LISADE LOETELU

Sõidukile ei anta tüübikinnitust, kui on põhjust kahelda, et sõidukitootja ei suuda punktis 4 nimetatud analüüsi teha. See kahtlus võib olla seotud selliste analüüsitulemuste kättesaadavuse või nende olemasoluga (nt tüübikinnituse avaldus piiratud sõidukipartiile ühenduseväliselt tootjalt, kelle esindajal puudub tõenäoliselt küllaldane ligipääs sellistele analüüsitulemustele).

Sõiduk peab olema konstrueeritud ja ehitatud piisavalt tugevana, et taluda sihipärast kasutamist normaalse eluea jooksul, kui on tagatud korrapärane ja korraline hooldus ning seadmete spetsiaalsed reguleerimised, nagu on selgelt ja üheselt kirjeldatud sõidukile lisatud kasutusjuhendis. Sõiduki tootja peab esitama selle kohta allkirjastatud kinnituse.

Iga sõiduk, millele on paigaldatud elektrooniline kontrollseade, peab sisaldama funktsioone, mis takistavad muid muutmisi kui need, mis on tootja poolt lubatud. Tootja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, tehnohoolduseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või remondiks.

Kui sõiduk on varustatud elektrilis(t)e või elektroonilis(t)e kiirust piirava(te) seadme(te)ga, peab sõidukitootja esitama tehnilisele teenistusele andmed ja tõendid selle kohta, et seadme või selle juhtmestiku ümberehitamine või lahtiühendamine ei suurenda mootori võimsust.

Jõuseadme ümberehitamise vastaste meetmete eesmärk on tagada, et sõiduk, mis vastab tüübikinnituse ajal keskkonna- ja võimsusnõuetele, sõiduki konstruktsiooninõuetele ja kasutusohutust käsitlevatele nõuetele, vastab nõuetele kogu kasutusaja jooksul ning sõiduki jõuseadme kahjulikke muudatusi, millel on negatiivne mõju kasutusohutusele ja/või keskkonnale, välditakse.

Kui kiirusregulaator on monteeritud valmistaja poolt standardvarustusena, peab see olema paigaldatud ja kavandatud nii, et traktor vastaks eespool punktis 2 toodud valmistajakiirust käsitlevatele sätetele.

Et tüübikinnitusasutused saaksid arvutada nende maksimaalse teoreetilise kiiruse, peab tootja määrama suunisena kindlaks ülekandearvu, vedavate rataste tegeliku edasiliikumise ühe täispöörde kohta ja pöörete arvu minutis maksimaalse võimsuse korral nii, et seguklapp on täielikult avatud ja kiirusregulaator, kui see on paigaldatud, on reguleeritud tootja ettekirjutuste kohaselt. Maksimaalne teoreetiline kiirus tuleb arvutada ilma punktis 2.5 nimetatud hälveteta.

Selleks, et võtta arvesse mitmeid, eriti erinevatest mõõtmismeetoditest ja osaliselt koormatud mootori pöörlemiskiiruse tõusust tulenevaid vältimatuid vigu, aktsepteeritakse tüübikinnituskatsetel mõõtmistulemust, mille kohaselt mõõdetud kiirus ületab valmistajakiirust 3 km/h. Rehvimõõdust tulenevate erinevuste arvessevõtmiseks on lubatud täiendav hälve 5 %.

1.4 „kiiruspiirik”— seade, mille esmaülesanne on reguleerida mootori kütusetoidet selleks, et piirata sõiduki kiirust teatava kindlaksmääratud väärtuseni.

Kui abiseade on pneumaatiline, peab sellele olema paigaldatud suruõhureservuaar ning see peab olema kaitstud tagasilöögiklapiga. Suruõhureservuaari maht tuleb määrata arvestusega, et oleks võimalik teha vähemalt seitse täispööret (piirasendist piirasendini), enne kui reservuaari rõhk langeb töörõhu poole väärtuseni. Katse teostamisel ei tohi juhtrattad maapinda puutuda.

Kui traktor on varustatud abiseadmestikuga roolisüsteemiga, peab olema võimalik traktorit juhtida ka spetsiaalseadmestiku rikke korral. Kui abiseadmestikuga roolisüsteemil ei ole eraldi energiaallikat, tuleb sellele paigaldada energiareservuaar. Energiareservuaari võib asendada iseseisva seadmega, mis teiste ühise energiaallikaga ühendatud süsteemidega võrreldes eelisjärjekorras toodab energiat roolisüsteemile. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 167/2013 artikli 17 lõike 2 punkti b ja lõike 5 ning määruse (EL) nr 167/2013 I lisa punkti 3 alusel kehtestatud nõudeid, ei tohi roolisüsteemi rakendamiseks vajaminev jõud juhul, kui hüdraulilise roolisüsteemi ja hüdraulilise pidurisüsteemi vahel on hüdrauliline ühendus ning mõlemad saavad energiat ühest ja samast allikast, ületada ühe süsteemi rikke korral 40 daN. Kui energiaallikaks on suruõhk, peab õhureservuaar olema tagasilöögiklapiga kaitstud.

torustiku omadused ning mõõtmed peavad olema sellised, et torud peaksid vastu rõhu T (mida võimaldavad rõhupiiramisseadised) neljakordsele väärtusele, torud peavad olema oma asukohas kaitstud, nii et löögi või kokkupuutumise tõttu tekkivate kahjustuste oht on viidud miinimumini ja hõõrdumistel tekkivate kahjustuste ohtu saaks pidada kaduvväikseks.

Roolimehhanism peab olema konstrueeritud nii, et see vastaks kõikidele kasutusnõuetele. Sellele peab hoolduseks ja ülevaatuseks kergesti ligi pääsema.

Punktis 2.2 sätestatud nõudeid ei kohaldata terasroomikutega C-kategooria traktorite suhtes, mis on varustatud diferentsiaaljuhtimisega. Punktis 1.6 nimetatud pöörlemiskiiruse erinevus saavutatakse kas mehaaniliste osiste (näiteks pidurite ja diferentsiaali) kombinatsiooni või vasak- ja parempoolsetele ratastele suunatud jõuülekande (näiteks eraldatud hüdrostaatiliste jõuülekandesüsteemide) abil. Kui roolimehhanism on kombineeritud pidurisüsteemiga, kohaldatakse määruse (EL) nr 167/2013 artikli 17 lõike 2 punkti b ja lõike 5 alusel kehtestatud nõudeid.

rattad, mille suunangut traktori suhtes on võimalik otseselt või kaudselt muuta, et muutuks traktori liikumissuund;

Kui spidomeetril on skaala, mitte digitaalnäidik, siis peab see olema selgesti loetav.

2.4.2. Ohutud klaaspinnad paigaldatakse selliselt, et hoolimata sõidukile tavapärastes kasutustingimustes avalduvatest pingetest jäävad need oma kohale ning tagavad sõidukis asuvatele sõitjatele jätkuvalt nähtavuse ja ohutuse.

2.4.1. Ohutud klaaspinnad tuleb paigaldada nii, et sõitjatele oleks tagatud kõrge turvalisuse tase, ning eelkõige nii, et juhil oleks kõikides oludes parem nähtavus mitte ainult ette, vaid ka taha ja küljele.

1.1. „juhi silmade võrdluspunkt”– traktoristi silmade, mis mõtteliselt asuvad ühes punktis, kokkuleppeliselt määratud asukoht. See punkt asub traktori keskpikitasandiga paralleelsel istme keset läbival tasandil, vertikaalsuunas 700 mm võrra selle tasandi ja istme pealispinna lõikejoonest ülalpool ning 270 mm võrra istme pealispinna esiserva läbivast ja traktori keskpikitasandiga ristuvast vertikaaltasandist vaagnatoe suunas (joonis 1). Niiviisi määratletud võrdluspunkt kehtib sõitjata istme korral, mis on paigaldatud traktori tootja poolt määratud keskasendisse;

Kui tahavaatepeegli alumine äär on koormatud traktori korral maapinnast vähem kui 2 m kõrgusel, ei tohi tahavaatepeegel ulatuda traktori või traktori ja sellega ühendatud haagise üldlaiusest, mis on mõõdetud ilma tahavaatepeegliteta, kaugemale kui 0,20 m.

Välimine tahavaatepeegel peab olema nähtav läbi tuuleklaasi osa, mida pühib klaasipuhasti, või läbi külgakende, kui need on traktoril olemas.

II klassi välimine tahavaatepeegel peab olema paigaldatud nii, et tavalises juhtimisasendis istudes on juhil hea vaade punktis 5 nimetatud teeosale.

Sisemised tahavaatepeeglid on rühmitatud I klassi, välimised tahavaatepeeglid II klassi. Traktorid peavad olema varustatud kahe II klassi tahavaatepeegli ja valikuliselt I klassi tahavaatepeegliga, millel on I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 46 nimetatud tüübikinnitusmärk kooskõlas määruse (EL) nr 167/2013 artikliga 34 ja käesoleva määruse XX lisaga.

Valgustid ja valgussignaalseadmed, kui need on paigaldatud R- ja S-kategooria sõidukitele, peavad vastama kõigile asjaomastele O-kategooria sõidukite nõuetele, mis on sätestatud I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjades.

Valgustid ja valgussignaalseadmed, kui need on paigaldatud T- ja C-kategooria sõidukitele, peavad vastama kõigile asjaomastele nõuetele, mis on sätestatud kõnealuste sõidukite suhtes kohaldatavates I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjades.

XII LISA

Valgustusseadmeid käsitlevad nõuded

1. Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.1.

„püsttasapind” –

sõiduki keskpikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind;

1.2.

„sõltumatud laternad” –

laternad, millel on eraldi klaasid, eraldi valgusallikad ja eraldi korpused;

1.3.

„grupeeritud laternad” –

eraldi klaaside ja eraldi valgusallikate, kuid ühise korpusega laternad;

1.4.

„kombineeritud laternad” –

eraldi klaaside, kuid ühise valgusallika ja korpusega laternad;

1.5.

„vastastikku ühendatud laternad” –

laternad, millel on eraldi valgusallikad (või üks erinevatel tingimustel töötav valgusallikas), täielikult või osaliselt ühised klaasid ja ühine korpus;

1.6.

„muudetava asendiga laternad” –

sõidukile paigaldatud laternad, mida saab sõiduki suhtes liigutada ilma küljest võtmata;

1.7.

„kaugtulelatern” –

latern, mida kasutatakse pika teeosa valgustamiseks sõiduki ees;

1.8.

„lähitulelatern” –

latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks sõiduki ees, ilma et laterna ere tuli pimestaks vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid ega tekitaks nendele muid ebamugavusi;

1.9.

„peitlatern” –

esilatern, mis on osaliselt või täielikult peidetav, kui seda ei kasutata. Seda saab peita liikuva katte abil, esilaterna ümberpaigutamise teel või mis tahes muul sobival viisil. Mõistet „sissetõmmatav” kasutatakse eelkõige sellise peitlaterna puhul, mille saab ümberpaigutamise teel autokere sisse peita;

1.10.

„eesmine udutulelatern” –

latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks udus, lumesajus, vihmasajus või tolmupilvedes;

1.11.

„tagurdustulelatern” –

latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks sõiduki taga ja teiste liiklejate hoiatamiseks, et sõiduk tagurdab või hakkab tagurdama;

1.12.

„suunatulelatern” –

latern, mida kasutatakse teiste liiklejate teavitamiseks sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda kas paremale või vasakule;

1.13.

„ohutuli” –

seade, mis võimaldab sõiduki kõigi suunatulelaternate samaaegset toimimist tähelepanu juhtimiseks asjaolule, et sõiduk kujutab ajutiselt teistele liiklejatele erilist ohtu;

1.14.

„piduritulelatern” –

latern, millega antakse sõiduki taga olevatele liiklejatele teada, et sõiduki pikisuunalise liikumise aeglustumine on tahtlik;

1.15.

„tagumine numbritulelatern” –

seade, mida kasutatakse tagumise numbrimärgi jaoks ettenähtud ala valgustamiseks; see võib koosneda mitmest optilisest osisest;

1.16.

„eesmine ääretulelatern” –

latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku ja laiuse märkimiseks eestpoolt vaadatuna;

1.17.

„tagumine ääretulelatern” –

latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku ja laiuse märkimiseks tagantpoolt vaadatuna;

1.18.

„tagumine udutulelatern” –

latern, mille abil tehakse sõiduk tiheda udu korral tagantpoolt paremini märgatavaks;

1.19.

„seisutulelatern” –

latern, mida kasutatakse tähelepanu juhtimiseks pargitud sõidukile asulas. Sellisel juhul asendab see eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid;

1.20.

„ülemine ääretulelatern” –

külgserva äärmise punkti lähedusse võimalikult kõrgele paigaldatud latern, mis on mõeldud sõiduki kogulaiuse selgeks märgistamiseks. Kõnealune latern on mõeldud täienduseks teatavate sõidukite eesmistele ja tagumistele ääretulelaternatele, juhtides eriti tähelepanu sõiduki suurusele;

1.21.

„töötulelatern” –

seade tööala või -toimingu valgustamiseks;

1.22.

„helkur” –

— valgust tagasipeegeldavaid numbrimärke;

— muid märke ja valgust tagasipeegeldavad märke, mida kokkuleppeosalise tehnilise kirjelduse kohaselt tuleb kasutada teatava kategooria sõidukitel või teatavate kasutusviiside puhul;

seade, mis valguse peegeldumise abil sõidukiga ühendamata valgusallikalt näitab sõiduki kohalolekut valgusallika lähedal asuvale vaatlejale. Käesoleva lisa tähenduses ei loeta helkuriteks:

1.23.

„küljeääretule latern” –

latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks küljelt vaadatuna;

1.24.

„päevatulelatern” –

ettepoole suunatud latern, mis on ette nähtud sõiduki nähtavamaks tegemiseks päevase sõidu ajal;

1.25.

„nurgalatern” –

latern, mida kasutatakse selle teeosa, mis asub sõiduki eesmise nurga juures ja sellel küljel, kuhu sõiduk keerama hakkab, täiendavaks valgustamiseks;

1.26.

„väline ukse avamisel süttiv latern” –

latern, mis annab täiendavat valgust, et aidata juhil või kaassõitjal sõidukisse siseneda või sealt väljuda või valgustab laadimistöödel;

1.27.

„manööverdustulelatern” –

latern, mida kasutatakse sõidukiga külgneva ala täiendavaks valgustamiseks aeglaste manöövrite ajal;

1.28.

„kohanduvate esitulede süsteem” –

I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 123 kohaselt tüübikinnituse saanud valgustusseade, mis kindlustab lähitule erinevate omadustega valgusvihkude automaatse kohandumise sõltuvalt erinevatest mootorsõiduki kasutustingimustest ja kui on seadistatud, siis ka kaugtule valgusvihkude automaatse kohandumise;

1.29.

„valgusava” –

peegeldiga kaugtulelaterna, peegeldiga lähitulelaterna ja peegeldiga eesmise udutulelaterna puhul peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon või ellipsoidpeegeldiga esilaternate puhul hajutiklaasi projektsioon püsttasapinnal. Kui laterna valgust kiirgava pinna osa ulatub ainult üle peegeldi täisava, võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon.

Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone projektsiooniga hajutiklaasidel. Teineteise suhtes reguleeritava peegeldi ja laternaklaasi puhul reguleeritakse need keskasendisse;

1.30.

„valgusava” –

tagumise ääretulelaterna, seisutulelaterna ning ilma helkurita kaugtulelaterna, lähitulelaterna ja eesmise udutulelaterna puhul laterna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti laterna nullteljega ning on kokkupuutes laterna välise valgust kiirgava pinnaga, mis piirneb kõnealusel tasandil paiknevate ekraanide servadega, millest igaüks laseb läbi ainult 98 % kogu valgustugevusest nulltelje suunas.

Valgussignaalseadme puhul, mille valgusava on täielikult või osaliselt ümbritsetud mõne muu funktsiooni valgusavaga või valgustamata pinnaga, võib kõnealust valgusava ennast lugeda valgust kiirgavaks pinnaks;

1.31.

„helkuri või signaaltahvli või -kile valgusava” –

vastavalt helkurite osiste tüübikinnitusprotseduuri käigus taotleja esitatud andmetele helkuri ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti helkuri nullteljega ning mis piirneb helkuri valgustpeegeldava pinna välisservadega kokkupuutuvate ja nullteljega paralleelsete pindadega. Seadme valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult vertikaalseid ja horisontaalseid pindu;

1.32.

„välimine valgust kiirgav pind” –

valgustus- või valgussignaalseadet ümbritseva läbipaistva hajutiklaasi välispinna osa, mis võimaldab seadmel valgust kiirata;

1.33.

„nähtav pind” –

määratletud vaatlussuunas – kas laternaklaasi välispinnale projekteeritud valgusava piirjoone ortogonaalprojektsioon või valgust kiirgava pinna ortogonaalprojektsioon vaatlussuunaga risti asetseval tasapinnal ning kokkupuutes laternaklaasi kõige välimise punktiga;

1.34.

„nulltelg” –

valgussignaalseadmele iseloomulik telg, mille määrab kindlaks laterna tootja fotomeetrilistel mõõtmistel võrdlussuunana (H = 0°, V = 0°) kasutamiseks ja laterna kinnitamiseks sõidukile;

1.35.

„nullkese” –

nulltelje ja välise valgust kiirgava pinna lõikepunkt, mille määrab kindlaks laterna tootja;

1.36.

„geomeetrilise nähtavuse nurgad” –

nurgad, mis määravad kindlaks miinimumruuminurga välja, mille ulatuses laterna nähtav valgust kiirgav pind on nähtav. See ruuminurga väli määratakse kindlaks kera segmentide abil, mille kese langeb ühte laterna nullkeskmega ning mille ekvaator on paralleelne maapinnaga. Segmendid määratakse vastavalt nullteljele. Horisontaalnurgad β vastavad pikkusele ja vertikaalnurgad α vastavad laiusele;

1.37.

„kaugeim välisserv” –

1) rehvid maapinnaga kokkupuutepunkti lähedal ning rehvimanomeetrite ühenduskohad ja rehvi pumpamise/tühjendamise seadmed/torustik;

2) ratastele paigaldatavad libisemisvastased vahendid;

3) tahavaatepeeglid;

4) külgmised suunatulelaternad, ülemised ääretulelaternad, eesmised ja tagumised ääretulelaternad, seisutulelaternad ja külgmised helkurid;

5) sõidukile kinnitatud tollitõkendid ning nende kinnitus- ja kaitsevahendid;

sõiduki mõlemal küljel – tasapind, mis on paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga ning langeb ühte sõiduki külgmise välisservaga, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad:

1.38.

„gabariitlaius” –

eespool toodud kaugeima välisserva definitsioonis määratletud kahe vertikaaltasapinna vaheline kaugus;

1.39.

„üksiklatern”:

1.39.1. seade või seadme osa, millel on üks valgustav või valgussignaali funktsioon ja üks või mitu valgusallikat ning üks nulltelje suunas asuv nähtav pind, mis võib olla pidev või koosneda kahest või enamast eraldiseisvast osast, või

1.39.2. koost, mille osadeks on sama funktsiooniga kaks identset või erinevat sõltumatut laternat, mis on saanud tüübikinnituse D-tüüpi laternana ning on paigaldatud nii, et: 1.39.2.1. nende nähtavate pindade projektsioon nulltelje suunas moodustab vähemalt 60 % kõnealuste nähtavate pindade nulltelje suunas asuvaid projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast, või nii, et 1.39.2.2. kahe külgneva/kokkupuutuva eraldi osa vaheline kaugus nullteljega risti mõõdetuna ei ületa 15 mm, või

1.39.3. koost, mille osadeks on kaks identset või erinevat sõltumatut helkurit, mis on saanud eraldi tüübikinnituse ning on paigaldatud nii, et 1.39.3.1. nende nähtavate pindade projektsioon nulltelje suunas moodustab vähemalt 60 % kõnealuste nähtavate pindade nulltelje suunas asuvaid projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast, või nii, et 1.39.3.2. kahe külgneva/kokkupuutuva eraldi osa vaheline kaugus nullteljega risti mõõdetuna ei ületa 15 mm;

1.40.

„kaks laternat” –

üks ribakujuline valgust kiirgav pind, kui see asetseb sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes, ulatub mõlemal küljel vähemalt 0,4 m kaugusele sõiduki kaugeimast välisservast ning on vähemalt 0,8 m pikk. Sellise pinna valgustamiseks on vaja vähemalt kahte valgusallikat, mis on paigutatud võimalikult lähedale selle pinna piiridele. Valgust kiirgav pind võib koosneda mitmest kõrvuti asetsevast osast tingimusel, et mitme üksiku valgust kiirgava pinna projektsioonid samal püsttasapinnal hõlmavad vähemalt 60 % nende üksikute valgust kiirgavate pindade projektsioone ümbritseva väikseima ristküliku pindalast;

1.41.

„laternatevaheline kaugus” –

kahe samasuunalise laterna puhul kaugus kahe valgusava piirjoonte ortogonaalprojektsioonide vahel kõnealuse suunaga risti asetseval tasapinnal;

1.42.

„valikuline” –

valgussignaalseadme paigaldamine on jäetud tootja otsustada;

1.43.

„töökorras oleku märguanne” –

nähtav või kuuldav signaal (või mis tahes samaväärne signaal), mis näitab, et seade on sisse lülitatud ja töökorras;

1.44.

„seadme kiiratava valguse värvus” —

I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 48 sätestatud kiiratava valguse värvus;

1.45.

„nähtavamaks tegev märgistus” –

seade, mis on ette nähtud sõiduki nähtavamaks tegemiseks valguse peegeldumise abil sõidukiga ühendamata valgusallikalt selle lähedal asuva vaatleja jaoks vaadatuna küljelt või tagantpoolt (ning haagiste puhul ka eest);

1.46.

„sisselülitatuse märgulamp” –

märgulamp, mis näitab seadme sisselülitatust, kuid mitte selle töökorras olekut;

1.47.

„aeglaselt liikuva sõiduki tagumine tunnusmärk” –

ümardatud nurkade ning iseloomuliku mustriga kolmnurkne märk, mis on kaetud retrorefleksiivse ja fluorestseeruva materjali või seadisega (1. klass) või ainult retrorefleksiivsete materjalide või retrorefleksiivsete seadistega (2. klass) (vt nt I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 69);

1.48.

„paar” –

sõiduki vasakul ja paremal küljel asuvate ühesuguse funktsiooniga laternate komplekt;

1.49.

„H-tasapind” –

laterna nullkeset läbiv horisontaalne tasapind;

1.50.

„valgustusfunktsioon” –

seadmest kiirgav valgus, valgustamaks teed ja sõiduki liikumissuunas asuvaid objekte;

1.51.

„valgussignaali funktsioon” –

seadmest kiirgav või sellelt peegelduv valgus, andmaks teistele liiklejatele visuaalset teavet sõiduki olemasolu, identifitseerimistunnuste ja/või liikumise muutumise kohta;

1.52.

„valgusallikas” –

üks või mitu nähtavat kiirgust kiirgavat elementi, mis on ühendatud ühe või mitme läbipaistva mähisega ning mehaanilise ja elektrilise ühenduse alusega.

Sisseehitatud välise hajutiklaasita valgustus- ja valgussignaalseadmete osana võib valgusallikas koosneda ka valgusjuhtme otsast;

1.53.

„valgustusseadme, valgussignaalseadme või helkuri valgust kiirgav pind” –

pind, nagu selle on joonisel esitanud seadme tootja tüübikinnituse taotluses.

2. Katsemenetlus ELi tüübikinnituse andmiseks

ELi tüübikinnituse taotlusele lisatakse punktides 2.1–2.4 osutatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

2.1. sõidukitüübi kirjeldus seoses sõiduki mõõtmete ja väliskuju ning valgustus- ja valgussignaalseadmete arvu ja asendiga; tuleb täpsustada nõuetekohaselt märgistatud sõidukitüüp;

2.2. tootja poolt ettenähtud valgustus- ja signaalseadmete loetelu. Loetelu võib sisaldada iga funktsiooni kohta mitut tüüpi seadmeid. Lisaks sellele võib loetelu sisaldada iga funktsiooni kohta lisamärkust „või samaväärsed seadmed”;

2.3. valgustus- ja signaalseadmeid tervikuna kujutav diagramm, millel on esitatud eri seadmete asend sõidukil;

2.4. iga laterna kohta joonis või joonised, millel on kujutatud laterna, valgustusseadme või märgutulelaterna, v.a helkuri valgusava. Valgustusseadme, valgussignaalseadme või helkuri valgust kiirgav pind peab vastama järgmistele tingimustele: 2.4.1 kui hajutiklaas on tekstuuriga, peab valgust kiirgav pind olema terve hajutiklaasi välispind või osa sellest; 2.4.2 kui hajutiklaas on tekstuurita, võib hajutiklaasi välja jätta ning valgust kiirgav pind on see, mis on näidatud joonisel.

2.5. Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada tühimassiga valgustus- ja signaalseadmete täiskomplektiga sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule.

3. Tüübikinnituse andmine

Punktides 2.1–2.4 nimetatud ELi tüübikinnitusmenetluse käigus esitatavate dokumentide näidised on sätestatud määruse (EL) nr 167/2013 artikli 68 punktis a.

4. Tüübikinnitusnumber ja -märk

Igale käesolevas lisas sätestatud nõuete kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukile antakse tüübikinnitusnumber ja -märk vastavalt määruse (EL) nr 167/2013 artikli 68 punktis h sätestatud näidisele.

5. Üldspetsifikatsioonid

5.1. Valgustus- ja valgussignaalseadmed peavad olema paigaldatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist, säiliksid nende punktides 5.2–5.21 ja 6 ning 1., 2. ja 3. liites ettenähtud karakteristikud sellisel määral, et sõiduk vastaks punktides 5.2, 5.4, 5.5, 5.7, 5.9, 5.10.1, 5.11.1, 5.11.2, 5.11.3.2, 5.17.1.1, 5.18.3 ja 6 ettenähtud nõuetele. Eelkõige peab olema välistatud laternate tahtmatu reguleerimine.

5.2. Sõidukid peavad olema varustatud kas standardis ISO 1724:2003 („6- või 12voldiste elektrisüsteemidega sõidukite elektriühendused, mida rakendatakse eriti erasõiduautode ja kerghaagiste või haagissuvilate puhul”) või standardis ISO 1185:2003 („Elektriühendused vedavate sõidukite ja veetavate tehnoloogiliste haagismasinate vahel, millel on 24voldine elektrisüsteem ja mida kasutatakse rahvusvaheliseks kaubanduslikuks transpordiks”) sätestatud püsivalt ühendatud pistikupesaga või mõlemaga, kui neil on ühendus haakeriistade või paigaldatavate masinate ühendamiseks. Peale selle võivad sõidukid olla varustatud standardi ISO 3732: 2003 (Elektriühendused vedavate ja veetavate sõidukite vahel - (täiendav) 12S-tüüpi seitsme kontaktiga pistik 12voldise toitepingega sõidukitele) kohase täiendava seitsme kontaktiga pistikuga.

5.3. Kaugtule-, lähitule- ja eesmised udutulelaternad peavad olema paigaldatud sellisel viisil, et neid oleks kerge õigesti reguleerida.

5.4. Kõigi valgussignaalseadmete puhul peab laterna nulltelg pärast laterna sõidukile paigaldamist olema paralleelne teel liikuva sõiduki kandetasapinnaga; lisaks sellele peab see külgmiste helkurite ja küljeääretule laternate puhul olema risti sõiduki keskpikitasapinnaga ning muude signaalseadmete puhul kõnealuse tasapinnaga paralleelne. Lubatud hälve igas suunas on ± 3°. Järgida tuleb ka kõiki tootjapoolseid paigaldamisega seotud erinõudeid.

5.5. Konkreetsete juhiste puudumise korral kontrollitakse laternate kõrgust ja suunda tasasele horisontaalsele pinnale asetatud tühimassiga sõidukil.

5.6. Erinõuete puudumise korral peab paarislatern olema:

5.6.1. keskmise pikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;

5.6.2. üksteise ja keskmise pikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;

5.6.3. vastav ühesugustele kolorimeetriliste nõuetele ning

5.6.4. olema peamiselt ühesuguste fotomeetriliste näitajatega.

5.7. Ebasümmeetrilise väliskujuga sõidukite puhul peavad punktides 5.6.1 ja 5.6.2 sätestatud nõuded olema täidetud võimalikult suures ulatuses. Need nõuded loetakse täidetuks, kui kahe laterna kaugus keskmisest pikitasapinnast ja kandetasapinnast on võrdne.

5.8. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

5.8.1 Laternad võivad olla grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud tingimusel, et täidetud on kõik värvust, asendit, suunda, geomeetrilist nähtavust, elektrilisi ühendusi käsitlevad ja muud nõuded (kui neid on).

5.8.1.1. Laterna fotomeetrilised ja kolorimeetrilised nõuded peavad olema täidetud, kui kõik muud funktsioonid, mille alusel laternat grupeeritakse, kombineeritakse või vastastikku ühendatakse, on välja lülitatud. Kui eesmine või tagumine ääretulelatern on vastastikku ühendatud ühe või enama funktsiooniga, mida saab koos sisse lülitada, peavad kõigi teiste funktsioonide värvusnõuded olema täidetud, kui vastastikku ühendatud funktsioonid ning eesmised ja tagumised ääretulelaternad on sisse lülitatud.

5.8.1.2. Piduritulelaternad ja suunatulelaternad ei tohi olla vastastikku ühendatud.

5.8.1.3. Kui grupeeritud on aga piduritulelaternad ja suunatulelaternad, peavad olema täidetud järgmised tingimused: 5.8.1.3.1. nullteljega risti asetseval tasandil ei tohi nende laternate nähtavate pindade projektsioone läbiv ükski horisontaalne ega vertikaalne sirge lõikuda enam kui kahe piirjoonega, mis eraldavad külgnevaid erinevat värvi alasid; 5.8.1.3.2. nende nulltelje suunas nähtavad pinnad, mis paiknevad valgust kiirgava pinna piires, ei tohi kattuda.

5.8.2. Kui üksiklaterna nähtav pind koosneb kahest või enamast eraldi osast, peab see vastama järgmistele nõuetele:

5.8.2.1. kas eraldi osade koguprojektsioon läbipaistva materjali välispinnaga kokkupuutuval tasandil, mis asetseb nullteljega risti, peab moodustama vähemalt 60 % kõnealust projektsiooni ümbritseva kõige väiksema ristküliku pinnast või ei tohi kahe külgneva/kokkupuutuva eraldi osa vaheline kaugus nullteljega risti mõõdetuna ületada 15 mm. Seda nõuet ei rakendata helkurite puhul;

5.8.2.2. seotud laternate puhul ei tohi külgnevate valgust kiirgavate pindade vahe nullteljega risti mõõdetuna ületada 75 mm.

5.9. Suurimat kõrgust maapinnast mõõdetakse nähtava pinna kõige kõrgemast punktist ning väikseimat kõrgust nähtava pinna kõige madalamast punktist nulltelje suunas.

Kui (väikseim ja suurim) kõrgus maapinnast vastab selgelt käesoleva eeskirja nõuetele, ei ole ühegi nähtava pinna täpseid piirjooni vaja määrata.

Laternad peavad olema paigaldatud sellisel viisil, et sõiduk vastab selle suurimat kõrgust käsitlevatele kohaldatavatele õigusaktidele.

5.9.1. Geomeetrilise nähtavuse nurkade vähendamiseks tuleb laterna asend seoses kõrgusega maapinnast mõõta H-tasapinnast.

5.9.2. Eesmiste lähitulelaternate puhul mõõdetakse minimaalset kõrgust maapinna suhtes optilise süsteemi (nt helkuri, hajutiklaasi, projektsioonihajuti) heidetud valguskujundi madalaimast servast, olenemata vastava süsteemi otstarbest.

5.9.3. Laiuse puhul määratakse asend nulltelje suunas nähtava pinna sellest servast, mis on sõiduki keskpikitasapinnast kõige kaugemal, kui viidatakse üldisele laiusele, ja nähtava pinna sisemistest servadest nulltelje suunas, kui viidatakse laternatevahelisele kaugusele.

Kui asend vastab laiust silmas pidades selgelt käesolevas määruses sätestatud nõuetele, ei ole ühegi nähtava pinna täpseid servi vaja määrata.

5.10. Erinõuete puudumise korral ei tohi laterna fotomeetrilisi omadusi (näiteks valgustugevus, värvus, valgusava jne) sel ajal, kui latern on sisse lülitatud, tahtlikult muuta.

5.10.1. Suunatulelaternad ja ohutuled peavad olema vilkuvad tuled.

5.10.2. Laterna fotomeetrilised omadused võivad muutuda väliskeskkonna valguse tõttu, teiste laternate sisselülitamise tagajärjel või kui laternaid kasutatakse muu valgustusfunktsiooni täitmiseks, eeldusel et kõik fotomeetriliste omaduste muutused vastavad asjaomase laterna tehnilistele tingimustele.

5.11. Sõiduki ees ei tohi olla nähtav laternast lähtuv ja segadust tekitada võiv punane tuli ning sõiduki taga ei tohi olla nähtav laternast lähtuv segadust tekitada võiv valge tuli. Arvesse ei lähe sõiduki salongi paigaldatud valgustusseadmed. Kahtluse korral kontrollitakse kõnealuse nõude täitmist järgmiselt:

5.11.1. punase tule nähtavuse puhul ei tohi punase laterna nähtav pind, välja arvatud tagumine punane küljeääretuli, olla otse eest nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis, nagu on määratletud 1. liites;

5.11.2. valge tule puhul ei tohi valge laterna nähtav pind, v.a tagurdustulelaternad ja sõiduki küljele nähtavuse parandamiseks paigaldatud valge märgistus, olla tagant otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis 25 m kaugusel sõiduki taga asuval risttasapinnal (vt 1. liide);

5.11.3. vaatleja jaoks moodustavad vastavatel tasapindadel 1. ja 2. vööndi: 5.11.3.1. maapinnast vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel asuvad horisontaaltasapinnad; 5.11.3.2. laiuse kaks vertikaaltasapinda, mis moodustavad sõiduki keskpikitasapinnast väljapoole ees ja taga 15° nurga, läbivad sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelsete vertikaaltasapindade kokkupuutepunkti (kokkupuutepunkte) ja piiritlevad sõiduki kogulaiuse; kui kokkupuutepunkte on mitu, vastab kõige eesmine eesmisele tasapinnale ja kõige tagumine tagumisele tasapinnale.

5.12. Elektriühendused peavad olema sellised, et eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid (kui need on olemas), ülemisi ääretulelaternaid (kui need on olemas) ning numbritulelaternat on võimalik sisse ja välja lülitada ainult samaaegselt.

Kõnealust tingimust ei kohaldata:

5.12.1. kui eesmised ja tagumised ääretulelaternad ja ka nende laternatega kombineeritud või vastastikku ühendatud küljeääretulelaternad on sisse lülitatud seisutulelaternatena;

5.12.2. eesmiste ääretulelaternate suhtes, kui nende funktsioon on asendatud punkti 5.13.1 kohaselt.

5.13. Elektriühendused peavad olema sellised, et kaugtule- ja lähitulelaternaid ning eesmisi udutulelaternaid on võimalik sisse lülitada ainult juhul, kui ka punktis 5.12 nimetatud laternad on sisse lülitatud. See nõue ei kehti siiski kaug- või lähitulelaternate kohta, kui nende hoiatavad valgussignaalid kujutavad endast kaugtulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale või lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale või vaheldumisi kaug- ja lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale.

5.13.1. Lähituled ja/või kaugtuled ja/või eesmised udutulelaternad võivad täita eesmiste ääretulelaternate funktsiooni, eeldusel et

5.13.1.1. nende elektriühendused on sellised, et nende valgustusseadmete rikke korral lülituvad eesmised ääretulelaternad automaatselt sisse; ja

5.13.1.2. asendav latern/funktsioon vastab vastava ääretulelaterna puhul punktides 6.8.1–6.8.6 sätestatud nõuetele ja

5.13.1.3. asendavate laternate katsearuanded tõendavad vastavust punktis 5.13.1.2 esitatud nõuetele.

5.14. Töökorras oleku märgulambid võivad täita sisselülitatuse märgulampide funktsiooni.

5.15. Laternate (1) või helkurite kiiratava valguse värvus:

5.15.1. kaugtulelatern: valge;

5.15.2. lähitulelatern: valge;

5.15.3. eesmine udutulelatern: valge või selektiivkollane;

5.15.4. tagurdustulelatern: valge;

5.15.5. suunatulelatern: merevaikkollane;

5.15.6. ohutuli: merevaikkollane;

5.15.7. piduritulelatern: punane;

5.15.8. tagumine numbritulelatern: valge;

5.15.9. eesmine ääretulelatern: valge;

5.15.10. tagumine ääretulelatern: punane;

5.15.11. tagumine udutulelatern: punane;

5.15.12. seisutulelatern: ees valge, taga punane, merevaikkollane, kui see on vastastikku ühendatud külgmiste suunatulelaternatega või küljeääretule laternatega;

5.15.13. küljeääretule latern: merevaikkollane; kõige tagumine küljeääretule latern võib aga olla ka punane, kui see on grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud tagumise ääretulelaternaga, ülemise ääretulelaternaga taga, tagumise udutulelaternaga, pidurdustulelaternaga või kui see on grupeeritud tagumise helkuriga või moodustab koos tagumise helkuriga osa ühisest valgust kiirgavast pinnast;

5.15.14. ülemine ääretulelatern: ees valge, taga punane;

5.15.15. päevatulelatern: valge;

5.15.16. tagumine helkur, v.a kolmnurkne: punane;

5.15.17. tagumine helkur, kolmnurkne: punane;

5.15.18. eesmine helkur, v.a kolmnurkne: valge või värvitu;

5.15.19. külgmine helkur, v.a kolmnurkne: merevaikkollane; kõige taga asuv külgmine helkur võib aga olla ka punane, kui see on grupeeritud või moodustab osa ühisest valgust kiirgavast pinnast tagumise ääretulelaternaga, ülemise tagumise ääretulelaternaga, tagumise udutulelaternaga, pidurdustulelaternaga, kõige tagumise punase küljeääretulelaternaga või tagumise mittekolmnurkse helkuriga;

5.15.20. nurgalatern: valge;

5.15.21. nähtavamaks tegev märgistus: küljelt valge või kollane; tagant punane või kollane;

5.15.22. väline ukse avamisel süttiv latern: valge;

5.15.23. manööverdustulelatern: valge.

5.16. Peitlaternad

5.16.1. Laternate peitmine on keelatud, välja arvatud kaugtulelaternate, lähitulelaternate ja eesmiste udulaternate puhul.

5.16.2. Tööasendis valgustusseade peab jääma tööasendisse ka punktis 5.16.2.1 nimetatud talitlushäire puhul ning ka sellisel juhul, kui nimetatud talitlushäirega koos esineb mõni punktis 5.16.2.2 kirjeldatud talitlushäire.

5.16.2.1. Laterna kasutamiseks vajaliku toite puudumine.

5.16.2.2. Vooluringi katkestus, takistus või lühis või maaühendus, rikked hüdraulilistes või pneumojuhtmetes, kõritrossides, solenoidides või muudes osistes, mis juhivad ja kannavad üle peitseadmeid käivitavat voolu.

5.16.3. Iga rikke korral, mis mõjutab peitseadme(te) tööd, peavad laternad nende töötamise ajal jääma tööasendisse või neid peab saama tööasendisse panna ilma tööriistade abita.

5.16.4. Elektriga liigutatavaid valgustusseadmeid peab saama tööasendisse panna ja sisse lülitada ka ühe lülitusseadise abil, välistamata võimalust panna seadmed tööasendisse neid sisse lülitamata. Grupeeritud kaug- ja lähitulelaternate puhul on eespool nimetatud lülitusseadist vaja ainult lähitulelaternate sisselülitamiseks.

5.16.5. Juhiistmelt ei tohi olla võimalik tahtlikult peatada sisselülitatud esilaternate liikumist enne nende tööasendisse jõudmist. Kui on oht, et esilaternate liikumine pimestab teisi liiklejaid, siis võib neid sisse lülitada alles pärast lõppasendisse jõudmist.

5.16.6. Temperatuuri – 30 °C kuni + 50 °C puhul peab elektriga liigutatav valgustusseade jõudma tööasendisse kolme sekundi jooksul alates lülitusseadise esmakordsest käivitamisest.

5.17. Muudetava asendiga laternad

5.17.1. Kõigi laternate, välja arvatud kaugtulelaternate, lähitulelaternate ja vähemalt ühe paari tagumiste helkurite asend võib olla muudetav tingimusel, et:

5.17.1.1. kõnealused laternad jäävad sõiduki külge kinnitatuks, kui nende asendit muudetakse;

5.17.1.2. kõnealuseid laternaid on võimalik lukustada liiklustingimusteks vajalikku asendisse. Lukustamine peab olema automaatne.

5.18. Geomeetrilise nähtavusega seotud üldsätted

5.18.1. Lõpmatusest vaadatuna ei tohi geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olla ühtegi takistust laterna nähtava valgust kiirgava pinna mis tahes osalt lähtuva valguse levikule. Takistusi ei võeta arvesse, kui need olid olemas juba laterna tüübikinnituse saamise ajal.

5.18.2. Kui mõõtmised tehakse laternale lähemal, peab sama täpsuse saamiseks vaatlussuunda paralleelselt nihutama.

5.18.3. Kui mõni sõiduki osa varjab paigaldatud laterna nähtava pinna mis tahes osa, siis tuleb tõendada, et takistusest varjamata laterna osa vastab laterna optilise osa tüübikinnitusel ettenähtud fotomeetrilistele väärtustele.

5.19. Laternate arv

5.19.1. Sõidukile paigaldatud laternate arv peab vastama käesoleva eeskirja erinõuetes määratud arvule.

5.20. Tagurdustulelaternate, ohutulede, tagumiste ääretulelaternate, tagumiste udutulelaternate, seisutulelaternate, päevatulelaternate ning kaugtulelaternate, lähitulelaternate, eesmiste udutulelaternate, tagurdustulelaternate ja nurgalaterna – viis viimast on ilma helkurita – valgusava käsitlevad üldsätted:

valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult horisontaalsete ja vertikaalsete servadega ekraane, et teha kindlaks sõiduki kaugeimate servade vaheline kaugus ning kõrgus maapinnast.

Valgusavade muu kasutamise puhul (nt kahe laterna või funktsiooni vaheline kaugus) kasutatakse valgusava piirjoone kuju. Ekraanid peavad olema paralleelsed, kuid kasutada võib muid suundi.

5.21. Laternate hulka loetakse ka helkureid ning seega peavad need vastama käesoleva lisa nõuetele.

6. Erinõuded

6.1. Kaugtulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad nr 98, 112 ja 113)

6.1.1. Olemasolu: traktorid võivad olla varustatud kaugtulelaternatega. R- ja S-kategooria sõidukitel on keelatud.

6.1.2. Arv: kaks või neli.

6.1.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.1.4 Asend

6.1.4.1. Laius: valgusava välisservad ei tohi ühelgi juhul olla sõiduki külgserva äärmisele punktile lähemal kui lähitulelaternate valgusava välisservad.

6.1.4.2. Kõrgus: erinõuded puuduvad.

6.1.4.3. Pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita otse ega kaudselt sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

6.1.5. Geomeetriline nähtavus: valgusava nähtavus, sealhulgas selle nähtavus aladel, mis asjaomases vaatlussuunas on valgustamata, peab olema tagatud laienevas ruumis, mille määratlevad valgusava perimeetrilt lähtuvad ning esilaterna nullteljega vähemalt 5° nurga moodustavad sirged.

6.1.6. Reguleeritus: ettepoole.

Peale õige reguleerituse säilitamiseks vajalike seadmete ning juhul, kui sõidukil on kaks paari kaugtulelaternaid, võib üks paar, mis koosneb ainult kaugtulelaternatena toimivatest esilaternatest, olla pööratav olenevalt roolipööramisnurgast, kusjuures pööramistelg peab olema peaaegu vertikaalne.

6.1.7. Elektriühendused: kaugtulelatern võib olla sisse lülitatud kas samaaegselt või paarikaupa. Lähitule ümberlülitamisel kaugtuleks peab vähemalt üks paar kaugtulesid olema sisse lülitatud. Kaugtule ümberlülitamisel lähituleks peavad kõik kaugtulelaternad olema samaaegselt välja lülitatud.

Lähitulelaternad ja kaugtulelaternad võivad olla korraga sisse lülitatud.

6.1.8. Sisselülitatuse märgulamp: kohustuslik.

6.1.9. Muud nõuded

6.1.9.1. Samaaegselt sisselülitatavate kaugtulede valgusvihu suurim valgustugevus kokku ei tohi olla üle 430 000 cd, mis vastab kontrollväärtusele 100.

6.1.9.2. Suurim valgustugevus saadakse mitmel esilaternal toodud üksikute maksimaalsete kontrollmärkide kokkuliitmise teel. Kontrollmärk 10 antakse kõigile esilaternatele, mis on tähistatud R-tähega või tähekombinatsiooniga CR.

6.2. Lähitulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad nr 98, 112 ja 113)

6.2.1. Olemasolu: traktorid peavad olema varustatud lähitulelaternatega. Lähitulelaternad on keelatud R- ja S-kategooria sõidukitel.

6.2.2. Arv: kaks (või neli – vt punkt 6.2.4.2.4).

6.2.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.2.4. Asend

6.2.4.1. Laius: erinõuded puuduvad.

6.2.4.2. Kõrgus: 6.2.4.2.1. minimaalselt 500 mm; seda väärtust võib vähendada kuni 350 millimeetrini sõidukitel, mille maksimaalne laius ei ületa 1 300 mm; 6.2.4.2.2. maksimaalselt 1 500 mm. 6.2.4.2.3. Eespool nimetatud väärtust võib suurendada kuni 2 500 millimeetrini, kui 1 500 mm kõrgus ei ole sõiduki kuju, ehituse, konstruktsiooni või kasutamise eripära tõttu võimalik. 6.2.4.2.4. Sõidukitele, mille ette on võimalik paigaldada teisaldatavaid seadmeid, on lubatud lisaks punktides 6.2.4.2.1–6.2.4.2.3 nimetatud nõuete kohaselt paigaldatud laternatele paigaldada kaks lähitulelaternat kõrgusele kuni 4 000 mm, eeldusel et elektriühendused on sellised, et kahte paari lähitulelaternaid ei ole võimalik samaaegselt sisse lülitada.

6.2.4.3. Pikkus: võimalikult sõiduki ees; kiiratav valgus ei tohi siiski mingil juhul tekitada juhile otse ega kaudselt sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

Geomeetriline nähtavus : määratletakse geomeetrilise nähtavuse nurkade α ja β abil. α= 15° üles- ja 10° allapoole; β= 45° välja- ja 5° sissepoole.

Selle välja piires peab olema nähtav peaaegu kogu laterna nähtav pind.

Laterna lähedal asuvad paneelid või muud seadmeosad ei tohi tekitada peegeldusi, mis põhjustavad ebamugavusi teistele liiklejatele.

6.2.6. Reguleeritus: ettepoole.

6.2.6.1. Vertikaalne reguleeritus

6.2.6.1.1. Kui lähitulelaternate kõrgus on suurem kui 500 mm või sellega võrdne ja väiksem kui 1 500 mm või sellega võrdne, peab lähitule valgusvihku olema võimalik suunata 0,5–6 % võrra allapoole.

6.2.6.1.2. Lähitulelaternad peavad olema reguleeritud nii, et laternast 15 m kauguselt mõõdetuna paikneks valgustatud vööndit valgustamata vööndist eraldav horisontaaljoon kõrgusel, mis oleks võrdne ainult poole maapinna ja laterna keskme vahelise kaugusega.

6.2.6.2. Lähitulelaterna reguleerimisseade (valikuline)

6.2.6.2.1. Esilaterna reguleerimisseade võib olla automaatne või käsitsi reguleeritav.

6.2.6.2.2. Pidevalt või aeg-ajalt käsitsi reguleeritavatel seadmetel on piirasend, millest on võimalik laternad tagasi viia algkaldesse tavaliste reguleerimiskruvide või sarnaste vahendite abil. Kõnealused käsitsi reguleeritavad seadmed peavad olema tööle rakendatavad juhiistmelt. Pidevalt reguleeritavatel seadmetel peavad olema kontrollmärgid, mille järgi saab kindlaks teha koormustingimused, mis nõuavad lähitule reguleerimist.

6.2.6.2.3. Lähituli ei tohi olla asendis, kus selle kaugus on väiksem kui esialgsel reguleerimisel.

6.2.7. Elektriühendused: lähituledele ümberlülitamisel peab lülitusseade lülitama samaaegselt välja kõik kaugtulelaternad.

Lähitulelaternad võivad olla kaugtulelaternatega samaaegselt sisse lülitatud.

Lähitulelaternate lisapaari paigaldamisel (nagu punktis 6.2.2) peavad elektriühendused olema sellised, et kaht lähitulelaternate paari ei saa samaaegselt sisse lülitada.

6.2.8. Sisselülitatuse märgulamp: valikuline.

6.2.9. Muud nõuded Lähitulelaternad, mille valgusallikas (valgusallikad) tekitab (tekitavad) peamise valgusvihu (nagu on määratletud I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 48) ning mille objektiivne koguvalgusvoog ületab 2 000 luumenit, on keelatud.

6.3. Eesmised udutulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 19)

6.3.1. Olemasolu: valikuline traktoritel. R- ja S-kategooria sõidukitel on keelatud.

6.3.2. Arv: kaks.

6.3.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.3.4. Asend

6.3.4.1. Laius: erinõuded puuduvad.

6.3.4.2. Kõrgus: vähemalt 250 mm maapinnast. Ükski valgusava punkt ei ole kõrgemal kui kõige kõrgem lähitulelaterna valgusava punkt.

6.3.4.3. Pikkus: võimalikult sõiduki ees; kiiratav valgus ei tohi siiski mingil juhul tekitada juhile otse ega kaudselt sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

Geomeetriline nähtavus : määratletakse geomeetrilise nähtavuse nurkade α ja β abil. α= 5° üles- ja allapoole; β= 45° välja- ja 5° sissepoole.

6.3.6. Reguleeritus: ettepoole.

Need peavad olema suunatud ette, ilma et need pimestaksid või häiriksid vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid.

6.3.7. Elektriühendused: udutulelaternaid peab saama sisse või välja lülitada sõltumata kaug- või lähitulelaternatest ja vastupidi.

6.3.8. Sisselülitatuse märgulamp: valikuline.

6.4. Tagurdustulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 23)

6.4.1. Olemasolu: valikuline.

6.4.2. Arv: üks või kaks.

6.4.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.4.4. Asend

6.4.4.1. Laius: erinõuded puuduvad.

6.4.4.2. Kõrgus: mitte alla 250 mm ja mitte üle 1 200 mm maapinnast. Kui sõiduki kuju, ehitus, konstruktsioon või kasutamise omapära ei võimalda hoida laternat lubatud 1 200 mm kõrgusel, võib selle kõrgust suurendada kuni 4 000 millimeetrini. Viimasel juhul tuleb latern paigaldada allapoole kaldega vähemalt 3°, kui paigalduskõrgus on vähemalt 2 000 mm ja mitte rohkem kui 3 000 mm, ja vähemalt 6°, kui paigalduskõrgus on vähemalt 3 000 mm ja mitte üle 4 000 mm. Kallet pole vaja, kui paigalduskõrgus on kuni 2 000 mm.

6.4.4.3. Pikkus: sõiduki taga.

Geomeetriline nähtavus : määratletakse geomeetrilise nähtavuse nurkade α ja β abil. α= 15° üles- ja 5° allapoole; β= 45° paremale ja vasakule, kui laternaid on ainult üks; β= 45° välja- ja 30° sissepoole, kui neid on kaks.

6.4.6. Reguleeritus: tahapoole.

6.4.7. Elektriühendused: latern saab süttida või jääda põlema ainult juhul, kui tagasikäik on sisse lülitatud, ning

— kas mootor töötab

— või üks mootori käivitamist või seiskamist juhtiv seadis on mootori tööd võimaldavas asendis.

6.4.8. Märgulamp: valikuline.

6.5. Suunatulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 6).

6.5.1. Olemasolu: traktorid ning R- ja S-kategooria sõidukid peavad olema varustatud suunatulelaternatega. Suunatulelaternate tüübid jagunevad kategooriatesse (1, 1a, 1b, 2a, 2b ja 5), mille paigaldamisel traktorile on kindel järjestus (A–D).

Järjestus A on lubatud ainult traktoritel, mille kogupikkus ei ole suurem kui 4,60 m ja mille valgusavade välisservade vaheline kaugus ei ole suurem kui 1,60 m.

Järjestused B, C ja D kehtivad kõigi traktorite suhtes.

Haagiste ja haakeriistade puhul tuleb kasutada 2. kategooria laternaid.

Sõidukid võivad olla varustatud lisasuunatulelaternatega.

6.5.2. Arv: seadmete arv peab võimaldama anda signaale, mis vastavad ühele punktis 6.5.3 osutatud järjestustest.

6.5.3. Järjestus: suunatulelaternate arv, asend ja horisontaalne nähtavus peavad olema sellised, et nad saaksid anda märku viisil, mis vastavaks vähemalt ühele allpool kirjeldatud järjestusele (vt ka 2. liide). Nähtavusnurgad on diagrammidel viirutatud; esitatud on minimaalsed väärtused, mida võib ületada; kõik nähtavusnurgad on mõõdetud valgusava keskmest.

6.5.3.1. A kaks eesmist suunatulelaternat (kategooria 1, 1a või 1b), kaks tagumist suunatulelaternat (kategooria 2a). Need laternad võivad olla sõltumatud, grupeeritud või kombineeritud. B kaks eesmist suunatulelaternat (kategooria 1, 1a või 1b), kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (5. kategooria), kaks tagumist suunatulelaternat (kategooria 2a). Eesmised ja korduvad külgmised laternad võivad olla sõltumatud, grupeeritud või kombineeritud. C kaks eesmist suunatulelaternat (kategooria 1, 1a või 1b), kaks tagumist suunatulelaternat (kategooria 2a), kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (5. kategooria). D kaks eesmist suunatulelaternat (kategooria 1, 1a või 1b), kaks tagumist suunatulelaternat (kategooria 2a).

6.5.3.2. Haagiste ja haakeriistade puhul: kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).

6.5.4. Asend

6.5.4.1. Laius: välja arvatud järjestuse C 1. kategooria suunatulelaternate puhul ja täiendavate suunatulelaternate puhul ei tohi sõiduki keskpikitasapinnast kaugeim valgusava punkt olla sõiduki äärmisest külgserva punktist kaugemal kui 400 mm. Ühe laternapaari kahe valgusava siseservade vaheline kaugus ei tohi olla alla 500 mm. Kui tagumise suunatulelaterna ja vastava tagumise ääretulelaterna vaheline vertikaalkaugus ei ole üle 300 mm, siis võib sõiduki külgserva äärmise punkti ja tagumise suunatulelaterna välisserva vaheline kaugus ületada sõiduki välisserva äärmise punkti ja vastava tagumise ääretulelaterna välisserva vahelise kauguse kõige rohkem 50 mm võrra. Eesmiste suunatulelaternate valgusava peab olema vähemalt 40 mm kaugusel lähitulelaternate või eesmiste udutulelaternate (kui need on olemas) valgusavast. Väiksem kaugus on lubatud juhul, kui valgustugevus suunatulelaterna nullteljel on vähemalt 400 cd.

6.5.4.2. Kõrgus: vähemalt 400 mm ja kuni 2 500 mm ning täiendavate suunatulelaternate puhul kuni 4 000 mm maapinnast. Sõidukitel, mille maksimaalne laius ei ületa 1 300 mm, vähemalt 350 mm maapinnast.

6.5.4.3. Pikkus: kaugus 1. kategooria suunatule (järjestus B) ja 5. kategooria suunatule (järjestused B ja C) valgusava nullkeskme ja traktori kogupikkuse eesmist piirjoont tähistava püsttasapinna vahel ei tohi olla üle 1 800 mm. Kui traktori ehituse tõttu ei ole võimalik täita minimaalse nähtavusnurgaga seotud nõuet, siis võib kõnealust kaugust suurendada 2 600 millimeetrini.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurgad: vt 2. liidet. Vertikaalnurgad: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10 kraadini järjestustele B ja C vastavate külgmiste korduvate suunatulelaternate puhul, kui nende kõrgus maapinnast ei ole üle 1 900 mm. Sama kehtib järjestustele B ja D vastavate 1. kategooria suunatulelaternate puhul.

6.5.6. Reguleeritus: kui tootja on ette näinud laterna paigaldamisega seotud erinõuded, siis tuleb neid täita.

6.5.7. Elektriühendused: suunatulelaternad lülituvad sisse muudest laternatest sõltumatult. Kõik sõiduki ühel küljel asuvad suunatulelaternad lülitatakse sisse ja välja ühe lülitusseadise abil ning peavad vilkuma ühe ja sama intervalliga.

6.5.8. Töökorras oleku märguanne: traktor peab olema varustatud töökorras oleku märguannetega kõigi suunatulelaternate puhul, mis ei ole otseselt sõidukijuhi vaateväljas. See võib olla optiline või helisignaal või mõlemad.

Optiline märgulamp on roheline vilkuv tuli, mis lülitub kõigi muude suunatulelaternate kui korduvate külgmiste suunatulelaternate talitlushäire puhul välja või on sisse lülitatud, kuid ei vilgu, või mille vilkumissagedus muutub märgatavalt.

Kui see on ainult helisignaal, siis peab see olema hästi kuuldav ning selle sagedus peab märgatavalt muutuma mis tahes talitlushäire puhul.

Kui traktor on seadistatud haagise vedamiseks, siis peab traktoril olema spetsiaalne optiline töökorras oleku märgulamp haagise suunatulelaternate jaoks juhul, kui haagist vedava sõiduki märgulamp ei võimalda näha traktori suunatulelaternate kombinatsiooni ükskõik millise laterna tõrget.

6.5.9. Muud nõuded: tuli peab olema vilkuv ning vilkuma sagedusega 90 ± 30 korda minutis. Tuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaali lülitusseadise kasutamist.

Kui traktoril on haagise vedamise luba, siis kasutatakse traktori suunatulelaternate lülitusseadist ka haagise suunatulelaternate puhul.

Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, v.a lühis, peavad teised edasi vilkuma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda.

6.6. Ohutuli

6.6.1. Olemasolu: traktoritel ning R- ja S-kategooria sõidukitel kohustuslik.

6.6.2. Arv

6.6.3. Järjestus

6.6.4. Asend

6.6.4.1. Laius

6.6.4.2. Kõrgus

6.6.4.3. Pikkus

6.6.5. Geomeetriline nähtavus

6.6.6. Reguleeritus

Vastavalt punkti 6.5 asjaomastele pealkirjadele.

6.6.7. Elektriühendused: signaal lülitatakse sisse ja välja eraldiseisva lülitusseadise abil, millega pannakse kõik suunatulelaternad sama intervalliga vilkuma.

6.6.8. Sisselülitatuse märgulamp: kohustuslik. Vilkuv ohutuli, mis võib toimida koos punktis 6.5.8 nimetatud märgulambiga/märgulampidega.

6.6.9. Muud nõuded: vastavalt punktile 6.5.9. Kui traktor on seadistatud haagise vedamiseks, siis peab ohutule lülitusseadise abil saama sisse lülitada ka haagise suunatulelaternaid. Ohutuli peab toimima ka juhul, kui mootorit käivitav või seiskav seade on asendis, mis ei võimalda mootorit käivitada.

6.7. Piduritulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 7)

6.7.1. Olemasolu

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 7 kirjeldatud S1- või S2-kategooria seadmed: traktorid ning R- ja S-kategooria sõidukid peavad olema varustatud selliste piduritulelaternatega.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 7 kirjeldatud S3- või S4-kategooria seadmed: traktorid ning R- ja S-kategooria sõidukid võivad olla varustatud selliste piduritulelaternatega.

6.7.2. Arv: kaks S1- või S2-kategooria seadet ja üks S3- või S4-kategooria seade.

6.7.2.1. Välja arvatud juhul, kui on paigaldatud S3- või S4-kategooria seade, võib sõidukitele paigaldada kaks mittekohustuslikku S1- või S2-kategooria seadet.

6.7.2.2. Ainult juhul, kui sõiduki keskpikitasapind ei asu korpuse fikseeritud paneelil, vaid eraldab ühte või kahte sõiduki liikuvat osa (nt uksed), ning puudub piisav ruum ühtse S3- või S4-kategooria seadme paigaldamiseks keskpikitasapinnale selliste liikuvate osade kohal, võib paigaldada kas — kaks S3- või S4-kategooria D-tüüpi seadet või — ühe S3- või S4-kategooria seadme keskmisest pikitasapinnast paremale või vasakule.

6.7.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.7.4. Asend

6.7.4.1. Laius S1- või S2-kategooria : nullteljesuunaliste nähtavate pindade siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 500 mm. Seda kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui sõiduki kogulaius on väiksem kui 1 400 mm. S3- või S4-kategooria : S3- või S4-kategooria seadmete puhul: nullkese peab asuma sõiduki keskmisel pikitasapinnal. Kui sõidukile paigaldatakse aga vastavalt punktile 6.7.2 kaks S3- või S4-kategooria seadet, peavad need asuma kummalgi pool keskpikitasapinda ja sellele nii lähedal kui võimalik. Kui vastavalt punktile 6.7.2 on lubatud üks keskpikitasapinnast eemal asuv S3- või S4-kategooria latern, ei tohi keskpikitasapinna ja laterna nullkeskme vaheline kaugus ületada 150 mm.

6.7.4.2. Kõrgus S1- või S2-kategooria : mitte alla 400 mm ja mitte üle 2 500 mm ja mittekohustuslike piduritulelaternate puhul kuni 4 000 mm maapinnast. S3- või S4-kategooria : kohustuslike piduritulelaternate kohal ning S3- või S4-kategooria seadme nähtava pinna alumise servaga kokku puutuval horisontaaltasandil ja ülalpool S1- või S2-kategooria seadmete nähtavate pindade ülemise serva horisontaalset puutetasapinda. Sõidukid võivad olla varustatud kahe täiendava S1- või S2-kategooria seadmega: mitte alla 400 mm, kuid mitte üle 4 000 mm maapinnast.

6.7.4.3. Pikkus S1- või S2-kategooria : sõiduki tagaküljel. S3- või S4-kategooria : erinõuded puuduvad.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: 45° välja- ja sissepoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10° või 5°-ni, kui laterna H-tasapind on kuni 1 900 mm kõrgusel, vastavalt 950 mm maapinnast.

6.7.6. Reguleeritus: sõiduki taha.

6.7.7. Elektriühendused: peavad süttima sõidupiduri sisselülitamisel ja/või siis, kui sõiduki kiirust tahtlikult vähendatakse.

6.7.8. Töökorras oleku märguanne: sõidukid võivad olla varustatud piduritulelaternate märgulambiga. Olemasolu korral peab see olema mittevilkuv ohutuli, mis süttib piduritulelaternate talitlushäire puhul.

6.7.9. Muud nõuded: piduritulelaterna valgustugevus peab olema märkimisväärselt suurem kui tagumisel ääretulelaternal.

6.8. Eesmised ääretulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 7)

6.8.1. Olemasolu: traktoritel kohustuslik. R- ja S-kategooria sõidukitel, mille laius ületab 1,6 m ja mille valmistajakiirus ületab 40 km/h, kohustuslik.

6.8.2. Arv: kaks või neli (vt punkt 6.8.4.2).

6.8.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.8.4. Asend

6.8.4.1. Laius: sõiduki keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla sõiduki kaugeimast välisservast kaugemal kui 400 mm. Kaugus kahe valgusava siseservade vahel peab olema vähemalt 500 mm.

6.8.4.2. Kõrgus: mitte alla 400 mm, kuid mitte üle 2 500 mm maapinnast. Sõidukitele, mille ette on võimalik paigaldada teisaldatavaid seadmeid, mis võivad varjata eesmisi ääretulelaternaid, võib paigaldada kaks eesmist lisaääretulelaternat kõrgusele kuni 4 000 mm.

6.8.4.3. Pikkus: erinõuded puuduvad tingimusel, et laternad on reguleeritud ettepoole ja vastavad punktis 6.8.5 täpsustatud geomeetrilise nähtavuse nurkadele.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: kahe eesmise ääretulelaterna puhul: 10° sisse- ja 80° väljapoole. 10° nurka sissepoole võib siiski vähendada 5°-ni, kui kere kuju ei võimalda 10° nurka. Sõidukite puhul, mille kogulaius on vähem kui 1 400 mm, võib seda nurka vähendada 3°-ni, kui kere kuju ei võimalda 10° nurka. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 900 mm maapinnast, ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.8.6. Reguleeritus: ettepoole.

6.8.7. Elektriühendused: erinõuded puuduvad (vt punkt 5.12).

6.8.8. Märgulamp: kohustuslik. Kõnealune märgulamp ei tohi olla vilkuv. Selle olemasolu ei ole vajalik, kui armatuurlaua valgustuse saab sisse lülitada ainult samaaegselt eesmiste ääretulelaternatega.

6.9. Tagumised ääretulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 7)

6.9.1. Olemasolu: traktoritel ning R- ja S-kategooria sõidukitel kohustuslik.

6.9.2. Arv: kaks või rohkem (vt punktid 6.9.4.3 ja 6.9.5.1).

6.9.3. Järjestus: erinõuded puuduvad. Punktis 6.9.5.1 nimetatud nelja tagumise ääretulelaterna paigaldamisel peab vähemalt üks tagumiste ääretulelaternate paar olema fikseeritud.

6.9.4. Asend

6.9.4.1. Laius: välja arvatud punktis 6.9.5.1 sätestatud juhul, ei tohi keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt olla sõiduki kaugeimast välisservast kaugemal kui 400 mm. Kaugus kahe valgusava siseservade vahel peab olema vähemalt 500 mm. Seda kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui sõiduki kogulaius on alla 1 400 mm.

6.9.4.2. Kõrgus: välja arvatud punktis 6.9.5.1 sätestatud juhul, mitte alla 400 mm ja mitte üle 2 500 mm maapinnast. Sõidukite puhul, mille maksimaalne laius ei ületa 1 300 mm, vähemalt 250 mm maapinnast.

6.9.4.3. Pikkus: sõiduki taga. Mitte üle 1 000 mm sõiduki kõige tagumisest punktist. Sõiduki osad, mis ulatuvad tagumiste ääretulelaternate valgusava kõige tagumisest punktist kaugemale kui 1 000 mm, peavad olema varustatud täiendava tagumise ääretulelaternaga.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: kahe tagumise ääretulelaterna puhul: kas 45° sisse- ja 80° väljapoole või 80° sisse- ja 45° väljapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 900 mm maapinnast, ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.9.5.1. Kui eespool toodud asendi ja nähtavusega seotud nõudeid ei ole võimalik täita, võib paigaldada neli tagumist ääretulelaternat järgmiste paigaldusnõuete kohaselt. 6.9.5.1.1. Kaks tagumist ääretulelaternat peavad olema maapinnast kuni 2 500 mm kõrgusel. Tagumiste ääretulelaternate siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 300 mm ja nähtavuse vertikaalnurk peab olema horisontaaltasapinnast 15° ülespoole. 6.9.5.1.2. Ülejäänud kaks laternat peavad olema maapinnast kuni 4 000 mm kõrgusel ning vastama punkti 6.9.4.1 nõuetele. 6.9.5.1.3. Kahe paari kombinatsioon peab vastama eespool punktis 6.9.5 sätestatud geomeetrilise nähtavuse nõuetele.

6.9.6. Reguleeritus: tahapoole.

6.9.7. Elektriühendused: erinõuded puuduvad.

6.9.8. Sisselülitatuse märgulamp: kohustuslik (vt punkt 5.11). See peab olema kombineeritud eesmiste ääretulelaternate märguandega.

6.10. Tagumised udutulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 38)

6.10.1. Olemasolu: valikuline.

6.10.2. Arv: üks või kaks.

6.10.3. Järjestus: peab vastama geomeetrilise nähtavuse tingimustele.

6.10.4. Asend

6.10.4.1. Laius: kui on ainult üks tagumine udutulelatern, peab see asuma sõiduki keskpikitasapinna suhtes sellel sõiduki küljel, mis on vastassuunaline sõiduki registreerimisriigis ettenähtud liiklussuunale. Kõikidel juhtudel peab kaugus tagumise udutulelaterna ja piduritulelaterna vahel olema üle 100 mm.

6.10.4.2. Kõrgus: maapinnast mitte alla 400 mm ja mitte üle 1 900 mm või mitte üle 2 500 mm, kui kere kuju ei võimalda maksimumväärtust 1 900 mm kasutada.

6.10.4.3. Pikkus: sõiduki taga.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: 25° sisse- ja väljapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 5° üles- ja allapoole.

6.10.6. Reguleeritus: tahapoole.

6.10.7. Elektriühendused: peavad olema sellised, et tagumist udutulelaternat saab sisse lülitada ainult juhul, kui lähitulelaternad või eesmised udutulelaternad on sisse lülitatud.

Kui on olemas eesmised udutulelaternad, siis peab olema võimalik tagumine udutulelatern välja lülitada eesmistest udutulelaternatest sõltumata.

6.10.8. Sisselülitatuse märgulamp: kohustuslik. Sõltumatu, konstantse valgustugevusega ohutuli.

6.11. Seisutulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 77 või 7)

6.11.1. Olemasolu: sõidukid võivad olla varustatud seisutulelaternatega.

6.11.2. Arv: oleneb järjestusest.

6.11.3. Järjestus: kaks eesmist laternat ja kaks tagumist laternat või üks latern kummalgi küljel.

6.11.4. Asend

6.11.4.1. Laius: sõiduki keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla sõiduki kaugeimast välisservast kaugemal kui 400 mm. Peale selle tuleb ühe laternapaari puhul asetada laternad sõiduki külgedele.

6.11.4.2. Kõrgus: mitte alla 400 mm, kuid mitte üle 2 500 mm maapinnast.

6.11.4.3. Pikkus: erinõuded puuduvad.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: 45° välja-, ette- ja tahapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 500 mm maapinnast, ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.11.6. Reguleeritus: laternad peavad vastama tingimustele seoses nähtavusega eest ja tagant.

6.11.7. Elektriühendused: elektriühendused peavad võimaldama sõiduki samal küljel asuva(te) seisutulelaterna(te) sisselülitamist ühestki muust laternast sõltumata.

6.11.8. Märgulamp: sõidukid võivad olla varustatud seisutulelaternate märgulambiga. Märgulambi olemasolu korral ei tohi tekkida selle segamini ajamise võimalust ääretulelaternate märgulambiga.

6.11.9. Muud nõuded: selle laterna funktsiooni võib täita ka sõiduki samal küljel olevate eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate samaaegne sisselülitamine.

6.12. Ülemised ääretulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 7)

6.12.1. Olemasolu: valikuline traktoritel ning R- ja S-kategooria sõidukitel laiusega üle 1,80 m. Kõigil teistel sõidukitel keelatud.

6.12.2. Arv: kaks eest nähtavat ja kaks tagant nähtavat.

6.12.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.12.4. Asend

6.12.4.1. Laius: võimalikult lähedal sõiduki külgserva äärmisele punktile.

6.12.4.2. Kõrgus: suurimal kõrgusel, mis on kooskõlas laternate asendi laiuse ja sümmeetriaga

6.12.4.3. Pikkus: erinõuded puuduvad.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: 80° väljapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasandist 5° üles- ja 20° allapoole.

6.12.6. Reguleeritus: laternad peavad vastama tingimustele seoses nähtavusega eest ja tagant.

6.12.7. Elektriühendused: erinõuded puuduvad.

6.12.8. Märgulamp: valikuline.

6.12.9. Muud nõuded: kui kõik muud tingimused on täidetud, siis võib sõiduki samal küljel asuva eest nähtava laterna ja tagant nähtava laterna kombineerida üheks seadmeks. Ülemise ääretulelaterna asend vastava ääretulelaterna suhtes peab olema selline, et kaugus mõlema kõnealuse kahe laterna valgusavade üksteisele kõige lähemal asuvate punktide projektsioonide vahel püsttasapinnal ei ole üle 200 mm.

6.13. Töötulelatern(ad)

6.13.1. Olemasolu: valikuline.

Puuduvad erinõuded järgmiste punktide 6.13.2., 6.13.3., 6.13.5. ja 6.13.6 puhul.

6.13.2. Arv

6.13.3. Järjestus

6.13.4. Asend: tuleb tagada töötulelaternatele sobiv korpus ja/või paigutus, et need oleksid kaitstud löökide eest.

6.13.5. Geomeetriline nähtavus

6.13.6. Reguleeritus

6.13.7. Elektriühendused: seda laternat peab saama lülitada sisse ja välja kõikidest muudest laternatest sõltumatult, pidades silmas asjaolu, et see ei valgusta maanteed ega toimi maanteel signaalseadmena.

6.13.8. Märgulamp: kohustuslik.

6.13.9. See latern ei tohi olla kombineeritud või vastastikku ühendatud mõne muu laternaga.

6.14. Tagumised mittekolmnurksed helkurid (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 3)

6.14.1. Olemasolu: T- ja C-kategooria sõidukitel kohustuslik. R- ja S-kategooria sõidukitel on keelatud.

6.14.2. Arv: kaks või neli (vt punkt 6.14.5.1).

6.14.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.14.4. Asend

6.14.4.1. Laius: välja arvatud punktis 6.14.5.1 sätestatud juhul, ei tohi keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt olla sõiduki kaugeimast välisservast kaugemal kui 400 mm. Helkurite siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 600 mm. Kõnealust kaugust võib aga sõidukite puhul, mille kogulaius on väiksem kui 1 300 mm, vähendada 400 millimeetrini.

6.14.4.2. Kõrgus: välja arvatud punktis 6.14.5.1 sätestatud juhul, vähemalt 400 mm ja mitte üle 900 mm maapinnast. Sõidukite puhul, mille maksimaalne laius ei ületa 1 300 mm, vähemalt 250 mm maapinnast. Ülemist piirmäära võib suurendada 1 200 millimeetrini, kui 900 mm kõrgust ei ole võimalik saavutada ilma kergelt purunevate või painduvate kinnitusseadmete kasutamiseta.

6.14.4.3. Pikkus: erinõuded puuduvad.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: 30° sisse- ja väljapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5°-ni, kui helkuri kõrgus on alla 750 mm.

6.14.5.1. Kui eespool toodud asendi ja nähtavusega seotud nõudeid ei ole võimalik täita, võib paigaldada neli helkurit järgmiste paigaldusnõuete kohaselt. 6.14.5.1.1. Kaks helkurit peavad olema maapinnast kuni 900 mm kõrgusel. Kõnealust ülemist piirmäära võib suurendada 1 500 millimeetrini, kui sõiduki kuju, ehitus, konstruktsioon või kasutamise omapära vastavad sõiduki kõrgusele 900 mm ilma kergelt purunevate või painduvate kinnitusseadmete kasutamiseta. Tagumiste helkurite siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 300 mm ja nähtavuse vertikaalnurk peab olema horisontaaltasapinnast 15° ülespoole. 6.14.5.1.2. Ülejäänud kaks helkurit peavad olema maapinnast kuni 2 500 mm kõrgusel ning vastama punkti 6.14.4.1 nõuetele. 6.14.5.1.3. Kahe paari kombinatsioon peab vastama eespool punktis 6.14.5 sätestatud geomeetrilise nähtavuse nõuetele.

6.14.6. Reguleeritus: tahapoole.

6.14.7. Muud nõuded: helkuri valgusaval võib olla ühiseid osi mis tahes muu tagalaterna valgusavaga.

6.15. Külgmised mittekolmnurksed helkurid (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 3)

6.15.1. Olemasolu: kohustuslikud kõigil traktoritel, mille pikkus ületab 6 m. Valikuline traktoritel, mille pikkus ei ületa 6 m. Kohustuslikud kõigil R- ja S-kategooria sõidukitel.

6.15.2. Arv: selline, mis vastaks pikisuunalise asetuse nõuetele. Kõnealuste seadmete talitlus peab vastama I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 3 toodud IA või IB klassi käsitlevatele nõuetele. Täiendavaid helkurseadmeid ja -materjale (sealhulgas kaht helkurit, mis ei vasta punkti 6.15.4 nõuetele) võib kasutada eeldusel, et need ei kahjusta kohustuslike valgustus- ja valgussignaalseadmete tõhusust.

6.15.3. Järjestus: peegelduspind peab olema paigaldatud sõiduki pikitelje suhtes paralleelsele vertikaaltasapinnale (maksimaalne hälve 10°).

6.15.4. Asend

6.15.4.1. Laius: erinõuded puuduvad.

6.15.4.2. Kõrgus: mitte alla 400 mm ja mitte üle 900 mm maapinnast. Ülemist piirmäära võib suurendada 1 500 millimeetrini, kui 900 mm kõrgust ei ole võimalik saavutada ilma kergelt purunevate või painduvate kinnitusseadmete kasutamiseta.

6.15.4.3. Pikkus: üks helkur peab olema kuni 3 m kaugusel sõiduki kõige eesmisest punktist ning kas sama helkur või teine helkur peab olema kuni 3 m kaugusel sõiduki kõige tagumisest punktist. Vahemaa sõiduki samal küljel asetseva kahe helkuri vahel ei tohi ületada 6 m.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: 20° ette- ja tahapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 10° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5°-ni, kui helkuri pikkus on alla 750 mm.

6.15.6. Reguleeritus: külje poole.

6.16. Numbritulelatern(ad) (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 4)

6.16.1. Olemasolu: traktoritel ning R- ja S-kategooria sõidukitel kohustuslik.

6.16.2. Arv

6.16.3. Järjestus

6.16.4. Asend

6.16.4.1. Laius

6.16.4.2. Kõrgus

6.16.4.3. Pikkus

6.16.5. Geomeetriline nähtavus

6.16.6. Reguleeritus

Punktides 6.16.2–6.16.6 toodud väärtused ja asend peavad olema sellised, et seade valgustaks numbrimärgi asukoha.

6.16.7. Märgulamp: sõidukid võivad olla varustatud numbritulelaterna(te) märgulambiga. Olemasolu korral peaks selle ülesannet täitma eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate märgulamp.

6.16.8. Elektriühendused: seade lülitub sisse ainult samaaegselt tagumiste ääretulelaternatega (vt punkt 5.12).

6.17. Eesmised mittekolmnurksed helkurid (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 3)

6.17.1. Olemasolu: kohustuslik R- ja S-kategooria sõidukitel. Valikuline traktoritel.

6.17.2. Arv: kaks või neli.

6.17.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.17.4. Asend

6.17.4.1. Laius: sõiduki keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla sõiduki kaugeimast välisservast kaugemal kui 400 mm. R- ja S-kategooria sõidukitel ei tohi see kaugus olla üle 150 mm. Kahe nullteljesuunalise nähtava pinna siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 600 mm. Kõnealust kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui sõiduki kogulaius ei ületa 1 300 mm.

6.17.4.2. Kõrgus: maapinnast vähemalt 300 mm ja mitte üle 1 500 mm. Kui see pole konstruktsiooni tõttu võimalik, peavad eesmised helkurid olema võimalikult madalal.

6.17.4.3. Pikkus: sõiduki ees.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: 30° sisse- ja väljapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 10° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5°-ni helkurite puhul, mis asuvad maapinnast alla 750 mm kõrgusel.

6.17.5.1. Kui eespool toodud asendi ja nähtavusega seotud nõudeid ei ole võimalik täita, võib paigaldada neli eesmist helkurit järgmiste paigaldusnõuete kohaselt. 6.17.5.1.1. Kaks helkurit (olemasolu korral) peavad olema maapinnast kuni 1 200 mm kõrgusel. Eesmiste helkurite siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 300 mm ja nähtavuse vertikaalnurk peab olema horisontaaltasapinnast 15° ülespoole.

6.17.6. Reguleeritus: ettepoole.

6.17.7. Muud nõuded: helkuri valgusaval võib olla ühiseid osi mis tahes muu esilaterna nähtava pinnaga.

6.18. Küljeääretule laternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 91)

6.18.1. Olemasolu: kohustuslik kõigil sõidukitel.

6.18.2. Väikseim arv ühel küljel: selline, mis vastaks pikisuunalise asetuse nõuetele.

6.18.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.18.4. Asend

6.18.4.1. Laius: erinõuded puuduvad.

6.18.4.2. Kõrgus: maapinnast vähemalt 250 mm ja mitte üle 2 500 mm.

6.18.4.3. Pikkus: vähemalt üks küljeääretule latern tuleb paigaldada sõiduki keskmisele kolmandikule nii, et kõige eesmise küljeääretule laterna kaugus sõiduki esiosast ei ületa kolme meetrit. Kahe kõrvuti asetseva küljeääretule laterna vaheline kaugus ei tohi ületada 3 m. Kui sõiduki ehitus, konstruktsioon või kasutuse omapära seda nõuet täita ei võimalda, võib kõnealust kaugust suurendada 4 meetrini.

Kõige tagumise küljeääretule laterna ja sõiduki tagaosa vaheline kaugus ei tohi ületada 1 m.

Mootorsõidukite puhul, mille pikkus ei ületa 6 m, ja kabiiniga šassiide puhul piisab ühest küljeääretule laternast sõiduki pikkuse esimesel kolmandikul ja/või tagumisel kolmandikul.

Geomeetriline nähtavus Horisontaalnurk: 45° ette- ja tahapoole; seda väärtust võib siiski vähendada 30°-ni. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 10° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5°-ni küljeääretule laternate puhul, mis asuvad maapinnast vähem kui 750 mm kõrgusel.

6.18.6. Reguleeritus: külje poole.

6.18.7. Elektriühendused: erinõuded puuduvad (vt punkt 5.12).

6.18.8. Märgulamp: valikuline. Selle olemasolu korral peab selle ülesannet täitma eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate puhul ettenähtud märgulamp.

6.18.9. Muud nõuded: kui kõige tagumine küljeääretule latern on kombineeritud tagumise ääretulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud tagumise udutulelaternaga või piduritulelaternaga, võib küljeääretule laterna fotomeetrilisi karakteristikuid tagumise udutulelaterna ja piduritulelaterna põlemise ajal muuta.

Kõige tagumised küljeääretule laternad peavad olema merevaikkollased, kui nad vilguvad koos tagumise suunatulelaternaga.

6.19. Päevatulelatern (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 87)

6.19.1. Olemasolu: valikuline traktoritel. R- ja S-kategooria sõidukitel on keelatud.

6.19.2. Arv: kaks või neli (vt punkt 6.19.4.2).

6.19.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.19.4. Asend

6.19.4.1. Laius: erinõuded puuduvad.

6.19.4.2. Kõrgus: maapinnast vähemalt 250 mm ja mitte üle 2 500 mm.

Traktoritele, mille ette on võimalik paigaldada teisaldatavaid seadmeid, on lubatud lisaks punktis 6.19.2 nimetatud laternatele paigaldada kaks päevatulelaternat kõrgusele kuni 4 000 mm, eeldusel et elektriühendused on sellised, et kahte paari päevatulelaternaid ei ole võimalik samaaegselt sisse lülitada.

6.19.4.3. Pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita otse ega kaudselt sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

6.19.5. Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurk : väljapoole 20° ja sissepoole 20°. Vertikaalnurk : ülespoole 10° ja allapoole 10°.

6.19.6. Reguleeritus: ettepoole.

6.19.7. Elektriühendused

6.19.7.1. Päevatulelaternate olemasolu korral peavad need automaatselt sisse lülituma, kui mootorit käivitav ja/või seiskav seade on asendis, mis võimaldab mootoril töötada. Päevatulelaternad võivad siiski olla välja lülitatud, kui automaatkäigukasti kang on park- või neutraalasendis, seisupidur on rakendatud või sõiduk pole pärast jõuallika käivitamist veel liikuma hakanud.

Päevatulelaternad peavad automaatselt välja lülituma, kui eesmised udutulelaternad või esilaternad sisse lülitatakse, välja arvatud juhul, kui viimaseid kasutatakse lühikeste intervallidega hoiatustuledena.

Lisaks võivad punktis 5.12 nimetatud laternad olla sisse lülitatud, kui päevatulelaternad on sisse lülitatud.

6.19.7.2. Kui eesmise suunatulelaterna ja päevatulelaterna vaheline kaugus on 40 mm või väiksem, peavad sõiduki vastaval küljel asuva päevatulelaterna elektriühendused olema sellised, et päevatulelatern on kas välja lülitatud või selle valgustugevus on vähendatud kogu eesmise suunatulelaterna töötsükli vältel (nii sisse- kui ka väljalülitatult).

6.19.7.3. Kui suunatulelatern on vastastikku ühendatud päevatulelaternaga, võib sõiduki asjaomasel küljel paikneva päevatulelaterna elektriühendus olla selline, et see lülitub välja kogu suunatulelaterna töötsükliks (nii sisse- kui ka väljalülitatult).

6.19.8. Märgulamp: sisselülitatuse märgulamp on valikuline.

6.20. Nurgalaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 119)

6.20.1. Olemasolu: valikuline traktoritel. R- ja S-kategooria sõidukitel on keelatud.

6.20.2. Arv: kaks või neli.

6.20.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.20.4. Asend

6.20.4.1. Laius: erinõuded puuduvad.

6.20.4.2. Pikkus: eest mitte kaugemal kui 1 000 mm.

6.20.4.3. Kõrgus: maapinnast vähemalt 250 mm ja mitte rohkem kui 2 500 mm ja kuni 3 000 mm kahe täiendava nurgalaterna korral sõidukitel, mille ette on võimalik paigaldada teisaldatavaid seadmeid, mis võivad varjata nurgalaternat.

Ükski nullteljesuunalise nähtava pinna punkt ei tohi aga asuda kõrgemal, kui lähitulelaterna nullteljesuunalise nähtava pinna kõrgeim punkt.

6.20.5. Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurk : 30° kuni 60° väljapoole. Vertikaalnurk : 10° üles- ja allapoole.

6.20.6. Reguleeritus: selline, et laternad vastaksid geomeetrilise nähtavuse nõuetele.

6.20.7. Elektriühendused

Nurgalaternad peavad olema ühendatud nii, et neid ei saaks sisse lülitada, lülitamata samal ajal sisse kaug- või lähitulelaternaid.

6.20.7.1. Sõiduki ühel küljel asuv nurgalatern võib automaatselt sisse lülituda vaid siis, kui sõiduki samal küljel asuvad suunatulelaternad lülitatakse sisse ja/või kui roolipööramisnurka muudetakse otseliikumise asendist sõiduki sama külje suunas. Nurgalatern peab automaatselt välja lülituma, kui suunatulelaternad välja lülitatakse ja/või roolipööramisnurk otseliikumise asendisse tagasi viiakse.

6.20.7.2. Kui tagurdustulelatern on sisse lülitatud, võivad mõlemad nurgatulelaternad olla samaaegselt sisse lülitatud, olenemata rooliratta või suunatule asendist. Sellisel juhul peavad tagatulelaterna välja lülitudes nurgatulelaternad välja lülituma.

6.20.8. Märgulamp: puudub.

6.20.9. Muud nõuded: nurgalaternaid ei tohi sisse lülitada, kui sõiduki kiirus ületab 40 km/h.

6.21. Nähtavamaks tegev märgistus (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 104)

6.21.1. Olemasolu: valikuline.

6.21.2. Arv: vastavalt olemasolule.

6.21.3. Järjestus: nähtavamaks tegev märgistus peab olema võimalikult lähedal horisontaal- ja vertikaaltasapinnale ning olema kooskõlas sõiduki kuju, ehituse, konstruktsiooni ja kasutamise eripära käsitlevate nõuetega.

6.21.4. Asend: erinõuded puuduvad.

6.21.5. Geomeetriline nähtavus: erinõuded puuduvad.

6.21.6. Reguleeritus: erinõuded puuduvad.

6.22. Aeglaselt liikuva sõiduki tagumine tunnusmärk (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 69)

6.22.1. Olemasolu: valikuline sõidukitel, mille valmistajakiirus on kuni 40 km/h. Kõigil teistel sõidukitel keelatud.

6.22.2. Arv: I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 69 15. lisa kohaselt.

6.22.3. Järjestus: I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 69 15. lisa kohaselt.

6.22.4. Asend

Laius: I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 69 15. lisa kohaselt.

Kõrgus: erinõuded puuduvad.

Pikkus: I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 69 15. lisa kohaselt.

6.22.5. Geomeetriline nähtavus I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 69 15. lisa kohaselt.

6.22.6. Reguleeritus: I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 69 15. lisa kohaselt.

6.23. Väline ukse avamisel süttiv latern

6.23.1. Olemasolu: valikuline traktoritel. R- ja S-kategooria sõidukitel on keelatud.

6.23.2. Arv: erinõuded puuduvad.

6.23.3. Järjestus: erinõuded puuduvad.

6.23.4. Asend: erinõuded puuduvad.

6.23.5. Geomeetriline nähtavus: erinõuded puuduvad.

6.23.6. Reguleeritus: erinõuded puuduvad.

6.23.7. Elektriühendused erinõuded puuduvad.

6.23.8. Märgulamp: erinõuded puuduvad.

6.23.9. Muud nõuded: väline ukse avamisel süttiv tuli ei tohi põleda, välja arvatud juhul kui sõiduk seisab ja täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:

6.23.9.1. mootor on seisatud;

6.23.9.2. juhi või kõrvalistuja uks on lahti;

6.23.9.3. veoseruumi uks on lahti.

Punkt 5.11 peab olema täidetud kõikides kasutusasendites.

Tehniline teenistus viib tüübikinnituse eest vastutavale asutusele rahuldaval viisil läbi visuaalse katse, mille käigus tõendab, et väliste ukse avamisel süttivate laternate nähtav pind ei ole otse nähtav vaatlejale, kes liigub 10 m kaugusel sõiduki ees asuva püsttasapinna, 10 m kaugusel sõiduki taga asuva püsttasapinna ja 10 m kaugusel sõiduki kummalgi küljel asuva kahe pikitasapinnaga määratud ala piirjoonel; kõnealused neli tasapinda on 1–3 m kõrgusel maapinnast ja sellega risti, nagu on näidatud I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 48 14. lisas.

Kõnealusele nõudele vastavust tuleb tõendada joonise või simulatsiooni abil.

6.24. Manööverdustulelaternad (I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 23)

6.24.1. Olemasolu: valikuline traktoritel. R- ja S-kategooria sõidukitel on keelatud.

6.24.2. Arv: üks või kaks (üks külje kohta).

6.24.3. Järjestus: erinõuded puuduvad, ent kohaldatakse punkti 6.24.9 nõudeid.

6.24.4. Asend: erinõuded puuduvad.

6.24.5. Geomeetriline nähtavus: erinõuded puuduvad.

6.24.6. Reguleeritus: allapoole, ent kohaldatakse punkti 6.24.9 nõudeid.

6.24.7. Elektriühendused: manööverdustulelaternad peavad olema ühendatud nii, et neid ei saaks sisse lülitada, lülitamata samal ajal sisse kaug- või lähitulelaternaid.

Manööverdustulelatern(ad) peab (peavad) automaatselt sisse lülituma kuni kiirusega 10 km/h tehtavate aeglaste manöövrite jaoks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) enne sõiduki esmakordset liikuma hakkamist pärast iga jõuallika käsitsi käivitamist või

b) tagasikäik on sisse lülitatud või

c) kaameral põhinev süsteem, mis abistab parkimisel, on aktiveeritud.

Kui sõiduki kiirus sõidusuunas ületab 10 km/h, peavad manööverdustulelaternad automaatselt välja lülituma ning jääma väljalülitatuks hetkeni, kui aktiveerimise tingimused on taas täidetud.

6.24.8. Märgulamp: erinõuded puuduvad.

6.24.9. Muud nõuded

6.24.9.1. Tehniline teenistus viib tüübikinnituse eest vastutavale asutusele rahuldaval viisil läbi visuaalse katse, mille käigus tõendab, et kõnealuste laternate nähtav pind ei ole otse nähtav vaatlejale, kes liigub 10 m kaugusel sõiduki ees asuva püsttasapinna, 10 m kaugusel sõiduki taga asuva püsttasapinna ja 10 m kaugusel sõiduki kummalgi küljel asuva kahe pikitasapinnaga määratud ala piirjoonel; kõnealused neli tasapinda on 1–3 m kõrgusel maapinnast ja sellega paralleelselt.

6.24.9.2. Punktis 6.24.9.1 sätestatud nõudele vastavust tuleb tõendada joonise või simulatsiooni abil või see loetakse täidetuks, kui paigaldustingimused vastavad I lisas viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 23 punktile 6.2.3.

6.25. Tagumised kolmnurksed helkurid

6.25.1. Olemasolu: kohustuslik R- ja S-kategooria sõidukitel. Traktoritel keelatud.

6.25.2. Arv: kaks või neli (vt punkt 6.25.5.1).

6.25.3. Järjestus: kolmnurga tipp on suunatud ülespoole.

6.25.4. Asend

6.25.4.1. Laius: välja arvatud punktis 6.25.5.1 sätestatud juhul, ei tohi sõiduki keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt olla sõiduki kaugeimast välisservast kaugemal kui 400 mm. Helkurite siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 600 mm. Kõnealust kaugust võib aga sõidukite puhul, mille kogulaius on väiksem kui 1 300 mm, vähendada 400 millimeetrini.

6.25.4.2. Kõrgus: välja arvatud punktis 6.25.5.1 sätestatud juhul, vähemalt 400 mm ja mitte üle 1 500 mm maapinnast.

6.25.4.3. Pikkus: erinõuded puuduvad.

Geomeetriline nähtavus : Horisontaalnurk: 30° sisse- ja väljapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasandist allpool võib vähendada 5°-ni, kui helkuri kõrgus on alla 750 mm.

6.25.5.1. Kui eespool toodud asendi ja nähtavusega seotud nõudeid ei ole võimalik täita, võib paigaldada neli helkurit järgmiste paigaldusnõuete kohaselt. 6.25.5.1.1. Kaks helkurit peavad olema maapinnast kuni 900 mm kõrgusel. Ülemist piirmäära võib suurendada 1 200 millimeetrini, kui 900 mm kõrgust ei ole võimalik saavutada ilma kergelt purunevate või painduvate kinnitusseadmete kasutamiseta. Helkurite siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 300 mm ja nähtavuse vertikaalnurk peab olema horisontaaltasapinnast 15° ülespoole. 6.25.5.1.2. Ülejäänud kaks helkurit peavad olema maapinnast kuni 2 500 mm kõrgusel ning vastama punktile 6.14.4.1.

6.25.6. Reguleeritus: tahapoole.

6.25.7. Muud nõuded: helkuri valgusaval võib olla ühiseid osi mis tahes muu tagalaterna valgusavaga.

6.26. Signaaltahvlid ja -kiled

6.26.1. Olemasolu

Kohustuslik S-kategooria sõidukitel, mille kogulaius on üle 2,55 m.

Valikuline S-kategooria sõidukitel, mille kogulaius ei ületa 2,55 m.

6.26.2. Arv

Kaks või neli (3. liide).

6.26.3. Järjestus

Tahvlid või kiled peavad olema paigutatud nii, et nende triibud kulgevad 45° nurga all välja- ja allapoole.

6.26.4. Asend

Laius Sõiduki keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla sõiduki kaugeimast välisservast kaugemal kui 100 mm. Kõnealust väärtust võib suurendada, kui kere kuju ei võimalda maksimumväärtust 100 mm kasutada.

Kõrgus Erinõuded puuduvad.

Pikkus Erinõuded puuduvad.

6.26.5. Geomeetriline nähtavus

Erinõuded puuduvad.

6.26.6. Reguleeritus

Ette- ja tahapoole.

(1) Laternate kiiratava valguse värvuskoordinaatide mõõtmine ei kuulu käesoleva lisa alla.

1. liide Laternate nähtavus Joonis 1 Punase laterna nähtavus eest Joonis 2 Valge laterna nähtavus tagant

2. liide Suunatulelaternad Geomeetriline nähtavus (vt punkt 6.5.5) Järjestus A Järjestus B Järjestus C Järjestus D Eesmise suunatulelaterna seesmise nähtavusnurga väärtust 10 ° võib vähendada 3 °-ni sõidukitel, mille kogulaius on vähem kui 1 400 mm.