ET Euroopa Liidu Teataja L 75/29

NÕUKOGU OTSUS 2013/133/ÜVJP,

18. märts 2013,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sahelis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) On vaja, et liit käsitleks Saheli keerulisi ja omavahel seotud probleeme piirkondlikult.

(2) Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Sahelis kuni 28. veebruarini 2014 tuleks nimetada Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON.

(3) ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud ELi välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

1. Käesolevaga nimetatakse Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON ELi eriesindajaks Sahelis kuni 28. veebruarini 2014. ELi eriesindaja volituste kehtivust võib pikendada või lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepanekul nii otsustab.

2. ELi eriesindaja volituste kohaldamisel määratletakse Saheli piirkond selliselt, et see hõlmab Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia („strateegia”) põhisuundi, milleks on Mali, Mauritaania ja Niger. Laiema piirkondliku mõjuga küsimustes teeb ELi eriesindaja vajaduse korral koostööd teiste riikidega ning piirkondlike või rahvusvaheliste ühendustega väljaspool Sahelit.

3. Pidades silmas vajadust kasutada kõnealuse piirkonna omavahel seotud probleemide suhtes piirkondlikku lähenemisviisi, konsulteerib ELi eriesindaja Sahelis põhjalikult teiste asjaomaste ELi eriesindajatega, sealhulgas ELi eriesindajaga Vahemere lõunapiirkonnas, ELi inimõiguste eriesindajaga ning ELi eriesindajaga Aafrika Liidus.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1. ELi eriesindaja volitused põhinevad Sahelit puudutavatel liidu poliitilistel eesmärkidel, et aidata aktiivselt kaasa piirkondlikele ja rahvusvahelistele jõupingutustele saavutada kõnealuses piirkonnas püsiv rahu, turvalisus ja areng. ELi eriesindaja püüab lisaks parandada liidu mitmetahulise tegevuse kvaliteeti, intensiivsust, mõju ja nähtavust Sahelis.

2. ELi eriesindaja aitab arendada ja rakendada liidu lähenemisviisi, mis hõlmab liidu tegevuse kõiki aspekte, eelkõige poliitika, julgeoleku ja arengu valdkonnas, sealhulgas strateegiat, ning koordineerib liidu tegevuse kõiki asjakohaseid vahendeid.

3. Esialgu seatakse prioriteediks Mali ja sealse konflikti piirkondlik mõõde.

4. Mali puhul on liidu poliitiline eesmärk edendada kõikide oma vahendite kooskõlastatud ja tõhusa kasutamise abil Mali ja tema rahva tagasipöördumist rahu, leppimise, turvalisuse ja arengu teele.

Artikkel 3

Volitused

1. Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks Sahelis on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a) strateegiale tuginedes panustada aktiivselt piirkondliku kriisi suhtes võetud liidu tervikliku lähenemisviisi rakendamisse, koordineerimisse ja edasiarendamisse, et saavutada üldine eesmärk tõhustada Saheli piirkonnas, eelkõige Malis, läbiviidava liidu tegevuse järjepidevust ja tõhusust;

b) teha koostööd kõigi piirkonna asjakohaste sidusrühmade, valitsuste, piirkondlike asutuste, piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja diasporaadega eesmärgiga edendada liidu eesmärke ning aidata kaasa paremale arusaamisele liidu rollist Sahelis;

c) esindada liitu asjakohastel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas Malis valitseva olukorra jälgimise rühmas, ning tagada, et liidu toetus kriisiohjamisele ja -ennetusele, sealhulgas Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidav Euroopa Liidu sõjaline missioon (EUTM Mali) ja Euroopa Liidu ÜJKP missioon Nigeris (EUCAP Sahel Niger), oleks nähtav;

d) säilitada tihe koostöö ÜROga, eelkõige Saheli piirkonda nimetatud ÜRO peasekretäri erisaadikuga ja peasekretäri eriesindajaga Lääne-Aafrika küsimustes, Aafrika Liidu, eelkõige Aafrika Liidu Mali ja Saheli kõrge esindajaga, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) ning teiste juhtivate piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas teiste Sahelisse nimetatud erisaadikutega;

e) jälgida pingsalt kriisi piirkondlikku ja piiriülest mõõdet, sealhulgas terrorismi, organiseeritud kuritegevust, relvade salakaubavedu, inimkaubandust, uimastikaubandust, pagulas- ja rändevooge ning asjaomaseid rahavooge; aidata tihedas koostöös ELi terrorismivastase võitluse koordinaatoriga kaasa ELi terrorismivastase võitluse strateegia edasisele rakendamisele;

f) säilitada korrapärane kõrgetasemeline poliitiline kontakt terrorismist ja rahvusvahelisest kuritegevusest mõjutatud riikidega piirkonnas, et tagada ühtne ja terviklik lähenemisviis ning liidu oluline roll rahvusvahelistes püüdlustes võidelda terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevusega. See hõlmab liidu aktiivset toetust piirkondliku julgeolekualase suutlikkuse arendamisele ning selle tagamist, et tegeletakse piisavalt terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse algpõhjustega Sahelis;

g) jälgida pingsalt piirkonna humanitaarkriisi poliitilisi ja julgeolekutagajärgi;

h) Mali osas panustada piirkondlikesse ja rahvusvahelistesse jõupingutustesse, eesmärgiga hõlbustada kriisi lahendamist Malis, eelkõige poliitilist üleminekut käsitleva tegevuskava vastuvõtmise ja rakendamise, vabade ja läbipaistvate valimiste ning usaldusväärse kaasava siseriikliku dialoogi kaudu;

i) aidata kaasa institutsioonide ülesehitamisele, julgeolekusektori reformile ning pikaajalise rahu tagamisele ja leppimisele Malis;

j) teha koostööd ELi inimõiguste eriesindajaga inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise edendamisel ning säilitada korrapärased kontaktid asjaomaste ametiasutustega Malis ja kõnealuses piirkonnas, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ning piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega. Aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh liidu suunised inimõiguste kohta) ning rahvusvahelise humanitaarõiguse (eelkõige ELi suunised laste ja relvakonfliktide kohta, samuti ELi suunised, mis käsitlevad naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalda ja nende diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust, ajakohastatud Euroopa Liidu suunised rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks, muudetud suunised, mis käsitlevad tsiviilisikute kaitset ÜJKP missioonide ja operatsioonide raames ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele piirkonnas, sealhulgas jälgides arenguid ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi;

k) jälgida ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomaste resolutsioonide, eelkõige 2056 (2012), 2071 (2012) ja 2085 (2012) täitmist ja anda selle kohta aru.

2. Oma volituste täitmiseks ELi eriesindaja muu hulgas:

a) annab nõu ja esitab piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel, kui see on asjakohane, liidu seisukohtade määratlemise kohta aruandeid, et proaktiivselt edendada ja tugevdada liidu terviklikku lähenemisviisi Sahelis valitseva kriisi suhtes;

b) säilitab ülevaate kõigist liidu tegevustest ning teeb tihedat koostööd asjaomaste liidu delegatsioonidega.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1. ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja kohustusi.

3. ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistusega.

Artikkel 5

Rahastamine

1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks kuni 28. veebruarini 2014 ette nähtud lähtesumma on 1 350 000 eurot.

2. Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1. ELi eriesindaja vastutab volituste ja eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitika- ja julgeolekuküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2. Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. ELi eriesindaja lähetatud isikkoosseisu liikmete palga katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

4. ELi eriesindaja isikkoosseis paigutatakse kokku asjaomaste Euroopa välisteenistuse osakondade või liidu delegatsioonidega, et tagada nende asjaomase tegevuse sidusus ja järjepidevus.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastuvõtva osapoole või vajadusel vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (1) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1. Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2. Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad vastavalt vajadusele piirkonnas logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a) koostades missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste ohujuhtumite ohjamist, ja mis sisaldab ka missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

b) tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

c) tagades, et kõik meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

d) tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ning volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

1. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

2. ELi eriesindaja annab koordineeritult liidu delegatsioonidega piirkonnas aru parima viisi kohta, kuidas ellu viia liidu algatusi, näiteks liidu panus läbiviidavatesse reformidesse, sealhulgas seoses liidu asjaomaste arendusprojektide poliitiliste aspektidega.

Artikkel 12

Kooskõlastamine teiste liidu osalejatega

1. Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks aitab ELi eriesindaja strateegia raames kaasa liidu poliitilise ja diplomaatilise tegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe tagamisele ning aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid ja liikmesriikide tegevust kasutatakse järjekindlalt.

2. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse liidu delegatsioonide ja komisjoni ning piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid piirkonnas asuvatele liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

3. Kohapeal tehakse tihedat koostööd liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. ELi eriesindaja annab tihedas koostöös asjakohaste liidu delegatsioonidega missiooni EUCAP SAHEL Niger juhile ja missiooni EUTM Mali ülemale kohaliku tasandi poliitilisi juhtnööre. Vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja, missiooni EUTM Mali ülem ja EUCAP Sahel Nigeri tsiviiloperatsioonide ülem omavahel.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle kooskõla liidu muu panusega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab enne 2013. aasta augusti lõppu kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile eduaruande ning oma volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. märts 2013 Nõukogu nimel eesistuja S. COVENEY

(1) ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.