Euroopa Liidu Teataja L 044 , 14/02/2002 Lk 0001 - 0011



Nõukogu otsus, 28. jaanuar 2002, Bulgaaria ühinemispartnerluse põhimõtete, prioriteetide, vahe-eesmärkide ja tingimuste kohta (2002/83/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse 16. märtsi 1998. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 622/98 kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi ja eelkõige ühinemispartnerluse loomise kohta, [1] eriti selle artiklit 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Luxembourg'i Euroopa Ülemkogu sedastas, et ühinemispartnerlus on tõhustatud ühinemiseelse strateegia uus vahend ja keskne tegur. (2) Määrus (EÜ) nr 622/98 sätestab, et nõukogu teeb komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse igale kandidaatriigile esitatavate ühinemispartnerluse põhimõtete, prioriteetide, vahe-eesmärkide ja tingimuste ning neis edaspidi tehtavate oluliste muudatuste kohta. (3) Ühenduse abi sõltub oluliste tingimuste täitmisest, eriti Euroopa lepingutes sisalduvate kohustuste järgimisest ning edusammudest Kopenhaageni kriteeriumite täitmisel. Olulise tingimuse mittetäitmisel võib nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega võtta asjakohaseid meetmeid seoses ühinemiseelse abiga. (4) Luxembourg'i Euroopa Ülemkogu otsustas, et ühinemispartnerluse rakendamist ja edusamme acquis' ülevõtmisel kontrollitakse Euroopa lepingu asutustes. (5) Komisjoni 2001. aasta korralises aruandes on esitatud objektiivne analüüs Bulgaaria ühinemisettevalmistuste kohta ja määratletud rida eelisalasid edasiseks tööks. (6) Liikmekssaamiseks valmistumisel peaks Bulgaaria jätkama oma acquis ülevõtmise riikliku programmi ajakohastamist. Kõnealune programm peaks sätestama ajagraafiku ühinemispartnerluses kindlaksmääratud prioriteetide ja vahe-eesmärkide saavutamiseks. (7) Bulgaarial on vaja tagada ühenduse ühinemiseelsete vahendite programmi koostamiseks, koordineerimiseks, haldamiseks, kontrolliks ja hindamiseks vajalike asjakohaste juriidiliste ja haldusstruktuuride olemasolu, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Vastavalt määruse (EÜ) nr 622/98 artiklile 2 on Bulgaaria ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid, vahe-eesmärgid ja tingimused sätestatud lisas, mis moodustab käesoleva otsuse lahutamatu osa. Artikkel 2 Ühinemispartnerluse rakendamist kontrollitakse Euroopa lepingu asutustes ja asjakohaste nõukogu organite poolt, kellele komisjon esitab korrapäraselt aruandeid. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Brüssel, 28. jaanuar 2002 Nõukogu nimel eesistuja J. Piqué i Camps [1] EÜT L 85, 20.3.1998, lk 1. -------------------------------------------------- LISA 1. Sissejuhatus Euroopa Ülemkogu otsustas oma kohtumisel Luxembourg'is detsembris 1997, et ühinemispartnerlus on tõhustatud ühinemiseelse strateegia keskne tegur, mis koondab kõik kandidaatriikide abistamise vormid ühte raamistikku. Nii suunab ühendus oma abi vastavalt iga kandidaatriigi erivajadustele, et toetada neid ühinemisega seotud konkreetsete probleemide lahendamisel. Esimene otsus ühinemispartnerluse kohta Bulgaariaga võeti vastu märtsis 1998. Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 622/98 (artikkel 2), ajakohastati ühinemispartnerlust esimest korda detsembris 1999, võttes arvesse edasisi arenguid Bulgaarias. Käesoleva ülevaatamise aluseks on komisjoni ettepanek, mis tehti pärast konsultatsioone Bulgaariaga, ja see põhineb komisjoni 2001. aasta korralises aruandes sisalduval analüüsil Bulgaaria ühinemisettevalmistuste edusammude kohta. 2. Eesmärgid Ühinemispartnerluse eesmärgiks on sätestada ühtses raamistikus eelisalad edasiseks tööks, mis tuvastati komisjoni 2001. aasta korralises aruandes Bulgaaria edusammude kohta ühinemisel liiduga, Bulgaariale nende prioriteetide rakendamisel abiks ettenähtud rahalised vahendid ja selle abi suhtes kohaldatavad tingimused. Ühinemispartnerlus on aluseks mitmetele poliitika vahenditele, mida kasutatakse kandidaatriikide abistamiseks ühinemisettevalmistustes. Nende hulka kuuluvad muu hulgas Bulgaaria poolt ettevalmistatud acquis ülevõtmise ajakohastatud riiklik programm, ühinemiseelne finantsjärelevalve kord, ühinemiseelne majandusprogramm, organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust puudutav ühinemiseelne pakt, samuti riiklikud arengukavad, maapiirkondade arengukavad, Euroopa tööhõivestrateegiaga kooskõlas olev riiklik tööhõive strateegia, samuti pärast ühinemist struktuurifondides osalemiseks ning enne ühinemist ISPA ja SAPARDi rakendamiseks vajalikud valdkondlikud kavad. Iga nimetatud vahend on laadilt erinev, nad valmistatakse ette ja neid rakendatakse vastavalt erimenetlustele ning neid võidakse toetada ühinemiseelse abi vahenditest. Nad ei ole käesoleva partnerluse lahutamatu osa, kuid neis sisalduvad prioriteedid on sellega kooskõlas. 3. Põhimõtted Igale kandidaatriigile määratletud peamised eelisalad on seotud nende võimega täita Kopenhaageni kriteeriume, mille kohaselt liikmelisus nõuab: - et liikmesriik oleks saavutanud demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset tagavate institutsioonide stabiilsuse, - liikmesriigis toimiva turumajanduse olemasolu ning selle suutlikkust tulla toime konkurentsi ja turujõudude survega liidus, - võimet võtta endale liikmeksolekuga kaasnevaid kohustusi, sealhulgas poliitilise ning majandus- ja rahaliidu eesmärkide järgimine. Euroopa Ülemkogu rõhutas oma kohtumisel Madridis 1995. aastal kandidaatriikide vajadust kohandada oma haldusstruktuure, et tagada ühenduse poliitika laitmatu toimimine pärast laienemist, Luxembourg'is 1997. aastal rõhutas Euroopa Ülemkogu, et acquis' inkorporeerimine õigusaktidesse on vajalik, kuid pole iseenesest piisav; vajalik on tagada selle tegelik kohaldamine. Euroopa Ülemkogu rõhutas oma kohtumistel Feiras 2000. aastal ja Göteborgis 2001. aastal, et olulise tähtsusega on kandidaatriikide suutlikkus rakendada acquis'd ja tagada selle täitmine, ning lisas, et see nõuab kandidaatriikidelt olulisi jõupingutusi oma haldus- ja õigusstruktuuride tugevdamisel ning reformimisel. 4. Prioriteedid ja vahe-eesmärgid Komisjoni korralistes aruannetes on juba saavutatud edusammude kõrval rõhutatud, et teatud aladel on kandidaatriikidel ühinemiseks valmistudes vajalikud veel suured jõupingutused. Selline olukord nõuab konkreetsete vahe-etappide määratlemist prioriteetide kaupa ning iga etapi kohta täpsete eesmärkide määratlemist koostöös asjaomaste riikidega, mille saavutamisest sõltuks antava abi suurus ja Bulgaariaga käimasolevate läbirääkimiste edenemine. Ülevaadatud ühinemispartnerluses loetletud prioriteedid on valitud, arvestades Bulgaaria reaalseid võimalusi saavutada nimetatud eesmärgid või teha nende realiseerimisel märgatavaid edusamme kahe järgmise aasta jooksul (2002–2003). Kõnealuses loetelus on eraldi välja toodud eriti kiiret tegutsemist nõudvad küsimused. 1999. aasta ühinemispartnerluses sätestatud prioriteetide täitmisel saavutatud edusamme on hinnatud 2001. aasta korralises aruandes. Kõnealust hinnangut on kasutatud käesoleva partnerluse prioriteetide sõnastamisel. Bulgaaria esitas oma acquis' ülevõtmise ajakohastatud riikliku programmi (NPAA) 2. juulil 2001. NPAA sätestab ajagraafiku 1999. aasta ühinemispartnerlusel põhinevate prioriteetide ja vahe-eesmärkide saavutamiseks ning vajalikud haldusstruktuurid ja rahalised vahendid. Ühinemispartnerluses on osutatud Bulgaaria ühinemisettevalmistuste eelisalad. Bulgaaria peab sellest olenemata tegelema 2001. aasta korralises aruandes märgitud kõikide küsimustega. Samuti on tähtis, et Bulgaaria täidaks õigusaktide ühtlustamise ja acquis' rakendamise kohustusi vastavalt Euroopa lepinguga ja ühinemisläbirääkimistel võetud kohustustele. Tuleb meeles pidada, et acquis' inkorporeerimisest õigusaktidesse üksinda ei piisa; vajalik on ka tagada, et seda kohaldataks tegelikkuses samade normide kohaselt nagu liidu piires. Kõikidel allpool loetletud aladel on vajalik acquis' usaldusväärne ja tõhus rakendamine ning selle täitmise tagamine. Komisjoni korralises aruandes sisalduva analüüsi alusel on Bulgaariale määratletud järgmised prioriteedid ja vahe-eesmärgid. Need prioriteedid on esitatud vastavalt korralise aruande struktuurile. [1] Poliitilised kriteeriumid Demokraatia ja õigusriigi põhimõte - jätkata riiklike haldusasutuste reformi edendamist. Tagada avaliku teenistuse seaduse ja sellega seotud määruste tõhus rakendamine. Võtta meetmed avaliku teenistuse vastutuse, avatuse ja läbipaistvuse tagamiseks. Tugevdada strateegilise planeerimise, poliitilise analüüsi ja hindamise suutlikkust keskvalitsuses ja eri valdkondade ministeeriumides ning kvalitatiivselt parandada konsultatsiooni asjaomaste osapooltega (nt sotsiaal- ja majanduspartnerid, kodanikuühiskond ja erasektor) uute õigusaktide ettevalmistamisel, - vajalik eriti kiire tegutsemine: alustada kohtusüsteemi reformi strateegia rakendamist, pöörates erilist tähelepanu: - kesksete institutsioonide, kõrgeima justiitsnõukogu ja justiitsministeeriumi haldussuutlikkuse tugevdamisele, suurendades eelarvevahendite, järelevalve, planeerimise ja personali juhtimise suutlikkust, - kohtunike puutumatuse taseme ülevaatamisele, tagamaks selle vastavus rahvusvahelistele standarditele, - kriminaalmenetluste puhul põhiõiguste nagu tasuta õigusabi täieliku rakendamise tagamisele, - vajalik eriti kiire tegutsemine: alustada avalikus halduses korruptsiooni vastu võitlemise riikliku strateegia rakendamist, pöörates eriti tähelepanu teadlikkuse suurendamisele, korruptsiooni ennetamisele ja korruptsioonijuhtudel süüdistuste esitamisele. Inimõigused ja vähemuste kaitse - tagada politsei ametialaste eksimuste puhul tõhusa kaitsesüsteemi kehtestamine, - jätkata Rooma raamprogrammi rakendamist, pöörates eriti tähelepanu vajalikule rahalisele toetusele, Etniliste ja Demograafiliste Küsimuste Riikliku Nõukogu olulisele tugevdamisele ning tagades võrdse juurdepääsu tervishoiule, elamumajandusele, haridusele ja sotsiaalkindlustusele, - võtta vastu ja rakendada teiseseid õigusakte, mis on vajalikud lastekaitseseaduse efektiivseks toimimiseks. Tagada täiendavate meetmete võtmine, et parandada kohalike omavalitsuste poolt pakutavaid lastehoiuteenuseid. Tagada ÜRO laste õiguste konventsiooni täielik rakendamine. Majanduslikud kriteeriumid - säilitada makomajanduslik stabiilsus, tagamaks riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskmise tähtajaga, ning jätkata majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamist ettevõtete turupõhisteks ümberkujundamise ja erasektori arengu edendamise kaudu, - võtta meetmed finantssektori toimimise parandamiseks ja eriti pangandussektori tugevdamiseks, - jätkata erastamisprotsessi nii, et erastatud ettevõtteid saaks ümber kujundada ja nad saaksid kasvada, - teha edusamme energeetikasektori ümberkujundamisel. Töötada välja energiakasutuse tõhususe strateegia ja alustada selle rakendamist ning püüda kaasata rohkem investeeringuid, - tagada terasesektori elujõuline ümberkujundamine selliselt, et terasesektor ei saaks täiendavat riigiabi, mis ei sobi kokku ühenduse eeskirjadega terasesektorile antava riigiabi kohta, - jätkuvalt parandada ja kiirendada pankroti- ja likvideerimismenetlust, vähendada menetlusele kuluvat aega ning parandada otsuste täitmisele pööramist, - luua toimiv maamüügi turg ning viia lõpule maa- ja kinnistusregistrite moodustamine, - võtta täiendavad meetmed ärikeskkonna parandamiseks ning siseriiklike ja välisinvesteeringute soodustamiseks. Tagada ärisõbralik õigus-, maksu-, normatiiv- ja haldusraamistik (sealhulgas parem kord lepingute täitmise tagamiseks ja litsentsimiseks), mis pakub võrdsed tegutsemisvõimalused kõigile ettevõtetele, - arendada ärikeskkonda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele soodsamaks, kõrvaldades nende arengut veel pidurdavaid takistusi, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juhtide puuduv ärikogemus, ning tõhustada sobivatel tingimustel juurdepääsu finantsvahenditele. Võime võtta liikmelisusest tulenevaid kohustusi Kaupade vaba liikumine - muuta tehnilisi nõudeid puudutavat õigusraamistikku, millega rakendatakse uue ja globaalse lähenemisviisi põhimõtteid, et tagada selle vastavus acquis'le, - tugevdada horisontaalset halduse infrastruktuuri ning standardimise ja sertifitseerimise eraldatust. Rakendada uue lähenemisviisi direktiive muudetud raamõigusaktide ja vastava haldussuutlikkuse tugevdamise kaudu (vastavushindamisorganid ja laboratooriumid). Kiirendada ühtlustatud EN-standardite vastuvõtmist, - jätkata traditsiooniliste sektorite õigusaktide ühtlustamist, eriti ravimite, kemikaalide, toiduainete ja mootorsõidukite sektoris. Tugevdada turu järelevalve süsteeme ning valmistada ametkondi ja toidu alal tegutsejaid ette tegutsemiseks vastavalt ühenduse toidu ohutust puudutavatele põhimõtetele, - võtta vastu ja jõustada riigihankeid puudutavate õigusaktide muudatused, et tagada õigusaktide õige kohaldamine ning täielik vastavus acquis'le. Tagada läbipaistev riigihangete protseduur kesk- ja regionaaltasandil, - jätkata ühtlustamata alal õigusaktide läbivaatust, et tagada nende vastavus asutamislepingu artiklitele 28, 29 ja 30, ning viia lõpule haldusettevalmistused tulevaseks järelevalveks kõnealusel alal. Isikute vaba liikumine - jätkata kutsekvalifikatsiooni ja diplomite vastastikust tunnustamist puudutavate õigusaktide ühtlustamist ning moodustada vajalikud haldusstruktuurid, koostada vajalikud üldharidus- ja erialakoolitusprogrammid. Teenuste osutamise vabadus - tugevdada finantsteenuste järelevalvet, - võtta vastu ja rakendada siseriiklikud õigusaktid ning asutada andmekaitse sätete õige rakendamise järelevalve eest vastutav sõltumatu avalik järelevalveasutus. Kapitali vaba liikumine - võtta täiendavad meetmed, et vältida rahandussüsteemi kasutamist rahapesuks. Tugevdada rahapesu andmebüroo suutlikkust võitluses rahapesuga ja tagada kõigi asjakohaste ametialade koostöö sellega. Viia lõpule õigusaktide ühtlustamine rahapesu tõkestamise teise direktiiviga, - tagada rahapesuvastase töökonna soovituste järgimine. Äriühinguõigus - ajakohastada raamatupidamis- ja auditeerimisstandardeid ja -tavasid ning jätkuvalt ühtlustada normatiivraamistikku acquis'ga, - vajalik eriti kiire tegutsemine: tõhustada tööstus- ja intellektuaalomandi õiguste järgimist, keskendudes võitlusele tootepiraatluse ja -võltsimisega ning tugevdades piirikontrolli meetmeid. Parandada koostööd täitevasutuste vahel; tõhustada täitevasutuste, sealhulgas kohtunike ja prokuröride koolitust. Konkurentsipoliitika - viia lõpule õigusliku raamistiku väljatöötamine monopolivastaste seaduste ja riigiabi osas; tugevdada haldussuutlikkust (eriti riigiabi kontrolli osas); tagada monopolivastaste ja riigiabi puudutavate eeskirjade täielik täitmine; pidada täielikku riigiabi inventuuriandmikku ja valmistada ette terviklik aastaaruanne riigiabi kohta; suurendada turuosaliste ja abi eraldajate teadlikkust monopolivastastest ja riigiabi eeskirjadest; tõhustada kohtunikkonna koolitust monopolivastastes ja riigiabi küsimustes. Põllumajandus - moodustada ühenduse rahastatud maaelu arengu programmide koostamiseks, rakendamiseks, haldamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja hindamiseks vajalikud haldusstruktuurid, - parandada põllumajandushalduse suutlikkust ühtse põllumajanduspoliitika haldusmehhanismide, eriti ühtse põllumajanduspoliitika varade haldamiseks integreeritud haldus- ja kontrollisüsteemi ning makseasutuse praktiliseks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks, samuti parandada põllumajandushalduse suutlikkust veterinaaria, fütosanitaaria ja toidu ohutuse alaste õigusaktide rakendamiseks ja täitmise tagamiseks, - luua vajalikud tingimused efektiivse maa-, töö- ja kapitalituru tekkimiseks ning tugevdamiseks maaelu- ja põllumajandussektoris, - jätkata toidukäitlemise ettevõtete arendamist nii, et need suudaksid järgida ühenduse toidu ohutuse norme, - jätkata toidu kontrolli halduse tugevdamist, - jätkata viinamarjaistanduste registri koostamist, - jätkata veterinaaria ja fütosanitaaria alaste õigusaktide ühtlustamist ning parandada kontrolli korraldust, eriti tulevastel välispiiridel, - viia lõpule acquis' ülevõtmine transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid, taimepasse, jääkide maksimumtasemeid, loomade toitmist puudutavate õigusaktide osas ning tagada nende rakendamine ja täitmine, sealhulgas loomahaiguste, eriti transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate testimise osas. Kalandus - viia lõpule asjakohase organisatsiooni, asjakohaste institutsiooniliste ressursside ja seadmete sisseseadmine inspekteerimiseks ning kontrolliks kesk- ja regionaaltasandil; viia lõpule kalalaevade registri koostamine täielikus vastavuses ühenduse nõuetega. Transpordipoliitika - jätkata õigusaktide ühtlustamist ja parandada haldussuutlikkust maanteetranspordi osas, eriti veokite pargi kohandamisel tehnilistele ja ohutusnõuetele ning tasu võtmisel/maksustamisel, - jätkata õigusaktide ühtlustamist ja parandada haldussuutlikkust raudteetranspordi osas muudetud raudtee acquis' rakendamiseks. Jätkata Bulgaaria raudteesüsteemi ümberkujundamist, - jätkata meretranspordi alaste õigusaktide ühtlustamist ja rakendamist, arvestades viimaseid arenguid, eriti tugevdada haldussuutlikkust lipuriigi kohustuste täitmise parandamiseks meresõidu ohutuse alal. Maksustamine - jätkata käibemaksu puudutavate õigusaktide ühtlustamist, pöörates erilist tähelepanu maksuvabadele tehingutele, maksu mahaarvamise õigusele ja eriskeemidele. Järkjärguliselt ühtlustada aktsiisimaksu puudutavad õigusaktid, pöörates erilist tähelepanu kohaldatavatele maksumääradele, - tagada, et kehtivad ja tulevased õigusaktid vastaksid ettevõtete maksustamise tegevusjuhendi põhimõtetele, - jätkata maksuhaldamise kaasajastamist ja tugevdamist, et tagada seaduste tõhus rakendamine ja täitmine, eriti maksude kogumise ning haldusalase koostöö ja vastastikkuse abi osas, - arendada infotehnoloogiasüsteeme, võimaldamaks elektroonilist andmevahetust ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, - rakendada direktiivi aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta. Statistika - jätkuvalt parandada statistika kvaliteeti ja ulatust; tagada piisavate vahendite olemasolu statistilise suutlikkuse edasiseks tugevdamiseks, sealhulgas regionaaltasandil. Tööhõive ja sotsiaalpoliitika - jätkata sotsiaalala acquis' ühtlustamist, eriti naiste ja meeste võrdse kohtlemise, töötervishoiu ja -ohutuse osas, ning arendada rakendussuutlikkust, sealhulgas tugevdada tööinspektsioone. Võtta vastu diskrimineerimise vastased õigusaktid ja töötada välja ajagraafik nende rakendamiseks, - jätkata rahvatervise ala acquis' õigusliku raamistiku ühtlustamist ja arendada rakendussuutlikkust; kiirendada meetmete väljatöötamist nakkushaiguste järelevalve ja kontrolli ning terviseseire ja teavitamise alal, - jätkata sotsiaalpartnerite suutlikkuse tõstmise jõupingutuste toetamist, eriti arvestades nende tulevast rolli ühenduse, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika arendamisel ja rakendamisel, ning edendada sotsiaalpartnerite süstemaatilist kaasamist, eelkõige iseseisva kahepoolse sotsiaalse dialoogi kaudu, - koostada riiklik strateegia, mis hõlmab ka andmete kogumist, osalemaks tulevikus sotsiaalse hõlvamise Euroopa strateegias. Energeetika - koostada kiiremas korras uus energiastrateegia, pöörates erilist tähelepanu energiakasutuse tõhususele (ja rakendada tugevat energianõudluse reguleerimise poliitikat) ning vaadata uuesti läbi energianõudluse prognoosid realistlikumate kasvu- ja energiaintensiivsuse stsenaariumite alusel. Selles tuleks võtta arvesse 1999. aastal Kozloduy tuumaelektrijaama kohta sõlmitud käsitusleppe järgseid kohustusi, - täita 1999. aasta käsitusleppes sätestatud kohustus sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama 1. ja 2. plokk enne 2003. aastat ning otsustada 2002. aastal 3. ja 4. ploki sulgemiseks kindel kuupäev, mis peab olema hiljemalt 2006. aastal, - rakendada nõukogu aruandes (tuumaohutuse kohta laienemise kontekstis) sisalduvad soovitused, võttes asjakohaselt arvesse aruandes määratletud prioriteete, - pöörata tähelepanu riikliku tuumaenergeetikat reguleeriva asutuse sõltumatuse, vahendite ja suutlikkuse tugevdamisele, - jätkata tuumaohutuse kõrge taseme tagamist Kozloduy tuumaelektrijaama 5. ja 6. plokis ning hoida tuumaohutuse kõrget taset 1.–4. ploki sulgemise kõigil etappidel, - vajalik eriti kiire tegutsemine: võtta vastu raamseadus ja ajagraafik acquis' naftavarusid puudutavate nõuete täitmiseks, - parandada radioaktiivsete jäätmete käitlemist, - alustada energiakasutuse tõhususe meetmete rakendamist ja suurendada taastuvate energiaallikate kasutust. Tagada energiakasutuse tõhususe eest vastutavale asutusele piisavad vahendid, - kehtestada läbipaistvad turu eeskirjad selge ajagraafikuga turu avamiseks konkurentsile. Suurendada riikliku energeetika reguleerimiskomisjoni osa nende eeskirjade jõustamisel. Viia lõpule tahkete kütuste sektori ümberkujundamine, - teha ettevalmistusi elektri ja maagaasi siseturul osalemiseks, sealhulgas õigusaktide ühtlustamise osas; luua sõltumatu (elektri) ülekandevõrgu operaator; kõrvaldada järelejäänud hinnamoonutused; tugevdada sektorit reguleerivat asutust ning võtta vastu turgude avamise ajagraafikud. Tööstuspoliitika - töötada välja ja rakendada turule orienteeritud konkurentsivõime strateegia, sealhulgas vastavalt vajadusele sektorite strateegiaid. Telekommunikatsioon ja infotehnoloogiad - viia lõpule acquis' ülevõtmine, - tagada reguleerimisega seotud asutuste (Riiklik Telekommunikatsiooni Komisjon, postiala reguleeriv asutus ja ministeerium) sõltumatus operaatori tegevusest ja tugevdada nende suutlikkust nende sektorite ettevalmistamisel kavandatud täielikuks liberaliseerimiseks 1. jaanuarist 2003. Kultuuri- ja audiovisuaalpoliitika - tugevdada ringhäälingu ala riikliku reguleeriva asutuse haldussuutlikkust. Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine - tugevdada võtmeministeeriumite haldussuutlikkust, eriti kesktasandil, koostada strateegiaid ning rakendada ja hinnata ühenduse ja siseriiklike fondide rahastatud regionaalarengu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse projekte, - koostada ühtne arengukava, nagu nõutakse struktuurifonde käsitlevates eeskirjades. Integreerida see riiklikku eelarve- ja otsustusraamistikku nii, et see kujutaks endast integreeritud ja funktsionaalset arendusvahendit, - selgitada välja struktuurifondide ühinemisjärgseks haldamiseks kavandatav institutsiooniline kord, sealhulgas asjakohased kontrolli, järelevalve ja hindamise mehhanismid, ning alustada sellele korrale vastavate vajalike haldusstruktuuride moodustamist, - teha ettevalmistusi struktuurifonde käsitlevates vastavates eeskirjades kehtestatud finantsjuhtimise ja -kontrolli põhisätete järgimiseks. Keskkond - jätkata acquis' ülevõtmist, keskendudes eriti keskkonnamõju hindamisele, õhu kvaliteedile, jäätmehooldusele, vee kvaliteedile, looduskaitsele, tööstussaaste kontrollile ja riskijuhtimisele ning kiirguskaitsele, - jätkata acquis' rakendamist, keskendudes eriti keskkonnamõju hindamisele, õhu kvaliteedile, jäätmehooldusele, vee kvaliteedile, looduskaitsele, tööstussaaste kontrollile ja riskijuhtimisele ning kiirguskaitsele. Jätkata direktiivipõhiste rakenduskavade, sealhulgas finantskavade ettevalmistamist ja väljatöötamist, keskendudes eriti jäätmehooldusele (sealhulgas jäätmehoolduskavadele), vee kvaliteedile ja looduskaitsele, ning alustada rakendamist, - jätkata haldus-, järelevalve- ja täitesuutlikkuse tugevdamist riiklikul ja regionaaltasandil. Erilist tähelepanu tuleks pöörata keskkonna- ja veeministeeriumi, samuti jäätmehoolduse ja looduskaitsega seotud regionaalsete inspektsioonide tugevdamisele, - jätkata säästva arengu edendamiseks keskkonnakaitse nõuete integreerimist kõigi teiste valdkondade poliitikate määratlusse ja rakendamisse. Tarbija- ja tervisekaitse - jätkata õigusaktide ühtlustamist ja võtta meetmed tarbijakaitseseaduse tõhusaks rakendamiseks, eriti sõltumatu ja tõhusa turujärelevalve mehhanismi kaudu. Koostöö justiits- ja siseküsimustes - esitada Schengeni tegevuskava, - jätkata infrastruktuuri parandamist ja moderniseerimist liidu tulevastel välispiiridel, - viia kehtiv pagulaste seadus kooskõlla asjakohase acquis'ga ja tagada selle nõuetekohane rakendamine, - parandada politseisisest koostööd ning koostööd teiste õiguskaitseorganite ja kohtusüsteemiga, eriti organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse suutlikkuse tugevdamiseks, - ajakohastada ja rakendada integreeritud strateegiat võitluseks organiseeritud kuritegevuse vastu alates ennetusest kuni kohtu alla andmiseni koostöös justiitsministeeriumi, siseministeeriumi ja teiste asjaomaste asutustega, - koostada riiklik uimastistrateegia ning tugevdada selle rakendamises osalevate asutuste haldussuutlikkust ja nendevahelist koordineerimist, - võtta vajalikud meetmed, tagamaks ühenduse vahendite rakendamine tsiviilasju puudutavas õigusalases koostöös, - võtta vajalikud meetmed õigusaktide ühtlustamiseks Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni ja selle protokollidega. Tolliliit - rakendada täielikult Bulgaaria tolliseadustik ja selle rakendussätted, tagada tolliameti stabiilsus ning tugevdada tema haldussuutlikkust ja toimevõimet, et ta suudaks tagada õigusaktide täitmist ja parandada koostööd muude õiguskaitseorganitega. Jätkata infrastruktuuri parandamist piiridel, - vajalik eriti kiire tegutsemine: jätkata Bulgaaria tolliameti infotehnoloogia strateegia rakendamist. Arendada infotehnoloogiasüsteeme, võimaldamaks elektroonilist andmevahetust ühenduse ja Bulgaaria vahel, - jätkata tõsiseid jõupingutusi tolli eetika-alaste põhimõtete rakendamiseks. Finantskontroll - rakendada avaliku halduse sisefinantskontrolli uut õiguslikku raamistikku ning tugevdada asjakohaste asutuste haldussuutlikkust ja tegevuse sõltumatust, - rakendada süsteemipõhiste ja tegevustulemuse põhiste auditite raamistikku; arendada juhtide vastutuse kultuuri, - töötada välja ühtsed ja terviklikud välisauditi standardid koos asjakohase metoodika ja juhenditega; tugevdada riigikontrolli suutlikkust, - vajalik eriti kiire tegutsemine: kujundada välja välisauditi õiguslik raamistik, - määrata kontaktpunkt ühenduse finantshuvide kaitseks ja alustada selle kontaktpunkti kaudu tõhusat koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), - tugevdada pettustevastast võitlust, - suurendada jõupingutusi, tagamaks EÜ ühinemiseelse rahastamise nõuetekohane kasutamine, kontrollimine, järelevalve ja hindamine, mis on võtmeindikaator Bulgaaria suutlikkuse kohta rakendada finantskontrolli alast acquis'd. 5. Programmitöö Ajavahemikuks 2000–2006 hõlmab finantsabi Bulgaariale lisaks Phare programmile toetust ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arengu osas ühinemiseelse vahendi SAPARD abil (nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, EÜT L 161, 26.6.1999, lk 87); ning toetust infrastruktuuriprojektidele keskkonna ja transpordi alal struktuurivahendi ISPA abil (nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73), mis asetab ühinemiseelsel perioodil eelisjärjekorda ühtekuuluvusfondiga sarnased meetmed. Nendest riigile tehtud eraldistest võib Bulgaaria rahastada osaliselt ka oma osalemist ühenduse programmides, sealhulgas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammides ning programmides hariduse ja ettevõtluse valdkonnas. Lisaks sellele saab Bulgaaria juurdepääsu rahastamisele multiriiklikest ja horisontaalsetest programmidest, mis on otseselt seotud acquis'ga. Kandidaatriikide kaasfinantseerimine on järjekindlalt nõutav kõigi investeerimisprojektide puhul. Alates 1998. aastast on komisjon teinud koostööd Euroopa Investeerimispanga ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, eelkõige Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning Maailmapangaga, kergendamaks ühinemiseelsete prioriteetidega seotud projektide kaasfinantseerimist. 6. Tingimuslikkus Kolme ühinemiseelse vahendi – Phare, ISPA ja SAPARDi – kaudu projektide finantseerimiseks antava ühenduse abi tingimuseks on, et Bulgaaria täidab oma Euroopa lepingu järgseid kohustusi, jätkab tegevust Kopenhaageni kriteeriumite täitmiseks ja eelkõige saavutab edu käesoleva ülevaadatud ühinemispartnerluse prioriteetide osas. Nende üldtingimuste mittetäitmise korral võib nõukogu võtta vastu otsuse rahalise abi peatamise kohta määruse (EÜ) nr 622/98 artikli 4 alusel. 7. Järelevalve Ühinemispartnerluse rakendamise järelevalve toimub Euroopa lepingu raames. Nagu Euroopa Ülemkogu Luxembourg'is rõhutas, on tähtis, et Euroopa lepingu asutused jääksid moodustama raamistikku, milles toimub acquis' ülevõtmise ja rakendamise kontrollimine. Ühinemispartnerluse asjakohaseid lõike arutatakse ühinemispartnerluse asjaomastes allkomiteedes. Assotsiatsioonikomitee arutab üldisi arenguid, edusamme ja probleeme partnerluse prioriteetide ja vahe-eesmärkide saavutamisel, samuti allkomiteedest talle suunatud konkreetseid küsimusi. Phare korralduskomitee tagab, et kõigi kolme ühinemiseelse vahendi – Phare, ISPA ja SAPARDi – kaudu finantseeritavad meetmed on kooskõlas nii omavahel kui ühinemispartnerlustega, nagu on sätestatud määruses kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise kohta (nõukogu määrus (EÜ) nr 1266/1999, EÜT L 161, 26.6.1999, lk 68). Ühinemispartnerlust muudetakse vajaduse korral ka tulevikus vastavalt määruse (EÜ) nr 622/98 artiklile 2. [1] Kasutatakse 2000. aasta korralises aruandes kasutatud esitamisjärjekorda. --------------------------------------------------