ET Euroopa Liidu Teataja L 153/10

NÕUKOGU OTSUS,

30. märts 2009,

tsiviillennundusohutuse lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel

(2009/469/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 ja artikli 133 lõiget 4 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud ühenduse nimel läbirääkimisi Kanadaga tsiviillennundusohutuse lepingu üle kooskõlas nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi.

(2) Leping, mille üle komisjoni läbirääkimisi pidas, tuleks allkirjastada, tingimusel, et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.

(3) Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende kahepoolsed lepingud Kanadaga, mis käsitlevad sama küsimust, lõpetatakse alates lepingu jõustumise kuupäevast,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu (edaspidi „leping”) allkirjastamine, tingimusel et nõukogu teeb otsuse lepingu sõlmimise kohta.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama, tingimusel et see sõlmitakse.

Brüssel, 30. märts 2009 Nõukogu nimel eesistuja I. LANGER

ET Euroopa Liidu Teataja L 153/11

Euroopa Ühenduse ja Kanada vaheline tsiviillennundusohutuse

LEPING

EUROOPA ÜHENDUS ja KANADA (edaspidi „lepinguosalised”),

ARVESTADES, et mõlemad lepinguosalised on pikaajalist tehnilist koostööd ning Euroopa Ühenduse (EÜ) liikmesriikide ja Kanada vahelisi kahepoolseid kokkuleppeid silmas pidades otsustanud, et mõlema lepinguosalise lennu- ja keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimise või tsiviillennundustoodete tunnustamise standardid ja süsteemid on piisavalt samaväärsed, et võimaldada lepingu rakendamist;

TUNNISTADES kujunevat tsiviillennundustoodete rahvusvahelise projekteerimise, tootmise ja vahetamise suundumust;

SOOVIDES parandada tsiviillennunduse ohutust, keskkonnakvaliteeti ja nõuetele vastavust ning hõlbustada tsiviillennundustoodete vahetamist;

SOOVIDES tugevdada koostööd ja tõhustada tsiviillennunduse ohutusega seotud küsimuste lahendamist;

ARVESTADES, et nende koostöö võib kaasa aidata standardite ja protsesside rahvusvahelisele ühtlustamisele;

ARVESTADES liigsete tehniliste kontrollide, hindamiste ja katsete tõttu lennundustööstusel lasuva majandusliku koorma võimalikku vähenemist;

TUNNISTADES lennukõlblikkuse, keskkonnakaitse, õhusõidukite hooldusüksuste ning jätkuva lennukõlblikkusega seotud kinnituste ja kontrollide vastastikuse tunnustamise paremast menetlemisest tulenevat vastastikust kasu;

TUNNISTADES, et selline vastastikune tunnustamine peab tagama vastavuse kohaldatavatele tehnilistele normidele või standarditele samaväärselt lepinguosalise enda menetlustega;

TÕDEDES, et selline vastastikune tunnustamine eeldab ka mõlema lepinguosalise usaldust teise lepinguosalise vastavushindamise pideva usaldusväärsuse vastu;

TUNNISTADES lepinguosaliste vastavaid kohustusi, mis tulenevad kahepoolsetest, piirkondlikest ja mitmepoolsetest tsiviillennundusohutuse ja keskkonnanõuetele vastavuse lepingutest,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärgid

Käesoleva lepingu eesmärgid on:

a) kehtestada kooskõlas mõlema lepinguosalise kehtiva õigusega mõlema lepinguosalise pädevate asutuste poolt käesolevas lepingus käsitletud valdkondades, nagu on täpsustatud artiklis 4, välja antud kinnituste vastastikuse tunnustamise põhimõtted ja kord;

b) võimaldada lepinguosalistel kohaneda tsiviillennundustoodete rahvusvahelise projekteerimise, tootmise, hoolduse ja vahetamise suundumusega, sealhulgas lepinguosaliste ühiste huvidega tsiviillennundusohutuse ja keskkonnakvaliteedi alal;

c) edendada koostööd jätkuva ohutuse ja keskkonnakvaliteediga seotud eesmärkide saavutamise nimel;

d) edendada ja hõlbustada tsiviillennundustoodete ja -teenuste pidevat vahetust.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „lennukõlblikkuse kinnitus”– järeldus, et tsiviillennundustoote projekt või selle muutmine on kooskõlas mõlema lepinguosalise kehtiva õigusega kehtestatud standarditega, või järeldus, et toode vastab projektile, mis on kooskõlas nende standarditega ning selle seisukord lubab ohutut kasutamist;

b) „tsiviillennundustoode”– tsiviilõhusõiduk, õhusõiduki mootor, propeller, alakoost, seade, osa või sellele paigaldatud või paigaldatav komponent;

c) „pädev asutus”– lepinguosalise poolt käesoleva lepingu kohaldamisel pädevaks asutuseks määratud valitsusasutus või üksus, kellel on seaduslik õigus hinnata lepinguosalise pädevuses olevate tsiviillennundustoodete või -teenuste vastavust nõuetele ning teostada järelevalvet ja kontrollida nende kasutust või müüki, ja kes võib võtta jõustamismeetmeid, et tagada selle lepinguosalise pädevuses turustatavate kõnealuste toodete või teenuste vastavus kohaldatavatele õiguslikele nõuetele;

d) „konstruktsiooniga seotud kasutusnõuded”– kasutus- või keskkonnanõuded, mis mõjutavad kas toote konstruktsiooniomadusi või andmeid konstruktsiooni kohta seoses toote kasutamise või hooldusega, mis võimaldavad teatavat liiki kasutust;

e) „keskkonnakõlblikkuse kinnitus”– järeldus, et tsiviillennundustoode vastab mõlema lepinguosalise kehtivas õiguses müra ja/või heitgaasi suhtes kehtestatud standarditele;

f) „hooldus”– tsiviillennundustoote kontrollimine, kapitaalremont, remont, säilitamine või osade, seadmete või komponentide vahetus (välja arvatud tsiviillennundustoote lennueelne kontrollimine), mille eesmärk on tagada toote jätkuv lennukõlblikkus ja mis hõlmab muudatuste tegemist, kuid mitte remondi- ja muudatustööde projekte;

g) „järelevalve”– pädeva asutuse teostatav perioodiline kontrollimine, et määrata kindlaks, kas objekt vastab jätkuvalt asjaomastele kohaldatavatele standarditele;

h) „tehniline asutus”– Kanada puhul tsiviillennunduse eest vastutav Kanada organisatsioon ning Euroopa Ühenduse puhul Euroopa Lennundusohutusamet (EASA).

Artikkel 3

Üldised kohustused

1. Nagu on määratletud käesoleva lepingu lisades, mis moodustavad lepingu lahutamatu osa, aktsepteerivad või tunnustavad mõlemad lepinguosalised teise lepinguosalise pädevate asutuste esitatud ja selle lepinguosalise konkreetsetele õigusnormidele vastavuse hindamiseks kasutatavate konkreetsete menetluste tulemusi, mõistes, et rakendatud vastavushindamismenetlused tagavad vastuvõtvat lepinguosalist rahuldava vastavuse selle lepinguosalise kohaldatavatele õigusnormidele samaväärselt vastuvõtva lepinguosalise enda menetlustega.

2. Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse üksnes juhul, kui üleminekukord, mille võib sätestada käesoleva lepingu lisades, on lõppenud.

3. Käesolevat lepingut ei saa tõlgendada kui lepinguosaliste standardite või tehniliste normide vastastikust aktsepteerimist ja sellega ei kaasne standardite või tehniliste normide samaväärsuse vastastikust tunnustamist, välja arvatud käesolevas lepingus täpsustatud juhtudel.

4. Ükski käesoleva lepingu säte ei piira lepinguosalise volitusi määrata oma õigus- või haldusnormidega kaitsetaset, mis on lepinguosalise arvates vajalik ohutuse tagamiseks ja keskkonna kaitsmiseks ning mis on vajalik seoses käesoleva lepingu kohaldatavas lisas käsitletud ohtudega.

5. Järeldusi, mida teevad volitatud isikud või kinnitatud organisatsioonid, millele on antud lepinguosalise kohaldatava õiguse kohaselt volitus teha pädeva asutusega võrdseid järeldusi, peetakse käesoleva lepingu kohaldamisel samaväärseks pädeva asutuse tehtud järeldustega. Lepinguosalise üksus, kes on määratletud artiklis 7 ja kes vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest, võib aeg-ajalt teist lepinguosalist eelnevalt teavitades suhelda otse teise lepinguosalise volitatud isiku või kinnitatud organisatsiooniga.

Artikkel 4

Üldine reguleerimisala

1. Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvad:

a) lennukõlblikkuse kinnitused ja järelevalve tsiviillennundustoodete üle;

b) kasutusel oleva õhusõiduki jätkuv lennukõlblikkus;

c) tootmisüksuste kinnitamine ja järelevalve nende üle;

d) hooldusüksuste kinnitamine ja järelevalve nende üle;

e) tsiviillennundustoodete keskkonnakõlblikkuse kinnitamine ja kontrollimine; ning

f) sellealane koostöö.

2. Seoses Euroopa Ühenduse pädevusega lennutegevuse, lennumeeskonna lubade ja lendusid jäljendavate koolitusseadmete kinnitamise valdkonnas võivad lepinguosalised kokku leppida konkreetset valdkonda käsitlevates täiendavates lisades, sealhulgas üleminekukorras, vastavalt artiklis 16 ettenähtud menetlusele.

Artikkel 5

Pädevad asutused

1. Kui üksust võib lepinguosalise õigusaktide alusel käsitada pädeva asutusena, tunnustab teine lepinguosaline seda pädeva asutusena, kui esimene lepinguosaline on kontrollimise teel tuvastanud, et:

a) see vastab täielikult selle lepinguosalise õigusnormidele,

b) see on teadlik teise lepinguosalise nõuetest, selle poolt taotletud sertifikaadi liigist ja ulatusest,

c) see on suuteline täitma lisades sätestatud kohustusi.

2. Lepinguosaline teatab pärast kontrolli edukat lõpetamist teisele lepinguosalisele pädeva asutuse nime. Teine lepinguosaline võib pädeva asutuse tehnilise pädevuse või nõuetekohasuse vaidlustada vastavalt käesoleva artikli lõikele 6.

3. 1. ja 2. liites määratletud üksuseid käsitatakse käesoleva artikli lõike 1 sätetega kooskõlas olevana A või B lisa rakendamise eesmärgil käesoleva lepingu jõustumise ajal.

4. Lepinguosalised tagavad, et nende pädevad asutused on jätkuvalt suutelised rahuldavalt hindama toodete või organisatsioonide nõuetekohasust, nagu on ette nähtud käesoleva lepingu lisadega. Sellega seoses tagavad lepinguosalised, et nende pädevaid asutusi kontrollitakse või hinnatakse regulaarselt.

5. Selleks et tagada usalduse säilimine vastavushindamismenetluste vastu, konsulteerivad lepinguosalised vajaduse korral teineteisega. Kõnealune konsulteerimine võib hõlmata ühe lepinguosalise osalemist teise lepinguosalise pädevate asutuste vastavushindamise või muude hindamistega seotud regulaarsete kontrollide tegemisel.

6. Kui üks lepinguosaline vaidlustab pädeva asutuse tehnilise pädevuse või nõuetele vastavuse, teatab vaidlustav lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult, et ta vaidlustab asjaomase pädeva asutuse tehnilise pädevuse või nõuetele vastavuse ja kavatseb asjaomase pädeva asutuse järelduste tunnustamise peatada. Selline vaidlustamine peab olema objektiivne ja põhjendatud.

7. Kõiki käesoleva artikli lõike 6 kohaseid vaidlustamisi arutatakse artikli 9 kohaselt loodud ühiskomitees, kes võib teha otsuse peatada kõnealuse pädeva asutuse järelduste tunnustamine või nõuda selle tehnilise pädevuse kontrollimist. Tavaliselt viib kõnealuse kontrolli õigeaegselt läbi lepinguosaline, kelle pädevusse kõnealune pädev asutus kuulub, kuid kontrolli võivad teha ka lepinguosalised ühiselt, kui nad nii otsustavad.

8. Kui ühiskomitee ei ole pärast käesoleva artikli lõike 6 kohast vaidlustamisest teatamist 30 päeva jooksul suutnud küsimust lahendada, võib vaidlustav lepinguosaline asjaomase pädeva asutuse järelduste tunnustamise peatada, kuid tunnustab järeldusi, mida kõnealune pädev asutus on teinud enne vaidlustamisest teatamist. Peatamine jääb jõusse seni, kuni ühiskomitee on küsimuse lahendanud.

Artikkel 6

Kaitsemeetmed

1. Ükski käesoleva lepingu säte ei piira lepinguosalise õigust võtta viivitamata kõik asjakohased meetmed, kui on olemas oht, et toode või teenus:

a) võib ohustada inimeste tervist või ohutust;

b) ei vasta selle lepinguosalise kohaldatavatele õigus- või haldusnormidele, mis kuuluvad käesoleva lepingu reguleerimisalasse, või

c) ei vasta mõnele muule käesoleva lepingu kohaldatava lisa reguleerimisalasse kuuluvale nõudele.

2. Kui üks lepinguosaline võtab käesoleva artikli lõike 1 kohaseid meetmeid, teatab ta sellest ja selle põhjustest kirjalikult teisele lepinguosalisele 15 tööpäeva jooksul pärast meetmete võtmist.

Artikkel 7

Teabevahetus

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabevahetusega tegelevad:

a) tehniliste küsimuste puhul – tehnilised asutused,

b) kõikide muude küsimuste puhul: — Kanadas: transpordiministeerium (Department of Transport); — Euroopa Ühenduses: Euroopa Komisjon ja vajaduse korral liikmesriikide pädevad asutused.

2. Lepinguosalised edastavad teineteisele vajalikud kontaktandmed pärast käesoleva lepingu allkirjastamist.

Artikkel 8

Vastastikune koostöö, abi ja läbipaistvus

1. Mõlemad lepinguosalised teavitavad teist lepinguosalist pidevalt kõigist asjakohastest seadustest, määrustest, standarditest ja nõuetest ning sertifitseerimissüsteemist.

2. Lepinguosalised teavitavad teineteist oma asjakohaste seaduste, määruste, standardite ja nõuete ning sertifitseerimissüsteemi kavandatavatest märkimisväärsetest muudatustest niivõrd, kuivõrd need võivad mõjutada käesolevat lepingut. Lepinguosalised võimaldavad teineteisel esitada selliste muudatuste kohta võimalikult palju märkusi ja võtavad neid nõuetekohaselt arvesse.

3. Lepinguosalised töötavad vajaduse korral välja reguleerimisalase koostöö korra ja selle, kuidas tagada käesoleva lepingu reguleerimisalasse jääva tegevuse läbipaistvus.

4. Vastavalt kohaldatavale õigusele lepivad lepinguosalised kokku edastada teineteisele soovi korral kiiresti käesolevas lepingus käsitletud valdkondadega seotud teavet õnnetuste, vahejuhtumite või muude juhtumite kohta.

5. Ohutusalaste küsimuste uurimiseks ja lahendamiseks vastastikuses koostöös võimaldavad lepinguosalised osaleda valikuliselt teineteise kontrollidel ja auditeerimisel või vajaduse korral teostada ühiseid kontrolle ja auditeid.

Artikkel 9

Lepinguosaliste ühiskomitee

1. Ühiskomitee moodustatakse mõlema lepinguosalise esindajatest. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu tulemusliku toimimise eest ning kohtub regulaarselt, et hinnata selle rakendamise tulemuslikkust.

2. Ühiskomitee võib arutada kõiki käesoleva lepingu toimimise ja rakendamisega seotud küsimusi. Eelkõige vastutab ta järgmiste küsimuste eest:

a) vaidlustamiste läbivaatamine ja asjakohaste meetmete võtmine, nagu on sätestatud artiklis 5;

b) käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimuste lahendamine, sealhulgas selliste küsimuste lahendamine, mida ei lahendata asjaomase lisa kohaselt loodud valdkondlikus ühiskomitees;

c) käesoleva lepingu toimimise tõhustamise võimaluste kaalumine ning vajaduse korral soovituste jagamine lepinguosalistele käesoleva lepingu muutmiseks;

d) lisade täpsustatud muutmisettepanekute kaalumine;

e) vajaduse korral täiendavate lisade väljatöötamise kooskõlastamine;

f) vajaduse korral sellise reguleerimisalase koostöö korra ja artiklis 4 osutatud kogu tegevuse läbipaistvust tagava korra vastuvõtmine, mida ei ole välja töötanud valdkondlikud ühiskomiteed.

3. Ühiskomitee koostab oma kodukorra ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Artikkel 10

Vastastikuse tunnustamise kohustuse peatamine

1. Lepinguosaline võib täielikult või osaliselt peatada oma kohustused, mis tulenevad käesoleva lepingu lisast, kui:

a) teine lepinguosaline ei täida käesoleva lepingu lisas sätestatud kohustusi; või

b) üks või mitu tema enda pädevat asutust ei suuda rakendada uusi või täiendavaid nõudeid, mille kehtestas teine lepinguosaline käesoleva lepingu lisas käsitletud valdkonnas; või

c) teine lepinguosaline ei suuda tagada käesoleva lepingu sätete rakendamiseks vajalikke õiguslikke ja halduslikke vahendeid ja meetmeid.

2. Enne oma kohustuste peatamist palub lepinguosaline artikli 15 kohaselt konsultatsiooni. Kui konsultatsiooni teel ei ole võimalik mis tahes lisaga seotud erimeelsusi lahendada, võib lepinguosaline teavitada teist lepinguosalist oma kavatsusest peatada erimeelsusi tekitanud lisa alusel vastavuse ja kinnituste kohta tehtud järelduste tunnustamine. Teineteist teavitatakse kirjalikult, selgitades üksikasjalikult peatamise põhjused.

3. Selline peatamine jõustub 30 päeva pärast teavitamiskuupäeva, välja arvatud juhul, kui enne selle ajavahemiku lõppu teatab peatamismenetluse algatanud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult, et võtab oma peatamisteate tagasi. Peatamine ei mõjuta neid nõuetele vastavuse järeldusi, sertifikaate ja kinnitusi, mille lepinguosalise tehnilised asutused või asjaomased pädevad asutused on välja andnud enne peatamise kehtima hakkamise kuupäeva. Kehtiva peatamisotsuse saab viivitamata tühistada sellekohase lepinguosaliste vahelise kirjavahetusega.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus

1. Mõlemad lepinguosalised nõustuvad hoidma teiselt lepinguosaliselt käesoleva lepingu alusel saadud teavet konfidentsiaalsena oma õigusaktidega nõutavas ulatuses.

2. Eelkõige ei avalikusta lepinguosalised ega luba pädevatel asutustel avalikustada oma vastavate õigusaktide kohaselt käesoleva lepingu alusel saadud teavet, mis kujutab endast ärisaladust, konfidentsiaalset äri- või finantsteavet või käimasoleva uurimismenetlusega seotud teavet. Seepärast käsitatakse sellist teavet ärisaladusena ning see tuleb asjakohaselt tähistada.

3. Lepinguosaline või pädev asutus võib teabe vahetamisel teise lepinguosalise või selle pädeva asutusega osutada sellele osale teabest, mida tema arvates ei või avalikustada.

4. Mõlemad lepinguosalised võtavad kõik mõistlikud ettevaatusabinõud, mida on vaja käesoleva lepingu alusel saadud teabe omavolilise avalikustamise vältimiseks.

Artikkel 12

Kulude sissenõudmine

1. Kumbki lepinguosaline ei kehtesta füüsilistele ega juriidilistele isikutele, kelle tegevust reguleeritakse käesoleva lepinguga, tasusid ega lõive selliste käesoleva lepingu kohaste nõuetele vastavuse hindamise teenuste eest, mida osutab teine lepinguosaline.

2. Mõlemad lepinguosalised püüavad tagada, et tema tehnilise asutuse poolt juriidilistele või füüsilistele isikutele, kelle tegevust reguleeritakse käesoleva lepinguga, kehtestatud tasud või lõivud oleksid osutatavate sertifitseerimis- ja järelevalveteenustega võrreldes õiglased, mõistlikud ja õigustatud ning need ei takistaks kaubandust.

3. Mõlema lepinguosalise tehnilisel asutusel on õigus nõuda käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva tegevusega tegelevatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele kehtestatud tasude ja lõivude kujul sisse kohaldatava lisa rakendamise ja artikli 5 lõike 5 ning artikli 8 lõike 5 kohaste auditite ja kontrollide teostamisega seotud kulud.

Artikkel 13

Muud lepingud

1. Kui käesoleva lepingu lisades ei ole sätestatud teisiti, ei ole ükskõik kumma lepinguosalise ja käesolevas lepingus mitteosaleva kolmanda riigi vahel sõlmitud lepingust tulenevatel kohustustel mingit jõudu ega mõju teise käesoleva lepingu osalise suhtes seoses kõnealuse kolmanda riigi vastavushindamiste tulemuste tunnustamisega.

2. Kui käesolev leping on jõustunud, asendab see kõik käesoleva lepinguga reguleeritud küsimusi hõlmavad Kanada ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelisi kahepoolsed lennundusohutuse lepingud.

3. Käesolev leping ei mõjuta lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahelistest lepingutest.

Artikkel 14

Territoriaalne kohaldatavus

Kui käesolevas lepingu lisades ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat lepingut ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Kanada territooriumi suhtes.

Artikkel 15

Konsultatsioonid ja erimeelsuste lahendamine

1. Mõlemad lepinguosalised võivad paluda konsultatsioone teise lepinguosalisega käesoleva lepinguga seotud mis tahes küsimuses. Teine lepinguosaline vastab nimetatud palvele viivitamata ning alustab 45 päeva jooksul konsultatsioone lepinguosaliste vahel kokku lepitud ajal.

2. Lepinguosalised teevad igakülgseid jõupingutusi, et lahendada kõik lepinguosaliste vahelised käesoleva lepingu raames tehtava koostööga seotud erimeelsused võimalikult madalal tehnilisel tasandil konsultatsioonide teel ja kooskõlas käesoleva lepingu lisade sätetega.

3. Kui erimeelsusi ei lahendata vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, võib kummagi lepinguosalise tehniline asutus suunata erimeelsuse lahendamiseks edasi lepinguosaliste ühiskomiteesse, kes küsimust arutab.

Artikkel 16

Jõustumine, lõpetamine ja muutmine

1. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil saadetakse viimane diplomaatiline noot, millega lepinguosalised teavitavad teineteist käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike omapoolsete menetluste lõpetamisest. Leping on jõus seni, kuni üks lepinguosalistest selle lõpetab.

2. Lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult kuus kuud ette, välja arvatud juhul, kui kõnealune lõpetamisteade võetakse lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul enne kõnealuse ajavahemiku lõppu tagasi.

3. Kui üks lepinguosaline soovib lepingut muuta ühe või mitme lisa väljajätmisega, säilitades teised, püüavad lepinguosalised muuta lepingut kokkuleppe teel vastavalt käesolevas artiklis sätestatud korrale. Kui üksmeelele ei jõuta, lõpeb leping pärast teatamisest kuue kuu möödumist, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

4. Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut muuta vastastikusel kirjalikul nõusolekul. Käesoleva lepingu muudatused jõustuvad kuupäeval, mil viimane lepinguosaline teavitab kirjalikult teist lepinguosalist jõustumiseks vajalike omapoolsete menetluste lõpuleviimisest.

5. Olenemata käesoleva artikli lõike 4 sätetest, võivad lepinguosalised kokku leppida olemasolevate lisade muutmises või uute lisade lisamises diplomaatiliste nootide vahetamise teel. Kõnealused muudatused jõustuvad tingimustel, mis lepitakse kokku diplomaatiliste nootide vahetamisel.

6. Pärast käesoleva lepingu lõpetamist käsitavad mõlemad lepinguosalised kehtivana kõiki lennukõlblikkuse ja keskkonnakõlblikkuse kinnitusi ning sertifikaate, mis on välja antud käesoleva lepingu alusel enne selle lõpetamist, tingimusel et need jätkuvalt vastavad lepinguosalise kohaldatavatele seadustele ja määrustele.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud. Koostatud Prahas kahe tuhande üheksanda aasta maikuu kuuendal päeval kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. За Европейската общнoст Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen За Kанада Por Canadá Za Kanadu For Canada Für Kanada Kanada nimel Για τον Καναδά For Canada Pour le Canada Per il Canada Kanādas vārdā Kanados vardu Kanada részéről Għall-Kanada Voor Canada W imieniu Kanady Pelo Canadá Pentru Canada Za Kanadu Za Kanado Kanadan puolesta För Kanada

1. liide

Selliste pädevate asutuste loetelu, mida seoses A lisaga käsitatakse artikli 5 lõikele 1 vastavana

1. Pädevad asutused projekti kinnitamise alal — Kanadas: tsiviillennunduse eest vastutav Kanada organisatsioon. — Euroopa Ühenduses: Euroopa Lennundusohutusamet.

2. Pädevad asutused tootmisjärelevalve alal — Kanadas: tsiviillennunduse eest vastutav Kanada organisatsioon. — Euroopa Ühenduses: Euroopa Lennundusohutusamet, liikmesriikide pädevad asutused.

2. liide

EL 27 liikmesriikide pädevad asutused, mida seoses B lisaga käsitatakse artikli 5 lõikele 1 vastavana