LISA

Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused seoses pinnatöötlusega orgaanilise lahusti abil, sealhulgas puidu ja puittoodete keemilise töötlemisega

KOHALDAMISALA

Käesolevad parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on seotud järgmiste direktiivi 2010/75/EL I lisas kirjeldatud tegevusvaldkondadega:

6.7: ainete, esemete või toodete pinna töötlemine orgaanilise lahusti abil, eelkõige apreteerimiseks, trükkimiseks, pindamiseks, rasvaärastuseks, veekindluse tagamiseks, kruntimiseks, värvimiseks, puhastamiseks või immutamiseks, lahusti kuluga üle 150 kg tunnis või üle 200 tonni aastas;

6.10: puidu ja puittoodete keemiline töötlemine, tootmisvõimsusega üle 75 m3 päevas, v.a töötlemine ainult puidu sinimädaniku vastu;

6.11: reovee selline iseseisev töötlemine, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja mille puhul reovee põhiline saastekoormus tuleneb direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 või 6.10 kirjeldatud tegevusest.

Ühtlasi hõlmavad käesolevad PVT-järeldused eri allikatest pärit reovee kombineeritud töötlemist, kui põhiline saastekoormus tuleneb direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 või 6.10 kirjeldatud tegevusest ja kõnealust reovee töötlemist ei ole käsitletud nõukogu direktiivis 91/271/EMÜ (1).

Käesolevates PVT-järeldustes ei käsitleta järgmist:

orgaanilise lahusti abil ainete, esemete või toodete pinna töötlemise puhul:

— tekstiilmaterjalide veekindlaks muutmine muul viisil kui lahustipõhise katkematu kelme abil; seda võidakse käsitleda PVT-järeldustes tekstiilitööstuse (TXT) jaoks;

— tekstiilmaterjalidele trükkimine, nende kruntimine ja immutamine; seda võidakse käsitleda PVT-järeldustes tekstiilitööstuse (TXT) jaoks;

— puidupõhiste paneelide lamineerimine;

— kummi töötlemine;

— pinnakattesegude, lakkide, värvide, tintide, pooljuhtide, liimide ja ravimite tootmine;

— paiksed põletusseadmed, välja arvatud juhul, kui tekkivat kuuma gaasi kasutatakse otsese kontakti teel esemete või materjalide kuumutamiseks, kuivatamiseks või muul viisil töötlemiseks; neid võidakse käsitleda PVT-järeldustes suurte põletusseadmete (LCP) jaoks või direktiivis 2015/2193/EL (2);

puidu ja puittoodete kemikaalidega töötlemise puhul:

— puidu ja puittoodete keemiline modifitseerimine ja hüdrofoobseks muutmine (nt vaikudega);

— puidu ja puittoodete töötlemine sinimädaniku vastu;

— puidu ja puittoodete töötlemine ammoniaagiga;

— paiksed põletusseadmed; neid võidakse käsitleda suurte põletusseadmetega (LCP) seotud PVT-järeldustes või direktiivis 2015/2193/EL.

Käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondade puhul võivad olla asjakohased veel järgmisi aspekte käsitlevad PVT-järeldused ja viitedokumendid:

— majanduslik mõju ja üldine keskkonnamõju (ECM);

— ladustamisel tekkiv heide (EFS);

— energiatõhusus (ENE);

— jäätmekäitlus (WT);

— suured põletusseadmed (LCP);

— metallide ja plastide pinnatöötlus (STM);

— tööstusheidete direktiiviga (2010/75/EL) hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite seire (ROM).

MÕISTED

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.

Üldmõisted Kasutatud mõiste Määratlus Alusvärv Värv, mis aluspinnale kantuna määrab selle värvuse ja tooniefekti (nt metalne, pärlmutrine) Partiikaupa ärajuhtimine Teatud kindla piiratud veekoguse ärajuhtimine Läbipaistev kattevahend Pinnakattevahend, mis aluspinnale kantuna moodustab kaitsva, dekoratiivse või tehniliste eriomadustega tahke läbipaistva kelme Kombiliin Tootmisliin, kus toimub nii kuumtsinkimine kui ka rullmaterjali kattekihiga katmine Pidev mõõtmine Paikse statsionaarselt paigaldatud automaatmõõtesüsteemiga tehtav mõõtmine heite pidevaks seireks vastavalt standardile EN 14181 Otseheide Heide suublasse ilma reovee täiendava töötlemiseta Heitetegurid Koefitsiendid, mida saab heitkoguste hindamiseks korrutada teadaolevate andmetega, näiteks käitist/protsessi või läbilaskevõimet iseloomustavate andmetega Olemasolev käitis Käitis, mis ei ole uus käitis Kontrollimatu heide Direktiivi 2010/75/EL artikli 57 punktis 3 määratletud kontrollimatu heide B- või C-klassi kreosoot Sellist liiki kreosoot, mille spetsifikatsioon on esitatud standardis EN 13991 Kaudne heide Heide, mis ei ole otseheide Käitise põhjalik ajakohastamine Käitise ülesehituses või tehnilises lahenduses tehtav oluline muudatus, mis hõlmab tootmis- ja/või saastevähendusmeetodi(te) ning sellega/nendega seotud seadmete ulatuslikku kohandamist või nende asendamist Uus käitis Asjaomases tegevuskohas pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist esmakordselt loa saanud või täielikult asendatud käitis Protsessigaas Konkreetses protsessis või seadmes või konkreetsel alal tekkinud gaas, mis suunatakse töötlemisele või korstna kaudu otse atmosfääri Orgaaniline ühend Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 44 määratletud orgaaniline ühend Orgaaniline lahusti Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 46 määratletud orgaaniline lahusti Käitis Käitise kõik osad, mida kasutatakse direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 või 6.10 loetletud tegevuse läbiviimiseks ning mis tahes muu sellega otseselt seotud tegevuse jaoks, mis mõjutab tarbimist ja/või heidet; käitis võib olla uus või olemasolev Kruntvärv Värv, mis on ette nähtud kasutamiseks ettevalmistatud pinnale kantava kihina, et tagada hea nake, kaitsta allolevaid kihte ja ühtlustada pinna ebatasasusi Sektor Mis tahes valdkond, kus viiakse läbi pinnatöötlustoiminguid, mis on osa direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 loetletud tegevusest ja millele on osutatud käesolevate PVT-järelduste punktis 1 Tundlik ala Erikaitset vajav ala, näiteks: — elamupiirkond; — ala, kus toimub inimtegevus (nt naabruses asuv töökoht, kool, päevakeskus, puhkeala, haigla või hooldekodu) Kuivaine sisendmass Kasutatud kuivaine üldmass, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL VII lisa 5. osa punkti 3 alapunkti a alapunktis i Lahusti Lahusti all peetakse silmas orgaanilist lahustit Lahusti sisendkogus Kasutatud orgaanilise lahusti üldkogus, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punkti 3 alapunktis b Lahustipõhine Selline värvi, tindi või muu pinnakattevahendi liik, mille puhul kasutatakse kandeainena lahustit; puidu ja puittoodete töötlemise puhul peetakse selle all silmas töötlemiseks kasutatava kemikaali liiki Lahustipõhine segakate Lahustipõhine pinnakate, mille üks kiht on veepõhine Lahusti massibilanss Vähemalt kord aastas direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa kohaselt koostatav massibilanss Äravoolav pinnavesi Sademevesi, mis voolab maapinnal või läbilaskmatul pinnal – näiteks kõvakattega tänaval või ladustamisalal, katusel vm – ega imbu pinnasesse Koguheide Kontrollimatule heitele vastava heitkoguse ja heitgaasis sisalduva heitkoguse summa, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 57 punktis 4 Töötlemisel kasutatavad kemikaalid Kemikaalid, mida kasutatakse puidu ja puittoodete töötlemisel, näiteks biotsiidid, veekindluse saavutamiseks kasutatavad kemikaalid (nt õlid, emulsioonid) ja leegiaeglustid; see hõlmab ka toimeainete kandeaineid (nt vesi, lahusti) Kehtiv tunni/pooltunni keskväärtus Tunni/pooltunni keskväärtus loetakse kehtivaks, kui automatiseeritud mõõtesüsteem töötas sel ajal riketeta ja seda ei hooldatud Heitgaas Direktiivi 2010/75/EL artikli 57 punktis 2 määratletud heitgaas Veepõhine Selline värvi, tindi või muu pinnakattevahendi liik, mille puhul lahusti on osaliselt või täielikult asendatud veega; puidu ja puittoodete töötlemise puhul peetakse selle all silmas töötlemiseks kasutatava kemikaali liiki Puidu töötlemine Tegevus, mille eesmärk on kaitsta puitu ja puittooteid seente, bakterite, putukate, vee, ilmastikuolude ja tule kahjuliku mõju eest, tagada konstruktsiooni terviklikkuse pikaajaline säilimine ning suurendada puidu ja puittoodete vastupidavust





Saasteained ja näitajad Kasutatud mõiste Määratlus AOX Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid, väljendatuna Cl-na, sealhulgas adsorbeeritavad kloor-, broom- ja joodorgaanilised ühendid CO Süsinikmonooksiid KHT Keemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine täielikuks keemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks dikromaadi abil; KHT kaudu väljendatakse orgaaniliste ühendite massikontsentratsiooni Kroom Kroom, väljendatuna Cr-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi kroomiühendeid DMF N,N-dimetüülformamiid Tolm Tahkete osakeste üldsisaldus (õhus) F- Fluoriid Kuuevalentne kroom Kuuevalentne kroom, väljendatuna Cr(VI)-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud kroomiühendeid, kus kroomi oksüdatsiooniaste on +6 HOI Nafta süsivesinike indeks; süsivesiniklahustiga ekstraheeritavate ühendite (sealhulgas pika või hargahelaga alifaatsete, alitsükliliste, aromaatsete ja alküülasendatud aromaatsete süsivesinike) summa IPA Isopropüülalkohol: propaan-2-ool ehk isopropanool Nikkel Nikkel, väljendatuna Ni-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi nikliühendeid NOx Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatuna NO2-na PAHd Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud TOC Orgaanilise süsiniku üldsisaldus, väljendatuna C sisaldusena (vees) TVOC Lenduva orgaanilise süsiniku üldkogus või -sisaldus, väljendatuna C kogusena või sisaldusena (õhus) TSS Hõljuvaine üldsisaldus; kogu hõljuvaine massikontsentratsioon (vees), mis on mõõdetud filtrimisega läbi klaaskiudfiltrite ja kaalanalüüsi teel LOÜ Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45 määratletud lenduv orgaaniline ühend Tsink Tsink, väljendatuna Zn-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi tsingiühendeid

LÜHENDID

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi lühendeid.

Lühend Määratlus BPR Biotsiidimäärus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist.EÜT L 167, 27.6.2012, lk 1). DWI Õhendusega sügavtõmbamise teel valmistatud (teatavat liiki purgi kohta metallpakenditööstuses). EMS Keskkonnajuhtimissüsteem. IED Tööstusheidete direktiiv (2010/75/EL). IR Infrapunane. LEL Alumine plahvatuspiir – õhus esineva gaasi või auru väikseim kontsentratsioon (protsentuaalne sisaldus), mille juures võib süttimisallika olemasolul toimuda hetkpõlemine; LEList väiksemal kontsentratsioonil on lahjendusaste põlemiseks liiga suur; kasutatakse ka mõistet „alumine süttimispiir“ (LFL). OTNOC Tavapärasest erinevad käitamistingimused. STS Pinnatöötlus orgaanilise lahusti abil. UV Ultraviolett. WPC Puidu ja puittoodete kaitsmine kemikaalidega.“

ÜLDKAALUTLUSED

Parim võimalik tehnika

Käesolevates PVT-järeldustes loetletud ja kirjeldatud meetodid ei ole normatiivsed ega ammendavad. On lubatud kasutada muid meetodeid, millega tagatakse vähemalt samaväärne keskkonnakaitse tase.

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevad PVT-järeldused üldkohaldatavad.

PVTga saavutatavad heitetasemed

PVTga saavutatavad heitetasemed LOÜde koguheite ja kontrollimatu heite puhul

Käesolevates PVT-järeldustes on PVTga saavutatavad heitetasemed LOÜde koguheite puhul esitatud:

— aasta keskmise eriheitena, mille leidmiseks jagatakse lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide konkreetsele sektorile omase tootmissisendit (või läbilaskevõimet) iseloomustava näitajaga, või

— aasta keskmise protsentuaalse osakaaluna lahusti sisendkogusest, mis on arvutatud vastavalt direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punkti 3 alapunkti b alapunktile i.

LOÜde kontrollimatu heite puhul on PVTga saavutatavad heitetasemed esitatud käesolevates PVT-järeldustes aasta keskmise protsentuaalse osakaaluna lahusti sisendkogusest, mis on arvutatud vastavalt direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punkti 3 alapunkti b alapunktile i.

PVTga saavutatavad heitetasemed ja soovituslikud heitetasemed heitgaasis sisalduva heitkoguse puhul

Käesolevate PVT-järelduste kohased PVTga saavutatavad heitetasemed ja soovituslikud heitetasemed heitgaasis sisalduva heitkoguse puhul on esitatud saasteaine kontsentratsioonina massiühikutes heitgaasi ruumalaühiku kohta järgmistes standardtingimustes: kuiv gaas temperatuuril 273,15 K ja rõhul 101,3 kPa, hapnikusisaldust arvesse võtmata ja väljendatuna ühikutes mg/Nm3.

Heitgaasis sisalduva heitkoguse puhul kasutatakse PVTga saavutatavate heitetasemete ja soovituslike heitetasemete esitamisel järgmisi keskmistamisperioodi määratlusi.

Mõõtmise liik Keskmistamisperiood Määratlus Pidev Ööpäeva keskmine Ühe ööpäeva keskmine, mis põhineb iga tunni või pooltunni kehtival keskväärtusel Perioodiline Proovivõtuperioodi keskmine Kolme järjestikuse vähemalt 30 minutit kestva mõõtmise tulemuste keskväärtus (3).

PVTga saavutatavad heitetasemed vetteheite puhul

Käesolevate PVT-järelduste kohased PVTga saavutatavad heitetasemed vetteheite puhul on esitatud saasteaine kontsentratsioonina massiühikutes vee ruumalaühiku kohta (mg/l).

Nende PVTga saavutatavate heitetasemete puhul kasutatakse ühte järgmisest kahest keskmistamisperioodi iseloomustavast väärtusest:

— pideva ärajuhtimise puhul ööpäeva keskmine väärtus, mis põhineb voolukiirusega proportsionaalselt kogutud 24 tunni koondproovidel;

— partiikaupa ärajuhtimise puhul keskmine väärtus, mis põhineb ärajuhtimiskorra vältel voolukiirusega proportsionaalselt kogutud koondproovidel.

Võib kasutada ka ajaliselt proportsionaalseid koondproove, kui suudetakse tõendada, et voolukiirus on piisavalt stabiilne. Teise võimalusena võib võtta kohtproove, eeldusel, et heitvesi on nõuetekohaselt segatud ja homogeenne. Kohtproove võetakse juhul, kui proovis mõõdetav näitaja on ebastabiilne. Kõiki vetteheite puhul PVTga saavutatavaid heitetasemeid kohaldatakse heitvee käitisest väljumise kohas.

Muud keskkonnatoime tasemed

PVTga saavutatavad erienergiatarbe (energiatõhususe) tasemed

Erienergiatarbega seotud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

kus

energiakulu : on energiatõhususkava (vt PVT 19, meetod a) kohane käitises tarbitud soojusenergia (primaarenergiaallikatest saadud soojus) ja elektrienergia üldkogus, väljendatuna megavatt-tundides aasta kohta, ning töötlemismaht : on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna konkreetse sektori puhul sobivates ühikutes (nt kg aastas, m2 aastas, pinnakatte saanud sõidukite arv aastas).

PVTga saavutatavad vee erikulu tasemed

Vee erikuluga seotud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

kus

veekulu : on käitises läbi viidava tegevuse käigus tarbitud vee üldkogus, mis ei hõlma ringlusse võetud ega taaskasutatud vett, otsevooluga jahutussüsteemides kasutatud jahutusvett ega kodumajapidamisele omasel viisil kasutatud vett ja mis on väljendatud liitrites või kuupmeetrites aasta kohta, ning töötlemismaht : on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna konkreetse sektori puhul sobivates ühikutes (nt m2 pinnakatte saanud rullmaterjali aastas, pinnakatte saanud sõidukite arv aastas, purkide arv aastas tuhandetes).

Tegevuskohast välja saadetavate jäätmete erikoguse soovituslikud tasemed

Tegevuskohast välja saadetavate jäätmete erikoguse soovituslikud tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

kus

tegevuskohast välja saadetud jäätmete kogus : on käitisest välja saadetud jäätmete üldkogus kilogrammides aasta kohta, ning töötlemismaht : on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna pinnakatte saanud sõidukite arvuna aastas.

1. PVT-JÄRELDUSED SEOSES PINNATÖÖTLUSEGA ORGAANILISE LAHUSTI ABIL

1.1. Üldised PVT-järeldused

1.1.1. Keskkonnajuhtimissüsteemid

PVT 1. See PVT seisneb üldise keskkonnatoime vähendamiseks sellise keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamises ja rakendamises, mis hõlmab kõiki järgmisi aspekte:

i) juhtkonna, sealhulgas kõrgema juhtkonna pühendumine, juhtroll ja vastutus tõhusa keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamisel;

ii) analüüs, mille käigus tehakse kindlaks organisatsiooni kontekst, määratletakse huvitatud isikute vajadused ja ootused ning tehakse kindlaks käitise võimaliku keskkonnaohu või inimeste tervisele avalduva ohuga seotud näitajad ja kohaldatavad keskkonnaalased õiguslikud nõuded;

iii) sellise keskkonnapoliitika väljatöötamine, mis hõlmab käitise keskkonnatoime pidevat vähendamist;

iv) oluliste keskkonnaaspektidega seotud eesmärkide ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamine, sealhulgas kohaldatavate õiguslike nõuete järgimise tagamine;

v) keskkonnaeesmärkide saavutamiseks ja keskkonnariskide ärahoidmiseks vajalike meetmete ja korra (sealhulgas vajaduse korral parandus- ja ennetusmeetmete) kavandamine ja rakendamine;

vi) keskkonnaaspektide ja -eesmärkidega seotud struktuuride, rollide ja kohustuste kindlaksmääramine ning vajalike rahaliste vahendite ja töötajate tagamine;

vii) oma tööga käitise keskkonnatoimet mõjutada võivate töötajate vajaliku pädevuse ja teadlikkuse tagamine (nt teavitamise ja koolitamise kaudu);

viii) sise- ja välissuhtlus;

ix) selle soodustamine, et töötajad osaleksid hea keskkonnajuhtimistava kohaldamises;

x) keskkonnajuhtimise käsiraamatu ja kirjaliku korra väljatöötamine ja haldamine olulise keskkonnamõjuga tegevuse kontrollimiseks ning asjakohaste dokumentide haldamine;

xi) tõhus tegevuse kavandamine ja protsessijuhtimine;

xii) asjakohaste hooldusprogrammide rakendamine;

xiii) hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise eeskirjad, mis muu hulgas hõlmavad hädaolukorra kahjuliku (keskkonna)mõju ennetamist ja/või leevendamist;

xiv) (uue) käitise või selle osa (ümber)projekteerimisel selle keskkonnamõju arvessevõtmine kogu olelusringi ulatuses, sealhulgas selle ehitamisel, hooldamisel, käitamisel ja tegevuse lõpetamisel;

xv) seire- ja mõõtmisprogrammi rakendamine; sellekohane teave on vajaduse korral leitav tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite seire võrdlusaruandest;

xvi) korrapärane sektorisisese võrdlusanalüüsi tegemine;

xvii) perioodiline võimaluse korral sõltumatu siseaudit ja perioodiline sõltumatu välisaudit, et hinnata keskkonnatoimet ja teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavakohaselt ning kas seda on nõuetekohaselt rakendatud ja järgitud;

xviii) mittevastavuse põhjuste hindamine, parandusmeetmete rakendamine mittevastavuse tuvastamisel, parandusmeetmete tõhususe hindamine ja selle kindlakstegemine, kas sarnast mittevastavust esineb veel või võib tulevikus esineda;

xix) keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe perioodiline hindamine kõrgemas juhtkonnas;

xx) keskkonnahoidlikumate meetodite väljatöötamisega kursis olemine ja nende arvessevõtmine.

Orgaanilise lahusti abil toimuva pinnatöötluse puhul seisneb PVT ka järgmistele keskkonnajuhtimissüsteemi aspektidele tähelepanu pööramises:

i) seos kvaliteedi kontrollimise ja tagamisega ning tervise- ja ohutuskaalutlused;

ii) käitise keskkonnajälje vähendamise kavandamine; see hõlmab eelkõige järgmist: a) käitise üldise keskkonnatoime hindamine (vt PVT 2); b) laiemate keskkonnakaalutluste arvessevõtmine, eelkõige sobiva tasakaalu säilitamine lahustiheite vähendamise ning energia (vt PVT 19), vee (vt PVT 20) ja tooraine (vt PVT 6) tarbimise vahel; c) puhastusprotsessist pärineva LOÜde heite vähendamine (vt PVT 9);

iii) järgmiste elementide väljatöötamine: a) lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava (vt PVT 5, meetod a); b) tooraine hindamise süsteem väikese keskkonnamõjuga tooraine kasutamise võimaldamiseks ning kava protsessis lahustikasutuse optimeerimiseks (vt PVT 3); c) lahusti massibilanss (vt PVT 10); d) hooldusprogramm tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemissageduse ja keskkonnamõju vähendamiseks (vt PVT 13); e) energiatõhususe kava (vt PVT 19, meetod a); f) veemajanduskava (vt PVT 20, meetod a); g) jäätmekäitluskava (vt PVT 22, meetod a); h) lõhnatekke piiramise kava (vt PVT 23).

Märkus

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on loodud Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), mis on näide käesoleva PVT kohasest keskkonnajuhtimissüsteemist.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi üksikasjalikkuse ja formaliseerituse määr sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

1.1.2. Üldine keskkonnatoime

PVT 2. See PVT, mille eesmärk on vähendada käitise üldist keskkonnatoimet, eelkõige seoses LOÜde heite ja energiatarbimisega, seisneb järgmises:

— suurima LOÜde heite ja energiatarbimisega töötlemisalade/-üksuste/-etappide ning suurimate parendamisvõimaluste kindlakstegemine (vt ka PVT 1);

— LOÜde heite ja energiatarbimise minimeerimist võimaldavate meetmete kindlakstegemine ja rakendamine;

— korrapäraselt (vähemalt kord aastas) olukorrast ajakohastatud ülevaate loomine ja kindlakstehtud meetmete rakendamise hindamine.

1.1.3. Tooraine valimine

PVT 3. See PVT seisneb mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et hoida ära või vähendada kasutatava tooraine keskkonnamõju.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Väikese keskkonnamõjuga tooraine kasutamine Keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) raames toimuv kasutatava tooraine (eelkõige kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete ning väga ohtlike ainete) kahjuliku keskkonnamõju süstemaatiline hindamine ja võimaluse korral sellise tooraine asendamine väiksema või olematu keskkonna- ja tervisemõjuga toorainega; seejuures võetakse arvesse toodete kvaliteedinõudeid ja spetsifikatsioone. Üldkohaldatav. Hindamise ulatus (nt üksikasjalikkus) ja viis sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest, samuti kasutatava tooraine liigist ja kogusest. b) Lahustikasutuse optimeerimine protsessis Lahustikasutuse optimeerimine protsessis keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) raames koostatud halduskava abil, mille eesmärk on vajalike meetmete kindlakstegemine ja rakendamine (nt värvusepõhine partiide moodustamine, pihustamise optimeerimine). Üldkohaldatav.

PVT 4. See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada lahustitarbimist, LOÜde heidet ja kasutatava tooraine üldist keskkonnamõju.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Suure kuivainesisaldusega lahustipõhiste värvide/pinnakattevahendite/lakkide/tintide/liimide kasutamine Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, millel on väike lahustisisaldus ja suurem kuivainesisaldus. Pinnatöötlusmeetodite valikut võivad piirata tegevuse liik, aluspinna liik ja kuju ning toote kvaliteedinõuded, samuti vajadus tagada kasutatavate materjalide, pinnakattevahendi pealekandmise meetodite, kuivatamis-/kõvastamismeetodite ja protsessigaasi töötlemise süsteemide vastastikune sobivus. b) Veepõhiste värvide/pinnakattevahendite/tintide/lakkide/liimide kasutamine Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, milles orgaaniline lahusti on osaliselt asendatud veega. c) Kiirguskõvastuvate tintide/pinnakattevahendite/värvide/lakkide/liimide kasutamine Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, mis kõvastuvad teatavate keemiliste rühmade aktiveerumisel ultraviolett- või infrapunakiirguse või kiirete elektronide toimel, ei nõua kuumutamist ega põhjusta LOÜde heidet. d) Lahustivabade kahekomponendiliste liimide kasutamine Vaigust ja kõvendist koosnevate lahustivabade kahekomponendiliste liimainete kasutamine. e) Kuumliimide kasutamine Pindade katmisel selliste liimide kasutamine, mis on valmistatud sünteetilisest kautšukist ja süsivesinikvaigust ning sisaldavad eri lisaaineid. Lahusteid ei kasutata. f) Pulbriliste pinnakattevahendite kasutamine Sellise lahustivaba pinnakattevahendi kasutamine, mis kantakse pinnale peeneteralise pulbrina ja kõvastub ahjus kuumuse toimel. g) Laminaatkile kasutamine riba- või rullmaterjali pinnakattena Polümeerkile kasutamine rull- või ribamaterjali pinnakattena esteetilisel või funktsionaalsel eesmärgil, et vähendada vajalike kattekihtide arvu. h) Selliste ainete kasutamine, mis ei ole LOÜd või on väiksema lenduvusega LOÜd Suure lenduvusega LOÜde asendamine ainetega, mis sisaldavad orgaanilisi ühendeid, mis ei ole LOÜd või on väiksema lenduvusega LOÜd (nt estrid).

1.1.4. Tooraine ladustamine ja käitlemine

PVT 5. See PVT seisneb hea töökorralduse põhimõtete kohaldamise eesmärgil kõikide allpool kirjeldatud meetodite kasutamises, et hoida ära või vähendada LOÜde kontrollimatut heidet lahustit sisaldavate materjalide ja/või ohtlike materjalide ladustamisel ja käitlemisel.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus Haldusmeetodid a) Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava väljatöötamine ja rakendamine Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ja hõlmab muu hulgas järgmist: — tegevuskohas väikesi ja suuri mahavoolujuhtumeid käsitlev kava; — asjaomaste isikute ülesannete ja kohustuste määratlemine; — selle tagamine, et töötajad on keskkonnateadlikud ning mahavoolujuhtumite ennetamiseks ja nendele reageerimiseks väljaõppe saanud; — ohtlike materjalide mahavoolu ja/või lekkimise riskiga alade kindlakstegemine ja nende järjestamine riski alusel; — sobivate piiramissüsteemide, näiteks läbilaskmatute põrandate olemasolu tagamine kindlakstehtud aladel; — sobivate mahavoolu piiramise ja koristusseadmete tuvastamine ja korrapäraselt selle tagamine, et need oleksid kättesaadavad ja heas töökorras ning paikneksid kohas, kus võib esineda mahavoolujuhtumeid; — jäätmekäitlusjuhised mahavoolujuhtumitega seotud jäätmete käitlemiseks; — korrapärane (vähemalt kord aastas toimuv) ladustamis- ja käitlemisalade kontroll, lekketuvastusseadmete testimine ja kaliibrimine ning ventiilide, tihendusdetailide, äärikute jms lekete kiire kõrvaldamine (vt PVT 13). Üldkohaldatav. Kava ulatus (nt üksikasjalikkus) sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest, samuti kasutatava tooraine liigist ja kogusest. Ladustamismeetodid b) Mahutite hermetiseerimine või katmine ja isoleeritud ladustamisala Lahustite, ohtlike materjalide, lahustijääkide ja puhastusvahendijääkide säilitamine asjaomase riski puhul sobivates suletud või kaetud mahutites, mis on ehitatud nii, et heide oleks minimeeritud. Mahutite ladustamise ala on isoleeritud ja piisavalt suur. Üldkohaldatav. c) Tootmisalal ohtlike materjalide ladustamise minimeerimine Ohtlikke materjale on tootmisalal üksnes tootmiseks vajalikus koguses; suurem kogus on ladustatud eraldi. Vedelike pumpamise ja käitlemise meetodid d) Meetodid lekete ja mahavoolu ärahoidmiseks pumpamisel Lekete ja mahavoolu ärahoidmiseks kasutatakse pumpasid ja tihendeid, mis sobivad käideldava materjali jaoks ja mille puhul on tagatud nõuetekohane lekkekindlus. See hõlmab selliseid seadmeid nagu kapselmootorpumbad, magnetsidestusega pumbad, mitme mehaanilise tihendi ja jahutus- või puhversüsteemiga pumbad, mitme mehaanilise tihendi ja välisõhuga kokkupuutes olevate kuivtihenditega pumbad, membraanpumbad ning lõõtspumbad. Üldkohaldatav. e) Meetodid ülevoolu ärahoidmiseks pumpamisel See hõlmab näiteks järgmise tagamist: — pumpamine toimub järelevalve all; — suurema koguse puhul on mahutid varustatud maksimumnivoo tuvastamist võimaldavate akustiliste ja/või optiliste häireseadmete ning vajaduse korral voolusulgemissüsteemidega. f) LOÜde aurude kogumine lahustit sisaldavate materjalide tarnimisel Lahustit sisaldavate materjalide tarnimisel mahtlastina (nt mahuti täitmisel või tühjendamisel) kogutakse täidetavast mahutist välja tõrjutud aur kokku, tavaliselt tagasisuunamise teel. Ei pruugi olla kohaldatav väikese aururõhuga lahustite puhul või kulukuse tõttu. g) Mahavoolu piiramine ja/või kiire kokkukogumine lahustit sisaldavate materjalide käitlemisel Mahutis hoitavate lahustit sisaldavate materjalide käitlemisel kasutatakse võimalike mahavoolujuhtumite ärahoidmiseks isoleerimismeetodeid, näiteks kogumisvõimalusega (nt alusvanniga) kärusid, kaubaaluseid ja/või konteinereid ja/või kiiret kokkukogumist võimaldavaid imavaid materjale. Üldkohaldatav.

1.1.5. Toorainekasutus

PVT 6. See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada tooraine tarbimist ja LOÜde heidet.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) tsentraliseeritud tarne LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) tarne otse kasutusalale ringtorustiku abil; hõlmab ka süsteemi puhastust näiteks torupuhastusseadme abil või õhuga läbipuhumise teel. Ei pruugi olla kohaldatav tintide/värvide/pinnakattevahendite/liimide või lahustite sagedase vahetamise puhul. b) Täiustatud segamissüsteemid Arvutiga juhitavad segamisseadmed soovitud värvi/pinnakattevahendi/tindi/liimi saamiseks. Üldkohaldatav. c) LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) toimetamine kasutuskohta suletud süsteemis Tintide/värvide/pinnakattevahendite/liimide ja lahustite sagedasel vahetamisel või väikeses koguses kasutamisel nende kasutusalale juhtimine lähedalasuvatest väikestest transpordimahutitest suletud süsteemi abil. d) Värvivahetuse automatiseerimine Automatiseeritud värvivahetus ja tindi-/värvi-/pinnakattevahenditorustiku puhastus koos lahusti kogumisega. e) Värvuse järgi rühmitamine Toodete järjestuse muutmine suure hulga sama värvusega toodete järjestikuseks töötlemiseks. f) Sujuvpuhastus pihustamisel Pihustuspüstoli taastäitmine uue värviga ilma vahepealse loputuseta.

1.1.6. Pinnakatte pealekandmine

PVT 7. See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada tooraine tarbimist ja pinnakatmistoimingute üldist keskkonnamõju.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus Muud pealekandmismeetodid kui pihustamine a) Pinnakatmine rullmeetodil Meetod, mille puhul kasutatakse liikuvale ribale vedela pinnakattevahendi kandmiseks või doseerimiseks rulle. Kohaldatav üksnes tasapinnalise aluspinna puhul (4) b) Rulli kasutamine koos raakliga Pinnakattevahend kantakse aluspinnale raakli ja rulli vahelise pilu kaudu. Pinnakattevahendi ja aluspinna edasiliikumisel üleliigne vahend eemaldatakse. Üldkohaldatav (4). c) Loputuseta (kohapeal kuivatamisega) pealekandmine rullmaterjali pinna katmisel Täiendavat veega loputamist mittenõudva konversioontöötlemisvahendi pealekandmine rullkatmise teel (keemiline katmine) või pressrulliku abil. Üldkohaldatav (4) d) Pinnakatmine kardinameetodil Töödeldav detail juhitakse läbi ülalasuvast mahutist välja voolava pinnakattevahendi laminaarkile. Kohaldatav üksnes tasapinnalise aluspinna puhul (4) e) Elektroforeetiline pinnakatmine Veepõhises lahuses dispergeeritud värviosakesed sadestatakse sukeldatud aluspinnale elektrivälja toimel (elektroforeetiline sadestamine). Kohaldatav üksnes metallpinna puhul (4). f) Uputamine Töödeldavad detailid transporditakse konveierisüsteemide abil suletud kanalisse, mis täidetakse seejärel sissejuhtimistorude kaudu pinnakattevahendiga. Üleliigne vahend kogutakse kokku ja seda taaskasutatakse. Üldkohaldatav (4). g) Koekstrusioon Trükitud aluspind viiakse kokkupuutesse sooja vedela plastikihiga ja jahutatakse seejärel. Moodustunud kile asendab vajalikku lisakattekihti. Seda võib kasutada kahe eri kandeainetest kihi vahel, kus see toimib liimina. Ei ole kohaldatav juhul, kui on vaja saavutada tugev side või kuumakindlus steriliseerimistemperatuuril (4). Peenpihustamismeetodid h) Õhutoega pihustamine pneumaatilisel alarõhul Alarõhul töötava pihustuspüstoli pihustusjoa koonuse kuju muudetakse õhuvoolu abil. Üldkohaldatav (4). i) Pneumaatiline peenpihustamine inertgaasiga Värvi pneumaatiline pealekandmine inertse surugaasiga (nt lämmastik, süsinikdioksiid). Ei pruugi olla kohaldatav puitpinna katmiseks (4). j) Suuremahuline peenpihustamine väikesel rõhul Värvi peenpihustamiseks pihustis segatakse see suure koguse õhuga väikesel rõhul (kuni 1,7 baari). Selliste pihustuspüstolite puhul on värvi pealekandmise tõhusus > 50 %. Üldkohaldatav (4). k) Elektrostaatiline peenpihustamine (täisautomaatne) Peenpihustamine suurel kiirusel pöörlevate ketaste ja koonuste abil ning pihustusjoa kuju muutmine elektrostaatilise välja ja õhu abil. l) Elektrostaatiliselt reguleeritav pihustamine suruõhuga või alarõhul Suruõhuga või alarõhul peenpihustamise käigus tekkiva pihustusjoa kuju muutmine elektrostaatilise välja abil. Elektrostaatiliste värvipüstolite pealekandmistõhusus on > 60 %. Kohtkindlal elektrostaatilisel seadmel põhineva meetodi puhul on pealekandmistõhusus kuni 75 %. m) Kuumpihustamine Pneumaatiline peenpihustamine kuuma õhu või kuumutatud värviga. Ei pruugi olla kohaldatav sagedase värvivahetuse puhul (4). n) Pihustamise, pressrullikute ja loputuse kasutamine rullmaterjali kattekihiga katmisel Pihustamist kasutatakse puhastusvahendite pealekandmiseks, eeltöötlemiseks ja loputamiseks. Pihustamise järel kasutatakse pressrullikuid kaasatuleva lahusekoguse minimeerimiseks ning seejärel toimub loputamine. Üldkohaldatav (4). Pihustamise automatiseerimine o) Robotiseeritud pealekandmine Pinnakattevahendite ja hermeetikute robotiseeritud pealekandmine sise- ja välispindadele. Üldkohaldatav (4). p) Masina abil pealekandmine Värvimasina kasutamine tööks pihustusotsakuga/pihustuspüstoliga/pihustiga.

1.1.7. Kuivatamine/kõvastamine

PVT 8. See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada energiatarbimist ja kuivatamis-/kõvastamistoimingute üldist keskkonnamõju.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Kuivatamine/kõvastamine inertgaasi konvektsiooniga Ahjus kuumutatakse inertgaasi (lämmastik), mis võimaldab kasutada lahustit kontsentratsioonis, mille puhul LEL on ületatud. Lahusti sisaldus lämmastikus võib olla > 1 200 g/m3. Ei ole kohaldatav juhul, kui kuivatit on vaja sageli avada (5). b) Induktsioonkuivatamine/-kõvastamine Termiline kõvastamine või kuivatamine tootmisliinil elektromagnetiliste induktiivpoolidega, mis soojendavad töödeldavat metalldetaili vahelduva magnetvälja abil. Kohaldatav üksnes metallpinna puhul (5). c) Kuivatamine mikrolainete ja kõrgsageduskiirgusega Kuivatamiseks kasutatakse mikrolaineid ja kõrgsageduskiirgust. Kohaldatav üksnes veepõhiste pinnakattevahendite ja tintide ning muust kui metallist aluspinna puhul (5). d) Kiirguskõvastamine Kiirguskõvastamine põhineb vaikude ja reaktiivsete lahjendusainete (monomeeride) võimel reageerida kokkupuutel kiirgusega (infrapuna- või ultraviolettkiirgus või suure energiaga elektronkiired). Kohaldatav üksnes teatavate pinnakattevahendite ja tintide puhul (5). e) Kuivatamine üheaegselt nii konvektsiooni teel kui ka infrapunakiirgusega Märja pinna üheaegne kuivatamine ringleva kuuma õhuga (konvektsioon) ja infrapunakiirguriga. Üldkohaldatav (5). f) Soojustagastusega konvektsioonkuivatamine/-kõvastamine Heitgaasi soojuse taaskasutamine (vt PVT 19, meetod e) konvektsioonkuivati/kõvastusahju sisendõhu eelsoojendamiseks. Üldkohaldatav (5).

1.1.8. Puhastamine

PVT 9. See PVT seisneb lahustipõhiste puhastusvahendite kasutuse minimeerimises ja allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni kasutamises, et vähendada puhastusprotsessist pärinevat LOÜde heidet.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Pihustamisalade ja -seadmete kaitsmine Pealekandmisalad ja -seadmed (nt pihustuskabiini seinad ja robotid), kus esineb liigpihustamist, tilkumist vmt, kaetakse kangaga või rebenemis- või kulumisohu puudumisel ühekordselt kasutatava fooliumiga. Puhastusmeetodite valikut võivad piirata puhastusprotsessi või puhastatava aluspinna või seadme liik ning saastuse liik. b) Tahkete osakeste eemaldamine enne täielikku puhastamist Tahked osakesed eemaldatakse puhastuslahustit kasutamata või väikese koguse puhastuslahusti abil (kuivana) kokkukogumise teel, tavaliselt käsitsi. Sellega vähendatakse järgnevates puhastusetappides lahusti ja/või vee abil eemaldamist vajava materjali hulka ning seega ka kasutatava lahusti ja/või vee hulka. c) Käsipuhastus eelimmutatud pühkepaberiga Käsitsi puhastamisel kasutatakse puhastusvahendiga eelimmutatud pühkepaberit. Puhastusvahend võib olla lahustipõhine, sisaldada vähelenduvat lahustit või olla lahustivaba. d) Vähelenduvate puhastusvahendite kasutamine Suure puhastustõhususega vähelenduvate lahustite kasutamine puhastusvahendina käsitsi või automatiseeritud puhastamisel. e) Veepõhine puhastamine Puhastamisel kasutatakse veepõhiseid detergente või veega segunevaid lahusteid, näiteks alkohole või glükoole. f) Kinnised pesumasinad Pressi-/masinaosade automatiseeritud partiikaupa puhastamine/rasvatustamine kinnises pesumasinas. Selleks võib kasutada: a) orgaanilist lahustit (koos õhu väljatõmbega ja sellele järgneva kasutatud lahustist pärinevate LOÜde sisalduse vähendamise ja/või nende kogumiseg(vt PVT 15) või b) LOÜsid mittesisaldavat lahustit või c) aluselist puhastusainet (koos reovee puhastamisega käitises või sellest väljaspool). g) Puhastamiseks kasutatud lahustite kogumine Värvivahetuse eel püstolite/pealekandmisseadmete ja voolikute puhastamiseks kasutatud lahustite kogumine, hoiustamine ja võimaluse korral taaskasutamine. h) Puhastamine pihustatava kõrgsurveveega Pressi-/masinaosade automatiseeritud partiikaupa puhastamisel kasutatakse pihustataval kõrgsurveveel ja naatriumvesinikkarbonaadil põhinevat või sellega sarnast süsteemi. i) Ultrahelipuhastus Kõrgsagedusliku vibratsiooni kasutamine kinnijäänud saastuse eemaldamiseks vedelikus puhastamisel. j) Puhastamine kuiva jääga (CO2) Masinaosade ja metallist või plastist aluspinna puhastamine CO2 tükkide või CO2-lumega. k) Jugapuhastus plastiosakestega Paneelide kinnitusseadmetele ja kerekanduritele kogunenud üleliigse värvi eemaldamiseks kasutatakse jugapuhastust plastiosakestega.

1.1.9. Seire

1.1.9.1. Lahusti massibilanss

PVT 10. See PVT seisneb LOÜde koguheite ja kontrollimatu heite seires ning käitises sel otstarbel vähemalt kord aastas direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punktis 2 esitatud määratluste kohastel lahusti sisend- ja väljundkogustel põhineva massibilansi koostamises, samuti lahusti massibilansi andmete ebatäpsuse vähendamises kõikide allpool kirjeldatud meetoditega.

Meetod Kirjeldus a) Kõikide asjaomaste lahusti sisend- ja väljundkoguste, samuti andmete ebatäpsuse kindlakstegemine ja kvantifitseerimine See hõlmab järgmist: — lahusti sisend- ja väljundkoguste (nt heitgaasis sisalduvad heitkogused, igast kontrollimatu heite allikast pärinevad heitkogused, lahusti väljundkogused jäätmetes) kindlakstegemine ja dokumenteerimine; — iga asjaomase lahusti sisend- ja väljundkoguse tõenduspõhine kvantifitseerimine ja teave selleks kasutatud meetodi kohta (nt mõõtmine, heiteteguritel põhinevad arvutused, tööparameetritest lähtuv hinnang); — eespool kirjeldatud kvantifitseerimisega seotud ebatäpsuste peamiste põhjuste kindlakstegemine ja täpsuse suurendamiseks parandusmeetmete rakendamine; — lahusti sisend- ja väljundkoguseid käsitlevate andmete korrapärane uuendamine. b) Lahustikasutuse jälgimise süsteemi rakendamine Lahustikasutuse jälgimise süsteem võimaldab pidada arvestust nii kasutatud kui ka kasutamata lahustikoguste üle (nt kasutamiskohast ladustamiskohta tagasi viidud kasutamata koguste kaalumise teel). c) Lahusti massibilansi andmete ebatäpsust mõjutada võivate muudatuste seire Registreeritakse kõik lahusti massibilansi andmete ebatäpsust mõjutada võivad muudatused, näiteks: — protsessigaasi töötlemise süsteemi rikked: registreeritakse rikke kuupäev ja kestus; — õhu/gaasi voolukiirust mõjutada võivad muudatused, nt ventilaatori, ajami rihmaratta või mootori vahetus: registreeritakse muudatuse tegemise kuupäev ja muudatuse liik.

Kohaldatavus

Lahusti massibilansi üksikasjalikkus on proportsionaalne käitise laadi, suuruse ja keerukusastmega ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusega, samuti kasutatava tooraine liigi ja kogusega.

1.1.9.2. Heitgaasis sisalduvad heitkogused

PVT 11. See PVT seisneb heitgaasis sisalduvate heitkoguste seires vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega on tagatud samaväärsel teaduslikul tasemel andmete saamine.

Aine/näitaja Sektor/allikas Standard(id) Minimaalne seiresagedus Seire seos PVT rakendustega Tolm Sõidukite kattekihiga katmine – pihustamise teel katmine EN 13284-1 Üks kord aastas (6) PVT 18 Muude metall- ja plastpindade katmine – pihustamise teel katmine Õhusõidukite kattekihiga katmine – ettevalmistamine (nt lihvimine, jugatöötlus) ja kattekihi pealekandmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine – pihustamise teel katmine Puitpindade katmine – ettevalmistamine ja kattekihi pealekandmine TVOC Kõik sektorid Kõik korstnad, mille puhul TVOC on < 10 kg C-d tunnis EN 12619 Üks kord aastas (6) (7) (8) PVT 14, PVT 15 Kõik korstnad, mille puhul TVOC on ≥ 10 kg C-d tunnis Üldised EN-standardid (9) Pidev DMF Tekstiilmaterjalide, fooliumi ja paberi kattekihiga katmine (10) EN-standard puudub (11) Iga kolme kuu järel (6) PVT 15 NOx Protsessigaasi termiline töötlemine EN 14792 Üks kord aastas (12) PVT 17 CO Protsessigaasi termiline töötlemine EN 15058 Üks kord aastas (12) PVT 17

1.1.9.3. Vetteheide

PVT 12. See PVT seisneb vetteheite seires vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega on tagatud samaväärsel teaduslikul tasemel andmete saamine.

Aine/näitaja Sektor Standard(id) Minimaalne seiresagedus Seire seos PVT rakendustega TSS (13) Sõidukite kattekihiga katmine EN 872 Üks kord kuus (14) (15) PVT 21 Rullmaterjali kattekihiga katmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) EN 14 (13) (16) Sõidukite kattekihiga katmine EN-standard puudub Rullmaterjali kattekihiga katmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) TOC (13) (16) Sõidukite kattekihiga katmine EN 1484 Rullmaterjali kattekihiga katmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) Cr(VI) (17) (18) Õhusõidukite kattekihiga katmine EN ISO 10304-3 või EN ISO 23913 Rullmaterjali kattekihiga katmine Cr (18) (19) Õhusõidukite kattekihiga katmine On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) Rullmaterjali kattekihiga katmine Ni (18) Sõidukite kattekihiga katmine Rullmaterjali kattekihiga katmine Zn (18) Sõidukite kattekihiga katmine Rullmaterjali kattekihiga katmine AOX (18) Sõidukite kattekihiga katmine EN ISO 9562 Rullmaterjali kattekihiga katmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) F- (18) (20) Sõidukite kattekihiga katmine EN ISO 10304-1 Rullmaterjali kattekihiga katmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul)

1.1.10. Heide tavapärasest erinevates käitamistingimustes

PVT 13. See seisneb mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemissagedust ja sellistes tingimustes tekkivaid heitkoguseid.

Meetod Kirjeldus a) Kriitilise tähtsusega seadmete kindlakstegemine Riskihindamise põhjal tehakse kindlaks keskkonnakaitse seisukohalt kriitilise tähtsusega seadmed (edaspidi „kriitilise tähtsusega seadmed“). See hõlmab üldjuhul kõiki LOÜde käitlemise seadmeid ja süsteeme (nt protsessigaasi töötlemise süsteem, lekketuvastussüsteem). b) Kontroll, hooldus ja seire Kriitilise tähtsusega seadmete töökindluse ja jõudluse maksimeerimiseks rakendatav struktureeritud programm, mis hõlmab standardset töökorda ja ennetavat hooldust, samuti korralist ja erakorralist hooldust. Tehakse seiret tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemise aja, kestuse ja põhjuste ning võimaluse korral sellistes tingimustes tekkivate heitkoguste suhtes.

1.1.11. Heitgaasis sisalduvad heitkogused

1.1.11.1. LOÜde heide

PVT 14. See PVT seisneb tootmis- ja ladustamisaladelt pärineva LOÜde heitkoguse vähendamiseks üheaegselt nii allpool kirjeldatud meetodi a kui ka teiste allpool kirjeldatud meetodite sobiva kombinatsiooni kasutamises.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Süsteemi valimine, projekteerimine ja optimeerimine Protsessigaasi töötlemise süsteemi valimisel, projekteerimisel ja optimeerimisel võetakse muu hulgas arvesse järgmisi aspekte: — väljatõmmatava õhu kogus; — väljatõmmatavas õhus sisalduvate lahustite liik ja kontsentratsioon; — töötlemissüsteemi liik (sihtotstarbeline/tsentraalne); — tervis ja ohutus; — energiatõhusus. Süsteemi valimisel võib lähtuda järgmisest prioriteetsuse järjekorrast: — suure LOÜde sisaldusega heitgaasi eraldamine väikese LOÜde sisaldusega heitgaasist; — meetodid LOÜde sisalduse ühtlustamiseks ja suurendamiseks (vt PVT 16, meetodid b ja c); — meetodid heitgaasist lahustite kogumiseks (vt PVT 15); — LOÜde sisalduse vähendamise meetodid, mis võimaldavad soojuse taaskasutamist (vt PVT 15); — LOÜde sisalduse vähendamise meetodid, mille puhul ei toimu soojuse taaskasutamist (vt PVT 15). Üldkohaldatav. b) Õhu väljatõmme LOÜsid sisaldavate materjalide pealekandmise kohale võimalikult lähedasest punktist Õhu väljatõmme pealekandmiskohale võimalikult lähedasest punktist koos lahustiga töötamise alade täieliku või osalise eraldamisega (nt pinnakatteseadmed, pealekandmismasinad, pihustuskabiinid). Väljatõmmatavat õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil. Ei pruugi olla kohaldatav juhul, kui eraldamine raskendab ligipääsu töötavale masinale. Kohaldatavust võivad piirata eraldatava ala kuju ja suurus. c) Õhu väljatõmme värvide/pinnakattevahendite/liimide/tintide ettevalmistamise kohale võimalikult lähedasest punktist Õhu väljatõmme värvide/pinnakattevahendite/liimide/tintide ettevalmistamise kohale, näiteks segamisalale võimalikult lähedasest punktist. Väljatõmmatavat õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil. Kohaldatav üksnes värvide/pinnakattevahendite/liimide/tintide ettevalmistamise kohas. d) Õhu väljatõmme kuivatus-/kõvastamisprotsesside käigus Kõvastusahjud/kuivatid on varustatud õhu väljatõmbe süsteemiga. Väljatõmmatavat õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil. Kohaldatav üksnes kuivatus-/kõvastamisprotsesside puhul. e) Kõvastusahju/kuivati kontrollimatu heite ja soojuskao minimeerimiseks selle sisse- ja väljapääsu hermetiseerimine või kuivatamisel alarõhu kasutamine Kõvastusahju/kuivati sisse- ja väljapääs suletakse hermeetiliselt, et minimeerida LOÜde kontrollimatut heidet ja soojuskadu. Hermetiseerimiseks võib kasutada õhujuga või õhknuga, ust, plast- või metallkardinat, raaklit vmt. Teise võimalusena võib ahjus/kuivatis tekitada alarõhu. Kohaldatav üksnes juhul, kui kasutatakse kõvastusahju/kuivatit. f) Õhu väljatõmme jahutustsoonist Kui aluspinda pärast kuivatamist/kõvastamist jahutatakse, kasutatakse õhu väljatõmmet jahutustsoonist ning sellist õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil. Kohaldatav üksnes juhul, kui pärast kuivatamist/kõvastamist toimub aluspinna jahutamine. g) Õhu väljatõmme tooraine, lahustite ja lahustit sisaldavate jäätmete ladustamiskohast Kasutatakse õhu väljatõmmet toorainelaost ja/või eraldi tooraine- ja lahustimahutitest ning lahusteid sisaldavate jääkide mahutitest ning sellist õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil. Ei pruugi olla kohaldatav suletud mahutite puhul ning väikese aururõhuga vähemürgiste lahustite, lahustit sisaldavate jäätmete ja tooraine ladustamise puhul. h) Õhu väljatõmme puhastusaladelt Kasutatakse õhu väljatõmmet aladelt, kus toimub masinaosade ja seadmete käsitsi või automatiseeritud puhastamine orgaanilise lahustiga, ning sellist õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil. Kohaldatav üksnes aladel, kus toimub masinaosade ja seadmete puhastamine orgaanilise lahustiga.

PVT 15. See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada LOÜde heitkogust heitgaasis ja suurendada ressursitõhusust.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus I. Protsessigaasist lahustite kogumine a) Kondenseerimine Meetod orgaaniliste ühendite eemaldamiseks temperatuuri alandamisega nende kastepunktist allapoole, et kutsuda esile nende ühendite aurude veeldumist. Sõltuvalt nõutavast töötemperatuuride vahemikust kasutatakse selleks eri külmaaineid, näiteks jahutusvett, jahutatud vett (temperatuur tavaliselt umbes 5 °C), ammoniaaki või propaani. Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui kogumisega seotud energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur. b) Adsorbeerimine aktiivsöe või tseoliitide abil LOÜd adsorbeeritakse aktiivsöe, tseoliidi või süsinikkiudpaberi pinnale. Seejärel adsorbeeritud aine desorbeeritakse taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, näiteks auruga (sageli kohapeal), ning adsorbent võetakse uuesti kasutusele. Pideva käitamise huvides kasutatakse tavaliselt paralleelselt enam kui kahte adsorbeerimisseadet, millest üks töötab desorbeerimisrežiimis. Adsorbeerimist kasutatakse tavaliselt ka kontsentreerimisetapina, et suurendada järgneva oksüdeerimise tõhusust. Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui kogumisega seotud energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur. c) Absorbeerimine sobiva vedeliku abil Sobiva vedeliku kasutamine protsessigaasist saasteainete, eelkõige lahustuvate ühendite ja tahkete osakeste (tolmu) eemaldamiseks absorbeerimise teel. Võimalik on ka lahusti kogumine, näiteks destilleerimise või termilise desorbeerimise teel. (Tolmu eemaldamise kohta vt PVT 18.) Üldkohaldatav. II. Protsessigaasis sisalduvate lahustite termiline töötlemine ja saadava energia taaskasutamine d) Protsessigaasi suunamine põletusseadmesse Osa protsessigaasist või kogu protsessigaas suunatakse põlemisõhu ja lisakütusena kasutamiseks põletusseadmesse (sealhulgas näiteks soojus- ja elektrienergia koostootmise jaama), mida kasutatakse auru ja/või elektri tootmiseks. Ei ole kohaldatav protsessigaasi puhul, mis sisaldab tööstusheidete direktiivi artikli 59 lõikes 5 osutatud aineid. Kohaldatavust võivad piirata ohutuskaalutlused. e) Rekuperatiivne termooksüdeerimine Termooksüdeerimine, mille puhul kasutatakse heitgaasisoojust näiteks siseneva protsessigaasi eelkuumutamiseks. Üldkohaldatav. f) Regeneratiivne termooksüdeerimine mitmekambrilise oksüdeerimisseadme või pöörleva ventiilideta õhujaotusseadme abil Kasutatakse mitut (kolme või viit) keraamilise ainega täidetud kambrit sisaldavat oksüdeerimisseadet. Need kambrid on soojusvahetid, mida kuumutatakse oksüdeerimisprotsessist pärineva suitsugaasi abil ja kasutatakse seejärel pärast voolu vastassuunaliseks muutmist oksüdeerimisseadmesse siseneva õhu kuumutamiseks. Voolu vastassuunaliseks muutmine toimub korrapäraselt. Pöörleva ventiilideta õhujaotusseadme puhul paikneb keraamiline aine ühesainsas pöörlevas kambris, mis on jagatud mitmeks kiilukujuliseks osaks. Üldkohaldatav. g) Katalüütiline oksüdeerimine LOÜde oksüdeerimine katalüsaatori abil, mis võimaldab alandada oksüdeerimistemperatuuri ja vähendada kütusetarbimist. Eralduvat soojust saab rekuperatiiv- või regeneratiivsoojusvaheti abil taaskasutada. Mähisetraadi tootmisel tekkiva protsessigaasi töötlemiseks kasutatakse kõrgemat oksüdeerimistemperatuuri (500–750 °C). Kohaldatavus võib olla piiratud katalüsaatorimürgi esinemise tõttu. III. Protsessigaasis sisalduvate lahustite töötlemine ilma lahustite ja energia taaskasutamiseta h) Protsessigaasi bioloogiline töötlemine Protsessigaas puhastatakse tolmust ja suunatakse biofiltriga reaktorisse. Biolfilter koosneb orgaanilise materjali (nt turvas, kanarbik, kompost, juured, puukoor, okaspuit või eri materjalide kombinatsioonid) või inertse materjali (nt savi, aktiivsüsi või polüuretaan) kihist, kus toimub protsessigaasi bioloogiline oksüdeerimine süsinikdioksiidiks, veeks, anorgaanilisteks sooladeks ja biomassiks looduslikult esinevate mikroorganismide toimel. Biofilter on tundlik tolmu ja kõrge temperatuuri ning protsessigaasi näitajate – näiteks siseneva gaasi temperatuuri ja LOÜde sisalduse – suure varieerumise suhtes. Võib olla vaja lisada täiendavaid toitaineid. Kohaldatav üksnes biolagunevate lahustite töötlemiseks. i) Termooksüdeerimine LOÜde oksüdeerimiseks protsessigaasi kuumutamine põlemiskambris õhu või hapnikuga isesüttimistemperatuurist kõrgema temperatuurini ja kõrge temperatuuri hoidmine piisavalt pika aja vältel, et tagada LOÜde täielik põlemine süsinikdioksiidiks ja veeks. Üldkohaldatav.

PVTga saavutatavad heitetasemed on esitatud käesolevate PVT-järelduste tabelites 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 ja 35.

PVT 16. See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada LOÜde heitkoguste vähendamise süsteemi energiatarbimist.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Protsessigaasi töötlemise süsteemi suunatavate LOÜde koguse hoidmine konstantsena ventilaatori abil, millel on muudetava sagedusega ajam Tsentraalses protsessigaasi töötlemise süsteemis sellise ventilaatori kasutamine, millel on muudetava sagedusega ajam, mis võimaldab õhu voolukiiruse muutmist vastavalt töötavatest seadmetest väljuva gaasi kogusele. See meetod on tsentraalses protsessigaasi termilise töötlemise süsteemis kohaldatav üksnes partiipõhiste protsesside, näiteks trükkimise puhul. b) Protsessisisene protsessigaasi lahustisisalduse suurendamine Kõvastusahjus/kuivatis ja/või pihustuskabiinis tekkiv protsessigaas suunatakse protsessisiseselt ringlusse, nii et LOÜde sisaldus protsessigaasis suureneb ja protsessigaasi töötlemise süsteemi saastevähendamistõhusus suureneb. Kohaldatavust võivad piirata tervise ja ohutusega seotud tegurid, näiteks LEL, ning toote kvaliteedinõuded ja spetsifikatsioonid. c) Protsessiväline protsessigaasi lahustisisalduse suurendamine adsorbeerimise teel Protsessigaasi lahustisisalduse suurendamiseks juhitakse pihustuskabiini protsessiõhk, millele võib lisanduda kõvastusahju/kuivati protsessigaas, pidevas ringvoolus läbi adsorbeerimisseadme. Selline seade võib olla: — aktiivsöe või tseoliidi liikumatu kihiga; — aktiivsöe keevkihiga; — aktiivsöe või tseoliidiga rootorpüüdur; — molekulaarsõelaga. Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur. d) Rõhuühtlustuskambril põhinev meetod heitgaasi koguse vähendamiseks Kõvastusahjust/kuivatist pärinev protsessigaas juhitakse suurde rõhuühtlustuskambrisse ja osa sellest suunatakse sisendõhuna tagasi kõvastusahju/kuivatisse. Üleliigne õhk suunatakse rõhuühtlustuskambrist protsessigaasi töötlemise süsteemi. Selle tsükliga suurendatakse LOÜde sisaldust kõvastusahju/kuivati õhus ja vähendatakse heitgaasi kogust. Üldkohaldatav.

1.1.11.2. NOx- ja CO-heide

PVT 17. See PVT seisneb allpool kirjeldatud meetodi a või mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada NOx heitkogust heitgaasis ning samal ajal piirata protsessigaasis sisalduvate lahustite termilisel töötlemisel tekkivat CO heitkogust.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Termilise töötlemise tingimuste optimeerimine (projekteerimine ja käitamine) Põlemiskambrite, põletite ja nendega seotud seadmete heal tasemel projekteerimine koos põlemistingimuste optimeerimisega (nt selliste põlemisparameetrite nagu temperatuuri ja viibeaja reguleerimine) automaatsüsteemide abil või ilma nendeta ning põletussüsteemi korrapärase plaanilise hooldusega vastavalt tarnija soovitustele. Meetodi kohaldatavus seoses projekteerimisega võib olemasoleva käitise puhul olla piiratud. b) Vähese NOx-heitega põletite kasutamine Leegi maksimumtemperatuuri põlemiskambris vähendatakse ning sellega saavutatakse aeglasem, kuid täielik põlemine ning tõhusam soojusülekanne (leegi kiirgustegur suureneb). Seejuures pikendatakse viibeaega, et tagada LOÜde soovitud hävimine. Olemasoleva käitise puhul võivad kohaldatavust piirata konstruktsiooni ja/või käitamisega seotud piirangud.





Tabel 1

Protsessigaasi termilisel töötlemisel PVTga saavutatav heitetase heitgaasis NOx-heite puhul ja soovituslik heitetase heitgaasis CO-heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (21) (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) Soovituslik heitetase (21) (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) NOx mg/Nm3 20–130 (22) Soovituslikku heitetaset ei ole kehtestatud CO PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud 20–150

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.1.11.3. Tolmuheide

PVT 18. See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada aluspinna ettevalmistamisel, lõikamisel, kattekihiga katmisel ja viimistlemisel tekkiva tolmu kogust heitgaasis tabelis 2 loetletud sektorite ja protsesside puhul.

Meetod Kirjeldus a) Märgeraldusega pihustuskabiin (loputusega tagapaneel) Liigpihustamisel tekkinud värviosakesed püütakse kinni pihustuskabiini tagapaneeli mööda vertikaalselt alla laskuva veekardinaga. Vee ja värvi segu kogutakse mahutisse ja vesi lastakse uuesti ringlusse. b) Märgpuhastus Protsessigaasis sisalduvad värviosakesed ja muu tolm eraldatakse protsessigaasi ja vee intensiivse segamise teel märgpuhastussüsteemides. (LOÜde eemaldamise kohta vt PVT 15, meetod c.) c) Liigpihustatud värvi kuiveraldus eelkattematerjali kasutamisega Liigpihustatud värvi kuiveraldamise protsess, kus kasutatakse membraanfiltreid koos eelkattematerjalina toimiva lubjakivipulbriga, mis hoiab ära membraanide ummistumise. d) Liigpihustatud värvi kuiveraldus filtrite abil Mehaaniline eraldamissüsteem, kus kasutatakse näiteks kartongi, kangast või räbu. e) Elektrifilter Elektrifiltri puhul antakse osakestele laeng ja eraldatakse need elektrivälja toimel. Kuivelektrifiltri puhul eemaldatakse kogutud materjal mehaaniliselt (nt raputamise teel, vibratsiooniga või suruõhuga). Märgelektrifiltri puhul kasutatakse selleks uhtmist sobiva vedelikuga, tavaliselt veepõhise eraldusainega.





Tabel 2

PVTga saavutatavad heitetasemed heitgaasis tolmuheite puhul

Näitaja Sektor Protsess Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) Tolm Sõidukite kattekihiga katmine Pihustamise teel katmine mg/Nm3 < 1–3 Muude metall- ja plastpindade katmine Pihustamise teel katmine Õhusõidukite kattekihiga katmine Ettevalmistamine (nt lihvimine, jugatöötlus) ja kattekihi pealekandmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine Pihustamine Puitpindade kattekihiga katmine Ettevalmistamine ja kattekihi pealekandmine

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.1.12. Energiatõhusus

PVT 19. See PVT seisneb tõhusa energiakasutuse eesmärgil nii allpool kirjeldatud meetodite a ja b kui ka meetodite c–h sobiva kombinatsiooni kasutamises.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus Haldusmeetodid a) Energiatõhususkava Energiatõhususkava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab asjaomase tegevusega seotud erienergiatarbe määratlemist ja arvutamist, tulemuslikkuse põhinäitajate kindlaksmääramist igal aastal (nt energiatarbimine megavatt-tundides toodangu ühe tonni kohta) ning perioodiliste tõhustamiseesmärkide ja nendega seotud meetmete kavandamist. Seda kava kohandatakse lähtuvalt konkreetse käitise eripärast seoses seal läbi viidava(te) protsessi(de), kasutatavate materjalide, valmistatavate toodete jms aspektidega. Energiatõhususkava ja energiabilansi andmete üksikasjalikkus ja sisu sõltuvad üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning kasutatavate energiaallikate liigist. Meetodi kohaldamine ei pruugi olla vajalik, kui pinnatöötlust orgaanilise lahusti abil viiakse läbi suuremas käitises ning seda tegevust on sellise käitise energiatõhususkavas ja energiabilansi andmetes juba piisavalt käsitletud. b) Energiabilansi andmed Üks kord aastas sellise energiabilansiaruande koostamine, mis sisaldab teavet energiatarbimise ja energiatootmise (sealhulgas energia ekspordi) kohta allikate kaupa (nt elekter, fossiilkütused, taastuvenergia, imporditud soojus- ja/või jahutusenergia). See hõlmab järgmist: i) orgaanilise lahusti abil toimuvat pinnatöötlust iseloomustava energiabilansi piiride määratlemine; ii) teave energiatarbimise kohta lähtuvalt tarnitud energiast; iii) teave käitisest eksporditud energia kohta; iv) energiavooge käsitlev teave (nt Sankey diagrammid või energiabilansid), millest nähtub, kuidas tarbitakse energiat kogu protsessi lõikes. Energiabilansiaruannet kohandatakse lähtuvalt konkreetse käitise eripärast seoses seal läbi viidava(te) protsessi(de), kasutatavate materjalide jms aspektidega. Asjaomaste protsessidega seotud meetodid c) Jahutatud või kuumutatud vedelikke sisaldavate mahutite ja vaatide ning põletus- ja aurusüsteemide soojusisolatsioon Selle saavutamiseks võib näiteks: — kasutada topeltseinaga mahuteid; — kasutada eelisoleeritud mahuteid; — isoleerida põletusseadmed, aurutorud ja jahutatud või kuumutatud vedelikke sisaldavad torud. Üldkohaldatav. d) Soojuse taaskasutamine soojus- ja elektrienergia või soojus-, jahutus- ja elektrienergia koostootmisel Soojuse (peamiselt aurusüsteemist pärineva soojuse) taaskasutamine tööstusprotsessides ja tööstustegevuses. Soojus-, jahutus- ja elektrienergia koostootmise (kolmiktootmise) süsteemis kasutatakse absorptsioonjahutit, kus toimub vee jahutamine madalatemperatuurilise soojuse abil. Kohaldatavust võivad piirata käitise planeering, kuuma gaasi voogude näitajad (nt voolukiirus, temperatuur) ja sobiva küttenõudluse puudumine. e) Kuuma gaasi voogude soojuse taaskasutamine Kuuma gaasi voogudes (nt kuivatist või jahutustsoonist pärit voogudes) sisalduva energia taaskasutamine näiteks protsessiõhuna taas ringlusse suunamise teel, soojusvaheti abil, eri protsessides või käitiseväliselt. f) Protsessiõhu ja protsessigaasi voolukiiruse reguleerimine Protsessiõhu ja protsessigaasi voolukiiruse reguleerimine vastavalt vajadusele. See hõlmab ka ventilatsiooniõhu voolukiiruse vähendamist tühikäigul töötamise ja hoolduse ajal. Üldkohaldatav. g) Pihustuskabiini protsessigaasi ringlusse suunamine Pihustuskabiini protsessigaasi kogumine ja ringlusse suunamine koos liigpihustatud värvi tõhusa eraldamisega. Sellega kaasnev energiatarbimine on väiksem kui värske õhu kasutamisel. Kohaldatavust võivad piirata tervise- ja ohutuskaalutlused. h) Sooja õhu ringluse optimeerimine suures kõvastuskabiinis õhu turbulaatori abil Õhk juhitakse kõvastuskabiini ühte ossa ja jaotatakse laiali õhu turbulaatori abil, mis muudab laminaarse õhuvoolu soovitud turbulentseks õhuvooluks. Kohaldatav üksnes sektorites, kus kasutatakse pihustamise teel katmist.





Tabel 3

PVTga saavutatavad keskkonnatoime tasemed erienergiatarbe puhul

Sektor Tooteliik Ühik PVTga saavutatav keskkonnatoime tase (aasta keskmine) Sõidukite kattekihiga katmine Sõiduautod MWh pinnakatte saanud sõiduki kohta 0,5–1,3 Kaubikud 0,8–2 Veokikabiinid 1–2 Veokid 0,3–0,5 Rullmaterjali kattekihiga katmine Teras- ja/või alumiiniumrullmaterjal kWh pinnakatte saanud rullmaterjali m2 kohta 0,2–2,5 (23) Tekstiilmaterjalide, fooliumi ja paberi kattekihiga katmine Tekstiilmaterjali katmine polüuretaani ja/või polüvinüülkloriidiga kWh kattekihi saanud pinna m2 kohta 1–5 Mähisetraadi tootmine Traat keskmise läbimõõduga > 0,1 mm kWh kattekihi saanud traadi kg kohta < 5 Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine Kõik tooteliigid kWh kattekihi saanud pinna m2 kohta 0,3–1,5 Kuivatiga rullofsettrükk Kõik tooteliigid kWh trükitud pinna m2 kohta 4–14 Fleksograafia ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutatav rotatsioonsügavtrükk Kõik tooteliigid kWh trükitud pinna m2 kohta 50–350 Väljaannete trükkimisel kasutatav rotatsioonsügavtrükk Kõik tooteliigid kWh trükitud pinna m2 kohta 10–30

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVT 19 meetodis b.

1.1.13. Veekasutus ja reovee teke

PVT 20. See PVT seisneb üheaegselt nii allpool kirjeldatud meetodi a kui ka teiste allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni kasutamises eesmärgiga vähendada veepõhiste protsessidega (nt rasvatustamine, puhastamine, pinnatöötlus, märgpuhastus) seotud veekulu ja tekkiva reovee kogust.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Veemajanduskava ja veeauditid Veemajanduskava ja veeauditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist: — käitise vooskeemid ja vee massibilanss; — tõhusa veekasutuse eesmärkide seadmine; — veekasutuse optimeerimise meetodite rakendamine (nt veekasutuse reguleerimine, vee ringlussevõtt, lekete tuvastamine ja kõrvaldamine). Veeaudit viiakse läbi vähemalt kord aastas. Veemajanduskava ja veeauditite üksikasjalikkus ja sisu sõltuvad üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest. Meetodi kohaldamine ei pruugi olla vajalik, kui pinnatöötlust orgaanilise lahusti abil viiakse läbi suuremas käitises ning seda tegevust on sellise käitise veemajanduskavas ja veeauditites juba piisavalt käsitletud. b) Mitmeastmeline vastassuunaline loputus Mitmeastmeline loputus, mille puhul vesi voolab töödeldava detaili või aluspinna liikumissuunale vastupidises suunas. See võimaldab põhjalikku loputamist väikese veekuluga. Kohaldatav juhul, kui kasutatakse loputamist. c) Vee taaskasutus ja/või ringlussevõtt Veevoogusid (nt kasutatud loputusvesi, märgpuhastusel tekkinud reovesi) taaskasutatakse või need võetakse ringlusse – vajaduse korral pärast puhastamist – selliste meetodite abil nagu ioonivahetus või filtrimine (vt PVT 21). Vee taaskasutamise ja/või ringlussevõtu määr sõltub käitise veebilansist ning asjaomaste veevoogude omadustest ja neis esinevate saasteainete sisaldusest. Üldkohaldatav.





Tabel 4

PVTga saavutatavad keskkonnatoime tasemed vee erikulu puhul

Sektor Tooteliik Ühik PVTga saavutatav keskkonnatoime tase (aasta keskmine) Sõidukite kattekihiga katmine Sõiduautod m3 pinnakatte saanud sõiduki kohta 0,5–1,3 Kaubikud 1–2,5 Veokikabiinid 0,7–3 Veokid 1–5 Rullmaterjali kattekihiga katmine Teras- ja/või alumiiniumrullmaterjal Liiter pinnakatte saanud rullmaterjali m2 kohta 0,2–1,3 (24) Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine Kaheosalised DWI-joogipurgid Liiter 1000 purgi kohta 90–110

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVT 20 meetodis a.

1.1.14. Vetteheide

PVT 21. See PVT seisneb allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni kasutamises eesmärgiga vähendada veepõhiste protsessidega (nt rasvatustamine, puhastamine, pinnatöötlus, märgpuhastus) seotud vetteheidet ja/või hõlbustada vee taaskasutamist ja ringlussevõttu.

Meetod Kirjeldus Tüüpilised eemaldatavad saasteained Eel-, esma- ja üldpuhastus a) Ühtlustamine Voogude ja saastekoormuse tasakaalustamine mahutite abil või muude käitlusmeetoditega. Kõik saasteained b) Neutraliseerimine Reovee pH viiakse neutraalsele tasemele (väärtusele ligikaudu 7). Happed, leelised c) Füüsiline eraldamine näiteks resti, sõela, liivapüüduri või eelsetiti abil või magneteralduse teel Suuremad tahked osakesed, hõljuvaine, metalliosakesed Füüsikalis-keeemiline töötlus d) Adsorbeerimine Lahustunud ainete eemaldamine reoveest nende adsorbeerimisega suure poorsusega tahkete osakeste (tavaliselt aktiivsöe) pinnale. Adsorbeeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks AOX e) Vaakumdestilleerimine Saasteainete eemaldamine reovee termilise töötlemisega vähendatud rõhul. Destilleeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks teatavad lahustid f) Sadestamine Lahustunud saasteainete muundamine lahustumatuteks ühenditeks sadesti lisamise teel. Tekkinud tahke sade eraldatakse seejärel setitamise, floteerimise või filtrimise teel. Sadestatavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks metallid g) Keemiline redutseerimine Keemilise redutseerimise puhul muundatakse saasteained keemilise redutseerija toimel sarnasteks, kuid vähem kahjulikeks või vähem ohtlikeks ühenditeks. Redutseeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks kuuevalentne kroom (Cr(VI)) h) Ioonivahetus Ioonsete saasteainete sidumine reoveest ja nende asendamine keskkonnasõbralikumate ioonidega ioonivahetusvaigu abil. Saasteainete ajutisele sidumisele järgneb nende vabastamine regenereerimis- või pesuvedelikku. Ioonsed biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks metallid i) Läbipuhumine Läbipuhumisega eemaldatavate saasteainete veefaasist eemaldamine gaasi (nt auru, lämmastiku või õhu) vedelikust läbijuhtimise teel. Eemaldamise tõhusust võib suurendada temperatuuri tõstmine või rõhu langetamine. Läbipuhumisega eemaldatavad saasteained, näiteks teatavad adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) Bioloogiline töötlus j) Bioloogiline töötlus Mikroorganismide kasutamine reovee puhastamiseks (nt anaeroobne töötlus, aeroobne töötlus). Biolagunevad orgaanilised ühendid Tahke aine eemaldamine lõppetapis k) Koaguleerimine ja helvestamine Koaguleerimist ja helvestamist kasutatakse hõljuvaine eraldamiseks reoveest ning see toimub sageli järjestikuste etappidena. Koaguleerimiseks lisatakse hõljuvaine laengule vastupidise laenguga koagulante. Helvestamise etapis segatakse reovett õrnalt ning see põhjustab mikrohelveste liitumist kokkupõrkel ja suuremate helveste teket. Selle protsessi hõlbustamiseks võib lisada polümeere. Hõljuvaine ja osakestega seotud metallid l) Setitamine Hõljuvaine osakeste eraldamine raskusjõu mõjul setitamisega. m) Filtrimine Reoveest tahke aine eraldamine poorsest materjalist läbijuhtimise teel, näiteks liivfiltrimine, nanofiltrimine, mikrofiltrimine või ultrafiltrimine. n) Floteerimine Tahke aine või vedeliku osakeste eraldamiseks reoveest lastakse neil kinnituda väikestele gaasimullidele, tavaliselt õhumullidele. Ujuvad osakesed kogunevad veepinnale ja kogutakse sealt pinnaltkorjeseadmega.





Tabel 5

PVTga saavutatavad heitetasemed suublasse otseheite puhul

Aine/näitaja Sektor PVTga saavutatav heitetase (25) Hõljuvaine üldsisaldus (TSS) Sõidukite kattekihiga katmine Rullmaterjali kattekihiga katmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) 5–30 mg/l Keemiline hapnikutarve (KHT) (26) 30–150 mg/l Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) 0,1–0,4 mg/l Fluoriid (F-) (27) 2–25 mg/l Nikkel (väljendatuna Ni-na) Sõidukite kattekihiga katmine Rullmaterjali kattekihiga katmine 0,05–0,4 mg/l Tsink (väljendatuna Zn-na) 0,05–0,6 mg/l (28) Kroomi üldsisaldus (väljendatuna Cr-na) (29) Õhusõidukite kattekihiga katmine Rullmaterjali kattekihiga katmine 0,01–0,15 mg/l Kuuevalentne kroom (väljendatuna Cr(VI)-na) (30) 0,01–0,05 mg/l

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 12.

Tabel 6

PVTga saavutatavad heitetasemed kaudse suublasse heite puhul

Aine/näitaja Sektor PVTga saavutatav heitetase (31) (32) Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) Sõidukite kattekihiga katmine Rullmaterjali kattekihiga katmine Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) 0,1–0,4 mg/l Fluoriid (F-) (33) 2–25 mg/l Nikkel (väljendatuna Ni-na) Sõidukite kattekihiga katmine Rullmaterjali kattekihiga katmine 0,05–0,4 mg/l Tsink (väljendatuna Zn-na) 0,05–0,6 mg/l (34) Kroomi üldsisaldus (väljendatuna Cr-na) (35) Õhusõidukite kattekihiga katmine Rullmaterjali kattekihiga katmine 0,01–0,15 mg/l Kuuevalentne kroom (väljendatuna Cr(VI)-na) (36) 0,01–0,05 mg/l

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 12.

1.1.15. Jäätmekäitlus

PVT 22. See PVT kõrvaldatavate jäätmete koguse vähendamiseks seisneb allpool kirjeldatud meetodite a ja b ning meetoditest c ja d vähemalt ühe kasutamises.

Meetod Kirjeldus a) Jäätmekäitluskava Jäätmekäitluskava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab mitut meedet, mille eesmärk on: 1) jäätmetekke minimeerimine, 2) jäätmete taaskasutamise, regenereerimise ja/või ringlussevõtu ja/või jäätmetest energia tootmise optimeerimine ning 3) jäätmete nõuetekohase kõrvaldamise tagamine. b) Jäätmekoguste seire Iga jäätmeliigi puhul tekkinud jäätmekoguse iga-aastane registreerimine. Analüüsi või arvutuste alusel tehakse perioodiliselt (vähemalt kord aastas) kindlaks jäätmete lahustisisaldus. c) Lahustite kogumine/ringlussevõtt Asjaomased meetodid võivad hõlmata järgmist: — vedeljäätmetest filtrimise või destilleerimise teel lahustite kogumine/ringlussevõtt kohapeal või käitisest väljaspool; — raskusjõu mõjul nõrutamise, väänamise või tsentrifuugimise teel pühkepaberist lahustite kogumine/ringlussevõtt. d) Jäätmevoopõhised meetodid Need meetodid võivad hõlmata järgmist: — jäätmete veesisalduse vähendamine, näiteks reoveesette töötlemine filterpressi abil; — reoveesettes ja jäätmetes sisalduva lahustikoguse vähendamine näiteks puhastustsüklite arvu vähendamise kaudu (vt PVT 9); — korduvkasutatavate mahutite kasutamine, mahutite taaskasutamine muul otstarbel või mahutimaterjali ringlussevõtt; — kuivpuhastuse käigus kasutatud lubjakivi suunamine lubjapõletus- või tsemendiahju.

1.1.16. Lõhnateke

PVT 23. See PVT lõhnatekke ärahoidmiseks või sellise võimaluse puudumisel selle vähendamiseks seisneb keskkonnajuhtimissüsteemi osana (vt PVT 1) sellise lõhnatekke piiramise kava koostamises, rakendamises ja korrapärases läbivaatamises, mis hõlmab kõiki järgmisi elemente:

— meetmeid ja tähtaegu hõlmav kava;

— kindlakstehtud lõhnatekkejuhtumitele, sealhulgas kaebustele reageerimise eeskiri;

— lõhnatekke ärahoidmise ja vähendamise programm, mille eesmärk on tuvastada lõhnaallikas või -allikad, iseloomustada eri allikate osatähtsust ning rakendada ennetus- ja/või vähendamismeetmeid.

Kohaldatavus

See PVT on kohaldatav üksnes juhul, kui võib eeldada lõhnahäiringut tundlikul alal ja/või lõhnahäiringu esinemine sellisel alal on kinnitust leidnud.

1.2. PVT-järeldused sõidukite kattekihiga katmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse sõidukite (sõiduautod, kaubikud, veokid, veokikabiinid ja bussid) kattekihiga katmise puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

1.2.1. Lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜde) heide ning energia ja tooraine kulu

PVT 24. Selleks et vähendada lahustite, muu tooraine ja energia kulu ning LOÜde heidet, on PVT ühe või mitme allpool kirjeldatud pinnakattesüsteemi kasutamine.

Pinnakattesüsteem Kirjeldus Kohaldatavus a) Katmine eri liiki pinnakattevahenditega (sh lahustipõhise vahendiga) Pinnakattesüsteem, mille puhul üks kattekiht (krunt- või alusvärv) on veepõhine. Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. b) Katmine veepõhiste pinnakattevahenditega Pinnakattesüsteem, mille puhul krunt- ja alusvärv on veepõhised. c) Integreeritud pinnakatmine Pinnakattesüsteem, milles on ühendatud krunt- ja alusvärvi funktsioonid ning katmine toimub pihustamise teel kahes järgus. d) Märg-märjale meetod Pinnakattesüsteem, mille puhul kruntvärvi, alusvärvi ja läbipaistva kattevahendi kihid kantakse peale ilma vahepealse kuivatamiseta. Kruntvärv ja alusvärv võivad olla lahusti- või veepõhised.





Tabel 7

PVTga saavutatavad heitetasemed sõidukite kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Sõidukitüüp Ühik PVTga saavutatav heitetase (37) (aasta keskmine) Uus käitis Olemasolev käitis Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide Sõiduautod g LOÜsid pindala m2 kohta (38) 8–15 8–30 Kaubikud 10–20 10–40 Veokikabiinid 8–20 8–40 Veokid 10–40 10–50 Bussid < 100 90–150

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

1.2.2. Tegevuskohast välja saadetav jäätmekogus

Tabel 8

Sõidukite kattekihiga katmisel tekkivate tegevuskohast välja saadetavate jäätmete erikoguse soovituslikud tasemed

Näitaja Sõidukitüüp Asjakohased jäätmevood Ühik Soovituslik tase (aasta keskmine) Tegevuskohast välja saadetav jäätmekogus Sõiduautod — Värvijäätmed — Plastisooli-, hermeetiku- ja liimijäätmed — Kasutatud lahustid — Värvisetted — Muud värvimisjäätmed (nt absorbeerivad ja puhastusmaterjalid, filtrid, pakkematerjalid, kasutatud aktiivsüsi) kg pinnakattega kaetud sõiduki kohta 3–9 (39) Kaubikud 4–17 (39) Veokikabiinid 2–11 (39)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVT 22 meetodis b.

1.3. PVT-järeldused muude metall- ja plastpindade kattekihiga katmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed muude metall- ja plastpindade kattekihiga katmise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega. Allpool esitatud heitetasemed ei pruugi olla kohaldatavad, kui sõidukite metall- ja/või plastosade kattekihiga katmine toimub sõidukite pindade katmisega tegelevas käitises ning tekkivaid heitkoguseid võetakse arvesse sõidukite pindade katmisel eralduvate LOÜde koguheite arvutamisel (vt punkt 1.2).

Tabel 9

PVTga saavutatavad heitetasemed muude metall- ja plastpindade kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Protsess Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide Metallpindade kattekihiga katmine kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta < 0,05–0,2 Plastpindade kattekihiga katmine < 0,05–0,3

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 9 esitatud PVTga saavutatavatele heitetasemetele võib kasutada tabelites 10 ja 11 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 10

PVTga saavutatav heitetase muude metall- ja plastpindande kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 1–10

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 11

PVTga saavutatav heitetase muude metall- ja plastpindade kattekihiga katmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 1–20 (40) (41)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.4. PVT-järeldused laevade ja jahtide kattekihiga katmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse laevade ja jahtide kattekihiga katmise puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 25. Selleks et vähendada LOÜde koguheidet ja tolmu õhkuheidet ning vähendada vetteheidet ja parandada üldist keskkonnatoimet, on PVT kasutada allpool kirjeldatud meetodeid a ja b ning meetodite c–i kombinatsiooni.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus Jäätmete ja reovee käitlemine a) Jäätmete ja reoveevoogude eraldamine Dokkidel ja ellingutel on: — süsteem kuivade jäätmete tõhusaks kogumiseks ja käitlemiseks ning nende eraldamiseks märgadest jäätmetest; — süsteem reovee eraldamiseks sademeveest ja äravooluveest. Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. Ettevalmistamise ja pinnakattevahendi pealekandmisega seotud meetodid b) Ebasoodsate ilmastikutingimustega seotud piirangud Kui töötlemisala ei ole täielikult eraldatud, ei kanta pinnakattevahendit peale pritsimise ja/või alarõhul pihustamise teel, kui täheldatakse või prognoositakse ebasoodsaid ilmastikutingimusi. Üldkohaldatav. c) Töötlemisala osaline eraldamine Pritsimise ja/või alarõhul pihustamise teel pindade katmise ala ümbritsetakse tolmuheite ärahoidmiseks peenesilmalise võrgu ja/või veepihustuskardinaga. Need võivad olla alalised või ajutised. Kohaldatavust võivad piirata eraldatava ala kuju ja suurus. Veepihustuskardin ei pruugi olla kasutatav külmas kliimas. d) Töötlemisala täielik eraldamine Tolmuheite ärahoidmiseks toimub pritsimise ja/või alarõhul pihustamise teel pindade katmine hallis, kinnises töökojas, tekstiiliga kaetud telkrajatises või täielikult võrguga piiratud alal. Töötlemisalalt tõmmatakse õhk välja ja see võidakse suunata protsessigaasi töötlemise seadmesse; vt ka PVT 14, meetod b. Kohaldatavust võivad piirata eraldatava ala kuju ja suurus. e) Kuivpritsimine suletud süsteemis Kuivpritsimine terasepuru või -haavlitega toimub imipea ja tsentrifugaalrattaga varustatud suletud süsteemis. Üldkohaldatav. f) Märgpritsimine Pritsimine toimub veega, mis sisaldab peeneteralist abrasiivmaterjali, nagu peen tuhk (nt vaseräbu) või ränidioksiid. Tiheda udu tekkimise tõttu ei pruugi olla kohaldatav külmas kliimas ja/või suletud alal (kaubamahutid, kahekordse põhjaga mahutid). g) (Üli)kõrgsurvetöötlus veejoaga või pritsimise teel (Üli)kõrgsurvepritsimine on tolmuvaba pinnatöötlusmeetod, mille puhul kasutatakse eriti suurt veesurvet. Seda saab teha nii abrasiivainega kui ka ilma selleta. Ei pruugi olla kohaldatav külmas kliimas või pinna omaduste tõttu (nt uued pinnad, kohtpritsimine). h) Pinnakattevahendi eemaldamine induktsioonkuumutamise teel Induktsioonkuumuti otsikut liigutatakse pinna kohal, selle tagajärjel teras kuumeneb selles kohas kiiresti ja vana pinnakattevahendi kiht on võimalik eemaldada. Ei pruugi olla kohaldatav pindade puhul, mille paksus on alla 5 mm ja/või mis sisaldavad induktsioonkuumutuse suhtes tundlikke koostisosi (nt isolatsioonimaterjal, tuleohtlik materjal). i) Laevakere veealuse osa ja sõukruvi puhastamise süsteem Veealune puhastussüsteem, milles kasutatakse veesurvet ja pöörlevaid polüpropüleenharju. Ei kasutata kuivdokis olevate laevade puhul.





Tabel 12

PVTga saavutatav heitetase laevade ja jahtide kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta < 0,375

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

1.5. PVT-järeldused õhusõidukite kattekihiga katmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse õhusõidukite pindade katmise puhul ning neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 26. Selleks et vähendada LOÜde koguheidet ja parandada õhusõidukite kattekihiga katmise üldist keskkonnatoimet, on kasutada meetodit a või mõlemat allpool kirjeldatud meetodit.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Eraldatud ala Koostisosade pindadele kantakse kattekiht suletud pihustuskabiinides (vt PVT 14, meetod b). Üldkohaldatav. b) Otsetrükk Trükiseadme kasutamine keerukate mustrite otsetrükiks õhusõiduki osadele. Kohaldatavust võivad piirata tehnilised kaalutlused (nt aplikaatori tugiplatvormi juurdepääs, kohandatud värvitoonid).





Tabel 13

PVTga saavutatav heitetase õhusõidukite kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta 0,2–0,58

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

1.6. PVT-järeldused rullmaterjali kattekihiga katmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed rullmaterjali kattekihiga katmise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 14

PVTga saavutatav heitetase rullmaterjali kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 1–3

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 15

PVTga saavutatav heitetase rullmaterjali kattekihiga katmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 1–20 (42) (43)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.7. PVT-järeldused kleeplintide tootmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed kleeplintide tootmise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 16

PVTga saavutatav heitetase kleeplintide tootmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 1–3 (44)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 17

PVTga saavutatav heitetase kleeplintide tootmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 2–20 (45) (46)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.8. PVT-järeldused tekstiilmaterjalide, fooliumide ja paberi kattekihiga katmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed tekstiilmaterjalide, fooliumide ja paberi kattekihiga katmise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 18

PVTga saavutatav heitetase tekstiilmaterjalide, fooliumide ja paberi kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 1–5

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 19

PVTga saavutatav heitetase tekstiilmaterjalide, fooliumide ja paberi kattekihiga katmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 5–20 (47) (48)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.9. PVT-järeldused mähisetraadi tootmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse mähisetraadi tootmise puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 27. Selleks et vähendada LOÜde koguheidet ja energiakulu, on PVT kasutada meetodit a ning ühte või mitut allpool kirjeldatud meetoditest b–d.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Protsessisisene LOÜde oksüdeerimine Emaili korduva kõvastamise protsessis lahusti aurustumisel tekkivat õhu ja lahusti segu töödeldakse kõvastusahju/kuivatisse sisseehitatud katalüütilise oksüdeerimise seadmes (vt PVT 15, meetod g). Katalüütilise oksüdeerimise seadme heitsoojust kasutatakse kuivatusprotsessis ringleva õhuvoolu soojendamiseks ja/või käitises mõne muu protsessi jaoks vajaliku soojusena. Üldkohaldatav. b) Lahustivabad määrdeained Lahustivabade määrdeainete pealekandmine toimub järgmiselt: — traat tõmmatakse läbi määrdeainega niisutatud vildi või — määrdeainega immutatud niit liigub koos traadiga ja parafiin sulab traadi jääksoojuse ja hõõrdesoojuse mõjul. Kohaldatavus võib olla piiratud toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide, näiteks läbimõõdu tõttu. c) Isemäärivad pinnakattevahendid Lahustit sisaldava määrdeaine pealekandmise etapp jäetakse ära ning kasutatakse määrdeainet (spetsiaalne vaha) sisaldavat pinnakattevahendit. Kohaldatavus võib olla piiratud toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu. d) Suure tahkete osakeste sisaldusega emailkattekiht Kasutatakse emailkattekihti, mille tahkete osakeste sisaldus on kuni 45 %. Peene traadi (läbimõõduga kuni 0,1 mm) puhul on tahkete osakeste sisaldus kuni 30 %.





Tabel 20

PVTga saavutatav heitetase mähisetraadi tootmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Tooteliik Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide Kattekihiga kaetud mähisetraat keskmise läbimõõduga üle 0,1 mm g LOÜsid kaetud traadi kg kohta 1–3,3

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 21

PVTga saavutatav heitetase mähisetraadi tootmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 5–40

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.10. PVT-järeldused metallpakendite kattekihiga katmise ja neile trükkimise kohta

Allpool esitatud heitetasemed metallpakendite kattekihiga katmise ja neile trükkimise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 22

PVTga saavutatav heitetase metallpakendite kattekihiga katmisel ja neile trükkimisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide g LOÜsid pinnakatte saanud või trükitud/pinna m2 kohta < 1–3,5

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 22 esitatud PVTga saavutatavale heitetasemele võib kasutada tabelites 23 ja 24 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 23

PVTga saavutatav heitetase metallpakendite kattekihiga katmisel ja neile trükkimisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 1–12

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 24

PVTga saavutatav heitetase metallpakendite kattekihiga katmisel ja neile trükkimisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 1–20 (49)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.11. PVT-järeldused kuivatiga rullofsettrükkimise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse kuivatiga rullofsettrüki puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 28. Selleks et vähendada LOÜde koguheidet, on kasutada allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus Materjalipõhised ja trükitehnilised meetodid a) Väikese IPA-sisaldusega või IPA-vabade lisaainete kasutamine niisutuslahustes Isopropanooli kui märgava aine sisalduse vähendamine niisutuslahustes või selle ärajätmine ja asendamine muude orgaaniliste ühendite segudega, mis ei ole lenduvad või on vähelenduvad. Kohaldatavus võib olla piiratud tehniliste nõuete ja toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu. b) Veeta ofsettrükk Trüki- ja trükieelsete protsesside muutmine, et võimaldada kasutada spetsiaalse pinnakattega ofsetplaate, mida ei ole vaja niisutada. Ei pruugi olla kohaldatav pikalt kestva trükiprotsessi puhul, kuna plaate on vaja sagedamini vahetada. Puhastamismeetodid c) LOÜde-vabade või vähelenduvate lahustite kasutamine ofsetkummi automaatseks puhastamiseks Mittelenduvate või vähelenduvate orgaaniliste ühendite kasutamine puhastusvahendina ofsetkummi automaatseks puhastamiseks. Üldkohaldatav. Protsessigaasi töötlemise meetodid d) Rullofsetmasina kuivatusseade, millel on integreeritud puhastusseade protsessigaasi jaoks Rullofsetmasina kuivatusseade, millel on protsessigaasi jaoks puhastusseade, mis võimaldab segada sissetulevat kuivati õhku osaga heitgaasist, mis tagastatakse protsessigaasi termilise töötluse süsteemist. Kohaldatav uute või põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. e) Trükiruumist või kahepoolse rull-lamineerimise seadmest õhu väljatõmbamine ja selle töötlemine Väljatõmmatud õhu juhtimine trükiruumist või rull-lamineerimisseadmest kuivatisse. Selle tulemusena vähendatakse kuivatusele järgneva termilise töötlusega (vt PVT 15) trükiruumis või kahepoolse rull-lamineerimise seadmes aurustunud lahustite sisaldust. Üldkohaldatav.





Tabel 25

PVTga saavutatav heitetase kuivatiga rullofsettrükkimisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide kg LOÜsid värvi sisendkoguse kg kohta < 0,01–0,04 (50)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 25 esitatud PVTga saavutatavale heitetasemele võib kasutada tabelites 26 ja 27 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 26

PVTga saavutatav heitetase kuivatiga rullofsettrükkimisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 1–10 (51)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 27

PVTga saavutatav heitetase kuivatiga rullofsettrükkimisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 1–15

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.12. PVT-järeldused fleksograafia ja muu kui väljaannete trükkimisel kasutatava rotatsioonsügavtrüki kohta

Allpool esitatud heitetasemed fleksograafia ja muu kui väljaannete trükkimisel kasutatava rotatsioonsügavtrüki puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 28

PVTga saavutatav heitetase fleksograafia kasutamisel ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta < 0,1–0,3

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 28 esitatud PVTga saavutatavale heitetasemele võib kasutada tabelites 29 ja 30 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 29

PVTga saavutatav heitetase fleksograafia kasutamisel ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 1–12

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 30

PVTga saavutatav heitetase fleksograafia kasutamisel ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 1–20 (52) (53)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.13. PVT-järeldused väljaannete trükkimisel kasutatava rotatsioonsügavtrüki kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse väljaannete trükkimisel kasutatava rotatsioonsügavtrüki puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 29. Selleks et vähendada väljaannete trükkimisel kasutatavast rotatsioonsügavtrükist tulenevat LOÜde heidet, on PVT kasutada adsorptsioonil põhinevat tolueenikogumissüsteemi ning ühte või mõlemat allpool kirjeldatud meetodit.

Meetod Kirjeldus a) Aeglaselt imbuvate trükivärvide kasutamine Aeglaselt imbuvad trükivärvid aeglustavad kuiva kile moodustumist trükivärvile, mille tõttu tolueeni aurustumise aeg pikeneb ja seega vabaneb rohkem tolueeni kuivatis, kus see kogutakse tolueenikogumissüsteemi abil. b) Tolueenikogumissüsteemiga ühendatud automaatsed puhastussüsteemid Silindri automaatne puhastamine õhu väljatõmbamisega tolueenikogumissüsteemi.





Tabel 31

PVTga saavutatav heitetase väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 2,5

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 32

PVTga saavutatav heitetase väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 10–20

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.s

1.14. PVT-järeldused puitpindade kattekihiga katmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed puitpindade kattekihiga katmisel on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 33

PVTga saavutatav heitetase puitpindade kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

Näitaja Kaetud aluspind Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide Tasapinnaline aluspind kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta < 0,1 Muu kui tasapinnaline aluspind < 0,25

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 33 esitatud PVTga saavutatavale heitetasemele võib kasutada tabelites 34 ja 35 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 34

PVTga saavutatav heitetase puitpindade kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (aasta keskmine) Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest < 10

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 35

PVTga saavutatav heitetase puitpindade kattekihiga katmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) TVOC mg C/Nm3 5–20 (54)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

2. PVT-JÄRELDUSED PUIDU JA PUITTOODETE KEMIKAALIDEGA KAITSMISE KOHTA

2.1. Keskkonnajuhtimissüsteemid

PVT 30. Selleks et parandada üldist keskkonnatoimet, on töötada välja ja võtta kasutusele selline keskkonnajuhtimissüsteem, mis hõlmab kõiki 1 punktides i–xx kirjeldatud elemente ning samuti järgmisi konkreetseid elemente:

i) biotsiide ja nendega seotud õigusakte käsitlevate uudistega (nt loa andmine toodete jaoks biotsiidimääruse kohaselt) kursis olemine, eesmärgiga kasutada kõige keskkonnasõbralikumaid protsesse;

ii) lahusti massibilansi kasutamine lahustipõhisel ja kreosoodiga töötlemisel (vt PVT 33, meetod c);

iii) kõigi keskkonna seisukohast kriitilise tähtsusega protsessi- ja saastevähendusseadmete (mille rike võib keskkonda mõjutada) kindlakstegemine ja loetellu kandmine (vt PVT 46, meetod c); kriitilise tähtsusega seadmete loetelu ajakohastamine;

iv) lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kavade, samuti mahavoolujuhtumitega seotud jäätmete käitlemise juhiste koostamine (vt PVT 46);

v) juhuslike lekete ja mahavoolujuhtumite registreerimine ning paranduskavad (vastumeetmed).

Märkus

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on loodud Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), mis on näide käesoleva PVT kohasest keskkonnajuhtimissüsteemist.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi üksikasjalikkuse ja formaliseerituse määr sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

2.2. Kahjulike/ohtlike ainete asendamine

PVT 31. Selleks et hoida ära või vähendada polütsükliliste aromaatsete süsivesinike ja/või lahustite heidet, on PVT kasutada veepõhiseid säilitusaineid.

Kirjeldus

Lahustipõhised säilitusained või kreosoot asendatakse veepõhiste säilitusainetega. Vesi toimib biotsiidide kandeainena.

Kohaldatavus

Kohaldatavus võib olla piiratud toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu.

PVT 32. Selleks et vähendada puidukaitsekemikaalidest tulenevat keskkonnariski, on PVT asendada praegu kasutusel olevad puidukaitsekemikaalid vähem ohtlike kemikaalidega ja teha sel eesmärgil korrapäraselt (nt kord aastas) kindlaks võimalikud uued kättesaadavad ja ohutumad alternatiivid.

Kohaldatavus

Asendamine võib olla piiratud toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu.

2.3. Ressursitõhusus

PVT 33. Selleks et suurendada ressursitõhusust ning vähendada puidukaitsekemikaalide kasutamisega seotud keskkonnamõju ja -riski, on PVT vähendada nende tarbimist kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamise teel.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a) Puidukaitsevahendiga töötlemiseks tõhusa süsteemi kasutamine Immutussüsteemid, milles puit sukeldatakse puidukaitsevahendi lahusesse, on tõhusamad kui näiteks pihustamine. Vaakumimmutuse (suletud süsteem) tõhusus on ligikaudu 100 %. Immutussüsteemi valikul võetakse arvesse puiduklassi ja vajalikku immutussügavust. Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. b) Puidukaitsekemikaalide kulu kontrollimine ja optimeerimine konkreetseks lõppkasutuseks Puidukaitsekemikaalide kulu kontrollimine ja optimeerimine: a) puidu/puittoodete kaalumine enne ja pärast immutamist või b) immutuslahuse koguse kindlakstegemine immutamise ajal ja pärast seda. Puidukaitsekemikaalide tarbimisel järgitakse tarnijate soovitusi ega ei ületata säilitamiseks nõutavat kemikaalikogust (nt toote kvaliteedistandardites kindlaks määratud kogust). Üldkohaldatav. c) Lahusti massibilanss Direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punktis 2 esitatud määratluse kohaste orgaanilise lahusti sisend- ja väljundkoguste bilansi koostamine käitises vähemalt kord aastas. Kohaldatav üksnes käitiste puhul, kus kasutatakse lahustipõhiseid puidukaitsekemikaale või kreosooti. d) Puidu niiskuse mõõtmine ja reguleerimine enne töötlemist Puidu niiskust mõõdetakse enne töötlemist (nt elektritakistuse mõõtmise või kaalumise teel) ja vajaduse korral seda reguleeritakse (nt puidu täiendava kuivatamisega), et optimeerida immutamisprotsessi ja tagada toote nõutav kvaliteet. Kohaldatav üksnes juhul, kui puit peab olema kindla niiskusesisaldusega.

2.4. Puidukaitsekemikaalide tarnimine, ladustamine ja käitlemine

PVT 34. Selleks et