ET

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1032,

13. juuni 2016,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused värviliste metallide tööstuse jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 3563 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus loatingimuste kehtestamisel direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste jaoks ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et tavapärastel käitamistingimustel ei ületata heitetasemeid, mis on seotud PVT-järeldustes esitatud parima võimaliku tehnikaga.

Liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) esitas komisjonile 4. detsembril 2014 oma arvamuse värviliste metallide tööstust käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta. Kõnealune arvamus on avalikkusele kättesaadav.

Käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldused on kõnealuse PVT-viitedokumendi oluline osa.

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks lisas esitatud parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused värviliste metallide tööstuse jaoks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

(2) ELT C 146, 17.5.2011, lk 3.

LISA

PVT-JÄRELDUSED VÄRVILISTE METALLIDE TÖÖSTUSE KOHTA

KOHALDAMISALA

Käesolevates parima võimaliku tehnika (PVT) alastes järeldustes on käsitletud direktiivi 2010/75/EL I lisa punktides 2.1, 2.5 ja 6.8 määratletud konkreetset tegevust, täpsemalt:

— 2.1: metallimaakide (sh sulfiidmaakide) särdamine või paagutamine;

— 2.5: värviliste metallide töötlemine:

a) värviliste toormetallide tootmine maakidest, rikastatud maakidest või teisesest toormest metallurgiliste, keemiliste või elektrolüütiliste meetoditega;

b) värviliste metallide, kaasa arvatud teiseste toodete sulatamine, sealhulgas sulamite valmistamiseks, ja värvilistest metallidest valumetalltoodete valmistamine, sulatamisvõimsusega üle 4 tonni pliid või kaadmiumi ööpäevas või üle 20 tonni kõiki muid metalle ööpäevas;

— 6.8: grafiidi (tempersöe) või elektrografiidi tootmine põletamise või grafiitimise abil.

Eelkõige käsitletakse PVT-järeldustes järgmisi protsesse ja tegevusvaldkondi:

— värviliste metallide esmane ja teisene tootmine;

— tsinkoksiidi tootmine suitsugaasidest muude metallide tootmise ajal;

— nikliühendite tootmine vedelikest metalli tootmise ajal;

— räni-kaltsiumi (CaSi) ja räni (Si) tootmine samas ahjus, kus toimub ferrosiliitsiumi tootmine;

— alumiiniumoksiidi tootmine boksiidist enne esmase alumiiniumi tootmist, kus see on metalli tootmise lahutamatu osa;

— alumiiniumsoola räbu ringlussevõtt;

— süsi- ja/või grafiitelektroodide tootmine.

Käesolevates PVT-järeldustes ei ole käsitletud järgmisi tegevusvaldkondi ega protsesse.

— Rauamaagi paagutamine. Seda käsitletakse PVT-järeldustes raua- ja terasetootmise kohta.

— Värviliste metallide tootmisel tekkival SO2-gaasil põhinev väävelhappe tootmine. Seda käsitletakse PVT-järeldustes anorgaanilise suurkeemia saaduste kohta – ammoniaak, happed ja väetised.

— Sepikodade ja valukodade tööstuse PVT-järeldustes käsitletud valukojad.

Muud viitedokumendid, mis võivad olla olulised käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondade seisukohalt, on järgmised.

Viitedokument Valdkond Energiatõhusus (ENE) Energiatõhususe üldised aspektid Reovee ja heitgaaside ühised käitlemis- ja juhtimissüsteemid keemiatööstuses (CWW) Reovee puhastamise meetodid, et vähendada metalli heidet vette Anorgaanilise suurkeemia saadused – ammoniaagi, hapete ja väetiste tootmine (LVIC-AAF) Väävelhappe tootmine Tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS) Kaudne jahutus vee ja/või õhuga Ladustamisel tekkiv heide (EFS) Materjalide ladustamine ja käitlemine Majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM) Meetodite majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju Õhku- ja vetteheite seire tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest (tulemustele suunatud seire, ROM) Õhku- ja vetteheite seire Jäätmekäitlustööstus (WT) Jäätmete käitlemine ja töötlemine Suured põletusseadmed (LCP) Auru ja/või elektrit tootvad põletusseadmed Pinnatöötlus orgaaniliste lahustitega (STS) Mittehappeline söövitamine Metallide ja plastide pinnatöötlus (STM) Happeline söövitamine

MÕISTED

PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.

Kasutatud mõiste Mõiste Uus käitis või käitiseosa Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist esmakordselt keskkonnaloa saanud käitis või käitiseosa või vanas käitise osas olemasolevale alusele paigaldatud uus käitiseosa. Olemasolev käitis Käitis (käitiseosa), mis ei ole uus käitis (käitiseosa) Oluline ajakohastamine Oluline muudatus käitise või käitiseosa projektis või tehnoloogias, mis hõlmab põhiseadme ja sellega seotud seadmete suuremaid muudatusi või asendamist. Esmane heide Ahjudest otseselt väljuv heide, mis ei levi ahje ümbritsevale alale Teisene heide Ahjuvoodrist või selliste protsesside ajal, nagu täitmine või tühjendamine, väljuv heide, mis püütakse kinni tõmbevarje või ümbrise abil (nt nn kuut) Esmane tootmine Metallide tootmine maakidest ja nende kontsentraatidest Teisene tootmine Metallide tootmine jääkidest ja/või jäätmetest, sealhulgas ümbersulatamise ja legeerimisprotsesside kasutamisega Pidev mõõtmine Mõõtmine, kasutades automatiseeritud mõõtesüsteemi, mis on püsivalt paigaldatud kohapeale, et heidet pidevalt seirata Perioodiline mõõtmine Mõõdetava näitaja (teatava mõõdetava koguse) määramine teatavate ajavahemike tagant käsitsi- või automaatmeetoditega.

ÜLDISED KAALUTLUSED

Parim võimalik tehnika (PVT)

Käesolevates PVT-järeldustes esitatud meetodite loetelu ja kirjeldused ei ole normatiivsed ega ammendavad. Lubatud on kasutada muid meetodeid, mis tagavad vähemalt samaväärse keskkonnakaitse taseme.

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-järeldused üldkohaldatavad.

PVTga saavutatav õhkuheite tase

Käesolevates PVT-järeldustes esitatud parima võimaliku tehnika rakendamisega saavutatavad õhkuheite tasemed kehtivad normaaltingimustel: kuiv gaas temperatuuril 273,15 K ja rõhul 101,3 kPa.

Õhkuheite keskmistamisajad

Õhkuheite keskmistamisaegade korral kasutatakse järgmisi mõisteid.

Päeva keskmine Kehtivate pideva mõõtmise tulemusena saadud pooltunni või tunni keskmiste keskmine väärtus 24 tunni kohta Proovivõtuperioodi keskväärtus Kolme järjestikuse vähemalt 30-minutilise mõõtmise keskmine väärtus, kui ei ole öeldud teisiti (1)

Vetteheite keskmistamisajad

Vetteheite keskmistamisaegade korral kasutatakse järgmist mõistet.

Päeva keskmine Keskmine 24-tunnise proovivõtuperioodi jooksul, mida käsitatakse vooluhulgaga proportsionaalse koondproovina (või ajaga proportsionaalse koondproovina eeldusel, et piisav voolustabiilsus on tõendatud) (2)

LÜHENDID

Mõiste Tähendus BaP Benso[a]püreen ESP Elektrifilter I-TEQ Rahvusvaheliste toksilisuse ekvivalentfaktorite kohaldamisest tuletatud rahvusvaheline toksiline ekvivalentsus, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL VI lisa 2. osas NOX Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatud NO2-na PCDD/F Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (17 analoogi) PAH Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud LOÜ kokku, LOÜ üldkogus Lenduv orgaaniline süsinik kokku; lenduvad orgaanilised ühendid kokku, mida mõõdetakse leekionisatsioondetektori (FID) abil ja väljendatakse süsiniku üldkogusena LOÜ Lenduvad orgaanilised ühendid, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45.

1.1. ÜLDISED PVT-JÄRELDUSED

Kõiki asjaomaseid protsessiga seotud PVT-järeldusi, mis on esitatud punktides 1.2–1.9, kohaldatakse lisaks käesolevas punktis esitatud üldistele PVT-järeldustele.

1.1.1. Keskkonnajuhtimissüsteemid

PVT 1. Üldise keskkonnatoime parandamiseks on PVT sellise keskkonnajuhtimissüsteemi järgimine ja rakendamine, mis hõlmab kõiki järgmisi omadusi:

a) juhtkonna, sh tippjuhtkonna pühendumus;

b) keskkonnapoliitika selline määratlemine, mis muu hulgas näeb ette, et juhtkond täiustab pidevalt käitist;

c) vajaliku korra, eesmärkide ja sihttasemete planeerimine ja kehtestamine koos finantsplaneerimise ja investeeringutega;

d) korra rakendamine, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele: i) struktuur ja vastutus; ii) värbamine, väljaõpe, teadlikkus ja pädevus; iii) suhtlemine; iv) töötajate kaasamine; v) dokumenteerimine; vi) tõhus protsessijuhtimine; vii) hoolduskavad; viii) valmisolek hädaolukorraks ning hädaolukorras tegutsemine; ix) vastavus keskkonnaalastele õigusaktidele;

e) täitmise kontrollimine ja parandusmeetmed, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele: i) seire ja mõõtmine (vt ka viitedokument tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärit õhku- ja vetteheite seire kohta – tulemustele suunatud seire, ROM); ii) parandus- ja ennetusmeetmed; iii) dokumenteerimine; iv) sõltumatu (võimaluse korral) sise- või väliskontroll, et teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavatsuste kohaselt ja kas seda rakendatakse ning järgitakse nõuetekohaselt;

f) keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe hindamine tippjuhtkonna poolt;

g) puhtama tehnoloogia arengu järgimine;

h) uute seadmete projekteerimise ajal seadmete tulevase demonteerimise ning kogu nende tööea jooksul aset leidva keskkonnamõjuga arvestamine;

i) korrapäraste sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine.

Tolmu hajusheite tegevuskava koostamine ja rakendamine (vt PVT 6) ning eelkõige tolmutekke vähendamise süsteemide tulemuslikkusele suunatud hooldusjuhtimissüsteemi kohaldamine (vt PVT 4) on samuti osa keskkonnajuhtimissüsteemist.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi ulatus (nt üksikasjalikkus) ja laad (nt standarditud või mittestandarditud) on üldiselt seotud käitise laadi, suuruse ja keerukusega ning võimalike keskkonnamõjudega.

1.1.2. Energiamajandus

PVT 2. Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod Kohaldatavus a Energiatõhususe juhtimissüsteem (nt ISO 50001) Üldkohaldatav b Regeneratiiv- või rekuperatiivpõletid Üldkohaldatav c Jäätmete käitlemisest tekkiva soojuse taaskasutamine (nt aur, kuum vesi, kuum õhk) Kohaldatav üksnes pürometallurgiliste protsesside korral d Regeneratiivne termooksüdeerija Kohaldatav üksnes siis, kui on nõutav põleva saasteaine heite vähendamine e Eelkuumutada kõrgahju täidist, põletusõhku või kütust soojusega, mis on saadud sulatusetapi kuumast gaasist Kohaldatav üksnes sulfiidmaakide/rikastatud sulfiidmaakide särdamise või väljasulatamise ning muude pürometallurgiliste protsesside korral f Tõsta leostamisvedeliku temperatuuri, kasutades jääksoojusest tekkivat auru või kuuma vett Kohaldatav üksnes alumiiniumoksiidi või hüdrometallurgiliste protsesside korral g Kasutada sulametalli rennist tulevat kuuma gaasi eelkuumutatud põletusõhuna Kohaldatav üksnes pürometallurgiliste protsesside korral h Energiatarbimise vähendamiseks kasutada põletites hapnikuga rikastatud õhku või puhast hapnikku, võimaldades süsinikurikkal materjalil autogeenselt välja sulada või täielikult ära põleda Kohaldatav üksnes ahjude korral, kus kasutatakse väävlit või süsinikku sisaldavat tooret i Kuivatada rikastatud maake ja märgtooret madalal temperatuuril Kohaldatav üksnes siis, kui toimub kuivatamine j Võtta kasutusse elektrilises või šaht-/kõrgahjus toodetud süsinikmonooksiidi keemiline energiasisaldus, kasutades heitgaase kütusena pärast metallide eemaldamist muudes tootmisprotsessides või auru/kuuma vee või elektri tootmiseks Kohaldatav üksnes > 10 mahuprotsendilise süsinikmonooksiidi sisaldusega heitgaaside korral. Kohaldatavus sõltub ka heitgaasi koostisest ja pideva voo puudumisest (st perioodilised protsessid) k Suunata suitsugaas tagasi hapniku ja kütuse segul töötava põleti kaudu, et võtta kasutusele gaasi orgaanilistes süsinikuühendites sisalduv energia Üldkohaldatav l Kõrge temperatuuriga seadmete, nagu auru- ja soojaveetorude korralik isoleerimine Üldkohaldatav m Kasutada vääveldioksiidist väävelhappe tootmisel vabanevat soojust väävelhappe tootmise seadmesse suunatava gaasi eelsoojendamiseks või auru ja/või kuuma vee tootmiseks Kasutatav üksnes värviliste metallide tootmisel, kui metalliga koos toodetakse ka väävelhapet või vedelat SO2 n Kasutada kõrge efektiivsusega elektrimootoreid, millel on muudetava sagedusega ülekanne selliste seadmete jaoks nagu ventilaatorid Üldkohaldatav o Kasutada juhtimissüsteeme, mis aktiveerivad automaatselt õhu väljatõmbe süsteemi või kohandavad väljatõmbe kiirust vastavalt tegelikule heitele Üldkohaldatav

1.1.3. Protsessijuhtimine

PVT 3. Üldise keskkonnategevuse tulemuslikkuse tõhustamiseks on PVT tagada protsessi stabiilne käitamine, kasutades protsessi juhtimissüsteemi koos kombinatsiooniga allpool esitatud meetoditest.

Meetod a Kontrollida ja valida sisendmaterjalid vastavalt töötlemisviisile ja rakendatud heitevähendusmeetoditele b Etteantavate materjalide korralik segamine, et saavutada võimalikult hea muundamise kasutegur ning vähendada heidet ja jääke c Etteantavate materjalide kaalumise ja mõõtmise süsteemid d Protsessorid, et juhtida materjali etteande kiirust, olulisi protsessi näitajaid ja tingimusi, sealhulgas alarmiseadet, põlemistingimusi ja gaaside lisamist e Ahju temperatuuri, ahju rõhu ja gaasivoo elektrooniline seire reaalajas f Jälgida õhkuheite vähendamise seadme olulisi protsessi näitajaid, nagu gaasi temperatuur, reagendi lisamine, rõhu langus, elektrifiltri vool ja pinge, skraberivedeliku voog ning pH ja gaasilised komponendid (nt O2, CO, LOÜ) g Kontrollida tolmu- ja elavhõbedasisaldust heitgaasis enne selle suunamist väävelhappe tootmise seadmesse, st väävelhappe või vedela SO2 tootmisele h Vibratsioonide elektrooniline seire reaalajas, et tuvastada ummistusi ja võimalikke seadmerikkeid i Voolu, pinge ja elektrikontakti temperatuuride elektrooniline seire reaalajas elektrolüüsiprotsesside puhul j Temperatuuri seire ja juhtimine sulatus- ja väljasulatusahjude korral, et vältida metalliaurude ja metalloksiidisuitsu teket ülekuumenemise tõttu k Protsessor, et kontrollida reoveepuhastis reaktiivide etteannet ja seadme toimimist temperatuuri, hägususe, pH, juhtivuse ja vedelikuvoo kiiruse elektroonilise reaalajas toimuva seire kaudu

PVT 4. Tolmu ja metalli suunatud õhkuheite vähendamiseks on PVT kohaldada hooldusjuhtimissüsteemi, mis on eelkõige suunatud tolmuheite vähendamise süsteemide tulemuslikkusele ühe osana keskkonnajuhtimissüsteemist (vt PVT 1).

1.1.4. Hajusheide

1.1.4.1. Üldine lähenemisviis hajusheite vältimisele

PVT 5. Õhku ja vette jõudva hajusheite vältimiseks või, kui see ei ole võimalik, vähendamiseks on PVT koguda hajusheide nii suurel määral kui võimalik lähima saasteallika juurde ja käidelda seda.

PVT 6. Hajusa tolmu õhkuheite vältimiseks või, kui see ei ole võimalik, vähendamiseks on PVT koostada ja rakendada ühe osana keskkonnajuhtimissüsteemist (vt PVT 1) tolmu hajusheite vähendamise tegevuskava, mis hõlmab mõlemat järgmist meedet:

a) tuvastada kõige olulisemad tolmu hajusheite allikad (kasutades nt EN 15445);

b) määratleda asjakohased meetmed ja meetodid, et vältida või vähendada heidet asjaomase ajavahemiku vältel, ja neid rakendada.

1.1.4.2. Toorme ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiv hajusheide

PVT 7. Toorme ladustamisel tekkiva hajusheite vältimiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod a Suletud hooned või tornhoidlad/konteinerid tolmu tekitavate materjalide, nagu rikastatud maagid, räbustid ja peenestatud materjalid, hoidmiseks b Selliste tolmu mitte tekitavate materjalide, nagu rikastatud maagid, räbustid, tahked kütused, puistematerjalid ja koks ning teisesed materjalid, mis sisaldavad vees lahustuvaid orgaanilisi komponente, kaetud ladustamine c Tolmu tekitavate materjalide või vees lahustuvaid orgaanilisi komponente sisaldavate teiseste materjalide pakendamine suletud ruumis d Kaetud salved granuleeritud või kokkupressitud materjali ladustamiseks e Kasutada tolmu tekitavate materjalide puhul veepihusteid või udupihusteid koos selliste lisanditega nagu lateks või ilma nendeta f Tolmu/gaasi väljatõmbe seadmed, mis on paigutatud tolmu tekitavate materjalide edastamise seadmete ja nende tühjakslaadimise kohtade juurde g Sertifitseeritud rõhuanumad gaasilise kloori või kloori sisaldavate segude hoidmiseks h Paagi ehitusmaterjalid, mis on paagis hoitavate materjalide suhtes vastupidavad i Usaldusväärsed lekkedetektorsüsteemid ja paagi taseme kuva koos häireseadmega, et vältida ületäitumist j Hoida reaktsioonivõimelisi materjale kahekordse põhjaga paakides või paakides, mis on paigutatud kemikaalikindla valliga piiratud alale, millel on samasugune mahutavus ning mille põhi ja seinad on ladustatava materjali suhtes läbilaskmatud ja vastupidavad k Projekteerida ladustamisalad järgmiselt: — kõik paakidest ja etteandesüsteemidest pärit lekked peetakse kinni ja hoitakse valliga piiratud kogumisaladel, mille maht võimaldab hoida kogumisalal vedelikukogust, mis on vähemalt võrdne kõige suurema ladustamispaagi mahuga; — laadimiskohad asuvad valliga piiratud kogumisaladel, et koguda mahavoolanud materjal l Kasutada katmist inertse gaasiga selliste materjalide ladustamisel, mis reageerivad õhuga m Koguda ja töödelda ladustamisel tekkinud heidet heitevähendamissüsteemiga, mis on ette nähtud ladustatavate ühendite töötlemiseks. Koguda ja töödelda enne äravoolu laskmist kogu vesi, mida on kasutatud tolmu minemauhtmiseks n Ladustamisala regulaarne puhastamine ja vajaduse korral veega niisutamine o Välisoludes ladustamise korral seada puistangu pikitelg paralleelselt valitseva tuule suunaga p Kaitstud paigutus, tuuletõkkemüürid ja pealttuulepaigaldised, et vähendada tuule kiirust välisoludes ladustamise korral q Üks puistang mitme asemel, kui see välisoludes ladustamisel on võimalik r Kasutada õli ja tahke aine püüdureid avatud väliste ladustamisalade äravooluvee puhastamiseks. Kasutada betoonitud alasid, mis on varustatud ääristega, või muid laialivoolamist takistavaid vahendeid sellise materjali, näiteks metallipuru ladustamiseks, millest võib eralduda õli

Kohaldatavus

PVT 7.e ei saa kohaldada protsesside suhtes, kus on vaja kuivmaterjale või maake/rikastatud maake, mis sisaldavad looduslikult piisavalt niiskust, et vältida tolmu teket. Kohaldatavus võib olla piiratud veepuuduse või väga madala temperatuuriga piirkondades.

PVT 8. Toorme käitlemisel ja transpordil tekkiva hajusheite vältimiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod a Kinnised konveierid või pneumaatilised süsteemid, et teisaldada ja käidelda tolmutekitavaid rikastatud maake ja räbusteid ning peenteralisi materjale b Kaetud konveierid, et käidelda tolmu mittetekitavaid tahkeid materjale c Laadimiskohtadest, tornhoidlate õhuavadest, pneumaatilistest teisaldussüsteemidest ja konveierite üleminekukohtadest tolmu väljatõmbamine ning nende ühendamine filtrimissüsteemiga (tolmu tekitavate materjalide jaoks) d Kinnised kotid või trumlid, et käidelda pihusaid või vees lahustuvaid komponente sisaldavaid materjale e Sobivad mahutid, et käidelda granuleeritud materjale f Piserdamine, et niisutada käitlemispunktides olevaid materjale g Vähendada transpordikaugust h Vähendada konveierilintidelt, mehaanilistest koppadest või haaratsitest langemise kõrgust i Kohandada avatud lintkonveierite kiirust (< 3,5 m/s) j Vähendada materjalide langemise kiirust või vabalangemise kõrgust k Paigutada edastuskonveierid ja torujuhtmed ohututele ja avatud maapealsetele aladele nii, et lekkeid saab kiiresti tuvastada ning sõidukitest ja muudest seadmetest tulenevat kahju vältida. Kui maa-aluseid torujuhtmeid kasutatakse tavamaterjalide jaoks, dokumenteerida ja tähistada nende suund ja võtta kasutusele ohutud kaevesüsteemid l Vedela ja veeldatud gaasi edastamiseks kasutatavate ühenduste automaatne taastihendamine m Suunata välja surutud gaas tagasi tarnesõidukisse, et vähendada LOÜ-heidet n Pesta tolmuste materjalide veoks või käitlemiseks kasutatud sõidukite rattad ja kere o Korraldada plaanilist teede puhastamist p Eraldada kokkusobimatud materjalid (nt oksüdeerijad ja orgaanilised ained) q Vähendada materjalide teisaldamist protsesside vahel

Kohaldatavus

PVT 8.n. ei pruugi olla kohaldatav, kui on jää tekkimise võimalus.

1.1.4.3. Metalli tootmisel tekkiv hajusheide

PVT 9. Metalli tootmisel tekkiva hajusheite vältimiseks või, kui see ei ole võimalik, vähendamiseks on PVT tõhustada heitgaasi kogumist ja käitlemist, kasutades kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod Kohaldatavus a Teisese toorme termiline või mehaaniline eeltöötlemine, et vähendada ahju etteande orgaanilist saastamist Üldkohaldatav b Kasutada kinnist ahju koos nõuetekohaselt projekteeritud tolmuärastussüsteemiga või tihendada ahi ja muud protsessiseadmed ning kasutada sobivat ventilatsioonisüsteemi Kohaldatavust võivad piirata ohutuspiirangud (nt ahju tüüp/disain, plahvatusoht) c Kasutada lisakatet selliste ahjuprotsesside korral, nagu täitmine ja tühjendamine Kohaldatavust võivad piirata ohutuspiirangud (nt ahju tüüp/disain, plahvatusoht) d Tolmu või auru kogumine paikades, kus toimub tolmuste materjalide teisaldamine (nt ahju täitmise ja tühjendamise kohad, kaetud rennid) Üldkohaldatav e Täiustada tõmbevarjete ja torustike tehnilist lahendust ja talitlust, et püüda suitsu, mis tekib toiteavas ning kuuma metalli, kivi või räbu väljavõtmisest ja teisaldamisest kaetud rennides Olemasolevate seadmete puhul võivad kohaldatavust piirata ruumi suuruse ja seadmete konfiguratsiooniga seotud piirangud f Ahju/reaktori tühjendamise ja täitmise ajal kasutatavad ümbrised, nagu korpus korpuses või nn koerakuut Olemasolevate seadmete puhul võivad kohaldatavust piirata ruumi suuruse ja seadmete konfiguratsiooniga seotud piirangud g Optimeerida ahju heitgaasi voolu vedeliku dünaamika arvutipõhiste uuringute ja märkainete abil Üldkohaldatav h Poolavatud ahjude täitmise süsteemid, mis võimaldavad lisada tooret väikestes kogustes Üldkohaldatav i Käidelda kogutud heidet nõuetekohases vähendamissüsteemis Üldkohaldatav

1.1.5. Õhkuheite seire

PVT 10. PVT on seirata õhkuheidet korstnast vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral on PVT kohaldada selliseid ISO, riiklikke või muid rahvusvahelisi standardeid, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

Näitaja Seire seoses järgmiste metallidega Minimaalne seiresagedus Standard(id) Tolm (4) Vask: PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 43, PVT 44, PVT 45 Alumiinium: PVT 56, PVT 58, PVT 59, PVT 60, PVT 61, PVT 67, PVT 81, PVT 88 Plii, tina: PVT 94, PVT 96, PVT 97 Tsink, kaadmium: PVT 119, PVT 122 Väärismetallid: PVT 140 Ferrosulamid: PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158 Nikkel, koobalt: PVT 171 Muud värvilised metallid: heide, mis tekib sellistes tootmise etappides, nagu toorme eeltöötlus, ahju täitmine, väljasulatamine, sulatamine ja ahju tühjendamine Pidev (3) EN 13284-2 Vask: PVT 37, PVT 38, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45 Alumiinium: PVT 56, PVT 58, PVT 59, PVT 60, PVT 61, PVT 66, PVT 67, PVT 68, PVT 80, PVT 81, PVT 82, PVT 88 Plii, tina: PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97 Tsink, kaadmium: PVT 113, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132 Väärismetallid: PVT 140 Ferrosulamid: PVT 154, PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158 Nikkel, koobalt: PVT 171 Süsinik/grafiit: PVT 178, PVT 179, PVT 180, PVT 181 Muud värvilised metallid: heide, mis tekib sellistes tootmise etappides, nagu toorme eeltöötlus, ahju täitmine, väljasulatamine, sulatamine ja ahju tühjendamine Kord aastas (3) EN 13284-1 Antimon ja selle ühendid, väljendatud antimonina (Sb) Plii, tina: PVT 96, PVT 97 Kord aastas EN 14385 Arseen ja selle ühendid, väljendatud arseenina (As) Vask: PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45 Plii, tina: PVT 96, PVT 97 Tsink: PVT 122 Kord aastas EN 14385 Kaadmium ja selle ühendid, väljendatud kaadmiumina (Cd) Vask: PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45 Plii, tina: PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97 Tsink, kaadmium: PVT 122, PVT 132 Ferrosulamid: PVT 156 Kord aastas EN 14385 Kroom (VI) Ferrosulamid: PVT 156 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav Vask ja selle ühendid, väljendatud vasena (Cu) Vask: PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45 Plii, tina: PVT 96, PVT 97 Kord aastas EN 14385 Nikkel ja selle ühendid, väljendatud niklina (Ni) Nikkel, koobalt: PVT 172, PVT 173 Kord aastas EN 14385 Plii ja selle ühendid, väljendatud pliina (Pb) Vask: PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45 Plii, tina: PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97 Ferrosulamid: PVT 156 Kord aastas EN 14385 Tallium ja selle ühendid, väljendatud talliumina (Tl) Ferrosulamid: PVT 156 Kord aastas EN 14385 Tsink ja selle ühendid, väljendatud tsingina (Zn) Tsink, kaadmium: PVT 113, PVT 114, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132 Kord aastas EN 14385 Muud metallid, kui see on asjakohane (5) Vask: PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45 Plii, tina: PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97 Tsink, kaadmium: PVT 113, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132 Väärismetallid: PVT 140 Ferrosulamid: PVT 154, PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158 Nikkel, koobalt: PVT 171 Muud värvilised metallid Kord aastas EN 14385 Elavhõbe ja selle ühendid, väljendatud elavhõbedana (Hg) Vask, alumiinium, plii, tina, tsink, kaadmium, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid: PVT 11 Pidev või kord aastas (3) EN 14884 EN 13211 SO2 Vask: PVT 49 Alumiinium: PVT 60, PVT 69 Plii, tina: PVT 100 Väärismetallid: PVT 142, PVT 143 Nikkel, koobalt: PVT 174 Muud värvilised metallid (8) (9) Pidev või kord aastas (3) (6) EN 14791 Tsink, kaadmium: PVT 120 Pidev Süsinik/grafiit: PVT 182 Kord aastas NOX, väljendatud NO2-na Vask, alumiinium, plii, tina, FeSi, Si (pürometallurgilised protsessid): PVT 13 Väärismetallid: PVT 141 Muud värvilised metallid (9) Pidev või kord aastas (3) EN 14792 Süsinik/grafiit: Kord aastas LOÜ kokku Vask: PVT 46 Alumiinium: PVT 83 Plii, tina: PVT 98 Tsink, kaadmium: PVT 123 Muud värvilised metallid (10) Pidev või kord aastas (3) EN 12619 Ferrosulamid: PVT 160 Süsinik/grafiit: PVT 183 Kord aastas Formaldehüüd Süsinik/grafiit: PVT 183 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav Fenool Süsinik/grafiit: PVT 183 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav PCDD/F Vask: PVT 48 Alumiinium: PVT 83 Plii, tina: PVT 99 Tsink, kaadmium: PVT 123 Väärismetallid: PVT 146 Ferrosulamid: PVT 159 Muud värvilised metallid (7) (9) Kord aastas EN 1948 osad 1, 2 ja 3 H2SO4 Vask: PVT 50 Tsink, kaadmium: PVT 114 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav NH3 Alumiinium: PVT 89 Väärismetallid: PVT 145 Nikkel, koobalt: PVT 175 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav Benso(a)püreen Alumiinium: PVT 59, PVT 60, PVT 61 Ferrosulamid: PVT 160 Süsinik/grafiit: PVT 178, PVT 179, PVT 180, PVT 181 Kord aastas ISO 11338–1 ISO 11338–2 Gaasilised fluoriidid, väljendatud HF-na Alumiinium: PVT 60, PVT 61, PVT 67 Pidev (3) ISO 15713 Alumiinium: PVT 60, PVT 67, PVT 84 Tsink, kaadmium: PVT 124 Kord aastas (3) Fluoriidid kokku Alumiinium: PVT 60, PVT 67 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav Gaasilised kloriidid, väljendatud HCl-na Alumiinium: PVT 84 Pidev või kord aastas (3) EN 1911 Tsink, kaadmium: PVT 124 Väärismetallid: PVT 144 Kord aastas Cl2 Alumiinium: PVT 84 Väärismetallid: PVT 144 Nikkel, koobalt: PVT 172 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav H2S Alumiinium: PVT 89 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav PH3 Alumiinium: PVT 89 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav AsH3 ja SbH3 summa Tsink, kaadmium: PVT 114 Kord aastas EN-standard ei ole kättesaadav Märkus. „Muud värvilised metallid“ – nende muude värviliste metallide tootmine, mida ei ole käsitletud eraldi punktides 1.2–1.8.

1.1.6. Elavhõbedaheide

PVT 11. Pürometallurgilises protsessis tekkiva elavhõbeda õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

Meetod a Kasutada vähese elavhõbedasisaldusega tooret, sealhulgas teha koostööd tarnijatega, et eemaldada elavhõbe teisestest materjalidest. b Kasutada adsorbente (nt aktiivsüsi, seleen) koos tolmu filtrimisega (11)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 1.

Tabel 1

PVTga saavutatav heitetase elavhõbeda õhkuheite korral (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse), mis pärineb pürometallurgilisest protsessist, kus kasutatakse elavhõbedat sisaldavat tooret

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (12) (13) Elavhõbe ja selle ühendid, väljendatud elavhõbedana (Hg) 0,01–0,05

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.1.7. Vääveldioksiidi heide

PVT 12. Kõrge SO2-sisaldusega heitgaasist pärineva SO2-heite vähendamiseks ja suitsugaaside puhastussüsteemist pärinevate jäätmete tekke vältimiseks on PVT võtta väävel kasutusele väävelhappe või vedela SO2 tootmiseks.

Kohaldatavus

Kohaldatav üksnes põhiseadmete korral, millega toodetakse vaske, pliid, esmast tsinki, hõbedat, niklit ja/või molübdeeni.

1.1.8. NOX-heide

PVT 13. Pürometallurgilises protsessis tekkiva NOX õhkuheite vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

Meetod (14) a Vähese NOX-heitega põletid b Hapniku ja kütuse segul töötavad põletid c Suitsugaasi ringlus (tagasi põleti kaudu, et vähendada leegi temperatuuri) hapniku ja kütuse segul töötavate põletite korral

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.1.9. Vetteheide ja selle seire

PVT 14. Reovee tekke vähendamiseks või vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Mõõta kasutatud puhta vee ja äravoolu lastud reovee kogust Üldkohaldatav b Taaskasutada samas protsessis puhastamisel tekkivat reovett (sealhulgas anoodi ja katoodi loputusvesi) ja mahavoolanud vett Üldkohaldatav c Taaskasutada märgelektrifiltris ja märgskraberis tekkivaid nõrku happevooge Kohaldatavus võib sõltuda reovee metalli- ja tahkete ainete sisaldusest d Taaskasutada räbu granuleerimisest pärinevat reovett Kohaldatavus võib sõltuda reovee metalli- ja tahkete ainete sisaldusest e Taaskasutada äravoolavat pinnavett Üldkohaldatav f Kasutada suletud kontuuriga jahutussüsteemi Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui protsessi jaoks on vaja madalat temperatuuri g Taaskasutada reoveepuhastist pärinevat käideldud vett Kohaldatavus võib olla piiratud soolasisalduse tõttu

PVT 15. Vee saastamise vältimiseks ja vetteheite vähendamiseks on PVT eraldada saastamata reoveevood saastatud reoveevoogudest, mida on vaja puhastada.

Kohaldatavus

Saastamata vihmavee eraldamine ei pruugi olla kohaldatav juhul, kui on olemas reovee kogumise süsteemid.

PVT 16. PVT on kasutada standardit ISO 5667 veeproovide võtmiseks ja seirata vetteheidet vähemalt kord kuus (15) kohas, kus heide väljub käitisest, ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral on PVT kohaldada selliseid ISO, riiklikke või muid rahvusvahelisi standardeid, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

Näitaja Metallid, mille tootmisel kohaldatakse (16) Standard(id) Elavhõbe (Hg) Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid EN ISO 17852 EN ISO 12846 Raud (Fe) Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid EN ISO 11885 EN ISO 15586 EN ISO 17294-2 Arseen (As) Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel ja koobalt Kaadmium (Cd) Vask (Cu) Nikkel (Ni) Plii (Pb) Tsink (Zn) Hõbe (Ag) Väärismetallid Alumiinium (Al) Alumiinium Koobalt (Co) Nikkel ja koobalt Kroom (kokku) (Cr) Ferrosulamid Kroom (IV) (Cr(VI)) Ferrosulamid EN ISO 10304-3 EN ISO 23913 Antimon (Sb): Vask, plii ja tina EN ISO 11885 EN ISO 15586 EN ISO 17294-2 Tina (Sn) Vask, plii ja tina Muud metallid, kui see on asjakohane (17) Alumiinium, ferrosulamid ja muud värvilised metallid Sulfaat (SO4 2-) Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid EN ISO 10304-1 Fluoriid (F) Esmane alumiinium Hõljuvaine kokku Alumiinium EN 872

PVT 17. Vetteheite vähendamiseks on PVT vedelike ladustamisel tekkivate lekete peatamine ja värviliste metallide tootmisel, sealhulgas Waelzi pöördahjuprotsessi pesemisetapis tekkiva reovee puhastamine, ning metallide ja sulfaatide eemaldamine, kasutades selleks kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod (18) Kohaldatavus a Keemiline sadestamine Üldkohaldatav b Setitamine Üldkohaldatav c Filtrimine Üldkohaldatav d Flotatsiooon Üldkohaldatav e Ultrafiltrimine Kohaldatakse üksnes värviliste metallide tootmise konkreetsete voogude suhtes f Aktiivsöega filtrimine Üldkohaldatav g Pöördosmoos Kohaldatakse üksnes värviliste metallide tootmise konkreetsete voogude suhtes

PVTga saavutatav heitetase

PVTga saavutatavad heitetasemed suublasse jõudva otseheite korral, mis tekib vase, plii, tina, tsingi, kaadmiumi, väärismetallide, nikli, koobalti ja ferrosulamite tootmisel, on esitatud tabelis 2.

Esitatud PVTga saavutatavad heitetasemed kehtivad heite käitisest väljumise kohas.

Tabel 2

PVTga saavutatavad heitetasemed suublasse jõudva otseheite korral, mis tekib vase, plii, tina, tsingi (sealhulgas Waelzi pöördahjuprotsessi pesemisetapist pärinev reovesi), kaadmiumi, väärismetallide, nikli, koobalti ja ferrosulamite tootmisel

PVTga saavutatav heitetase (mg/l) (päeva keskmine) Näitaja Toodetav metall Vask Plii ja/või tina Tsink ja/või kaadmium Väärismetallid Nikkel ja/või koobalt Ferrosulamid Hõbe (Ag) NR ≤ 0,6 NR Arseen (As) ≤ 0,1 (19) ≤ 0,1 ≤ 0,1 ≤ 0,1 ≤ 0,3 ≤ 0,1 Kaadmium (Cd) 0,02–0,1 ≤ 0,1 ≤ 0,1 ≤ 0,05 ≤ 0,1 ≤ 0,05 Koobalt (Co) NR ≤ 0,1 NR 0,1–0,5 NR Kroom kokku (Cr) NR ≤ 0,2 Kroom (VI) (Cr(VI)) NR ≤ 0,05 Vask (Cu) 0,05–0,5 ≤ 0,2 ≤ 0,1 ≤ 0,3 ≤ 0,5 ≤ 0,5 Elavhõbe (Hg) 0,005–0,02 ≤ 0,05 ≤ 0,05 ≤ 0,05 ≤ 0,05 ≤ 0,05 Nikkel (Ni) ≤ 0,5 ≤ 0,5 ≤ 0,1 ≤ 0,5 ≤ 2 ≤ 2 Plii (Pb) ≤ 0,5 ≤ 0,5 ≤ 0,2 ≤ 0,5 ≤ 0,5 ≤ 0,2 Tsink (Zn) ≤ 1 ≤ 1 ≤ 1 ≤ 0,4 ≤ 1 ≤ 1 NR: Ei kohaldata

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 16.

1.1.10. Müra

PVT 18. Müraheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Ümbritseda müraallikas müratõketega b Sulgeda mürarikkad seadmed või komponendid heli summutavasse tarindisse c Kasutada seadmetel vibratsiooni summutavaid aluseid ja ühendusi d Müra tekitavate masinate paigutus e Muuta helisagedust

1.1.11. Lõhn

PVT 19. Lõhnaheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Lõhnavate ainete nõuetekohane ladustamine ja käitlemine Üldkohaldatav b Vähendada lõhnavate materjalide kasutamist Üldkohaldatav c Kõikide lõhnaheidet tekitavate seadmete hoolikas projekteerimine, käitamine ja hooldamine Üldkohaldatav d Järelpõleti või filtrimismeetodid, sealhulgas biofiltrid Kohaldatav üksnes piiratud juhtudel (nt immutamise etapis eritootmise ajal süsiniku ja grafiidi sektoris)

1.2. PVT-JÄRELDUSED VASE TOOTMISE KOHTA

1.2.1. Teisesed materjalid

PVT 20. Jäätmetest pärit teiseste materjalide kasutamise määra suurendamiseks on PVT eraldada mittemetallilised koostisosad ja muud metallid vasest, kasutades ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Suurte nähtavate koostisosade käsitsi eraldamine b Raudmetallide magnetiline eraldamine c Alumiiniumi optiline või pöörisvoolu abil eraldamine d Erinevate metallide ja mittemetalliliste koostisosade eraldamine suhtelise tiheduse järgi (kasutades erineva tihedusega vedelikku või õhku)

1.2.2. Energia

PVT 21. Vase esmasel tootmisel energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Optimeerida rikastatud maagis sisalduva energia kasutamist, kasutades hõljuvsulatusahju Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral b Kasutada sulatusetappidest pärit kuumi protsessigaase ahju täidise kuumutamiseks Kohaldatav üksnes šahtahjude suhtes c Katta rikastatud maagid transportimise ja ladustamise ajal Üldkohaldatav d Kasutada esmase väljasulatamise või konverteerimise etapis tekkinud liigset soojust, et sulatada vaske sisaldavaid teiseseid materjale Üldkohaldatav e Kasutada anoodiahjust pärit gaasis olevat soojust astmeliselt muude protsesside jaoks, nagu kuivatamine Üldkohaldatav

PVT 22. Vase teisesel tootmisel energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Vähendada etteantava materjali veesisaldust Kohaldatavus on piiratud juhul, kui materjalide niiskusesisaldust kasutatakse hajusheite vähendamise meetodina b Kasutada väljasulatusahjust pärit liigset soojust, auru tootmiseks, et kuumutada elektrolüüte rafineerimistehastes ja/või toota elektrienergiat koostootmisjaamas Kohaldatav, kui on olemas majanduslik elujõuline nõudlus auru järele c Sulatada jäätmeid, kasutades liigset soojust, mis tekib väljasulatamise või konverteerimise käigus Üldkohaldatav d Seisutusahi töötlemisetappide vahel Kohaldatav üksnes osakaupa toimivate sulatusahjude korral, kus on vaja sulanud materjali puhvrit e Eelkuumutada ahjutäidist, kasutades sulatusetappidest pärit kuuma protsessigaasi Kasutatav üksnes šahtahju puhul

PVT 23. Elektrolüütilise rafineerimise ja elektrokeemilise ekstraheerimise operatsioonides energia tõhusaks kasutamiseks on PVT rakendada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod Kohaldatavus a Lisada elektrolüüsipaakidele isoleermaterjal ja katted Üldkohaldatav b Pindaktiivsete ainete lisamine ekstraheerimiskambritesse Üldkohaldatav c Kambri tehnilise lahenduse tõhustamine vähesema energiatarbimise eesmärgil, optimeerides järgmisi näitajaid: anoodi ja katoodi vahekaugus, anoodi geomeetria, voolutihedus, elektrolüüdi koostis ja temperatuur Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral d Roostevabast terasest katooditoorikute kasutamine Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral e Katoodi/anoodi automaatne vahetamine, et saavutada elektroodide nõuetekohane paigutus kambris Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral f Lühise tuvastamine ja kvaliteedikontroll eesmärgiga tagada, et elektroodid on sirged ja lamedad ning anood on õige kaaluga Üldkohaldatav

1.2.3. Õhkuheide

PVT 24. Ahjudest ja abiseadmetest pärit teisese õhkuheite vähendamiseks vase esmasel tootmisel ning heitevähendussüsteemi toimimise optimeerimiseks on PVT koguda, segada ja töödelda teisest heidet keskses heitgaasi puhastamise süsteemis.

Kirjeldus

Eri allikatest pärit teisene heide kogutakse kokku, segatakse ja seda töödeldakse ühes keskses heitgaasi puhastamise süsteemis, mis on ette nähtud voogudes olevate saasteainete tõhusaks eemaldamiseks. Välditakse keemiliselt ühildumatute voogude segamist ning soovimatuid keemilisi reaktsioone erinevates kogutud voogudes.

Kohaldatavus

Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavus olla piiratud nende tehnilise lahenduse ja paigutuse tõttu.

1.2.3.1. Hajusheide

PVT 25. Esmaste ja teiseste materjalide eeltöötlemisel (näiteks kokkusegamine, kuivatamine, segamine, homogeenimine, sõelumine ja granuleerimine) tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Kasutada tolmuste materjalide korral kinniseid konveiereid või pneumaatilisi teisaldussüsteeme Üldkohaldatav b Korraldada tolmuste materjalide segamine ja muud taolised protsessid kinnises hoones Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruumivajaduse tõttu c Kasutada tolmutõrje süsteeme, nagu veekahurid või -sprinklerid Ei ole kohaldatav siseruumides toimuva segamise suhtes. Ei ole kohaldatav kuivmaterjale vajavate protsesside suhtes. Kohaldatavus on piiratud ka veepuuduse või väga madala temperatuuriga piirkondades d Kasutada tolmuste materjalidega seotud protsessideks (nagu kuivatamine, jahvatamine, õhu eraldamine ja granuleerimine) kinniseid seadmeid koos väljatõmbesüsteemiga, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga Üldkohaldatav e Kasutada tolmu- ja gaasiheite korral väljatõmbesüsteemi, näiteks tõmbevarjet koos tolmu- ja gaasiheite vähendamise süsteemiga Üldkohaldatav

PVT 26. Esmase ja teisese vase väljasulatusahjude ning seisutus- ja sulatusahjude täitmisel, väljasulatamisel ja ahjude tühjendamisel tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod Kohaldatavus a Toorme brikettimine ja granuleerimine Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud tooret b Suletud täitmissüsteem, nagu ühejoaline põleti, uksetihendus (20), suletud konveierid või etteandurid, mis on varustatud väljatõmbesüsteemi ning tolmu- ja gaasiheite vähendamise süsteemiga Reaktiivpõleti on kasutatav üksnes hõljuvsulatusahjude korral c Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist Üldkohaldatav d Kasutada täitmise ja tühjendamise kohtades tõmbevarjeid/ümbriseid koos heitgaasi vähendamise süsteemiga (nt liikuva ukse/tõkkega suletav ning ventilatsioonisüsteemi ja heitevähendussüsteemiga varustatud korpus/tunnel kopatoimingute jaoks tühjendamise ajal) Üldkohaldatav e Ümbritseda ahi korpusega, millel on ventilatsioon Üldkohaldatav f Hoida ahju tihendus korras Üldkohaldatav g Hoida ahju temperatuur madalaimal nõutaval tasemel Üldkohaldatav h Võimendatud imursüsteemid (20) Üldkohaldatav i Kinnine hoone koos hajusheite kogumise muude meetoditega Üldkohaldatav j Kahekordse kupliga täitmissüsteem šaht-/kõrgahju jaoks Üldkohaldatav k Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahju tüübile ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele Üldkohaldatav l Kasutada pöördanoodahju suudmel katteid Üldkohaldatav

PVT 27. Vase esmasel ja teisesel tootmisel Peirce-Smithi konverteris (PS) tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod a Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist b Hapnikuga rikastamine c Paigutada peamine tõmbevarje konverteriava ette, et koguda ja suunata esmane heide vähendamissüsteemi d Materjalide (nt vanametall ja räbusti) lisamine tõmbevarje kaudu e Teiseste tõmbevarjete süsteem lisaks peamisele tõmbevarjele, et koguda heidet täitmise ja tühjendamise ajal f Kinnises hoones asuv ahi g Kasutada mootoriga varustatud teiseseid tõmbevarjeid, et liigutada neid vastavalt protsessi etapile eesmärgiga suurendada teisese heite kogumise tõhusust h Võimendatud imursüsteemid (21) ja automaatne kontroll, et vältida puhumist, kui konverter on välja või sisse pööratud

PVT 28. Vase esmasel tootmisel Hobokeni konverteerimisahjus tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

Meetod a Kasutada täitmise, räbueemaldamise ja tühjendamise ajal ahjus ja gaasikanalis alarõhku b Hapnikuga rikastamine c Ahjusuu on tööolekus kaantega suletud d Võimendatud imursüsteemid (22)

PVT 29. Kivikssulatuse protsessist pärit hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada hõljuvkonverteerimisahju.

Kohaldatavus

Kohaldatav üksnes uute seadmete ja olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral.

PVT 30. Vase teisesel tootmisel ülaläbipuhkega konverteris (TBRC) tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod Kohaldatavus a Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist Üldkohaldatav b Hapnikuga rikastamine Üldkohaldatav c Kinnises hoones asuv ahi koos meetoditega, mille abil kogutakse täitmise ja tühjendamise käigus tekkiv hajusheide ning suunatakse see heitevähendussüsteemi Üldkohaldatav d Paigutada peamine tõmbevarje konverteriava ette, et koguda ja suunata esmane heide vähendamissüsteemi Üldkohaldatav e Tõmbevarjed või kraanaga ühendatud tõmbevarjed, et koguda täitmise ja tühjendamise käigus tekkivat heidet ning suunata see vähendamissüsteemi Olemasolevate seadmete korral eeldab kraanaga ühendatud tõmbevarje kasutuselevõtmine ahjuruumi kapitaalset uuendamist f Materjalide (nt vanametall ja räbusti) lisamine tõmbevarje kaudu Üldkohaldatav g Võimendatud imursüsteem (23) Üldkohaldatav

PVT 31. Räbukontsentraatoris vase eraldamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT rakendada allpool esitatud meetodeid.

Meetod a Tolmutõrje meetodid, nagu vee pihustamine räbu käitlemise, ladustamise ja purustamise ajal b Vee abil peenestamine ja flotatsioon c Räbu suunamine lõplikku ladustamispaika hüdrotranspordi abil suletud torujuhtme kaudu d Säilitada tiigis veekiht või kasutada kuivadel aladel tolmu vähendavaid aineid, nagu lubjapiim

PVT 32. Vaserikka räbu ahju puhastamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

Meetod a Tolmutõrje meetodid, nagu vee pihustamine lõpliku räbu käitlemise, ladustamise ja purustamise ajal b Kasutada ahjus alarõhku c Kinnine ahi d Korpus, ümbris ja tõmbevarje, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi e Kaetud renn

PVT 33. Vase esmasel ja teisesel tootmisel toimuva anoodivalu käigus tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Kasutada kinnist vahekoppa b Kasutada suletud vahelmist valukoppa c Kasutada valukopa ja valuratta kohal väljatõmbesüsteemiga varustatud tõmbevarjet

PVT 34. Elektrolüüsikambritest pärit hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Pindaktiivsete ainete lisamine elektrolüütilise ekstraktsiooni kambritesse Üldkohaldatav b Kasutada katteid või tõmbevarjet, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi Kohaldatav üksnes ekstraheerimis- või rafineerimiskambrite madala puhtuseastmega anoodide korral. Ei ole kohaldatav, kui kamber peab jääma katmata, et säilitada kambri temperatuuri kasutamiskõlblikul tasemel (ligikaudu 65 °C) c Suletud ja fikseeritud torujuhtmed elektrolüüdilahuse ülekandmiseks Üldkohaldatav d Gaasi väljatõmbamine katoodipuhastusseadme pesemiskambritest ja anoodijäätmete pesemise seadmest Üldkohaldatav

PVT 35. Vasesulamite valamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Kasutada ümbriseid või tõmbevarjeid, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi b Katta kinni seisutus- ja valuahjudes olevad sulamid c Võimendatud imursüsteem (24)

PVT 36. Mittehappelisel ja happelisel söövitamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

Meetod Kohaldatavus a Ümbritseda söövitustoru suletud ahelas ringleva isopropanooli lahusega Kohaldatav üksnes vasktraadivarda pidevsöövitamise korral b Katta söövitustoru ümbrisega, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi Kohaldatav üksnes pideva happelise söövitamise korral

1.2.3.2. Suunatud tolmuheide

Käesolevas punktis esitatud meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

Kõik PVTga saavutatavad heitetasemed on esitatud tabelis 3.

PVT 37. Toorme vastuvõtmise, ladustamise, käitlemise, transportimise, mõõtmise, segamise, segunemise, purustamise, kuivatamise, lõikamise ja sõelumise käigus ning vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkinud vase termotöötluse tagajärjel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVT 38. Vase esmases tootmises kontsentraadi kuivatamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

Kohaldatavus

Orgaanilise süsiniku kõrge sisalduse puhul rikastatud maakides (nt ligikaudu 10 massiprotsenti) ei pruugi kottfiltrid olla kasutatavad (kottide ummistumise tõttu) ja kasutada võib muid meetodeid (nt elektrifiltrit).

PVT 39. Vase esmasel tootmisel sulatusahjus või konverteris tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama) vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit ja/või märgskraberit.

PVT 40. Vase teisesel tootmisel sulatusahjus või konverteris ning teisese vase vaheainete töötlemisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVT 41. Selleks et vähendada tolmu ja metallide õhkuheidet vase teisesel tootmisel seisutusahjust, on PVT kasutada kottfiltrit.

PVT 42. Vaserikka räbu ahjus töötlemisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või skraberit koos elektrifiltriga.

PVT 43. Vase esmases ja teiseses tootmises kasutatavast anoodiahjust pärit tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või skraberit koos elektrifiltriga.

PVT 44. Vase esmasel ja teisesel tootmisel toimuva anoodivalu käigus tekkiva tolmu ja metalli õhuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või kastepunkti lähedal oleva veesisaldusega heitgaasi korral märgskraberit või udupüüdurit.

PVT 45. Vasesulatusahjus tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT valida toore ja seda ette anda vastavalt kasutatavale ahju tüübile ja heitevähendussüsteemile ning kasutada kottfiltrit.

Tabel 3

PVTga saavutatav vasetootmisel tekkiva tolmu õhkuheite tase

Näitaja PVT Protsess PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Tolm PVT 37 Toorme vastuvõtmine, ladustamine, käitlemine, transportimine, mõõtmine, segamine, segude valmistamine, purustamine, kuivatamine, lõikamine ja sõelumine ning vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkinud vase termotöötlemine 2–5 (25) (28) PVT 38 Rikastatud maagi kuivatamine vase esmasel tootmisel 3–5 (26) (28) (29) PVT 39 Esmase vase väljasulatusahi ja konverter (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama) 2–5 (27) (28) PVT 40 Teisese vase väljasulatusahi ja konverter ning vase teiseses tootmises tekkivate vahesaaduste töötlemine (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) 2–4 (26) (28) PVT 41 Teisese vase seisutusahi ≤ 5 (25) PVT 42 Vaserikka räbu töötlemine ahjus 2–5 (25) (30) PVT 43 Anoodiahi (vase esmasel ja teisesel tootmisel) 2–5 (26) (30) PVT 44 Anoodivalu (vase esmasel ja teisesel tootmisel) ≤ 5–15 (26) (31) PVT 45 Vasesulatusahi 2–5 (26) (32)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.2.3.3. Orgaaniliste ühendite heide

PVT 46. Vase termotöötlemisel ning teisese toorme kuivatamisel, väljasulatamisel või sulatamisel tekkiva orgaaniliste ühendite heite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

Meetod (33) Kohaldatavus a Järelpõleti või järelpõletuskamber või regeneratiivne termooksüdeerija Kohaldatavus on piiratud puhastamist vajavate heitgaaside energiasisaldusega, kuna vähem energiat sisaldavatele heitgaasidele kulub rohkem kütust b Adsorbendi lisamine koos kottfiltri kasutamisega Üldkohaldatav c Ahju tehnilise lahenduse ja heite vähendamise meetodite valimine vastavalt saadaolevale toormele Kohaldatav üksnes uute ahjude ja olemasolevate ahjude kapitaalse uuendamise korral d Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele Üldkohaldatav e Kõigi LOÜde termiline hävitamine ahjus kõrgel temperatuuril (> 1 000 °C) Üldkohaldatav

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 4.

Tabel 4

PVTga saavutatav heitetase vase termotöötlemisel ning teisese toorme kuivatamisel, väljasulatamisel või sulatamisel tekkivate LOÜde üldkoguse õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (34) (35) LOÜ kokku 3–30

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 47. Vase hüdrometallurgilises tootmises toimuval lahustiga ekstraheerimisel tekkiva orgaaniliste ühendite heite vähendamiseks on PVT kasutada mõlemat allpool esitatud meetodit ning teha LOÜ-heide kindlaks igal aastal, nt massibilansi kaudu.

Meetod a Madalama aururõhuga lahusti (protsessi reagent) b Kinnised seadmed, nagu kinnised segamispaagid, kinnised sadestusseadmed ja kinnised ladustamispaagid

PVT 48. Vase termotöötlemisel, samuti vase teiseses tootmises väljasulatamisel, sulatamisel, tulega rafineerimisel ja konverteerimisel tekkiva PCDD/Fi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele b Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet c Kasutada poolsuletud ahju täitmise süsteeme, mis võimaldavad tooret lisada väikestes kogustes d PCDD/Fi termiline hävitamine ahjus kõrgel temperatuuril (> 850 °C) e Lisada hapnikku ahju ülemisse tsooni f Sisemine põletisüsteem g Järelpõletuskamber või järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija (36) h Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi i Kiire jahutamine (36) j Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega (36)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 5.

Tabel 5

PVTga saavutatav PCDD/Fi õhkuheite tase vase termotöötlemisel, samuti vase teiseses tootmises ümbersulatamisel, sulatamisel, tulega rafineerimisel ja konverteerimisel

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) (37) PCDD/F ≤ 0,1

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.2.3.4 Vääveldioksiidi heide

Käesolevas punktis esitatud meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

PVT 49. Vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkiva SO2-heite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama) vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Kuiv või poolkuiv skraber Üldkohaldatav b Märgskraber Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel: — väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) — kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) c Polüeetripõhine absorptsiooni-/desorptsioonisüsteem Ei ole kohaldatav vase sekundaarse tootmise puhul. Ei ole kohaldatav väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadme puudumisel

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 6.

Tabel 6

PVTga saavutatav heitetase vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkiva SO2 õhkuheite korral (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama)

Näitaja Protsess PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (38) SO2 Vase esmane tootmine 50–500 (39) Vase teisene tootmine 50–300

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.2.3.5. Happeline heide

BAT 50. PVT 50. Elektrolüütilise ekstraheerimise kambritest, elektrolüütilise rafineerimise kambritest, katoodipuhastusseadme pesemiskambritest ja anoodijäätmete pesemismasinast pärit happelise heitgaasi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada märgskraberit või udupüüdurit.

1.2.4. Pinnas ja põhjavesi

PVT 51. Räbukontsentraatoris vase eraldamise ajal pinnase ja põhjavee saastamise vältimiseks on PVT kasutada jahutamisaladel äravoolusüsteemi ja räbu lõppladustamispaiga nõuetekohast projektilahendust, et koguda ülevooluvett ja vältida vedeliku leket.

PVT 52. Vase esmases ja teiseses tootmises toimuva elektrolüüsi käigus pinnase ja põhjavee saastamise vältimiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

Meetod a Kasutada suletud äravoolusüsteemi b Kasutada läbilaskmatuid ja happekindlaid põrandaid c Kasutada topeltseinaga paake või paigutada paak kemikaalikindla valliga piiratud ja läbilaskmatu põhjaga alale

1.2.5. Reovee teke

PVT 53. Vase esmasest ja teisesest tootmisest pärineva reovee tekke vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Kasutada auru kondensaati elektrolüüsikambrite kuumutamiseks, vaskkatoodide pesemiseks või suunata aur tagasi aurukatlasse b Taaskasutada jahutusalalt, flotatsiooniprotsessist ja lõpliku räbu hüdrotranspordi käigus kogutud vett räbu kontsentreerimise protsessis c Võtta ringlusse söövitamislahused ja loputusvesi d Töödelda vase hüdrometallurgilises tootmises lahustiga ekstraheerimise etapist pärit jääke (tooret), et võtta kasutusele lahuses sisalduvad orgaanilised ained e Tsentrifuugida vase hüdrometallurgilises tootmises puhastamisel tekkiva ja lahustiga ekstraheerimise etapist pärit vedeliku sadestusseadmetes tekkivat püdelat materjali f Taaskasutada elektrolüüti pärast metalli eemaldamise etappi ekstraheerimisel ja/või leostamisel

1.2.6. Jäätmed

PVT 54. Vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkivate kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada protsesse nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Võtta kasutusele tolmutekke vähendamise süsteemis tekkivas tolmus ja mudas sisalduvad metallid Üldkohaldatav b Taaskasutada või müüa kaltsiumiühendeid (nt kipsi), mis on tekkinud SO2-heite vähendamisel Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu olemasolust c Uuendada või ringlusse võtta kasutatud katalüsaatorid Üldkohaldatav d Võtta kasutusele reoveepuhasti settes sisalduv metall Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust e Kasutada nõrka hapet leostamisprotsessis või kipsi tootmiseks Üldkohaldatav f Eraldada metallirikkas räbus sisalduv vask räbuahjus või räbu flotatsiooni seadmes g Kasutada ahjudest pärit lõplikku räbu abrasiivse või (tee-)ehitusmaterjalina või muul kasulikul otstarbel Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu olemasolust h Kasutada ahjuvooderdist sealt metallide eraldamiseks või selle taaskasutamiseks tulekindla materjalina i Kasutada räbu flotatsioonrikastusel tekkivat räbu abrasiivse või (tee-)ehitusmaterjalina või muul kasulikul otstarbel j Kasutada sulatusahjudest pärit ujuräbu selles sisalduvate metallide eraldamiseks Üldkohaldatav k Eraldada kasutatud elektrolüüdijääkidest neis sisalduv vask ja nikkel. Taaskasutada ülejäänud hapet, et teha uus elektrolüüt või toota kipsi l Rakendada kasutatud anoodi jahutusmaterjalina vase pürometallurgilisel puhastamisel või ümbersulatamisel m Eraldada anoodijääkidest neis sisalduvad väärismetallid n Kasutada reoveepuhastist pärinevat kipsi pürometallurgilises protsessis või müügiks Kohaldatavus võib sõltuda toodetud kipsi kvaliteedist o Eraldada mudast seal sisalduvad metallid Üldkohaldatav p Taaskasutada vase tootmise hüdrometallurgilisest protsessist pärit kasutatud elektrolüüti leostamisainena Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust q Võtta vase valtsimisest pärinevad vaselaastud kasutusele väljasulatusahjus Üldkohaldatav r Eraldada kasutatud söövitamislahusest seal sisalduvad metallid ja taaskasutada puhastatud happelahust

1.3. PVT-JÄRELDUSED ALUMIINIUMI, SEALHULGAS ALUMIINIUMOKSIIDI JA ANOODIDE TOOTMISE KOHTA

1.3.1. Alumiiniumoksiidi tootmine

1.3.1.1. Energia

PVT 55. Energia tõhusaks kasutamiseks boksiidist alumiiniumoksiidi tootmisel on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a Plaatsoojusvahetid Plaatsoojusvahetid suudavad sadestamisalale voolavast vedelikust kätte saada rohkem soojust võrreldes muude meetoditega, nagu kiirjahutusseadmed Kohaldatav, kui jahutusvedelikust pärit energiat saab protsessis taaskasutada ning kui kondensaadi tasakaal ja vedeliku tingimused seda võimaldavad b Ringleva keevkihi särdamisahjud Ringleva keevkihi särdamisahjud on palju energiatõhusamad kui pöördpõletusahjud, kuna alumiiniumoksiidi ja suitsugaasi soojuse taaskasutamine on suurem Kohaldatav üksnes sulatamisel kasutatava alumiiniumoksiidi korral. Ei ole kohaldatav eri-/sulatusklassi mittekuuluva alumiiniumoksiidi korral, kuna sel juhul on nõutav kõrgem kaltsineerimise tase, mida on praegu võimalik saavutada üksnes pöördahjus c Ühevooluline toimimissüsteem Lobri kuumutatakse ühes vooluahelas, kasutamata vaheltvõtuauru ning seega ilma lobri lahjendamiseta (erinevalt kahevoolulisest toimimissüsteemist) Kasutatav üksnes uute seadmete korral d Boksiidi valik Suurema niiskusesisaldusega boksiit toob protsessi rohkem vett, mis suurendab aurustamiseks kuluvat energiakogust. Lisaks sellele on kõrge monohüdraadisisaldusega boksiidi (bömiit ja/või diaspoor) korral vaja laagerdusprotsessis kõrgemat rõhku ja temperatuuri, mis suurendab energiakulu Kohaldatav nende piirangute raames, mis on seotud seadme erilahendusega, kuna mõned seadmed on spetsiaalselt ette nähtud teatava kvaliteediga boksiidi jaoks, mis piirab alternatiivsete boksiidiallikate kasutamist

1.3.1.2. Õhkuheide

PVT 56. Alumiiniumoksiidi kaltsineerimisel tekkiva tolmu- ja metalliheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või elektrifiltrit.

1.3.1.3. Jäätmed

PVT 57. Kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks ja alumiiniumoksiidi tootmisel tekkivate boksiidijäätmete kõrvaldamise tõhustamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Vähendada boksiidijääkide mahtu kokkupressimise abil, et vähendada niiskusesisaldust, nt kasutades vaakumit või kõrgrõhufiltreid, et moodustada poolkuiv brikett b Vähendada/minimeerida boksiidijääkide aluselisust, et võimaldada jääkide prügilasse ladestamist

1.3.2. Anoodide tootmine

1.3.2.1. Õhkuheide

1.3.2.1.1. Pastaseadmest pärit tolmu-, PAHi ja fluoriidiheide

PVT 58. Pastaseadmest (koksitolmu eemaldamine sellistest protsessidest nagu koksi ladustamine ja peenestamine) pärit tolmu õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 7.

PVT 59. Pastaseadmest (kuuma pigi ladustamine, pasta segamine, jahutamine ja vormimine) pärit tolmu ja PAHi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod (40) a Eeljahutusega või ilma selleta kuivskraber, milles kasutatakse koksi adsorbendina ja mille järel on kottfilter b Regeneratiivne termooksüdeerija c Katalüütiline termooksüdeerija

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 7.

Tabel 7

PVTga saavutatav heitetase pastaseadmest pärit tolmu ja BaPi (PAHi näitaja) õhkuheite korral

Näitaja Protsess PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Tolm — Kuuma pigi ladustamine, pasta segamine, jahutamine ja vormimine — Koksitolmu eemaldamine sellistes protsessides, nagu koksi ladustamine ja peenestamine 2–5 (41) BaP Kuuma pigi ladustamine, pasta segamine, jahutamine ja vormimine 0,001–0,01 (42)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.2.1.2. Kuumutamisseadmes tekkiva tolmu, vääveldioksiidi, PAHi ja fluoriidi heide

PVT 60. Esmase alumiiniumi sulatusahjuga integreeritud anooditootmisseadmes olevas kuumutamisseadmes tekkiva tolmu, vääveldioksiidi, PAHi ja fluoriidi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod (43) Kohaldatavus a Kasutada vähese väävlisisaldusega tooret ja kütuseid Üldkohaldatav SO2-heite vähendamiseks b Kuivskraber, kasutades alumiiniumoksiidi adsorbendina, millele järgneb kottfilter Üldkohaldatav tolmu, PAHi ja fluoriidi heite vähendamiseks c Märgskraber Kohaldatavus tolmu, SO2, PAHi ja fluoriidide heite vähendamiseks võib olla piiratud järgmistel juhtudel: — väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) — kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) d Regeneratiivne termooksüdeerija koos tolmutekke vähendamise süsteemiga Üldkohaldatav tolmu ja PAHi heite vähendamiseks.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 8.

Tabel 8

PVTga saavutatav heitetase alumiiniumi esmase sulatusahjuga integreeritud anooditootmisseadmes olevast kuumutamisseadmest pärit tolmu, BaPi (PAHi näitaja) ja fluoriidi õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Tolm 2–5 (44) BaP 0,001–0,01 (45) HF 0,3–0,5 (44) Fluoriidid kokku ≤ 0,8 (45)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 61. Eraldiseisvas anooditootmisseadmes olevast kuumutamisseadmest pärit tolmu, PAHi ja fluoriidi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada eelfiltrimisüksust ja regeneratiivset termooksüdeerijat, millele järgneb märgskraber (nt lubjakiht).

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 9.

Tabel 9

PVTga saavutatav heitetase eraldiseisvas anooditootmisseadmes olevast kuumutamisseadmest pärit tolmu, BaPi (PAHi näitaja) ja fluoriidi õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Tolm 2–5 (46) BaP 0,001–0,01 (47) HF ≤ 3 (46)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.2.2. Reovee teke

PVT 62. Anoodi kuumutamisel reovee tekkimise vältimiseks on PVT kasutada suletud veeringlust.

Kohaldatavus

Üldkohaldatav uute seadmete ja kapitaalse uuendamise korral. Kohaldatavus võib olla piiratud vee kvaliteedi ja/või toote kvaliteedi nõuete tõttu.

1.3.2.3. Jäätmed

PVT 63. Kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT võtta puhastamisvahendina ringlusse koksifiltrist pärinev söetolm.

Kohaldatavus

Sõltuvalt söetolmu tuhasisaldusest võivad kohaldatavuse suhtes esineda piirangud.

1.3.3. Alumiiniumi esmane tootmine

1.3.3.1. Õhkuheide

PVT 64. Søderbergi tehnoloogiat kasutaval alumiiniumi esmasel tootmisel elektrolüüsikambritest pärit hajusheite vältimiseks või kogumiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

Meetod a Kasutada pastat, mille pigisisaldus jääb vahemikku 25–28 % (kuivpasta) b Uuendada kollektori tehnilist lahendust, et võimaldada suletud punktetteandega seotud toiminguid ning tõhustada heitgaasi kogumist c Alumiiniumoksiidi punktetteanne d Suurendada anoodi kõrgust koos PVT 67 esitatud töötlemisviisiga e Anoodi ülaosa katmine varjega, kui kasutatakse kõrge voolutihedusega anoode, koos PVT 67 osutatud puhastusmeetoditega

Kirjeldus

PVT 64(c): alumiiniumoksiidi punktetteandega välditakse tavapärast kooriku purustamist (nagu näiteks käsitsi küljelt etteande või kooriku kaabitsaga purustamisega etteande korral) ning seega vähendatakse seotud fluoriidi- ja tolmuheidet.

PVT 64(d): anoodi suurem kõrgus võimaldab saavutada madalamaid temperatuure anoodi tipus, mille tulemusena väheneb õhkuheide.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 12.

PVT 65. Alumiiniumi esmasel tootmisel eelkuumutatud anoodide kasutamisega on elektrolüüsikambritest pärit tolmuheite vältimiseks või kogumiseks PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

Meetod a Alumiiniumoksiidi automaatne mitmik-punktetteanne b Kambri täielik katmine tõmbevarjega ning piisavad heitgaasi väljatõmbe kiirused (et suunata heitgaas meetodis PVT 67 osutatud puhastamisele), arvestades fluoriidi tekkimist vannis ja süsinikanoodi kulumist c Meetodis PVT 67 loetletud puhastusseadmetega ühendatud võimendatud imursüsteem d Anoodide vahetamiseks ja muuks kambrikatete eemaldamist eeldavaks tegevuseks kuluva aja vähendamine e Tõhus protsessijuhtimissüsteem, millega välditakse tootmishälbeid, mis muul juhul võivad viia kambris gaaside rohke eraldumise ja suurenenud heiteni f Programmeeritud süsteemi kasutamine kambri käitamiseks ja hooldamiseks g Kontrollitud tõhusate puhastamismeetodite kasutamine varrasseadmes, et võtta kasutusele fluoriide ja süsinikku h Eemaldatud anoodide ladustamine kambri lähedal sektsioonis seoses PVT 67 osutatud puhastamisega või otste ladustamine kitsastes kastides

Kohaldatavus

PVT 65(c) ja h ei ole olemasolevate seadmete suhtes kohaldatavad.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 12.

1.3.3.1.1. Suunatud tolmu- ja fluoriidiheide

PVT 66. Toorme ladustamisel, käitlemisel ja transpordil tekkiva hajusheite vältimiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 10.

Tabel 10

PVTga saavutatav heitetase toorme ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiva tolmu korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (48) Tolm ≤ 5–10

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 67. Elektrolüüsikambritest pärit tolmu, metalli ja fluoriidi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

Meetod (49) Kohaldatavus a Kuivskraber, milles alumiiniumoksiidi kasutatakse adsorbendina; sellele järgneb kottfilter Üldkohaldatav b Kuivskraber, milles alumiiniumoksiidi kasutatakse adsorbendina; sellele järgnevad kottfilter ja märgskraber Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel: — väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) — kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 11 ja tabel 12.

Tabel 11

PVTga saavutatav heitetase elektrolüüsikambrites tekkiva tolmu ja fluoriidi õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Tolm 2–5 (50) HF ≤ 1,0 (50) Fluoriidid kokku ≤ 1,5 (51)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.3.1.2. Tolmu- ja fluoriidiheide kokku

PVTga saavutatav heitetase elektrolüüsikorpusest pärit tolmu ja fluoriidi õhkuheite korral (kogutakse elektrolüüsikambritest ja nende lagede ventilatsiooniavadest): vt tabel 12.

Tabel 12

PVTga saavutatav heitetase elektrolüüsikorpusest pärit tolmu ja fluoriidi õhkuheite korral (kogutakse elektrolüüsikambritest ja nende lagede ventilatsiooniavadest)

Näitaja PVT PVTga saavutatavad olemasolevate seadmete heitetasemed (kg/t Al) (52) (53) PVTga saavutatavad uute seadmete heitetasemed (kg/t Al) (52) Tolm PVT 64, PVT 65 ja PVT 67 kombinatsioon ≤ 1,2 ≤ 0,6 Fluoriidid kokku ≤ 0,6 ≤ 0,35

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 68. Alumiiniumi esmases tootmises sulatamisel ning sulametalli töötlemisel ja valul tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Kasutada elektrolüüsi teel saadud vedelat metalli ja saastamata alumiiniummaterjali, st tahket materjali, millel ei ole värvaineid, plasti ega õli (nt toorikute ülemine ja alumine osa, mis lõigatakse ära kvaliteedi eesmärgil) b Kottfilter (54)

PVTga saavutav heitetase: vt tabel 13.

Tabel 13

PVTga saavutatav heitetase alumiiniumi esmases tootmises sulatamisel ning sulametalli töötlemisel ja valamisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (55) (56) Tolm 2–25

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.3.1.3. Vääveldioksiidi heide

PVT 69. Elektrolüüsikambritest pärit õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Vähese väävlisisaldusega anoodide kasutamine Üldkohaldatav b Märgskraber (57) Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel: — väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) — kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

Kirjeldus

PVT 69(a): aastakeskmisena vähem kui 1,5 % väävlisisaldusega anoode on võimalik toota kasutatava toorme sobiva kombineerimise teel. Elektrolüüsiprotsessi teostatavuse jaoks on vajalik vähemalt 0,9 % aastakeskmine väävlisisaldus.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 14.

Tabel 14

PVTga saavutatavad heitetasemed elektrolüüsikambritest õhku eralduva SO2-heite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (kg/t Al) (58) (59) SO2 ≤ 2,5–15

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.3.1.4. Perfluorosüsivesinike heide

PVT 70. Alumiiniumi esmasel tootmisel tekkiva perfluorosüsivesinike õhkuheite vähendamiseks on PVT kõigi järgmiste meetodite kasutamine.

Meetod Kohaldatavus a Alumiiniumoksiidi automaatne mitmik-punktetteanne Üldkohaldatav b Aktiivsete kambrite andmebaasidel ja kambri töönäitajate seirel põhinev elektrolüüsiprotsessi arvutijuhtimine Üldkohaldatav c Anoodiefekti automaatne summutamine Mittekohaldatav Søderbergi kambrite suhtes, sest anoodide ehitus (ainult ühes tükis) ei võimalda käesoleva meetodiga seotud vannivoolu

Kirjeldus

PVT 70(c): anoodiefekt tekib siis, kui elektrolüüdi alumiiniumoksiidi sisaldus langeb alla 1–2 %. Anoodiefektide ajal lagundatakse alumiiniumoksiidi lagundamise asemel krüoliitvanni metalli- ja fluoriidioonideks, viimased moodustavad gaasilised perfluorosüsivesinikud, mis reageerivad süsinikanoodiga.

1.3.3.1.5. PAHi ja CO heide

PVT 71. Søderbergi tehnoloogia kasutamisel alumiiniumi esmasel tootmisel tekkiva CO and PAHi õhkuheite vähendamiseks on PVT põletada CO ja PAH kambri heitgaasis.

1.3.3.2. Reovee teke

PVT 72. Reovee tekke vältimiseks on PVT taaskasutada või võtta protsessis ringlusse jahutusvesi ja käideldud reovesi, sealhulgas vihmavesi.

Kohaldatavus

Üldkohaldatav uute seadmete ja kapitaalse uuendamise korral. Kohaldatavus võib olla piiratud vee kvaliteedi ja/või toote kvaliteedi nõuete tõttu. Taaskasutatava või ringlussevõetava jahutusvee, käideldud reovee ja vihmavee kogus ei saa olla suurem kui protsessi jaoks vajalik vee kogus.

1.3.3.3. Jäätmed

PVT 73. Kasutatud tiiglivooderduse kõrvaldamise vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada selle välist ringlussevõttu, nagu tsemendi tootmine soolaräbu taaskasutamise protsessis, süsinikrikastajana terase või ferrosulamitööstuses või teisese toormena (nt kivivill), sõltuvalt lõpptarbija nõuetest.

1.3.4. Alumiiniumi teisene tootmine

1.3.4.1. Teisesed materjalid

PVT 74. Saagise suurendamiseks toormest on PVT eraldada mittemetallilised koostisosad ja muud metallid alumiiniumist, kasutades ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni, sõltuvalt töödeldavate materjalide koostisosadest.

Meetod a Mustmetallide magnetiline eraldamine b Alumiiniumi pöörisvooluga eraldamine (liikuvate elektromagnetväljade kasutamine) muudest koostisosadest c Eri metallide ja mittemetalliliste koostisosade eraldamine suhtelise tiheduse järgi (kasutades erineva tihedusega vedelikku)

1.3.4.2. Energeetika

PVT 75. Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Ahju täidise eelkuumutamine heitgaasiga Kohaldatav üksnes mittepöördahjude korral b Gaaside retsirkuleerimine koos põlemata jäänud süsivesinikega tagasi põletisüsteemi Kohaldatav üksnes kiirgusahjude ja kuivatite korral c Suunata vedel metall otse vormimisele Kohaldatavus on piiratud transportimiseks vajaliku ajaga (maksimaalselt 4–5 tundi)

1.3.4.3. Õhkuheide

PVT 76. Õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT eemaldada metallipurust enne väljasulatamisetappi õli ja orgaanilised koostisosad, kasutades tsentrifuugimist ja/või kuivatamist (60).

Kohaldatavus

Tsentrifuugimine on kasutatav üksnes õliga väga saastunud metallipuru korral enne kuivatamist. Õli ja orgaaniliste komponentide eemaldamine ei pruugi olla vajalik, kui ahi ja heitevähendussüsteem on projekteeritud töötlema orgaanilist materjali.

1.3.4.3.1. Hajusheide

PVT 77. Vanametalli ringlussevõtu eeltöötlusprotsessis tekkiva hajusheite vähendamiseks või selle tekke vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

Meetod a Kinnine või pneumaatiline konveier, väljatõmbesüsteemiga b Täitmis- ja tühjenduskohtade ümbrised või tõmbevarjed, väljatõmbesüsteemiga

PVT 78. Sulatusahjude täitmisel ja tühjendamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks või vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Tõmbevarje asetamine ahjuukse peale ning väljalaskeavale, mille heitgaasi väljatõmbe süsteem on ühendatud filtrimissüsteemiga Üldkohaldatav b Suitsu kogumise ümbris, mis katab nii täitmise kui ka tühjendamise tsoone Kohaldatav üksnes statsionaarsete trummelahjude korral c Tihendatud ahjuuks (61) Üldkohaldatav d Tihendatud täitmisvagun Kohaldatav üksnes mittepöörlevate ahjude korral e Võimendatud imursüsteem, mida saab kohandada vastavalt vajaminevale protsessile (61) Üldkohaldatav

Kirjeldus

PVT 78(a) ja (b): väljatõmbefunktsiooniga katte paigaldamine, et koguda ja käidelda protsessis tekkivaid heitgaase.

PVT 78(d): tihenditega laadimisvagonett surutakse jäätmemetalli mahalaadimise ajal tihedalt vastu avatud ahjuust; sellega säilitatakse ahju tihendatus selles etapis.

PVT 79. Ujuräbu/drossi töötlemisel tekkiva heite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Ujuräbu/drossi jahutamine tihendatud mahutites inertse gaasi all kohe pärast ahjust riibumist b Ujuräbu/drossi märgumise vältimine c Ujuräbu/drossi tihendamine väljatõmbe ja tolmutekke vähendamise süsteemi kasutamisega

1.3.4.3.2. Suunatud tolmuheide

PVT 80. Metallipuru kuivatamisel ning metallipurust õli ja orgaaniliste komponentide eemaldamisel, mittemetalliliste komponentide ja muude metallide purustamisel, jahvatamisel ja kuival eraldamisel alumiiniumist ning alumiiniumi sekundaarse tootmisega seotud ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiva tolmu- ja metalliheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 15.

Tabel 15

PVTga saavutatav heitetase metallipuru kuivatamisel ning metallipurust õli ja orgaaniliste komponentide eemaldamisel, mittemetalliliste komponentide ja muude metallide purustamisel, jahvatamisel ja kuival eraldamisel alumiiniumist ning alumiiniumi sekundaarse tootmisega seotud ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (62) Tolm ≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 81. Alumiiniumi teisesel tootmisel sellistes ahjuprotsessides, nagu täitmine, sulatamine, tühjendamine ja sulametalli töötlemine, tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 16.

Tabel 16

PVTga saavutatav heitetase alumiiniumi teisesel tootmisel sellistes ahjuprotsessides, nagu täitmine, sulatamine, mahalaadimine ja sulametalli töötlemine, tekkiva tolmu õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (63) Tolm 2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 82. Alumiiniumi teiseses tootmises ümbersulatamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Kasutada saastamata alumiiniummaterjali, st tahket materjali, millel ei ole värvaineid, plasti ega õli (nt toorikud) b Parandada põlemistingimusi, et vähendada tolmuheidet c Kottfilter

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 17.

Tabel 17

PVTga saavutatav heitetase alumiiniumi teiseses tootmises ümbersulatamisel tekkiva tolmu korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (64) (65) Tolm 2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.4.3.3. Orgaaniliste ühendite heide

PVT 83. Saastatud teisese toorme (nt metallipuru) termilisel töötlemisel ja sulatusahjus tekkivate orgaaniliste ühendite ja PCDD/Fi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit koos vähemalt ühe allpool esitatud meetodiga.

Meetod (66) a Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele b Sisemine põletisüsteem sulatusahjudele c Järelpõleti d Kiire jahutamine e Aktiivsöe lisamine

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 18.

Tabel 18

PVTga saavutatav heitetase saastunud teisese toorme (nt metallipuru) termilisel töötlemisel ning sulatusahjus tekkivate LOÜde üldkoguse ja PCDD/Fi õhkuheite korral

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase LOÜ kokku mg/Nm3 ≤ 10– 30 (67) PCDD/F ng I-TEQ/Nm3 ≤ 0,1 (68)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.4.3.4. Happeline heide

PVT 84. Saastunud teisese toorme (nt metallipuru) termilisel töötlemisel, sulatusahjus ja ümbersulatamisel ning sulametalli töötlemisel tekkivate HCl, Cl2 ja HFi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetodit või nende kombinatsiooni.

Meetod a Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele (69) b Ca(OH)2 või naatriumvesinikkarbonaadi sissepritsimine koos kottfiltri kasutamisega (69) c Juhtida rafineerimisprotsessi, kohandades sulametallis olevate saasteainete eemaldamiseks kasutatava rafineerimisgaasi kogust d Kasutada rafineerimisprotsessis lahjendatud kloori koos inertse gaasiga

Kirjeldus

PVT 84(d): kasutada puhta kloori asemel inertse gaasiga lahjendatud kloori, et vähendada klooriheidet. Puhastamine on võimalik ka üksnes inertset gaasi kasutades.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 19.

Tabel 19

PVTga saavutatav heitetase saastunud teisese toorme (nt metallipuru) termilisel töötlemisel, sulatusahjus ja ümbersulatamisel ning sulametalli töötlemisel tekkivate HCl, Cl2 ja HF õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) HCl ≤ 5–10 (70) Cl2 ≤ 1 (71) (72) HF ≤ 1 (73)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.4.4. Jäätmed

PVT 85. Alumiiniumi teisesest tootmisest pärit kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Sulatusahjus soolakatte kasutamise või soolaräbu taaskasutamisprotsessi puhul: taaskasutada kogutud tolm protsessis b Soolaräbu täielik ringlussevõtt c Soolakatet mittekasutavate ahjude korral töödelda ujuräbu/drossi, et eraldada sellest alumiinium

PVT 86. Alumiiniumi teisesel tootmisel tekkiva soolaräbu koguse vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Parandada kasutatava toorme kvaliteeti mittemetalliliste koostisosade ja muude metallide alumiiniumist eraldamise abil, kui alumiinium on jäätmetes segamini muude koostisosadega Üldkohaldatav b Eemaldada saastunud metallipurust enne sulatamist õli ja orgaanilised koostisosad Üldkohaldatav c Metalli pumpamine või segamine Mittekohaldatav pöördahjude korral d Kallutatav pöördahi Selle ahju kasutamine võib olla piiratud etteantava materjali suurusega

1.3.5. Soolaräbu ringlussevõtu protsess

1.3.5.1. Hajusheide

PVT 87. Soolaräbu ringlussevõtu protsessis tekkiva hajusheite vähendamiseks või selle tekke vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

Meetod a Kinnised seadmed koos gaasi väljatõmbe ja juhtimisega filtrimissüsteemi b Tõmbevarje koos gaasi väljatõmbe ja juhtimisega filtrimissüsteemi

1.3.5.2. Suunatud tolmuheide

PVT 88. Soolaräbu taaskasutamisprotsessis purustamisel ja kuivjahvatamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 20.

Tabel 20

PVTga saavutatav heitetase soolaräbu taaskasutamisprotsessiga seotud purustamisel ja kuivjahvatamisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (74) Tolm 2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.5.3. Gaasilised ühendid

PVT 89. Soolaräbu taaskasutamisprotsessis märgjahvatamisel ja leostamisel tekkivate gaaside õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod (75) a Aktiivsöe lisamine b Järelpõleti c Märgskraber H2SO4-lahusega

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 21.

Tabel 21

PVTga saavutatav heitetase soolaräbu taaskasutamise protsessis märgjahvatamisel ja leostamisel tekkivate gaaside õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (76) NH3 ≤ 10 PH3 ≤ 0,5 H2S ≤ 2

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.4. PVT-JÄRELDUSED PLII JA/VÕI TINA TOOTMISE KOHTA

1.4.1. Õhkuheide

1.4.1.1. Hajusheide

PVT 90. Esmaste ja teiseste materjalide, välja arvatud akude eeltöötlemisel (nagu mõõtmine, segamine, segu koostamine, purustamine, lõikamine ja sõelumine) tekkinud hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Kinnine konveier või pneumaatiline teisaldussüsteem tolmuse materjali jaoks Üldkohaldatav b Kinnised seadmed. Tolmuste materjalide kasutamisel kogutakse heide kokku ja saadetakse heitevähendussüsteemi Kohaldatav üksnes etteandesegude korral, mis on ette valmistatud doseerimiskonteineris või nn kaalukaotuse süsteemides c Toorme segamine kinnises hoones Kohaldatav üksnes tolmuste materjalide korral. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruumivajaduste tõttu d Tolmutõrjesüsteemid, nagu veepihustid Kohaldatav üksnes välistingimustes toimuva segamise korral e Toorme granuleerimine Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud toormaterjale

PVT 91. Plii esmases ja plii ja/või tina teiseses tootmises materjali eeltöötlemisel (nagu kuivatamine, purustamine, paagutamine, brikettimine, granuleerimine ja akude purustamine, sõelumine ja klassifitseerimine) tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

Meetod a Kinnine konveier või pneumaatiline teisaldussüsteem tolmuse materjali jaoks b Kinnised seadmed. Tolmuste materjalide kasutamisel kogutakse heide kokku ja saadetakse heitevähendussüsteemi

PVT 92. Plii ja/või tina tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel ning plii esmases tootmises eelnevate vaseärastusprotsesside käigus tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite sobivat kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Ümbrises täitmissüsteem koos väljatõmbesüsteemiga Üldkohaldatav b Tsüklilise etteande ja väljavõtmise protsesside jaoks tihendatud või ümbrisesse suletud ahjud koos uksetihendusega (77) Üldkohaldatav c Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbe kiirust, et vältida ülerõhu tekkimist Üldkohaldatav d Tõmbevarjed/ümbrised täitmis- ja tühjendamiskohtades Üldkohaldatav e Kinnine hoone Üldkohaldatav f Täielik katmine tõmbevarjega, millel on väljatõmbesüsteem Olemasolevate seadmete või nende olulise ajakohastamisel korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruuminõuete tõttu g Säilitada ahju tihendus Üldkohaldatav h Hoida ahju temperatuur madalaimal nõutaval tasemel Üldkohaldatav i Kasutada väljavõtmiskohas, koppade ja räbu käitlemise alal tõmbevarjet koos väljatõmbesüsteemiga Üldkohaldatav j Tolmuse toorme eeltöötlemine, nagu granuleerimine Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud toormaterjale k Kasutada väljavõtmise ajal koppade jaoks nn kuuti Üldkohaldatav l Täitmis-ja tühjendamisala väljatõmbesüsteem, mis on ühendatud filtrimissüsteemiga Üldkohaldatav

PVT 93. Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ümbersulatamisel, rafineerimisel ja valamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Tiigelahju või katla peal olev tõmbevarje koos väljatõmbesüsteemiga b Kaaned, millega sulgeda katel rafineerimisreaktsioonide ja kemikaalide lisamise ajal c Väljatõmbesüsteemiga varustatud tõmbevarje valurennide kohal ja väljavõtmiskohtades d Sulandi temperatuuri kontrollimine e Suletud mehaanilised räbueemaldajad tolmuse drossi ja jääkide eemaldamiseks

1.4.1.2. Suunatud tolmuheide

PVT 94. Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises toorme ettevalmistamisel (nagu vastuvõtmine, käitlemine, ladustamine, mõõtmine, segamine, segu koostamine, kuivatamine, purustamine, lõikamine ja sõelumine) tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 22.

Tabel 22

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises toorme ettevalmistamisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (78) Tolm ≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 95. Akude ettevalmistamisel (purustamine, sõelumine, klassifitseerimine) tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või märgskraberit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 23.

Tabel 23

PVTga saavutatav heitetase akude ettevalmistamisel (purustamine, sõelumine ja klassifitseerimine) tekkiva tolmu õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (79) Tolm ≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 96. Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 24.

Tabel 24

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel tekkiva tolmu ja plii õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse) korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Tolm 2–4 (80) (81) Plii ≤ 1 (82)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 97. Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ümbersulatamisel, rafineerimisel ja valamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodeid.

Meetod a Pürometallurgiliste protsesside korral: hoida sulatusvanni temperatuur madalaimal võimalikul tasemel vastavalt protsessietapile ja kasutada kottfiltrit b Hüdrometallurgiliste protsesside korral: kasutada märgskraberit

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 25.

Tabel 25

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ümbersulatamisel, rafineerimisel ja valamisel tekkiva tolmu ja plii õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Tolm 2–4 (83) (84) Plii ≤ 1 (85)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.4.1.3. Orgaaniliste ühendite heide

PVT 98. Plii ja/või tina teiseses tootmises toorme kuivatamisel ja väljasulatamisel tekkivate orgaaniliste ühendite õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod (86) Kohaldatavus a Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele Üldkohaldatav b Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet Üldkohaldatav c Järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija Kohaldatavus on piiratud nende heitgaaside energiasisalduse tõttu, mida peab töötlema, kuna vähem energiat sisaldavatele heitgaasidele kulub rohkem kütust

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 26.

Tabel 26

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina teiseses tootmises toorme kuivatamisel ja väljasulatamisel tekkivate LOÜde üldkoguse õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (87) LOÜ kokku 10–40

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 99. Plii ja/või tina teisese toorme väljasulatamisel tekkiva PCDD/Fi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele (88) b Poolavatud ahju korral kasutada täitmissüsteeme, mis võimaldavad ette anda väikeses koguses tooret (88) c Sisemine põletisüsteem (88) sulatusahjudele d Järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija (88) e Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi (88) f Kiire jahutamine (88) g Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega (88) h Kasutada tõhusat tolmukogumissüsteemi i Lisada ahju ülemisse tsooni hapnikku j Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet (88)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 27.

Tabel 27

PVTga saavutatav heitetase teisese plii ja/või tina toorme väljasulatamisel tekkiva PCDD/Fi õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) (89) PCDD/F ≤ 0,1

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.4.1.4. Vääveldioksiidi heide

PVT 100. Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel tekkiva SO2 õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse) vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Sulfaadivormis olevat väävlit sisaldava toorme leeliseline leostamine Üldkohaldatav b Kuiv või poolkuiv skraber (90) Üldkohaldatav c Märgskraber (90) Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel: — väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) — kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) d Väävli sidumine ümbersulatusetapis Kohaldatav üksnes plii teisese tootmise korral

Kirjeldus

PVT 100(a): leeliselist soolalahust kasutatakse teisesest materjalist sulfaatide eemaldamiseks enne väljasulatamist.

PVT 100(d): väävli fikseerimine ümbersulatusetapis saavutatakse ümbersulatusahjus raua ja sooda (Na2CO3) lisamisega, mis reageerib toormes sisalduva väävliga nii, et tekib Na2S-FeS räbu.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 28.

Tabel 28

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel tekkiva SO2 õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse) korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (91) (92) SO2 50–350

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.4.2. Pinnase ja põhjavee kaitse

PVT 101. Akude ladustamisel, purustamisel, sõelumisel ja klassifitseerimisel pinnase ja põhjavee saastumise vältimiseks on PVT kasutada happekindlat pinnakatet ja mahavoolanud happe kogumise süsteemi.

1.4.3. Reovee teke ja puhastamine

PVT 102. Leeliselise leostamise käigus reovee tekke vältimiseks on PVT taaskasutada leeliselisest soolade lahusest naatriumsulfaadi kristalliseerimisel alles jäävat vett.

PVT 103. Akude ettevalmistamisel, kui happeudu suunatakse reoveepuhastisse, tekkiva vetteheite vähendamiseks on PVT käitada sobivalt projekteeritud reoveepuhastit, et vähendada selles voos sisalduvate saasteainete sisaldust.

1.4.4. Jäätmed

PVT 104. Plii esmasest tootmisest kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, protsessijääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Taaskasutada tolmu eemaldamise süsteemis tekkivat tolmu plii tootmises Üldkohaldatav b Võtta kasutusele gaasi märg- või kuivpuhastamisel tekkivas tolmus/mudas sisalduv Se ja Te Kohaldatavus võib olla piiratud elavhõbedasisalduse tõttu c Võtta kasutusele rafineerimisdrossis sisalduvad Ag, Au, Bi, Sb ja Cu Üldkohaldatav d Võtta kasutusele reoveepuhasti mudas sisalduvad metallid Reoveepuhastist pärineva muda otsene väljasulatamine võib olla piiratud selliste elementide manuluse tõttu nagu As, Tl ja Cd e Lisada räbustit, mis muudab räbu sobivamaks väliseks kasutamiseks Üldkohaldatav

BAT 105. PVT 105. Pliiakudes sisalduvate polüpropüleeni ja polüetüleeni kasutamise võimaldamiseks on PVT eraldada see akudest enne väljasulatamist.

Kohaldatavus

See ei pruugi olla kohaldatav šahtahjude korral, kuna lahti võtmata (terved) akud lasevad gaasi läbi ning see on ahju talitluse jaoks vajalik.

PVT 106. Akude taaskasutamisprotsessi käigus kogutud väävelhappe taaskasutamiseks või kasutusele võtmiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada selle sisest või välist taaskasutamist või ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Taaskasutada söövitamisainena Üldkohaldatav sõltuvalt kohalikest tingimustest, nagu söövitamise kasutamine ja happes olevate lisandite kokkusobivus protsessiga b Taaskasutada toormena keemiatööstusettevõttes Kohaldatavus võib sõltuda kohaliku keemiatööstusettevõtte olemasolust c Happe regenereerimine krakkimise teel Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas väävelhappe või vedela vääveldioksiidi tootmise seadmed d Kipsi tootmine Kohaldatav üksnes siis, kui taaskasutatavas happes olevad lisandid ei mõjuta kipsi kvaliteeti või kui madalama kvaliteediga kipsi saab kasutada muul otstarbel, nt räbustina e Naatriumsulfaadi tootmine Kohaldatav üksnes leeliselise leostamisprotsessi korral

PVT 107. Plii ja/või tina teisesest tootmisest kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod a Taaskasutada väljasulatusprotsessi jääke, et eraldada nendest plii ja muud metallid b Käidelda jääke ja jäätmeid materjali taaskasutamiseks ettenähtud seadmetes c Käidelda jääke ja jäätmeid nii, et neid saaks kasutada muudes rakendustes

1.5. PVT-JÄRELDUSED TSINGI JA/VÕI KAADMIUMI TOOTMISE KOHTA

1.5.1. Esmane tsingi tootmine

1.5.1.1. Tsingi hüdrometallurgiline tootmine

1.5.1.1.1. Energia

PVT 108. Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT taaskasutada särdamisel tekkinud heitgaasist pärit kuumust, kasutades ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Kasutada jääksoojuse katelt ja turbiine elektri tootmiseks Kohaldatavus võib sõltuda liikmesriigi energiahindadest ja energiapoliitikast b Kasutada jääksoojuse katelt ja turbiine, et toota mehaanilist energiat, mida kasutatakse protsessi käigus Üldkohaldatav c Kasutada jääksoojuse katelt, et toota soojust, mida kasutatakse protsessi käigus ja/või kontori kütmiseks Üldkohaldatav

1.5.1.1.2. Õhkuheide

1.5.1.1.2.1. Hajusheide

PVT 109. Särdamise etteande ettevalmistamisel ja etteande käigus tekkiva tolmu hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

Meetod a Märgetteanne b Täielikult kinnised protsessiseadmed, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga

PVT 110. Särdamisprotsessis tekkiva tolmu hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod a Protsessi läbiviimine negatiivse rõhu all b Täielikult kinnised protsessiseadmed, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga

PVT 111. Leostamisel, tahke ja vedela fraktsiooni eraldamisel ja puhastamisel tekkiva hajusa õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

Meetod Kohaldatavus a Katta paagid kaanega Üldkohaldatav b Katta protsessi vedeliku sisselaske ja väljalaske rennid Üldkohaldatav c Ühendada paagid keskse mehaanilise tõmbega heitevähendussüsteemiga või ühtse paagiga heitevähendussüsteemiga Üldkohaldatav d Katta vaakumfiltrid tõmbevarjega ja ühendada need heitevähendussüsteemiga Kohaldatav üksnes kuumade vedelike filtrimisel leostamise ja tahkest materjalist vedeliku eraldamise etapis

PVT 112. Elektrolüütilisel ekstraheerimisel tekkiva hajusa õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ekstraheerimiskambrites lisandeid, eriti vahustusaineid.

1.5.1.1.2.2. Suunatud heide

PVT 113. Toorme käitlemisel ja ladustamisel, kuiva särdamise etteande ettevalmistamisel, kuiva särdamise etteandel ja särdamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 29.

Tabel 29

PVTga saavutatav heitetase toorme käsitsemisel ja ladustamisel, kuiva särdamise etteande ettevalmistamisel, kuiva särdamise etteandel ja särdamisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

Näitaja PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (93) Tolm ≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 114. Leostamisel, puhastamisel ja elektrolüüsi ajal tekkiva tsingi ja väävelhappe õhkuheite ning puhastamisel tekkiva arsaani