L 400/434 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Nõukogu otsus, 
19. detsember 2006, 
mis käsitleb Teadusuuringute Üh iskeskuse otsemeetmete kaudu  
elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühe nduse (Euratom) tuumaenergiaalase  
teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi  
(2007–2011) eriprogrammi 
(2006/977/Euratom)  
 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 7, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust1 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust2 
pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomitee ning Teadusuur ingute Ühiskeskuse juhatajate 
nõukoguga 
                                                 
1 30. novembri 2006. aasta arvamus ( Euroopa Liidu Teatajas  seni avaldamata). 
2 ELT C 185, 8.8.2006, lk 10. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/435 
 ning arvestades järgmist: 
(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 7 tuleb Euroopa Aatomienergiaühenduse Euratom 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitusteg evuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011)1 
(edaspidi "raamprogramm") käsitlev nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 2006/970/Euratom viia ellu eriprogrammide kaudu, milles määratakse kindlaks nende 
rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja nende kestus ning nähakse ette vajalikud 
vahendid. 
(2) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks läbi viima teadus- ja koolitustegevust, mida teostatakse 
Euratomi raamprogrammi rakendamisele suunatud Teadusuuringute Ühiskeskuse eriprogrammi otsemeetmete abil. 
(3) Oma ülesande täitmisel peaks Teadus uuringute Ühiskeskus pakkuma kliendikeskset 
teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitik a otsustamisprotsessile, tagades toetuse 
olemasoleva poliitika rakendamisele ja järele valvele ning vastates uutele poliitilistele 
nõudmistele. Nimetatud ülesande täitmis eks peaks Teadusuuringute Ühiskeskuse 
läbiviidavad teadusuuringud vastama kõrgeimale võrreldavale Euroopa kvaliteedile, 
tagades sealhulgas keskuse enda teadusliku tipptaseme. 
(4) Kõnealuse eriprogrammi rakendamisel tuleks tähelepanu pöörata teadlaste mobiilsusele ja 
koolitamisele ning innovatsioonile ühenduses. T eadusuuringute Ühiskeskus peaks eelkõige 
korraldama asjakohaseid koolitusi tuumaohutuse ja -julgeoleku alal. 
                                                
 
1 ELT L 400, 30.12.2006. 
L 400/436 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (5) Käesolevat eriprogrammi peaks rakendama pai ndlikul, tõhusal ja läbi paistval viisil, võttes 
arvesse nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate kui ka ühenduse poliitika asjakohaseid nõudmisi ning lähtudes eesmärgist kaitsta ühenduse finantshuve. Programmi raames 
läbiviidavaid teadusuuringuid tuleks vajadus e korral kohandada kõn ealuste vajadustega, 
teaduse ja tehnika areng uga ning nende eesmärk peaks olema teaduse tipptaseme 
saavutamine. 
(6) ELi raamprogrammi rakendamiseks vastu võetud eeskirju ettevõ tjate, teadusuuringute 
keskuste ning ülikoolide osalemise ja teadus uuringute tulemuste levitamise kohta (edaspidi 
"osalemise ja levitamise eeskirjad") tuleks  seoses otsemeetmetega kohaldada ka kõnealuse 
eriprogrammi kohase teadus- ja arendustegevuse suhtes. 
(7) Lisaks Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga  või assotsieerimislepinguga ettenähtud 
koostööle võib kõnealuse programmi rakend amisel osutuda vajalikuks rahvusvaheline 
koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioon idega, eelkõige vastavalt 
asutamislepingu artiklitele 2h, 101 ja 102. 
(8) Laienemis-ja integratsioonitegevuse kontek stis edendab Teadusuuringute Ühiskeskus uute 
liikmesriikide organisatsioonide ja teadlaste k aasamist oma tegevusse, eelkõige ELi acquis' 
teadusliku ja tehnoloogilise osa rakendami sse, ning ka tihedamat koostööd ühinevate 
riikide ja kandidaatriikide vast avate organisatsiooni de ja teadlastega. Nähakse ette ka 
naaberriikide järk järgulist kaasamist, eelkõige Eur oopa naabruspoliitikat hõlmavates 
prioriteetsetes valdkondades. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/437 
 (9) Käesoleva programmi raames teostatavate  teadusuuringute puhul tuleks järgida eetika 
põhialuseid, sealhulgas Eur oopa Liidu põhiõiguste hart as sätestatud põhimõtteid. 
(10) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkam a täiendavate vahendite loomist konkureerivate 
tegevusalade abil; sealhulgas osalemine ra amprogrammi kaudsetes meetmetes, kolmanda 
osapoole töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine. 
(11) Tuleks tagada raamprogrammi usaldusväär ne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus 
ja kasutajasõbralik rake ndamine, tagades samas õiguskindluse ja programmi 
juurdepääsetavuse kõigile osalejatele, vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust,1 komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,2 millega 
kehtestatakse selle finantsmääruse üksikasja likud rakenduseeskirjad, ning nende edasistele 
muudatustele. 
                                                 
1 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
2 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3). 
L 400/438 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (12) Samuti tuleks võtta asjakohased meetme d, mis on proportsionaal sed Euroopa ühenduste 
finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toet use tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite 
kasutamise tõhususe kontrollimisek s, et vältida eeskirjade eira mist ja pettusi ning et nõuda 
tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt 
määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta m äärusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 
Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,
1 nõukogu 11. novembri 1996. aasta 
määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb  komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli 
ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühe nduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu 
eeskirjade eiramise eest,2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta 
määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustev astase Ameti (OLAF) juurdluste kohta3. 
(13) Komisjon peaks õigeaegs elt korraldama käesoleva progr ammiga hõlmatud valdkondade 
tegevuse sõltumatu hindamise, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
                                                 
1 EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. 
2 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. 
3 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/439 
 Artikkel 1 
Käesolevaga võetakse vastu Teadusuuringute Ühiske skuse otsemeetmete kaudu elluviidav teadus- 
ja koolitustegevuse eriprogramm (edaspidi "eri programm") ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 
31. detsembrini 2011. 
Artikkel 2 
Eriprogrammiga kehtestatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia valdkonna meetmeid 
käsitlev tegevus kõikide riikid evahelise koostöö raames läbiviid avate teadusuuringute toetamiseks 
järgmistes valdkondades: 
a) tuumajäätmete käitlemine ja keskkonnamõju hindamine b) tuumaohutus, c) tuumajulgeolek. 
Kõnealuste tegevuste eesmärgid ja põhisuunad on esitatud lisas. 
Artikkel 3 
Vastavalt raamprogrammi artiklile 3 on käesolev a eriprogrammi elluviimiseks vajalik summa 
517 miljonit eurot. 
L 400/440 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 4 
Kõigi eriprogrammi kohaste teadusuuringute läbiviimisel järgitaks e eetika põhialuseid. 
Artikkel 5 
1. Eriprogrammi rakendatakse raamprogrammi II lisas kindlaks määratud otsemeetmete abil. 
2. Eriprogrammi suhtes kohaldatakse otsem eetmetega seotud osalemise ja levitamise 
eeskirju. 
Artikkel 6 
1. Komisjon koostab käesoleva eriprogrammi  rakendamise mitmeaastase tööprogrammi, 
milles määratakse üksikasjalikumalt kindlak s lisas esitatud eesmärgid, teaduslikud ja 
tehnoloogilised prioriteedid ning rakendamise ajakava. 
2. Mitmeaastases tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning 
Euroopa ja rahvusvaheliste or ganisatsioonide asjakohaseid  teadusuuringuid. Vajaduse 
korral seda ajakohastatakse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/441 
 Artikkel 7 
Komisjon korraldab raamprogrammi artiklis 6 ette nähtud sõltumatu hindamise eriprogrammiga 
hõlmatud valdkondade tegevuste osas. 
Artikkel 8 
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 19. detsember 2006 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
J. KORKEAOJA 
L 400/442 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 LISA  
Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi programm 
1. Eesmärk 
Pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge tuumaenergiaga seotud ühenduse poliitikale, 
tagades toetuse olemasolevate poliitikate rakendamisele  ja järelevalvele, vastates samas paindlikult 
poliitika uutele nõudmistele. 
2. Lähenemisviis 
Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesanne on anda k liendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge 
ühenduse poliitikate kujundamisel, väljatöötamisel, rakendamisel ning järelevalvel, eesmärgiga 
tagada Euroopa teadusuuringute eesrindlikkus. Teadusuuringute Ühis keskuse ülesandes rõhutatakse 
ka vajadust, et Teadusuuringute Ühiskeskus korraldaks kõrge kvali teediga teadusuuringuid tihedas 
koostöös tööstuse ja teiste organisatsioonidega  ning arendaks välja võ rgustikud liikmesriikide 
avaliku ja erasektori asutustega. Teadusuuri ngute Ühiskeskuse kõik tegevused hõlmavad mõlema 
ülesande täitmist, kuid nende va stav tähtsus ulatub komisjoni talitustele antud otsetoetusest 
üleeuroopaliste või rahvusvaheli ste alusuuringute korraldamiseni. 
Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia alase tegevuse eesmärk on täita Euratomi lepingust 
tulenevaid teadus- ja arenduskohustusi ja toet ada nii komisjoni kui ka liikmesriike sellistes 
valdkondades nagu kaitsemeetmed ja tuumarelva levi ku tõkestamine, jäätmekäitlus, tuumarajatiste 
ja tuumkütusetsükli ohutus, radioaktii vsus keskkonnas ja kiirguskaitse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/443 
 Käesoleva eriprogrammi eesmärk on arendada ja  koondada teadmisi, anda elulise tähtsusega 
teaduslikke/tehnilisi andmeid ja toetada tuumaen ergia-alast ohutust/julgeolekut ja tuumaenergia 
usaldusväärsust, jätkusuutlikkust ning kontrolli, sealhulgas in novatiivste/tulevikku suunatud 
süsteemide hindamist. Raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise eesmärk on suurendada vastastikust täiendavust allpoo l 3. punktis kirjeldatud inst itutsioonilise tööprogrammiga. 
Tänapäeva peamine mure tuumaenergeetika va ldkonnas on radioaktiivse te materjalide ja 
kiirgusväljade käitlemist käsitlevate teadmi ste, kogemuste ja eelkõige tehnoloogia ning 
tuumatehnika kadumine. Teadusuuringute Ühiskes kus jätkab tegutsemist Euroopa suunaandjana 
teabe levitamise ja noorteadlaste koolituse ning ha riduse valdkonnas ning samuti teistele teadlastele 
oma rajatistele juurdepääsu võimaldamist, hoides se l viisil tuumaenergiaalast  oskusteavet Euroopas. 
Veel üheks eesmärgiks on koostöö täiendav arenda mine, luues võrgustikke Euroopa ja maailma 
tasandil. Sellega seoses on eriti oluline Teadusuuringute Ühiskeskuse võimalus osaleda 
tippkeskuste võrgustikus ja in tegreeritud projektides. 
Lisaks hõlbustab Teadusuuringute Ühiskeskus faktidel põhinevat arutelu ja kõiki asjaolusid 
arvestavate otsuste vastuvõtmist Euroopa ener giavajaduse katmiseks sobivate erinevate 
energiaallikate kombinatsiooni valiku teemal (seal hulgas taastuvate energiaallikate ja tuumaenergia 
osas). 
L 400/444 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Tegevus 
3.1. Tuumajäätmete käitlemine, keskkonnamõju 
3.1.1. Kasutatud tuumakütuse iseloomustamine, ladustamine ja lõppladustamine 
Kasutatud tuumakütuse ja kõrgradioaktiivsete jäätmete käitlus hõlmab transpordi 
konditsioneerimist, ladustamist ja geoloogilist lõppladustamist. Peamine eesmärk on ära hoida 
radionukliidide eraldumine biosfääri väga pika aja jooksul. Tehislike ja looduslike tõkkesüsteemide 
loomine, hindamine ja toimimine asjakohase aja jooksul on nende eesmärkide saavutamise peamised abinõud ja sõltuvad muu hulgas kütuse käitumisest. 
Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on saada andmeid kasutatud tuumakütuse pikaajalise 
käitumise kohta ja töötada välja meetodid kunstlike  süsteemide usaldusväärseks hindamiseks, rõhk 
on seejuures jäätmepakendite terviklikkusel ja riskipõhiste otsustamiskriteeriumide 
võrdlusuuringutel. 
Laborikatsed kütuse käitumise kohta tüüpilistes tingimustes annavad vajalikke andmeid pikaajaliste 
prognoosimudelite tarvis ja teevad võimalikuks ne nde valideerimise. Teadusuuringute Ühiskeskus 
osaleb ka Euroopa jõupingutustes leida ohutuid lahendusi j äätmete lõppladustamise jaoks ja toetab 
aktiivselt riikidevahelist teadmiste vahetamist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/445 
 3.1.2. Partitsioneerimine, transm utatsioon ja konditsioneerimine 
Selle programmi peamisteks väljakutseteks on optimeerida valitud pikaealiste radionukliidide 
eraldamine kütusest ning luua ja  iseloomustada ohutuid ja usaldusväärseid kütuseid või aktinoidide 
transmutatsiooni märklaudu. 
Nende alternatiivsete jäätmekäitlusstrateegiate uurimi ne on jätkuvalt suure tähelepanu all, sest need 
vähendaksid oluliselt jäätmete lõppladustamise pikaajalisi riske. Tuum a transmutatsiooni puhul 
kaalutakse spetsiaalsete aktinoidide põlet amise rajatiste kõrval nii kiir- kui ka 
termoneutralisaatoreid. Enamik tulevaste reak torsüsteemide jaoks pa kutud kontseptsioonidest 
võimaldab sellist valikulist radionukliidide eraldamist. 
Pika elueaga radionukliidide koguse oluline vähendamine ja mahtude märkimisväärne vähenemine 
jäätmehoidlates tähendab, et in ertmaatriksite väljatöötamine kõrgradioaktiivsete jäätmete 
konditsioneerimiseks kujutab endast pikaajalises  perspektiivis kõige olulisemat täiustust 
tuumajäätmete käitluse valdkonnas. 
Teadusuuringute Ühiskeskus hakkab selles valdk onnas kasutama uusi rajatisi (kõrvalaktinoidide 
labor, Minor Actinide Laboratory) efektiivseks pa rtitsioneerimiseks ja kütuste ning märklaudade 
valmistamiseks. Ta teeb ka märklaudade ja  kütuste kiirituskatse id, samuti kogub põhiandmeid 
tuumaenergia muundamise kohta. Lõpuks määratak se korrosiooni- ja leostumisuuringute kaudu 
aktinoidide konditsioneerimismaatriksite keemiline püsivus. 
L 400/446 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.1.3. Aktinoidide alusuuringud 
Alusuuringute eesmärk on anda baasteadmisi, mis toetaksid tuumakütuse füüsikaliste protsesside 
mõistmist (alates energia tootmisest kuni jäätmekäitluseni), ning need on tihedalt seotud koolitus- ja haridustegevusega. Alusuuringud keskenduvad mate rjalide termofüüsikalistele omadustele, 
aktinoidi kandesüsteemide pinnaomadustele ja f üüsikalistele ning keemilistele põhiomadustele. 
Teadusuuringute Ühiskeskuse üksused nagu aktinoidikasutajate laboratoorium ( Actinide User 
Laboratory ) annavad jätkuvalt tööd teadlastele, er iti Euroopa ülikoolide teadlastele. 
3.1.4. Tuumaandmed Väikeste aktinoidide spetsiaals ete põletite jaoks pakutud lahendus ed ning tuumaenergia tootmise 
uudsed kontseptsioonid vajavad ol uliselt täpsemaid tuumaandmeid. 
Teadusuuringute Ühiskeskus teostab tuumajäätmete käitluse jaoks tuumaandmete mõõtmisi. 
Tehnoloogilised uuendused on mõõtmisvõimalusi oluliselt parandanud. Teadusuuringute 
Ühiskeskus suurendab ka täht said jõupingutusi tuuma aluste ooria väljaarendamiseks, et 
modelleerida reaktsioone, mida  ei ole võimalik katsetada. 
Radionukliidide metroloogia täiendab seda tööd l õhustuvate materjalide ja lõhustumissaaduste 
tuumalagunemise täiustatud mõõtmistega. Täpsei d katseandmeid on vaja ka nende teooriate ja 
mudelite kehtivuse kontrollimiseks, millel kiirguskaitse normid põhinevad. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/447 
 3.1.5. Tuumaenergiaalaste teadusuuringute tulemuste meditsiiniline rakendus 
Mitmed meditsiinilised rakendused on loodud Tea dusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergia üksuste 
poolt ja eriteadmiste tulemusel. Need saadakse seos es uue isotoopide tootmise uurimise, kliiniliste 
võrdlusmaterjalide väljatöötamise ja uue vähira vi toetamisega. Teadusuuringute Ühiskeskuse 
eesmärk on teha need uued rakendused haigla tele ja farmaatsiatööstusele kättesaadavaks.  
3.1.6. Radioaktiivsuse mõõtmine keskkonnas Teadusuuringute Ühiskeskus rakendab oma anal üüsialaseid eriteadmisi, et teha kindlaks 
radioaktiivsuse emissioon tuumaseadmetest. Töö hul ka kuuluvad ka aktinoidide tekke, osakeste 
biosfääri migratsiooni ja radiotoksikoloogia uuringud. Arvestades radionukliidide uusi piirmäärasid 
toiduainetes, töötab Teadusuuringute Ühiskeskus  välja analüüsimeetodi d ja koostab vastavad 
võrdlusmaterjalid. Liikmesriiki de seirelaboritega võrreldakse  andmeid, et hinnata kogutud 
seireandmete võrreldavust ja toetada radioa ktiivsuse mõõtesüsteemide ühtlustamist. 
L 400/448 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.1.7. Teabehaldamine, koolitus ja haridus 
Tuumateadlaste ja -inseneride uue põlvkonna jaoks  on oluline minevikus tehtud katsete, saadud 
tulemuste, tõlgenduste ja oskuste kaudu säilitada  ja süvendada tuumaenergiaalaste teadusuuringute 
alaseid teadmisi. See kehtib eriti valdkondade suhtes, mille puhul kolm aastakümmet reaktori toimimise ja ohutuse analüüsi kogemusi koondati k eerukateks analüütilisteks vahenditeks nagu 
mudelid ja arvutikoodid. Vältimaks võimalikku teadmiste kadu ning pidades silmas uute tuumatehnoloogia valdkonna teadla ste ja -inseneride puudust, seab  Teadusuuringute Ühiskeskus 
eesmärgiks vajalike teadmiste säilitamise, tagades,  et need teadmised on kergesti kättesaadavad, 
korralikult organiseeritud ning hä sti dokumenteeritud. Lisaks toet ab Teadusuuringute Ühiskeskus 
uute teadlaste ja inseneride arendamist tuumaener gia valdkonnas, sealhulgas olles atraktiivseks 
töökohaks selle valdkonna noortele teadlastele ja in seneridele. Samuti toetab keskus kõrgharidusega 
seotud tegevusi Euroopas. Lisaks panustab T eadusuuringute Ühiskeskus tuumaprobleemide puhul 
parema teabevahetuse arendamisse, eriti seoses üldsuse suhtumisega, ja globaalsemalt üldise 
energiateadlikkuse suurendamise strateegiate väljatöötamisse. 
3.2. Tuumaohutus 
3.2.1. Tuumareaktori ohutus 
Selleks et hoida ja suurendada  nii lääne kui ka Vene tüüpi tuumaelektrijaamade ohutust, tuleb 
arendada ja kehtestada arene nud ning rafineeritud ohutuse hindami se meetodeid ja asjakohaseid 
analüüsivahendeid. Ohutuse hind amise vahendite kehtestamise ja kontrollimise võimaldamiseks 
ning nende aluseks olevate füüsikal iste nähtuste ja protsesside pa remaks mõistmiseks korraldatakse 
spetsiifilised katsepõhised  uuringud. Teadusuuringute Ühiske skus on täies mahus seotud 
tuumareaktori ohutuse suurendamisele s uunatud rahvusvaheliste jõupingutustega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/449 
 3.2.2. Tuumakütuse ohutus ELis töötavates reaktorites 
Kütuse ohutuse puhul keskendutakse  hüpoteetiliste õnnetusjuhtumite tagajärgede ärahoidmisele ja 
leevendamisele. Sellekohase teadustegevuse kaks peamist aspekti on kütusemoodulite mehaaniline terviklikkus reaktori eluajal ning kütuse reageerimin e muutuvatele tingimustele ja reaktori tõsistele 
õnnetustele kuni näiteks südamiku sulamiseni. 
Seoses sellega on Teadusuuringute Ühiskeskus osaline tuumakütuse edasiarendamise strateegias, 
mille eesmärk on ohutuse suurendamine ning plutooni umi tsiviil- ja militaarvarude vähendamine. 
Teadusuuringute Ühiskeskus kasutab kütuse käitumi se ja omaduste katsetamiseks kõrgvooreaktorit. 
Mõõdetakse ka jõudlust mõjutavaid omadusi. 
3.2.3. Uusimate tuumaenergiasüsteemide ohutu ekspluateerimine Uusi reaktorit käsitlevaid strateegiaid peetakse  ülemaailmselt avatud uurimisteemaks, sest näiteks 
IV põlvkonna rakendusplaan, mille ajendiks oli põhjal ik analüüs, sealhulgas avalik huvi, näiteks 
suurema ohutuse vastu, vähendas jäätmeid ja pa randas tuumamaterjalide leviku tõkestamist. 
Teadusuuringute Ühiskeskuse jaoks on oluline et endada täit rolli otseselt ja Euroopa panust 
koordineerides selles ülemaailmses algatuses, millega on seotud peamised teadusasutused. See hõlmab üksnes valdkondi, mis võivad parandada  innovatiivsete kütu setsüklite ohutust ja 
kaitsemeetmeid, eelkõige uute küt uste iseloomustamist, katsetamist ja analüüsi. Tegeletakse 
süsteemide ohutuse ja kvaliteedi, ohutusnõuete ni ng uute hindamismeetodite arendamisega. Seda 
teavet levitatakse eelkõige korraliste kooskõlastamiskoosolekut e vahendusel süstemaatiliselt 
liikmesriikide huvitatud ametiasutust ele ja komisjoni talitustele. 
L 400/450 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.3. Tuumajulgeolek 
3.3.1. Tuumaenergiaalased kaitsemeetmed 
Tuumarelva leviku tõkestamise mõõtme tähtsus s uureneb ning ELi kodanike julgeoleku seisukohalt 
on ülitähtis, et vajalik võime kus oleks kättesaadav. Teadusuuri ngute Ühiskeskuse tegevus selles 
valdkonnas hõlmab tehnilist toetust komisjoni talitu stele Euratomi lepingu ja Rahvusvahelisele 
Tuumaenergiaagentuurile (IAEA) tu umarelva leviku tõkestamise le pingu alusel. Nii inspektorite 
töökoormuse kui ka tuumatööstuse koormuse vähe ndamiseks on seatud eesmärk rakendada teabe 
analüüsimisel enam automatiseerimist ja kasutada paremaid vahendeid. 
Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskusel on Euratomi  ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingute 
toetamisel enam kui 30-aastane kogemus, on tehnilised uuendused ja arendused areneva kaitsemeetmete poliitika rakendamiseks jätkuv alt vajalikud. Nende eesmärkide poole püüeldes 
jätkab Teadusuuringute Ühiskeskus aktiivset tegevust kontrolli-ja avas tamise tehnoloogiatega, 
samuti ohjeldamis- ja järelevalvetehnoloogiate,  tuumamaterjali mõõtmismeetodite, tuumaenergia 
võrdlusmaterjalide väljatöötamise ja koolituse pakkumi sega eriti IAEA ja komisjoni inspektoritele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/451 
 3.3.2. Lisaprotokoll 
Lisaprotokolli eesmärk on tagada, et tuumaenergiaal ast tegevust ei toimuks sellest tegevusest 
teatamata. Selle rakendamiseks on vaja meetodei d, mis erinevad tuumamaterjali arvepidamise 
kontrollimisel kasutatavatest meetoditest. See nõuab riigi tuumaenergiaalase tegevuse üldist 
kirjeldamist, põhjalikumate tege vuskoha deklaratsiooni de ja komplekssemate kontrollinõuete 
väljatöötamist. Need võivad hõlmata kaugseiret ja  kontrollitegevusi väljaspool  rajatiste piire ning 
keskkonna osakeste analüüsi teatamata tuumaen ergiaalase tegevuse avastamise vahendina. 
Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on liikuda tuum amaterjalide siirde r eaalajas jälgimise ja 
teabe kompleksse analüüsi suunas. Teadusuurin gute Ühiskeskus töötab esmajoones teabe 
analüüsimise vahendite väljatöötamise ja kehtes tamise ning süsteemianalüüsil põhineva metoodika 
kallal. 
3.3.3. Laialdane andmete kogumine tuum arelva leviku tõkestamise kohta 
Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab mitmesuguste st allikatest (Internet, erialakirjandus, 
andmebaasid) pärineva tuumamaterjalide leviku tõke stamist käsitleva teabe (võib hõlmata ka muid 
massihävitusrelvi ja väljalaskesü steeme) süstemaatilist kogumist ja analüüsi, et toetada komisjoni 
talitusi ning teha koostööd IAEA ja  liikmesriikide ametiasutustega. Se da teavet kasutatakse selleks, 
et koostada riikide kohta aruanded, milles v aadeldakse üksikasjalikult valitud riikide 
tuumaenergiaalase tegevuse ning tuuma- ja kahese  kasutusega seadmete ning tehnoloogia impordi 
ja/või ekspordi arengut. Neist avat ud allikatest pärit andmeid kinni tatakse satelliidip iltidega. Selle 
töö toetamiseks arendab Teadusuuringute Ühiskeskus  edasi mitmekeelset veebiotsingut, teadmiste 
juhtimist ja andmeotsingu tehnoloogiat. 
L 400/452 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.3.4. Tuumamaterjali salakaubaveo vastane või tlus, sealhulgas tuumaalane kohtuekspertiis 
Ebaseaduslikult transporditud või  ladustatud tuumamaterjali avas tamine ja kindlaksmääramine on 
peamine salakaubaveo vastane kaitse. Tuumaal ane kohtuekspertiis annab vihjeid kinnipeetud 
materjalide päritolu kohta. Olul iseks teemaks jääb avastamisjuhtumite käsitlemise asjakohaste 
reageerimiskavade väljatöötamine. Tuumaalase k ohtuekspertiisi ja sala kaubaveo puhul suurendab 
Teadusuuringute Ühiskeskus koostööd riikide ametiasutuste ja rahvus vaheliste organisatsioonidega 
(ITWG, IAEA jt). 
Eetilised aspektid 
Kõnealuse eriprogrammi ja sellest tulenevate teadusuuringute teostamise l tuleb järgida eetika 
põhialuseid. Nende hulka kuuluvad muu hulgas Eu roopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud 
põhimõtted, mis hõlmavad järgmist: inimväärikuse, inimelu ning isikuandmete kaitse ja eraelu 
puutumatus, samuti loomade ja keskkonna kaitse vastavalt ühenduse õigusele ning asjaomaste 
rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimastele re daktsioonidele, nt Helsinki 
deklaratsioon, Oviedos 4. aprilli l 1997 allkirjastatud Euroopa N õukogu inimõiguste ja biomeditsiini 
konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO la pse õiguste konventsioon, UNESCO poolt vastu 
võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklar atsioon, ÜRO bioloogiliste  ja toksiinrelvade 
konventsioon (BTWC), taimede gen eetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduses kasutamise 
rahvusvaheline leping ja Maai lma Terviseorganisatsiooni (W HO) vastavad resolutsioonid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/453 
 Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõus tajate Euroopa töörühma (1991–1997) arvamusi 
ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Eur oopa töörühma (alates 1998. aastast) arvamusi. 
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisuse tõttu peavad 
teadusprojektides osalejad täitma nende riikid e kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus 
teadustööd teostatakse. Igal juhu l kohaldatakse riiklikke õigusnor me ning ühendus ei rahasta üheski 
liikmesriigis ega kolmandas riigis ühtki teadustö öd, mille teostamine on selles riigis keelatud. 
Vajaduse korral peavad teadusproj ektide teostajad enne teadus uuringute ja tehnoloogiaarendusega 
seotud tegevuse alustamist taotlema vastavate riiklike või piirkondlike ee tikakomiteede nõusolekut. 
Komisjon vaatab süstemaatiliselt läbi  eetiliselt tundlikke teemasid käsitlevad ettepanekud või need 
ettepanekud, mille puhul eetilistele aspektidele ei ole piisavalt tähele panu pööratud. Erijuhtudel 
võib eetiline läbivaatus aset le ida projekti rakendamise ajal. 
L 400/454 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaits e ja heaolu kohta nõutak se, et ühendus pööraks 
oma poliitika (sealhulgas teadusuuringute) ka vandamisel ning rakendamisel täit tähelepanu 
loomade heaolu nõuetele. Nõukogu direktiivis 86/ 609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel 
eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta)
1 nõutakse, et kõik katsed oleksid kava ndatud nii, et välditakse katseloomadele 
stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist , kasutatakse võimalikult vähe loomi, kasutatakse 
neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkus ega loomi ning põhjustatakse võimalikult vähe 
valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustu si. Loomade genotüübi muutmine ja loomade 
kloonimine võib kõne alla tulla üksnes juhul, kui eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, tingimused 
on sellised, et loomade heaolu on tagatud, ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid. 
Programmi rakendamise ajal jälg ib komisjon korrapäraselt tea duses tehtavaid edusamme ning 
riiklikke ja rahvusvahelisi õigusnorme,  et võtta arvesse kõiki arenguid. 
 
                                                 
1 EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1. Direktiivi on m uudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2003/65/EÜ (ELT L 230, 16.9.2003, lk 32).