8.

III lisa muudetakse järgmiselt: a) punkti 1.4 alapunkt a asendatakse järgmisega: “a) Laevad peavad olema kantud ühenduse kalalaevade registrisse vähemalt viis aastat, välja arvatud laevaseiresüsteemide seadmed või akustilised hoiatusseadmed. Laeva omaduste muutmistest tuleb teatada nimetatud registrile ning laevade moderniseerimisel peab nende mõõtmine toimuma vastavalt ühenduse sätetele.”; b) punkti 1.4 alapunkti b muudetakse järgmiselt: — alapunkti iii muudetakse järgmiselt: “iii) töö- ja ohutustingimuste parandamine ja/või”; — lisatakse järgmine alapunkt: “iv) akustiliste hoiatusseadmete ostmine vastavalt nõukogu 26. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 812/2004 vaalaliste tahtmatu püügi suhtes kalanduses kohaldatavate meetmete kohta; (5) — viimane lõik asendatakse järgmisega: “Ilma et see piiraks artikli 16 lõike 2 kohaldamist, ei loeta püügivahendite asendamise kulusid abikõlblikeks, välja arvatud juhul kui laev kuulub taastamiskava alla ja on kohustatud lõpetama oma osaluse asjaomases kalastustegevuses ning püüdma muid liike teistsuguste püügivahenditega. Sellisel juhul võib komisjon otsustada, et kalastusvahendite esmane väljavahetamine võidakse lugeda abikõlblikuks kuluks, kui taastamiskava on püügivõimalusi märkimisväärselt vähendanud.”; c) punkti 2.1 esimene lause asendatakse järgmisega: “FIFGi abi kõlblikud võivad olla vee-elusressursside kaitseks ja arendamiseks paigaldatud püsi- või teisaldatavate vahenditega, jõgede ja järvede, sealhulgas kudemisalade, puhastamisega ja siirdekalade üles- ning allavoolu rände soodustamisega ning projektide teadusliku seirega seotud kulutused.”; d) punkt 2.2 asendatakse järgmisega: “2.2. Akvakultuur a) Käesolevas määruses kasutatakse järgmist mõistet: akvakultuur – veeorganismide kasvatamine või viljelemine tehnoloogiate abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui looduslik keskkond seda võimaldab; organismid kuuluvad füüsilise või juriidilise isiku vara hulka kogu kasvatus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi kogumiseni, viimane kaasa arvatud; b) intensiivse kalakasvatuse projektide teostajad edastavad korraldusasutusele koos riigiabi taotlusega nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ keskkonnamõju hindamisest teatavate era- ja riiklike projektide puhul (6) IV lisas sätestatud teabe. Korraldusasutus otsustab, kas projekt tuleb esitada hindamiseks vastavalt nimetatud direktiivi artiklitele 5–10. Riigiabi määramise korral on keskkonnamõju hindamist võimaldava teabe kogumise kulud ning kõik hindamiskulud abikõlblikud FIFGi raames; c) abikõlblikud on nii akvakultuuriettevõtete esialgsed kulud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (7) loodud ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemiga liitumiseks kui ka investeeringud veeringlusega seotud paigaldus- või parandustöödesse akvakultuuriettevõtetes ja hooldelaevadel; d) nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (8) artikli 3 punktis c määratletud kalalaevu ei loeta hooldelaevadeks isegi juhul, kui neid kasutatakse üksnes akvakultuuris; e) eelistatakse järgmisi Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) programmide akvakultuuri käsitlevaid meetmeid: i) keskkonnamõjusid olulisel määral vähendavate tehnikate väljatöötamist; ii) selliste traditsiooniliste akvakultuuritegevuste tõhustamist, mis on olulised teatavates valdkondades sotsiaalse ja keskkonnaalase koosluse säilitamise seisukohast; iii) olemasolevate ettevõtete moderniseerimist; iv) akvakultuuri soodustamiseks mõeldud käesoleva määruse artiklite 14 ja 15 reguleerimisalasse kuuluvaid meetmeid; v) tehistingimustes kasvatatavate liikide mitmekesistamist; f) erandina IV lisa punkti 2 tabeli 3 grupi 3 veerust ning ilma et see piiraks äärepoolseimate piirkondade osalusmäärasid, kohaldatakse järgmisi osalusmäärasid; i) investeeringute korral, mis on seotud keskkonnamõjude olulisele vähendamisele kaasa aitavate tehnikate kasutamisega, või on seotud keskkonnale kasulikku mõju avaldavate kalakasvatusprojektidega, on eraisikust hüvitisesaajate (C) osalus vähemalt 30 % abikõlblikust kulust eesmärgi 1 piirkondade puhul ja vähemalt 50 % teiste piirkondade puhul. Keskkonnale kasuliku mõju hindamine toimub projekti teostaja kulul ning seda kontrollib korraldusasutus. Riigiabi määramise korral on hindamiskulud abikõlblikud FIFGi raames; ii) investeeringute korral, mis on seotud punktis e toodud prioriteetide nimekirja mittekantud uute intensiivse kalakasvatusega tegelevate kasvanduste ehitamisega, peab eraisikust hüvitisesaajate (C) osalus moodustama vähemalt 50 % abikõlblikust kulust eesmärgi 1 piirkondade puhul ja vähemalt 70 % teiste piirkondade puhul. (6) EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/35/EÜ (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17)." (7) EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga." (8) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.”"