KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

16. juuni 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [„Dealurile Zarandului“ (KGT)]

(2017/C 197/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Dealurile Zarandului“ (KGT) tootespetsifikaadi muutmise taotlus, mis vastab määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

TOOTESPETSIFIKAADI UUE MUUDATUSE TAOTLUS

„DEALURILE ZARANDULUI“

PGI-RO-A0031-AM01

Esitamise kuupäev: 28.5.2015

1. Muutmise puhul kohaldatavad eeskirjad:

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjused

2.1. Määratletud piirkonna muutmine

Geograafilise tähisega veini „Dealurile Zarandului“ tootmiseks määratletud piirkonda, mis paikneb Aradi maakonnas, laiendatakse nii, et see hõlmaks järgmisi omavalitsusi: Zăbrani, Neudorf, Frumuşeni, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană, Dud ja Agrişu Mare. Geograafilise piirkonna lõplik koosseis, milles toodetavatele geograafilise tähisega veinidele kaitset taotletakse, on seetõttu järgmine:

Aradi maakond, Miniș-Măderati viinamarjaistanduse järgmised veinitootmiskeskused:

Miniș, omavalitsused:

— Lipova linn (Lipova ja Radna omavalitsused)

— Zăbrani (Zăbrani ja Neudorfi külad)

— Frumușeni (Frumușeni küla)

— Păuliș (Păuliș ja Barațca külad)

— Ghioroc (Miniș, Ghioroc ja Cuvin külad)

— Covăsânț (Covăsânți küla)

Măderat, omavalitsused:

— Șiria (Șiria, Galșa ja Mâsca külad)

— Pâncota linn (Pâncota omavalitsus ja Măderati küla)

— Târnova (Târnova, Dud, Agrişu Mare ja Drauţ külad)

— Ineu linn (Ineu omavalitsus ja Mocrea küla)

— Șilindia (Șilindia, Satu Mic ja Luguzău külad)

Dealul Viilor, omavalitsused:

— Șagu (Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz ja Hunedoara Timișană külad)

Dorobanți, omavalitsused:

— Curtici (Dorobanți küla)

Lipova, Zăbrani ja Neudorfi ümbruskonnas toodetud valgetel veinidel on tüüpiline Miniș-Măderati viinamarjaistanduse lõunaosast pärit veinide mineraalsus ja aroom. Külluslike saakide tõttu on neil suhteliselt suur happesus, mis on veidi väiksem esmase kontakti ajal, ning iseloomulikud põhiaroomid. Punased veinid seevastu säilitavad kogu Miniș-Măderati viinamarjaistanduse ala värviomaduste eripärase sügavuse: purpurne varjund sügaval, kuid säraval rubiinpunasel taustal. Veinid on ekstraheeritud. Vastavalt ONVPV 2012., 2013. ja 2014. aasta statistikale võib valgete veinide kuivekstrakti sisaldus saavutada taseme 19–20 g/l (Sauvignon), samas kui punaste veinide puhul võib see olla kuni 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Piirkonna põhjaosas toodetud veinid (Dud, Agrișu Mare, Luguzău) on peenemad ja neil on nimetatud ekstraheeritavuse tõttu rohkem väljendunud happesus: 19,44 g/l valgete veinide (Pinot gris ja Sauvignon) ning 27,63 g/l punaste veinide (Merlot) puhul.

Piirkonda laiendavates omavalitsustes toodetud veinide kirjeldus selgitab nende analüütilist ja organoleptilist eripära. Nii vanas piirkonnas kui ka hiljuti lisatud omavalitsustes viimasel neljal saagiaastal erinevatest sortidest toodetud veinide võrdlusanalüüs näitab, et sordist ’Mustoasă de Măderat’ toodetud veini naturaalne alkoholisisaldus jääb vahemikku 11,76–12,30 mahuprotsenti, üldhappesus on 6,0 g/l viinhappes väljendatuna, kuivekstrakti üldsisaldus 18,15–19,85 g/l; sordist ’Riesling Italian’ toodetud veini naturaalne alkoholisisaldus jääb vahemikku 10,60–12,35 mahuprotsenti, üldhappesus on 5,20–6,30 g/l viinhappes väljendatuna, kuivekstrakti üldsisaldus 17,20–21,10 g/l; sordist ’Merlot’ toodetud veini naturaalne alkoholisisaldus jääb vahemikku 12,50–13,00 mahuprotsenti, üldhappesus on 6,10–6,50 g/l viinhappes väljendatuna, kuivekstrakti üldsisaldus 24,65–27,55 g/l; ja sordist ’Cabernet Sauvignon’ toodetud veini naturaalne alkoholisisaldus jääb vahemikku 12,20–12,60 mahuprotsenti, üldhappesus on 4,70–6,69 g/l viinhappes väljendatuna, kuivekstrakti üldsisaldus 20,63–24,75 g/l. Värskuse ja puuviljasusega seoses leiti märkimisväärseid sarnasusi Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorfi, Păulişe ja Baraţca omavalitsustes kasvatatavates valgete sortide puhul. Rabavalt sarnast teisest aroomi täheldatakse valge veini sortidel, mis on pärit Şagu, Cruceni, Fiscuti, Firiteazi, Hunedoara Timişană ja Frumuşeni omavalitsuste istandustest. Tänu pruunikale mustmullale Şilindia, Satu Mici, Luguzău, Dudi ja Agrişu Mare omavalitsustes saadakse viinamarjade ekstraheerimisel veinid, mis on täidlased ja maitseküllased. Ei ole kokkusattumus, et viinamarju on kasvatatud nendel maadel ammustest aegadest.

Vilets arusaamine Euroopa poliitikast geograafilise tähisega määratletud piirkondade kaitsmisel koos veinitootjate ühenduste puudumisega sel ajal, kui Rumeenia liitus Euroopa Liiduga, tõi kaasa olukorra, mille puhul mõned konkreetsete kvaliteetveinide tootmise ammuste traditsioonidega omavalitsused jäeti „Dealurile Zarandului“ piirkonnast välja.

KOONDDOKUMENT

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Dealurile Zarandului

2. Geograafilise tähise tüüp:

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütilised ja organoleptilised omadused

— üld- ja tegelik alkoholisisaldus: vähemalt 10 mahuprotsenti,

— üldhappesus (viinhape): vähemalt 4,5 g/l,

— lenduvate hapete sisaldus (äädikhape): kuni 1,2 g/l,

— mitteredutseeriv kuivekstrakt: vähemalt 17 g/l,

— vääveldioksiidi kogusisaldus: kuni 300 mg/l,

— vaba vääveldioksiid: kuni 60 mg/l.

1. Muscat Ottonel

— Välimus: selitatud, läbipaistev

— Värvus: õlgkollane või intensiivne kollane, sõltuvalt viinamarjade kvaliteedist koristamise ajal

— Lõhn: õrnad lillelised varjundid, veiniistanduse põhjaosa saakide puhul iseloomulik muskaadi aroom

— Maitse: tüüpiline muskaadi maitse, meeldiva sametise varjundiga. Nõuab happesuse korrigeerimist.

2. Traminer roz

— Välimus: selitatud

— Värvus: kollakasroheline

— Lõhn: roosi õielehtede aroom, eriti Păulişi omavalitsuse piirkonna saakide puhul

— Maitse: eripärane, värskelt niidetud hein

3. Sauvignon

— Välimus: selitatud, meeldiv

— Värvus: kahvatukollane rohekate varjunditega

— Lõhn: viinamarjaõite aroom

— Maitse: puuviljaline, meeldivalt happeline, harmooniline

4. Pinot Gris

— Välimus: selitatud

— Värvus: rohekasvalge, kergelt kollakate varjunditega

— Lõhn: suviõun

— Maitse: täidlane, küpsetatud leivakooriku varjundiga

5. Feteasca regala

— Välimus: selitatud

— Värvus: rohekaskollane

— Lõhn: hapukas suviõuna aroom, mis peegeldab koreserikka mulla suurt mineraalide sisaldust

— Maitse: täidlase maitsega, ümar, kajastab veiniistanduse põhjaosa eripära

6. Feteasca alba

— Välimus: selitatud

— Värvus: rohekaskollane

— Lõhn: õun ja viinamarjaõied

— Maitse: meeldiv, ümar, tüüpiline

7. Riesling Italian

— Välimus: selitatud

— Värvus: rohekasvalge

— Lõhn: puudub eripärane esmane aroom

— Maitse: täidlane, veinine, väga värske, meeldivalt happeline

8. Riesling de Rhin

— Välimus: selitatud

— Värvus: rohekasvalge, tüüpiline

— Lõhn: puudub märkimisväärne esmane aroom

— Maitse: veinine, värske, meeldivalt happeline

9. Chardonnay

— Välimus: selitatud, läbipaistev

— Värvus: kuldkollane

— Lõhn: akaatsiaõite ja niidetud heina lõhn

— Maitse: meeldiv, lillelõhnaline, pehme happesusega

10. Mustoasă de Măderat

— Välimus: selitatud, meeldiv

— Värvus: rohekaskollane, nagu sidruniviil, kerge vihjega hapukusele

— Lõhn: toores roheline õun, viinamarjaõie nootidega, eelkõige piirkondades, kus tootmine on sordile iseloomulikust tavamahust väiksem

— Maitse: värske, värskendav, elav tänu suurele happesusele, seda eelkõige märkimisväärse tootmistasemega piirkondades

11. Furmint

— Välimus: selitatud

— Värvus: rohekasvalge, kahvatukollaste varjunditega

— Lõhn: esmane troopiliste puuviljade aroom

— Maitse: meeldiv, nagu mahlakas troopiline puuvili, originaalne

12. Furmint de Miniş

— Välimus: selitatud

— Värvus: rohekasvalge, sidrunikollaste varjunditega

— Lõhn: troopiliste puuviljade aroom

— Maitse: meeldiv, värske, meenutab mahlakat troopilist puuvilja, tüüpiline

13. Cabernet Sauvignon

— Välimus: selitatud

— Värvus: intensiivne rubiinpunane, tugevate sinakate varjunditega, juhul kui valmistatud viinamarjadest, mis on korjatud Covăsânţ to Lipova piirkonnast, mis sobib punastele sortidele

— Lõhn: selgesti eristatav metsataimede ja heina aroom

— Maitse: noore veinina on see liiga kare, tanniinne, kriidine ja isegi joomiskõlbmatu; vein nõuab vähemalt kaheaastast vaadis laagerdumist. Paraneb küpsedes, muutudes meeldivalt sametiseks, ümaraks ja mahedaks. Selle veini suurem happesus ja kange ekstrakt võrreldes teiste veiniistanduste veinidega suurendavad säilivust, tagades värskuse pika aja jooksul.

14. Merlot

— Välimus: selitatud

— Värvus: rubiinpunane, särav, terrakota varjunditega pärast vananemist

— Lõhn: meeldiv metsaviljade, metsvaarika aroom, omandab laagerdudes tamme ja vanilli varjundid

— Maitse: kootavus on mõõdukam kui Cabernet Sauvignonil; sordile on omane sametine tekstuur ja vananedes saavutab atraktiivse buketi

15. Pinot noir

— Välimus: selitatud

— Värvus: tume kirsipunane, särav

— Lõhn: aroom, mis muutub veini vananedes kirsist maasikaks

— Maitse: sametine, õrn, kompleksne ja rafineeritud, püsiv, eelkõige veiniistanduse lõunaosas

16. Fetească neagră

— Välimus: selitatud

— Värvus: intensiivne granaatpunane

— Lõhn: kompleksne, originaalne aroom koos autentse lillelise varjundiga

— Maitse: ümar, meeldiv ja piisavalt täidlane, suupärane ja atraktiivne

17. Burgund Mare

— Välimus: selitatud

— Värvus: intensiivne granaatpunane purpursete varjunditega, standardne värv ilmneb Covăsânţ to Lipova piirkonna saakide puhul

— Lõhn: küpsete metsaviljade aroom: põldmurakad ja mustikad

— Maitse: tasakaalustatud, püsiv, mitteagressiivne

18. Syrah

— Välimus: selitatud

— Värvus: säravpunane

— Lõhn: lilleline bukett, väga intensiivse vürtsika aroomiga

— Maitse: püsiv, viigimarjavarjundite ja peene kootavusega

19. Novac

— Välimus: selitatud, läbipaistev

— Värvus: intensiivne rubiinpunane, purpursete varjunditega

— Lõhn: mustikate ja vürtsika musta pipra aroomide bukett

— Maitse: hästi integreeritud tanniin, püsiv, peene happesusega

20. Portugais bleu

— Välimus: selitatud

— Värvus: intensiivne telliskivipunane

— Lõhn: punaste viljade, karusmarjade ja punaste sõstarde bukett

— Maitse: sile, kergelt tanniinne, veidi hapukas, pärast koristamist säilitab oma iseloomulikkuse eelkõige punaste sortide eriomases piirkonnas

21. Sangiovese

— Välimus: selitatud

— Värvus: kirsipunane

— Lõhn: küpsete marjade ja viinamarjade bukett, ümar veiniistanduse põhjaosa saakide puhul

— Maitse: tanniinne, veidi hapukas, elav, kerge

22. Cadarcă

— Välimus: selitatud

— Värvus: säravpunane

— Lõhn: metsaviljade aroom

— Maitse: sametine, kergelt hapukas ja peene kootavusega

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (grammides liitri kohta) 1,2 Vääveldioksiidi kogusisalduse piirmäär (milligrammides liitri kohta) 300

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Naturaalset alkoholisisaldust võib täiendada ainult vastavalt seaduses sätestatud tingimustele. Mahuprotsentides väljendatud naturaalset alkoholi üldsisaldust võib suurendada ainult järgmiselt:

a) lisades kontsentreeritud viinamarjavirret või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret värskete viinamarjade puhul, osaliselt kääritatud viinamarjavirret või uut alles käärivat veini;

b) lisades kontsentreeritud viinamarjavirret või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret või osalise kontsentreerimise teel, kasutades viinamarjavirde puhul pöördosmoosi.

Sahharoosi lisamine ei ole geograafilise tähisega veini „Dealurile Zarandului“ tootmisel lubatud.

b. Maksimaalne saagikus

Viinamarjatoodang: sordid ’Fetească regală’, ’Mustoasă de Măderat’, ’Portugais bleu’ ja ’Sangiovese’

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Viinamarjatoodang: sordid ’Furmint’, ’Furmint de Miniş’, ’Riesling de Rhin’, ’Riesling italian’, ’Merlot’, ’Fetească neagră’ ja ’Novac’

12 500 hektoliitrit hektari kohta

Viinamarjatoodang: sordid ’Burgund mare’, ’Cadarcă’, ’Fetească albă’

12 500 hektoliitrit hektari kohta

Viinamarjatoodang: sordid ’Muscat Ottonel’, ’Pinot gris’, ’Chardonnay’, ’Sauvignon’, ’Traminer roz’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Pinot noir’ ja ’Syrah’

10 000 hektoliitrit hektari kohta

Veinitoodang, valged veinid

95 hektoliitrit hektari kohta

Veinitoodang, punased, roosad, aromatiseeritud veinid

85 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud piirkond

Aradi maakond, Miniș-Măderati veiniistandus, keskused:

Miniș, omavalitsused:

— Lipova linn (Lipova ja Radna)

— Zăbrani (Zăbrani ja Neudorfi külad)

— Frumușeni (Frumușeni küla)

— Păuliș (Păuliș ja Barațca külad)

— Ghioroc (Miniș, Ghioroc ja Cuvin külad)

— Covăsânț (Covăsânți küla)

Măderat, omavalitsused:

— Șiria (Șiria, Galșa ja Mâsca külad)

— Pâncota linn (Pâncota ja Măderati küla)

— Târnova (Târnova, Dud, Agrişu Mare ja Drauţ külad)

— Ineu linn (Ineu ja Mocrea küla)

— Șilindia (Șilindia, Satu Mic ja Luguzău külad)

Dealul Viilor, omavalitsused:

— Șagu (Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz ja Hunedoara Timișană külad)

Dorobanți, omavalitsused:

— Curtici (Dorobanți küla)

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Cadarcă N

Burgund Mare N

Pinot Gris G

Fetească neagră N

Muscat Ottonel B

Cabernet Sauvignon N

Sauvignon B

Merlot N

Fetească regală B

Fetească albă B

Furmint de Miniş B

Furmint B

Chardonnay B

Novac N

Mustoasă de Măderat B

Syrah N

Sangiovese N

Traminer Roz Rs

Riesling Italian B

Riesling de Rhin B

Portugais Bleu N

Pinot Noir N

8. Seos(t)e kirjeldus

Seos määratletud piirkonnaga

Eriomase loodusliku teguri lisab Zarandi mäejalamite rauast ja mikroelementidest rikas koresmuld. Mägedevahelised orud pakuvad topograafiliste ja klimaatiliste tingimuste mitmekesisust, mis on iseloomulik selle piirkonna üksikutele veiniistandustele, kusjuures tingimused on sarnased geoklimaatilise asendi ja kasvatatava sordi poolest.

Veiniistandused paiknevad peamiselt lõunapoolsel küljel, mõne erandiga edela- ja kaguküljel. Selle tulemusena erinevad üksikud veiniistandused, mis paiknevad samal laius- ja pikkuskraadil ning kus kasvatatakse sama viinamarjasorti, üksteisest erinevate topograafiliste ja klimaatiliste tingimuste poolest. Viinapuude kasvatamiseks kasutatavad järsud terrassidega nõlvad takistavad ning piiravad tuulte ja külmade õhuvoolude jõudu. Tuulevaikse ilma ajal tagab nõlvade soojenemine leebe õhuringluse, mis soodustab taimede füsioloogilisi protsesse ja toob välja viinamarjade kvaliteedi. Nõlvad hoiavad ära üleliigse vee kogunemise, aidates mulda soojendada ja vältides hahkhallituse teket.

Vahemerelise mõjuga mikrokliima toob kaasa varased niisked kevaded ning pikad soojad ja kuivad sügised. Ökoloogilis-klimaatilised tingimused: aasta keskmine temperatuur: 11,2 °C, aastane sademetehulk kokku: 644 mm, aktiivne temperatuur kokku: 3 291 °C, päikesevalguse tunnid kokku: 1 490, aktiivsed sademed kokku: 365 mm. Suhtelise niiskuse kümne aasta keskmine on ligikaudu 75 %. Rauda sisaldavas koresmullas kasvanud viinamarjadest saadud veinid on säravpunast värvi sügavate rubiinpunaste varjunditega, tegemist on väga kangete ja väljendusrikaste veinidega.

Zarandi mäejalamitel toodetud veinide organoleptiline hindamine annab tulemuseks punaste sortide suure värviintensiivsuse koos tugevate sinakate varjunditega noortel veinidel, mis muutuvad veinide laagerdumisel telliskivipunaseks. Noorte veinide kootav tanniinne maitse muutub vananedes tasakaalustatuks, kindlaks, meeldivaks, täidlaseks ja sametiseks.

Lipova, Zăbrani ja Neudorfi ümbruskonnas toodetud valgetel veinidel on tüüpiline Miniș-Măderati viinamarjaistanduse lõunaosast pärit veinide mineraalsus ja aroom. Külluslike saakide tõttu on neil suhteliselt suur happesus, mis on veidi väiksem esmase kontakti ajal, ning iseloomulikud põhiaroomid. Punased veinid seevastu säilitavad kogu Miniș-Măderati viinamarjaistanduse ala värviomaduste eripärase sügavuse: purpurne varjund sügaval, kuid säraval rubiinpunasel taustal. Veinid on ekstraheeritud. Vastavalt ONVPV 2012., 2013. ja 2014. aasta statistikale võib valgete veinide kuivekstrakti sisaldus saavutada taseme 19–20 g/l (Sauvignon), samas kui punaste veinide puhul võib see kasvada kuni 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Piirkonna põhjaosas toodetud veinid (Dud, Agrișu Mare, Luguzău) on peenemad ja neil on nimetatud ekstraheeritavuse tõttu rohkem väljendunud happesus: 19,44 g/l valgete veinide (Pinot gris ja Sauvignon) ning 27,63 g/l punaste veinide (Merlot) puhul.

Piirkonda laiendavates omavalitsustes toodetud veinide kirjeldus selgitab nende analüütilist ja organoleptilist eripära. Nii vanas piirkonnas kui ka hiljuti lisatud omavalitsustes viimasel neljal saagiaastal erinevatest sortidest toodetud veinide võrdlusanalüüs näitab, et sordist ’Mustoasă de Măderat’ toodetud veini naturaalne alkoholisisaldus jääb vahemikku 11,76–12,30 mahuprotsenti, üldhappesus on 6,0 g/l viinhappes väljendatuna, kuivekstrakti üldsisaldus 18,15–19,85 g/l; sordist ’Riesling Italian’ toodetud veini naturaalne alkoholisisaldus jääb vahemikku 10,60–12,35 mahuprotsenti, üldhappesus on 5,20–6,30 g/l viinhappes väljendatuna, kuivekstrakti üldsisaldus 17,20–21,10 g/l; sordist ’Merlot’ toodetud veini naturaalne alkoholisisaldus jääb vahemikku 12,50–13,00 mahuprotsenti, üldhappesus on 6,10–6,50 g/l viinhappes väljendatuna, kuivekstrakti üldsisaldus 24,65–27,55 g/l; ja sordist ’Cabernet Sauvignon’ toodetud veini naturaalne alkoholisisaldus jääb vahemikku 12,20–12,60 mahuprotsenti, üldhappesus on 4,70–6,69 g/l viinhappes väljendatuna, kuivekstrakti üldsisaldus 20,63–24,75 g/l. Värskuse ja puuviljasusega seoses leiti märkimisväärseid sarnasusi Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorfi, Păulişi ja Baraţca omavalitsustes kasvatatavates valgete sortide puhul. Rabavalt sarnast teisest aroomi täheldatakse valge veini sortidel, mis on pärit Şagu, Cruceni, Fiscuti, Firiteazi, Hunedoara Timişană ja Frumuşeni omavalitsuste istandustest. Tänu pruunikale mustmullale Şilindia, Satu Mici, Luguzău, Dudi ja Agrişu Mare omavalitsustes saadakse viinamarjade ekstraheerimisel veinid, mis on täidlased ja maitseküllased. Ei ole kokkusattumus, et viinamarju on kasvatatud nendel maadel ammustest aegadest.

9. Olulised lisatingimused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

lisasätteid ei ole.

10. Link tootespetsifikaadi juurde

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_dealurile_zarandului_modif_cf_notif_133_2016_accept_changes_18032016.pdf