ET Euroopa Liidu Teataja C 62/6

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 62/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

(1) Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011. Nõukogu märgib, et 2008. aasta novembris esitatud programm, sealhulgas 2008. aasta detsembris edastatud lisand, tundub ebasoodsaid makromajanduslikke arenguid arvestades liiga optimistlik. Samuti märgib nõukogu, et 16. veebruaril 2009 kuulutati välja teine stimuleerivate meetmete pakett, mida käesolevas hinnangus ei käsitleta.

(2) Pärast kolme aastat kiiret majanduskasvu aeglustus Tšehhi majanduskasv 2008. aastal ja peaks veelgi aeglustuma 2009. aastal. Ülemaailmsest finants- ja majanduskriisist tingitud välisnõudluse vähenemine pidurdab märkimisväärselt Tšehhi väga avatud majanduse ekspordikasvu. Lisaks vähenevad sisenõudlus ja eelkõige investeeringud, mida põhjustab välismaiste otseinvesteeringute vähenemine, karmid laenutingimused ning ettevõtjate ja tarbijate ootuste halvenemine. Vastuseks majanduskasvu aeglustumisele võttis valitsus vastu stimuleerivate fiskaalmeetmete paketi 2009. aastaks, sealhulgas mitmed tulu- ja kulupõhised meetmed. Kõnealuste meetmete eesmärk on suurendada sisenõudlust ja anda ettevõtetele toetust kogu majandussurutise vältel. Alates 2010. aastast peaks majandus kooskõlas välistingimuste prognoositud paranemisega järk-järgult elavnema. Kriisieelne kiire majanduskasv tõenäoliselt siiski ei taastu. See võib halvasti mõjuda riigi rahandusele, mida viimastel aastatel on toetanud tulude kiire kasv ning mis on, vaatamata suhteliselt väiksele valitsemissektori eelarve puudujäägile ja võlale, endiselt probleemne seoses elanikkonna kiirest vananemisest tulenevate riskidega pikaajalisele eelarve jätkusuutlikkusele. Tšehhi Keskpank muutis 2008. aasta teisel poolel rahapoliitika leebemaks, langetades mitmel korral intressimäära (3,75 %-lt 2008. aasta juulis 2,25 %-le 2008. aasta detsembris). Tšehhi krooni efektiivne nominaalne vahetuskurss tugevnes pisut (1,3 %) 2008. aastal.

(3) Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 4,4 %-lt SKPst 2008. aastal 3,7 %-le SKPst 2009. aastal ja seejärel suureneb keskmiselt 4,8 %-le ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb väga soodsatel kasvuprognoosidel 2009. ja 2010. aastaks ning soodsatel prognoosidel järgmisteks aastateks, kui seda tuleks tegelikult vaadelda võrreldes programmi lõppkuupäevaga 1. oktoobri1 2008 ja sellele järgnenud oluliste majanduslike arengutega. Pidades eriti silmas Tšehhi Vabariigi peamiste kaubanduspartnerite majanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, on oodata ekspordi palju järsemat vähenemist ja selle taastumine võtab tõenäoliselt programmis kavandatust kauem. Majandusolukorra kiire paranemine põhineb eeldusel, et kriis ei mõjuta potentsiaalset kasvu, mis samas ei näi prognoositavat investeeringute (sealhulgas eelkõige välismaiste otseinvesteeringute) kasvu vähenemist silmas pidades eriti tõenäoline. Programmi inflatsiooniprognoos näib olevat realistlik.

(4) Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 1,2 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 2,9 % SKPst. Tulemus on oodatust palju parem suures osas tänu paremale lähtepositsioonile 2007. aastast ja varasemale valitsuse poolt vastu võetud reformide paketile. Eelarve puudujääki tasakaalustas vähem soodne areng 2008. aastal. Kuigi kulude kasv oli üldiselt kooskõlas kavandatuga, jäi tulude kasv pisut alla seatud eesmärgi. Käibemaksu laekumise suurenemine oli oodatust pisut tagasihoidlikum tarbijate kulutuste vähenemise tõttu, mis tasakaalustas vähendatud käibemaksumäära tõstmist 2008. aastal, samas kui otsesed maksud on valitsuse prognoosidega rohkem kooskõlas, kuna tööturg on jäänud stabiilseks.

(5) Valitsemissektori eelarve tasakaalu eesmärk 2009. aastaks on – 1,6 % SKPst, võrreldes komisjoni talituste vaheprognoosis kavandatud puudujäägiga – 2,5 % SKPst. Stimuleerivate fiskaalmeetmete paketi osana võetud vabalt valitud meetmete (mõjutavad üldiselt võrdselt nii tulusid kui ka kulusid) hinnanguline puhasmõju eelarve tasakaalule on ligikaudu 1 % SKPst. Kõnealused meetmed tasakaalustavad lähenemisprogrammi algselt piiravaid põhimõtteid. Kooskõlas komisjoni talituste vaheprognoosiga annab see tunnistust eelarve mõõdukast laienemisest ligikaudu 0,25 % võrra SKPst. Automaatsete stabilisaatorite negatiivne mõju eelarve tasakaalule on hinnanguliselt ligikaudu 0,5 % SKPst.

(6) Programmiga nähakse ette, et keskpika perioodi eesmärk, mis on struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud puudujääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1 % SKPst, saavutatakse 2012. aastaks (st pärast programmiperioodi lõppu). Valitsemissektori eelarve üldine ja struktuurne tasakaal peaksid pärast 2009. aastat paranema tänu eelkõige vahetarbimise ja töötasuga seotud kulude kokkuhoiule, kusjuures kõnealused kulud peaksid aastatel 2009–2011 vähenema aastas rohkem kui 0,5 % võrra SKPst.

(7) On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. Eelarve-eesmärkide aluseks olev makromajanduslik stsenaarium näib olevat väga soodne. Vahetarbimise ja töötasuga seotud kulude iga-aastane vähendamine rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKPst võib ilma oluliste tõhusust suurendavate meetmete võtmiseta seada ohtu avalike teenuste üldise kvaliteedi. Näib, et sotsiaaltoetustega seotud kulude kavandatud vähendamisel ei ole arvesse võetud töötushüvitiste tõenäolist suurenemist, mis on tingitud olukorra prognoositust halvenemisest tööturul. Stimuleerivate fiskaalmeetmetega ette nähtud maksuvähendust ei pruugi korvata kulude kokkuhoid tulevikus. Programmis kavandatud kulud põhinevad kulude keskpika perioodi raamistikuga ettenähtud ülemmääradel, mida on varem ületatud. Ka tulud võivad majandussurutise tõttu osutuda prognoositust väiksemaks, kuigi programmi tuluprognoos näib olevat ettevaatlik.

(8) 2005. aastal ühtse metoodika alusel tehtud prognooside kohaselt on elanikkonna vananemise pikaajaline mõju ELi keskmisest suurem; Tšehhi Vabariigi pikaajalist jätkusuutlikkust hinnatakse seega suures ohus olevaks. Kulusid vähendavad pensioni- ja tervishoiureformide esimesed etapid on läbi viidud. Mõlemas valdkonnas tuleb siiski rohkem ära teha, võttes arvesse võrdsuse, kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse põhimõtteid. Kuigi programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund on märkimisväärselt paranenud, on see saavutatud pigem tänu 2007. aasta paremale lähteseisundile kui vabalt valitud meetmetele ning hõlmab ikka elanikkonna vananemisega seotud riske. Esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja edasiste vananemisega seotud kulude vähendamisele suunatud struktuurimeetmete rakendamine vähendaks riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

(9) Tšehhi Vabariik kehtestas 2004. aastal keskpika perioodi eelarveraamistiku, milles on seatud riigieelarve iga-aastased eesmärgid kolmeks aastaks. Eesmärgid põhinevad kulude nominaalsetel ülemmääradel ja SKP prognoositud kasvu alusel arvutatud hinnangulistel tuludel. Alates keskpika perioodi eelarveraamistiku kehtestamisest on algseid kulude ülemmäärasid ületatud kulude vabalt valitud suurendamise teel ja eelarvetulemustes. 2006. ja 2007. aastal ületasid tegelikud kulud algset ülemmäära keskmiselt 7 % võrra. Tšehhi Vabariik kavandab mitmeid muudatusi, et parandada eelarve haldamist ja tõhustada maksude kogumist. Alates 2009. aasta jaanuarist kohaldatakse tulemus- ja eesmärgipõhist eelarve koostamise protsessi. Alates 2010. aasta jaanuarist hakatakse kohaldama integreeritud ja lihtsustatud maksusüsteemi ning ajakohastatakse haldustoetust rahandusministeeriumi töö lihtsustamiseks, mille kohta kuulutati avalikud hanked välja 2008. aastal. Kõnealused meetmed aitavad parandada eelarve täitmist, samas kui kulude ülemmäära järgimine sõltub täiendavalt võetud meetmetest.

(10) Vastuseks finantskriisile võttis Tšehhi Vabariik mitmeid meetmeid, sealhulgas suurendati Tšehhi eksportpanga (Czech Export Bank), ekspordigarantii ja -kindlustuse korporatsiooni (Export Guarantee and Insurance Corporation) ja Tšehhi-Moraavia garantii- ja arengupanga (Czech-Moravian Guarantee and Development Bank) kapitali kogusummas 2 miljardi CZK. Kõnealuste institutsioonide kapitali suurendamise kaudu aidatakse eksportivaid ettevõtteid, eelkõige väikse ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Lisaks suurendati hoiuste tagamise ülempiiri 50 000 EUR.

(11) Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga võttis Tšehhi Vabariik vastu majanduse elavdamise kava, mis hõlmab stimuleerivaid meetmeid. Üldise pisut ekspansiivse eelarvepoliitika raames on kõnealused meetmed asjakohane vastus makromajanduslikule ja eelarvelisele olukorrale, võttes arvesse vajadust eelarvet oluliselt tugevdada, et vähendada elanikkonna vananemisest tulenevaid riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Tšehhi Vabariigi võetud stimuleerivad meetmed on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, kuna need on õigeaegsed ja sihipärased. Töötajate makstavate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine 1,5 protsendipunkti võrra (mis ei ole küll lihtsasti tagasi pööratav) aitab suurendada kodumajapidamiste kasutada olevat tulu. Kõnealusel meetmel on ka struktuurne mõju tööturule, kuna see suurendab pakkumist ja vähendab survet brutopalkadele. Otsus investeerida riikliku transpordiinfrastruktuuri fondi kaudu infrastruktuuri ehitusse ja ajakohastamisse aitab tõenäoliselt säilitada tööhõivet ja kogunõudlust. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille komisjon esitas 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. Halvenenud majanduslikku väljavaadet silmas pidades on valitsus 16. veebruaril 2009 välja kuulutanud teise meetmete paketi.

(12) Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on kavandatud eelarvepoliitiline hoiak 2009. aastal pisut ekspansiivne, mis on osaliselt tingitud avaliku sektori palkade erakorralisest tõstmisest. Struktuurne eelarve tasakaal paraneb pärast 2009. aastat peamiselt tänu kulude piiramisele. Eelarve-eesmärkide saavutamine võib ilma täiendavate meetmeteta osutuda keeruliseks, võttes arvesse programmi aluseks võetud soodsaid makromajanduslikke prognoose ning kulude kavandatud vähendamiseks võetavaid konkreetseid meetmeid.

(13) Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3).

Kokkuvõttes on valitsemissektori eelarve puudujääk Tšehhi Vabariigis olnud viimastel aastatel suhteliselt väike, samas kui võlasuhe on olnud alla 30 % SKPst, mis on oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. Pisut ekspansiivne eelarvepoliitika, kaasa arvatud stimuleerivad meetmed, tundub majanduslangust arvestades asjakohane ja Euroopa majanduse elavdamise kavaga kooskõlas, kuid see mõjutab siiski riigi rahandust. Eelarveprognoosid on seotud riskidega, pidades eelkõige silmas soodsaid kasvuprognoose, alates 2009. aastast kavandatud kulude vähendamist toetavate konkreetsete meetmete puudumist ja keskpika perioodi eelarveraamistikuga kehtestatud kulude ülemmäära ületamist varasematel aastatel. Elanikkonna kiire vananemise tõttu on ohustatud eelarve pikaajaline jätkusuutlikkus. Kokkuvõttes viitavad need riskid vajadusele konsolideerida keskpika perioodi eelarvet ja teha struktuurireformides täiendavaid jõupingutusi.

Eespool esitatud hinnangu alusel ja pidades silmas vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, kutsutakse Tšehhi Vabariiki üles:

i) rakendama 2009. aasta eelarvekavasid (sealhulgas stimuleerivaid meetmeid) kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames;

ii) läbi viima 2010. aastal ja edaspidi olulist struktuurset konsolideerimist keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks ja toetama konkreetse meetmetega eelarvestrateegiat, et vähendada kulusid aastatel 2010–2011;

iii) elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist arvesse võttes jätkama vajalikke pensioni- ja tervishoiureforme, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2007 2008 2009 2010 2011 Reaalne SKP (muutuse %) LP nov 2008 6,6 4,4 3,7 4,4 5,2 KOM jaan 2009 6,0 4,2 1,7 2,3 puudub LP nov 2007 5,9 5,0 5,1 5,3 puudub THHI inflatsioon (%) LP nov 2008 3,0 6,4 2,9 3,0 2,5 KOM jaan 2009 3,0 6,3 2,6 2,3 puudub LP nov 2007 2,4 3,9 2,3 2,1 puudub SKP lõhe (4) (% potentsiaalsest SKPst) LP nov 2008 2,7 1,9 0,4 – 0,4 – 0,2 KOM jaan 2009 (5) 3,7 3,4 0,7 – 1,1 puudub LP nov 2007 1,8 1,4 0,7 0,5 puudub Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) LP nov 2008 – 0,8 – 1,0 – 0,5 0,4 1,2 KOM jaan 2009 – 0,8 – 0,3 – 0,8 – 1,1 puudub LP nov 2007 – 2,4 – 1,6 – 0,4 1,5 puudub Valitsemissektori tulud (% SKPst) LP nov 2008 41,7 41,0 40,6 39,6 39,0 KOM jaan 2009 41,6 40,7 40,7 41,1 puudub LP nov 2007 39,8 39,5 38,1 37,1 puudub Valitsemissektori kulud (% SKPst) LP nov 2008 42,6 42,2 42,2 41,1 40,2 KOM jaan 2009 42,6 42,0 43,2 43,4 puudub LP nov 2007 43,3 42,4 40,7 39,4 puudub Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst) LP nov 2008 – 1,0 – 1,2 – 1,6 – 1,5 – 1,2 KOM jaan 2009 – 1,0 – 1,2 – 2,5 – 2,3 puudub LP nov 2007 – 3,4 – 2,9 – 2,6 – 2,3 puudub Esmane tasakaal (% SKPst) LP nov 2008 0,2 0,0 – 0,3 – 0,4 – 0,1 KOM jaan 2009 0,2 0,0 – 1,3 – 1,1 puudub LP nov 2007 – 2,3 – 1,7 – 1,3 – 1,1 puudub Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4) (% SKPst) LP nov 2008 – 2,0 – 2,0 – 1,7 – 1,4 – 1,1 KOM jaan 2009 – 2,3 – 2,4 – 2,8 – 1,9 puudub LP nov 2007 – 4,1 – 3,4 – 2,8 – 2,5 puudub Struktuurne tasakaal (6) (% SKPst) LP nov 2008 – 1,7 – 1,9 – 1,7 – 1,3 – 1,1 KOM jaan 2009 – 2,1 – 2,4 – 2,8 – 1,9 puudub LP nov 2007 – 4,1 – 3,4 – 2,8 – 2,5 puudub Valitsemissektori võlg (% SKPst) LP nov 2008 28,9 28,8 27,9 26,8 25,5 KOM jaan 2009 28,9 27,9 29,4 30,6 puudub LP nov 2007 30,4 30,3 30,2 30,0 puudub Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti hiljem saadud muud teavet.

(3) Täpsemalt ei ole esitatud andmeid COFOGi kohta 2011. aastaks, samuti andmeid likviidsete finantsvarade ning valitsemissektori võlaga seotud netofinantsvõla kohta, mistõttu on objektiivne hindamine raskem.

(4) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaal ja SKP lõhe.

(5) Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2010 vastavalt 4,5 %, 4,5 %, 4,4 % ja 4,2 %.

(6) Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 0,1 % SKPst 2008. aastal; neid kajastatakse tavalistes kulukategooriates, pidades silmas, et need komponendid on valitsemissektori kuludes korduvad elemendid ning et nende maht on komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosi kohaselt väike.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.