab iga menetlustoimingute teostamise istungi kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla president ja kohtusekretär. Protokoll on autentne dokument.

2. Kui tegemist on istungiga, kus kuulatakse ära tunnistaja või ekspert, kirjutavad protokollile alla president või tunnistaja ärakuulamise eest vastutav ettekandja-kohtunik ning kohtusekretär. Enne protokollile allakirjutamist tuleb tunnistajale või eksperdile anda võimalus kontrollida protokolli sisu ja sellele alla kirjutada.

3. Protokoll toimetatakse kätte pooltele.

3. jagu

Menetlustoimingute raames esitatud konfidentsiaalsete andmete ja dokumentide käsitlemine

Artikkel 103

Konfidentsiaalsete andmete ja dokumentide käsitlemine

1. Kui Üldkohtul palutakse nende õiguslike ja faktiliste asjaolude alusel, millele kohtuasja pool tugineb, hinnata, kas teise kohtuasja poole suhtes tuleks käsitleda konfidentsiaalsena andmeid ja dokumente, mille on kohtuasja pool talle esitanud artikli 91 punktis b ette nähtud menetlustoimingu tulemusel ja mis võivad olla kohtuasja lahendamisel asjassepuutuvad, siis ei edastata sellise hindamise staadiumis neid andmeid ja dokumente teisele kohtuasja poolele.

2. Kui Üldkohus leiab lõikes 1 ette nähtud hindamise põhjal, et teatavad talle esitatud andmed või dokumendid on kohtuasja lahendamisel asjassepuutuvad ning on teise kohtuasja poole suhtes konfidentsiaalsed, kaalub ta ühelt poolt seda konfidentsiaalsust ja teiselt poolt nõudeid, mis käsitlevad õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, eelkõige võistlevuse põhimõtte järgimist.

3. Pärast lõikes 2 nimetatud kaalumist võib Üldkohus otsustada teha konfidentsiaalsed andmed või dokumendid teisele kohtuasja poolele teatavaks, seades vajaduse korral nende avaldamise eeltingimuseks erikohustustega nõustumise, või otsustada, et neid andmeid või dokumente ei tehta teisele kohtuasja poolele teatavaks, täpsustades põhistatud määrusega korra, mis võimaldaks sellel teisel kohtuasja poolel teha oma seisukoht võimalikult suures ulatuses teatavaks, eelkõige määrates, et nendest andmetest või dokumentidest tuleb esitada mittekonfidentsiaalne versioon või mittekonfidentsiaalne kokkuvõte, mis sisaldaks nende põhisisu.

4. Käesolevas artiklis sätestatud menetluskorda ei kohaldata artiklis 105 ette nähtud juhtudel.

Artikkel 104

Dokumendid, millele juurdepääsu lubamisest institutsioon on keeldunud

Kui dokument, millele juurdepääsu lubamisest institutsioon on keeldunud, esitatakse artikli 91 punktis c ette nähtud menetlustoimingu tulemusel Üldkohtule vaidluses sellise keeldumise õiguspärasuse üle, ei edastata seda dokumenti teistele pooltele.

7. peatükk

ANDMED VÕI DOKUMENDID, MIS PUUDUTAVAD LIIDU VÕI ÜHE VÕI MITME LIIKMESRIIGI JULGEOLEKUT VÕI NENDE RAHVUSVAHELISTE SUHETE KORRALDAMIST

Artikkel 105

Liidu või ühe või mitme liikmesriigi julgeolekut või nende rahvusvaheliste suhete korraldamist puudutavate andmete või dokumentide käsitlemine

1. Kui vastupidi artiklis 64 ette nähtud võistlevuse põhimõttele, mille kohaselt toimetatakse kõik poolte esitatud andmed ja dokumendid tervikuna kätte teistele pooltele, kavatseb üks kohtuasja pooltest tugineda oma nõuetes teatavatele andmetele või dokumentidele, mille kohta ta väidab, et nende edastamine kahjustaks liidu või ühe või mitme liikmesriigi julgeolekut või nende rahvusvaheliste suhete korraldamist, esitab ta need andmed või dokumendid eraldi dokumendina. Viimati nimetatud dokumendile lisatakse nende andmete või dokumentide konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus, mis selgitab ülekaalukaid põhjusi, mille tõttu tuleb säilitada selliste andmete või dokumentide konfidentsiaalsus ulatuses, mis on olukorra tõsiduse tõttu vältimatult vajalik, ning mille tõttu ei või neid edastada teisele kohtuasja poolele. Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus esitatakse ka eraldi dokumendina ja see ei sisalda mingit konfidentsiaalset teavet. Kui andmed või dokumendid, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse, on kohtuasja poolele edastanud üks või mitu liikmesriiki, võivad ülekaalukad põhjused, mille kohtuasja pool esitab nende konfidentsiaalsena käsitlemiseks, sisaldada ülekaalukaid põhjusi, mille on esitanud üks või mitu asjassepuutuvat liikmesriiki.

2. Üldkohus võib menetlustoiminguga taotleda, et talle esitataks andmed või dokumendid, mis on lõikes 1 nimetatud kaalutlustel konfidentsiaalsed. Kui taotlus jäetakse rahuldamata, võtab Üldkohus selle ametlikult teatavaks. Erandina artikli 103 sätetest kohaldatakse niisugustele menetlustoimingu tulemusel esitatud andmetele või dokumentidele käesolevas artiklis sätestatud menetluskorda.

3. Staadiumis, kus hinnatakse selliste andmete või dokumentide asjassepuutuvust kohtuasja lahendamisel, mille on esitanud kohtuasja pool vastavalt lõikele 1 või lõikele 2, ja nende konfidentsiaalsust teise kohtuasja poole suhtes, ei edastata neid andmeid või dokumente teisele kohtuasja poolele.

4. Kui Üldkohus otsustab pärast lõikes 3 ette nähtud hindamist, et talle esitatud andmed või dokumendid on kohtuasja lahendamisel asjassepuutuvad ning ei ole Üldkohtu menetluse seisukohast konfidentsiaalsed, palub ta asjaomaselt poolelt nõusolekut nende andmete või dokumentide edastamiseks teisele kohtuasja poolele. Kui pool ei ole niisuguse edastamisega nõus presidendi määratud tähtaja jooksul või kui ta selle tähtaja jooksul ei vasta, ei võeta neid andmed või dokumente kohtuasja lahendamisel arvesse ja tagastatakse talle.

5. Kui Üldkohus otsustab pärast lõikes 3 ette nähtud hindamist, et teatavad talle esitatud andmed või dokumendid on kohtuasja lahendamisel asjassepuutuvad ning on teise kohtuasja poole suhtes konfidentsiaalsed, ei edasta ta neid sellele kohtuasja poolele. Ta kaalub seejärel ühelt poolt nõudeid, mis käsitlevad õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, eelkõige võistlevuse põhimõtte järgimist, ja teiselt poolt nõudeid, mis tulenevad liidu või ühe või mitme liikmesriigi julgeolekust või nende rahvusvaheliste suhete korraldamisest.

6. Pärast lõikes 5 nimetatud kaalumist teeb Üldkohus põhistatud määruse, milles täpsustatakse lõikes 5 nimetatud nõuete ühitamise meetmed, nagu see, et asjaomane pool esitab hilisemaks teisele kohtuasja poolele edastamiseks nendest andmetest või dokumentidest mittekonfidentsiaalse versiooni või mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, mis sisaldaks nende põhisisu ja võimaldaks teisel kohtuasja poolel teha oma seisukoht võimalikult suures ulatuses teatavaks.

7. Teise kohtuasja poole suhtes konfidentsiaalset teavet sisaldavaid andmeid ja dokumente võib need lõike 1 või 2 kohaselt esitanud kohtuasja pool tervikuna või osaliselt tagasi võtta kahe nädala jooksul alates lõike 5 alusel vastu võetud otsuse kättetoimetamisest. Tagasivõetud andmeid või dokumente kohtuasjas lahendi tegemisel arvesse ei võeta ja need tagastatakse asjassepuutuvale kohtuasja poolele.

8. Kui Üldkohus leiab, et andmed või dokumendid, mida nende konfidentsiaalsuse tõttu ei edastatud teisele kohtuasja poolele lõikes 6 sätestatud korras, on kohtuasja lahendamiseks vajalikud, võib Üldkohus erandina artiklist 64 ja tingimata vajalikuga piirdudes võtta sellised andmed või dokumendid oma otsuse aluseks. Selliste andmete või dokumentide hindamisel arvestab Üldkohus asjaolu, et üks kohtuasja pool ei ole saanud nende kohta oma seisukohti esitada.

9. Üldkohus hoolitseb selle eest, et kohtuasja poole poolt lõike 1 või 2 kohaselt esitatud andmetes või dokumentides sisalduvat konfidentsiaalset teavet, mida teisele kohtuasja poolele ei edastatud, ei avalikustata lõike 6 alusel tehtavas määruses ega antud kohtuastmes menetlust lõpetavas kohtuotsuses.

10. Lõikes 5 nimetatud andmed või dokumendid tagastatakse asjaomasele poolele pärast seda, kui on tehtud Üldkohtu menetlust lõpetav lahend.

11. Üldkohus määrab otsusega kindlaks julgeolekunõuded, et kaitsta andmeid või dokumente, mis on esitatud vastavalt lõikele 1 või lõikele 2. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

8. peatükk

MENETLUSE SUULINE OSA

Artikkel 106

Menetluse suuline osa

1. Üldkohtu menetluse suuline osa seisneb kohtuistungis suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, mille Üldkohus korraldab omal algatusel või kohtuasja poole taotlusel.

2. Kohtuasja poole taotluses kohtuistungi korraldamiseks tuleb märkida põhjused, miks ta soovib olla ära kuulatud. Taotlus tuleb esitada kolme nädala jooksul alates pooltele menetluse kirjaliku osa lõpetamise teatise kättetoimetamisest. President võib seda tähtaega pikendada.

3. Kui lõikes 2 ette nähtud taotlust ei esitata, võib Üldkohus, kui ta leiab, et tal on kohtuasja toimikus olevate dokumentide põhjal piisavalt teavet, lahendada kohtuasja ilma menetluse suulise osata. Sellisel juhul võib ta hiljem siiski otsustada menetluse suulise osa avada.

Artikkel 107

Kohtuistungi kuupäev

1. Kui Üldkohus otsustab avada menetluse suulise osa, määrab president kindlaks kuupäeva, mil toimub kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks.

2. Erandlike asjaolude esinemisel võib president omal algatusel või kohtuasja poole põhjendatud taotlusel kohtuistungi kuupäeva edasi lükata.

Artikkel 108

Poolte puudumine kohtuistungilt

1. Kui pool teatab Üldkohtule, et ta ei osale kohtuistungil suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, või kui Üldkohus sedastab kohtuistungil, et nõuetekohaselt kohalekutsutud pool puudub sellelt ilma mõjuva põhjuseta, toimub kohtuistung selle poole osavõtuta.

2. Kui kohtuasja pooled teatavad Üldkohtule, et nad ei osale kohtuistungil suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, otsustab president, kas menetluse suulise osa saab lõpetada.

Artikkel 109

Kinnine kohtuistung

1. Üldkohus võib pärast poolte ärakuulamist kuulutada kohtuistungi kinniseks vastavalt põhikirja artiklile 31.

2. Poole esitatud taotlus kuulutada kohtuistung kinniseks peab olema põhjendatud ning selles tuleb märkida, kas taotletakse kogu kohtuistungi või ainult selle osa kinniseks kuulutamist.

3. Kinniseks kuulutatud kohtuistungi sisu ei avalikustata.

Artikkel 110

Kohtuistungi käik

1. Kohtuistungi avab ja seda juhib president, kes tagab kohtuistungil korra.

2. Pooled võivad Üldkohtus esineda üksnes esindaja kaudu.

3. Kohtukoosseisu liikmed ja kohtujurist võivad kohtuistungi käigus esitada küsimusi poolte esindajatele.

Artikkel 111

Menetluse suulise osa lõpetamine

Kui kohtuasjale ei ole määratud kohtujuristi, kuulutab president kohtuistungi lõppedes menetluse suulise osa lõppenuks.

Artikkel 112

Kohtujuristi ettepaneku esitamine

1. Kui kohtuasjale on määratud kohtujurist ja ta esitab oma ettepaneku kirjalikult, esitab ta selle kohtukantseleisse, kes edastab selle pooltele.

2. Pärast kohtujuristi ettepaneku suulist või kirjalikku esitamist kuulutab president menetluse suulise osa lõppenuks.

Artikkel 113

Menetluse suulise osa uuendamine

1. Üldkohus uuendab määrusega menetluse suulise osa, kui on täidetud artikli 23 lõikes 3 või artikli 24 lõikes 3 sätestatud tingimused.

2. Üldkohus võib uuendada määrusega menetluse suulise osa, kui:

a) ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet;

b) asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled ei ole vaielnud;

c) kohtuasja pool seda taotleb, tuginedes faktilistele asjaoludele, millel on otsustav tähtsus Üldkohtu lahendile ja mida ta ei saanud enne menetluse suulise osa lõpetamist esitada.

Artikkel 114

Kohtuistungi protokoll

1. Kohtusekretär koostab iga kohtuistungi kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla president ja kohtusekretär. Protokoll on autentne dokument.

2. Protokoll toimetatakse pooltele kätte.

Artikkel 115

Kohtuistungi salvestamine

Üldkohtu president võib nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada poolel, kes osales menetluse suulises või kirjalikus osas, kuulata Üldkohtu ruumides kohtuistungi helisalvestist keeles, mida esinejad kohtuistungil kasutasid.

9. peatükk

KOHTUOTSUSED JA -MÄÄRUSED

Artikkel 116

Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev

Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev tehakse teatavaks pooltele.

Artikkel 117

Kohtuotsuse sisu

Kohtuotsuses sisaldub:

a) märge, et otsuse on teinud Üldkohus;

b) märge kohtukoosseisu kohta;

c) otsuse kuulutamise kuupäev;

d) presidendi ja nõupidamistel osalenud kohtunike nimed, näidates ära ettekandja-kohtuniku;

e) kohtujuristi nimi, kui asjas on kohtujurist määratud;

f) kohtusekretäri nimi;

g) poolte nimed;

h) poolte esindajate nimed;

i) poolte nõuded;

j) kohtuistungi toimumise korral selle kuupäev;

k) märge kohtujuristi ärakuulamise kohta, kui seda on tehtud, ja vajaduse korral tema ettepaneku kuupäev;

l) lühiülevaade faktilistest asjaoludest;

m) põhjendused;

n) resolutsioon, mis sisaldab otsust kohtukulude jaotamise kohta.

Artikkel 118

Kohtuotsuse kuulutamine ja kättetoimetamine

1. Kohtuotsus kuulutatakse avalikul kohtuistungil.

2. Kohtuotsuse originaal, millele on alla kirjutanud president, nõupidamistel osalenud kohtunikud ja kohtusekretär, pitseeritakse ja antakse hoiule kohtukantseleisse. Kohtuotsuse ärakiri toimetatakse pooltele kätte.

Artikkel 119

Kohtumääruse sisu

Kohtumääruses, mille peale saab esitada apellatsioonkaebuse põhikirja artikli 56 või artikli 57 alusel, sisaldub:

a) märge, et määruse on teinud vastavalt Üldkohus, president või ajutisi meetmeid kohaldav kohtunik;

b) vajadusel märge kohtukoosseisu kohta;

c) määruse tegemise kuupäev;

d) märge õigusliku aluse kohta, millele määrus tugineb;

e) presidendi ja vajaduse korral nõupidamistel osalenud kohtunike nimed, näidates ära ettekandja-kohtuniku;

f) kohtujuristi nimi, kui asjas on kohtujurist määratud;

g) kohtusekretäri nimi;

h) poolte nimed;

i) poolte esindajate nimed;

j) poolte nõuded;

k) märge kohtujuristi ärakuulamise kohta, kui seda on tehtud;

l) lühiülevaade faktilistest asjaoludest;

m) põhjendused;

n) resolutsioon, mis sisaldab vajaduse korral otsust kohtukulude jaotamise kohta.

Artikkel 120

Kohtumääruse allakirjutamine ja kättetoimetamine

Kohtumääruse originaal, millele on alla kirjutanud president ja kohtusekretär, pitseeritakse ja antakse hoiule kohtukantseleisse. Kohtumääruse ärakiri toimetatakse kätte pooltele ning edastatakse vajaduse korral Euroopa Kohtule või Avaliku Teenistuse Kohtule.

Artikkel 121

Kohtuotsuste ja -määruste jõustumine

1. Kohtuotsus jõustub alates selle kuulutamise päevast, kui põhikirja artikli 60 sätetest ei tulene teisiti.

2. Kohtumäärus jõustub alates selle kättetoimetamise päevast, kui põhikirja artikli 60 sätetest ei tulene teisiti.

Artikkel 122

Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teadaanne, milles on märgitud Üldkohtu otsuse ja määruse kuupäev ning resolutsioon, välja arvatud otsuste kohta, mis on tehtud enne hagiavalduse kättetoimetamist kostjale.

10. peatükk

TAGASELJAOTSUS

Artikkel 123

Tagaseljaotsus

1. Kui Üldkohus sedastab, ilma et see piiraks põhikirja artikli 45 teise lõigu kohaldamist, et nõuetekohaselt hagiavalduse saanud kostja ei ole oma vastust esitanud artiklis 81 ette nähtud vorminõudeid või tähtaega järgides, võib hageja presidendi määratud tähtaja jooksul taotleda Üldkohtult oma nõuete rahulda