ET Euroopa Liidu Teataja C 177/13

NÕUKOGU ARVAMUS,

8. märts 2005,

Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004—2008

(2005/C 177/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Nõukogu kontrollis 8. märtsil 2005 Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004—2008. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Kuigi programm sisaldab kõiki kohustuslikke andmeid (2), puudub üks vabatahtlik arvnäitaja (pikaajalised tervishoiukulud).

Ajakohastatud programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu järkjärgulist suurenemist 3,9 %lt 2004. aastal 4,6 %ni programmiperioodi lõpuks. Praegu olemasolevate andmete kohaselt tundub see stsenaarium kajastavat küllaltki soodsaid kasvuprognoose. Ajakohastatud programmi inflatsiooniprognoos tundub üldiselt realistlik.

Nõukogu tegi 5. juulil 2004. aastal otsuse, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2008. aastaks. Ajakohastatud programmis nähakse ette järgmine puudujäägi korrigeerimise kava: 4,4 % SKTst 2004. aastal, 3,6 % 2005. aastal, 2,9 % 2006. aastal, 2,2 % 2007. aastal ja 1,6 % SKTst 2008. aastal. Need eesmärgid on kooskõlas Eurostati 23. septembri 2004. aasta otsusega, mille kohaselt tohib ajutiselt kuni eelarveteatise esitamiseni 2007. aasta märtsis kajastada teise samba pensionifondi sissemakseid valitsemissektori eelarves. Ungari ametiasutused otsustasid seda võimalust kasutada ja esitatud eelarvepuudujäägi määrade arvutamisel lahutati valitsemissektori eelarvepuudujäägist 1998. aasta pensionireformi (3) käigus loodud teise samba pensionifondi sissemaksed. Ajakohastatud programmis peetakse kinni ülemäärase puudujäägi parandamiseks seatud tähtajast. Pärast eeldatud stabiliseerimist 0,9 protsendipunkti võrra SKTst 2004. aastal prognoositakse ajakohastatud programmis järelejäänud aastatel iga-aastast kohandamist ligikaudu 0,6—0,7 protsendipunkti võrra. Ajakohastatud programmis järgitakse kulusuhte vähenemisel põhinevat stabiliseerimisstrateegiat, mida toetavad struktuurireformid ja millega kaasneb veelgi tagasihoidlikum tulusuhte vähenemine. Suurim kulude vähendamine toimuks 2005. aastal ja tuleneks peamiselt intressikoormuse vähenemisest 0,5 protsendipunkti võrra ja riiklike investeerimiskulude vähenemisest 1,7 protsendipunkti võrra. Riiklike kulutuste vähendamist kavatsetakse korvata avaliku ja erasektori ettevõtjate partnerlusprojektide kasutamise suurendamisega. Programmi lõpuaastate kulusid vähendavate meetmete ettenähtud ajakava ja kvantifitseeritud andmeid ei ole piisavalt üksikasjalikult esitatud. Esmase puudujäägi kohandamiskava oleks sarnane valitsemissektori puudujäägi vähendamise kavaga. Esmane puudujääk muutuks väikeseks ülejäägiks 2008. aastal (sealhulgas pensionireformi kulud).

Programmis kirjeldatud kohandamiskava ja eriti 2005. aasta puudujäägieesmärki, millele järgneb täiendav korrigeerimine 2 protsendipunkti SKTst suuruses, võib pidada piisavaks, et parandada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks, juhul kui seda toetavad piisavad meetmed. Lõplik puudujäägieesmärk 2,8 % SKTst (koos pensionireformi kuludega) jätab siiski vaid väikese kindlusvaru, mis võib stardipositsiooni muutudes veelgi väheneda, sest 2004. aasta eelarve tulemustega on seotud veel mõningane ebakindlus (4). Programmi eelarveprognoosid tunduvad optimistlikud: (i) Nagu nähtub komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosist, on 2005. ja 2006. aasta puudujäägieesmärgid pigem optimistlikud. 2005. aasta osas võetakse arvesse, et valitsus on loonud “hädaabivaru”, mis moodustab 0,5 % SKTst ja millega kindlustatakse ennast raskuste korral 2005. aasta eelarve-eesmärgi saavutamisel. Kuigi selle reservi loomine on tervitatav, tundub eraldatud summa 2005. aasta eelarvega seotud riske arvesse võttes ebapiisav. Lisaks tekitab muret see, et reservid võidakse kasutusele võtta liiga aasta alguses, mis vähendab motiveeritust pidada rangelt kinni 2005. aasta eelarvest. 2005. ja 2006. aasta puudujäägieesmärkide saavutamata jätmine suurendaks survet 2007. ja 2008. aastal toimuvale kohandamisele. (ii) Kulude vähendamine on seotud riskidega, kuna ulatuslike reformide strateegia ei hõlma 2005. aasta eelarves sisalduvaid reformimeetmeid. (iii) Samuti on probleeme seatud kulu- ja tulueesmärkide saavutamisega, sest eelmistel aastatel esitatud eesmärke ei suudetud märkimisväärses ulatuses täita. Lisaks võivad võimalikud käibemaksumäärade kärped käimasolevate maksureformide raames suurendada riski tuludele isegi siis, kui neid kompenseerida muude määrade suurendamisega; seetõttu vajaks nende ajastamine hoolikat planeerimist ja need tuleb viia sõltuvusse puudujäägieesmärkide täielikust saavutamisest. (iv) Üks riskidest võib tuleneda ka asjaolust, et 2004. aasta majandustegevusest tulenevaid käibemaksutagastusi ei maksta õigeaegselt, kuid ametiasutused on võtnud endale kohustuseks nende tagasimaksete kiirendamise, et sellega 2005. aasta eelarvet mitte koormata. Teisest küljest võib asjaolu, et 2004. aasta lõpus alustati käibemaksutagastuste üle rangemat kontrolli, aidata osaliselt piirata eeldatavat käibemaksutulude vähenemist, ja seda võib lugeda soodsaks arenguks.

Käesoleva hinnangu alusel on olemas oht, et eelarvetulemus võib olla ajakohastatud programmis prognoositust halvem. Vaatamata sellele, et programmis sisalduvat kohandamiskava ja eelkõige aastaks 2005 valitsemissektori eelarvepuudujäägile seatud piirmäära koos täiendava korrigeerimisega 2-protsendipunkti võrra SKTst võib lugeda asjakohaseks, et parandada 2008. aastaks ülemäärast puudujääki, ei pruugi programmi fiskaalpoliitika olla kohandamiskava rakendamiseks piisav ning ei pruugi seetõttu tagada, et puudujääk vähendatakse 2008. aastaks alla 3 % SKTst. Et muuta kohandamiskava usaldusväärseks, on vaja lisameetmeid. Eriti oluline on saavutada uus 2005. aasta eesmärk. Eespool esitatud hinnangu alusel oleks lisameetmed asjakohased, kui nad on vähemalt 0,5 protsendipunkti SKTst.

Võla suhteks prognoositakse 2004. aastal 56,7 % SKTsse (koos pensionireformikuludega oleks see 59,9 % SKTsse, mis on pisut alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTsse). Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 7 protsendipunkti võrra. Võla suhet ümbritsevad riskid on samad, mis puudujäägiprognooside puhul.

Ungari riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas on mõned ohud, mis tulenevad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Osaliselt tulenevad ohud pikaajaliste eelarvesuundumustega seotud ebamäärasusest, mis on põhjustatud ebapiisavatest andmetest tervishoiukulutuste prognoosides. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt eelarve stabiliseerimisel järgmise paari aasta jooksul ning tulevikus rakendatavatel lisareformidel. Reformitud pensionisüsteem, kaasa arvatud teise samba kogumispension, aitavad järjepidevalt vähendada vananeva rahvastiku mõju eelarvele ja riigi rahanduse mittejätkusuutlikkusest tulenevaid ohte. Vajalik on ka muude reformide jätkamine, eriti tervishoiusektoris, ning kavandatud eelarve otsustav stabiliseerimine keskpikal perioodil.

Programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Valitsemissektori puudujääki lubati vähendada “mitmeaastases raamistikus usaldusväärselt ja jätkusuutlikult kooskõlas nõukogu poolt eelarvealase järelevalve käigus vastuvõetavate otsustega”. Kuigi Ungari rakendas 2004. aastal fiskaalkohandusi, otsustas nõukogu 18. jaanuaril 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole siiski järginud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusi seoses ülemäärase eelarvepuudujäägiga.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu 8. märtsil 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, peaks Ungari nõukogu arvates:

(i) võtma keskmise pikkusega tähtaja jooksul meetmeid, et saavutada usaldataval ja püsival viisil eesmärk viia puudujääk, mille hulka on arvatud ka pensionireformiga seotud kulud, 2008. aastaks alla 3 % SKTst, ning eelkõige võtma lisameetmeid 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks koos täiendava korrigeerimisega 2-protsendipunkti võrra SKTst, et parandada 2008. aastaks ülemäärane puudujääk ning haarama kinni igast võimalusest, et kiirendada riigi rahanduse kohanemist;

(ii) seadma mis tahes maksukärbete ajastamise ja rakendamise sõltuvusse 2004. aasta detsembris esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi puudujäägieesmärkide saavutamisest;

(iii) jätkama kavandatud reforme avalikus halduses, tervishoiu- ja haridussüsteemides vastavalt võetud kohustustele ning pidades silmas ka riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 2005 2006 2007 2008 Reaalne SKT (muutus, %) LP dets 2004 3,9 4,0 4,2 4,3 4,6 KOM 3,9 3,7 3,8 e.k. e.k. LP mai 2004 3,3-3,5 3,5-4,0 ca 4 4-4,5 4,5-5,0 THHI inflatsioon (%) LP dets 2004 6,8 4,5 4,0 3,5 3,0 KOM 6,9 4,6 4,2 e.k. e.k. LP mai 2004 ca 6,5 ca 4,5 ca 4 ca 3,5 ca 3 Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) LP dets 2004 (5) – 4,4 – 3,6 – 2,9 – 2,2 – 1,6 Koos pensionireformiga (6) – 5,3 – 4,7 – 4,1 – 3,4 – 2,8 KOM (7) – 5,5 – 5,2 – 4,7 e.k. e.k. LP mai 2004 (8) – 4,6 – 4,1 – 3,6 – 3,1 – 2,7 Esmane tasakaal (% SKTst) LP dets 2004 (5) – 0,4 0,0 0,2 0,6 1,0 Koos pensionireformiga (6) – 1,1 – 0,9 – 0,7 – 0,3 0,1 KOM (7) – 1,1 – 1,2 – 1,1 e.k. e.k. LP mai 2004 (8) – 0,5 – 0,2 0,1 0,3 0,4 valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) LP dets 2004 (5) 56,7 55,5 53,0 50,6 48,3 Koos pensionireformiga (6) 59,9 58,6 56,8 54,9 53,2 KOM (7) 59,7 59,5 58,9 e.k. e.k. LP mai 2004 (8) 59,4 57,9 56,8 55,6 53,7 Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2) Esmast tasakaalu pole arvutatud kokkulepitud määratluse kohaselt.

(3) Pensionireformi kulusid hõlmav üldine eelarvepuudujäägi korrigeerimise kava oleks 5,3 % SKTst 2004. aastal, 4,7 % SKTst 2005. aastal, 4,1 % SKTst 2006. aastal, 3,4 % SKTst 2007. aastal ja 2,8 % SKTst 2008. aastal.

(4) Raamatupidamise seisukohast ei ole selge põllumajandustoetuste kajastamine, mis võivad vähendada kassa- ja tekkepõhise eelarvepuudujäägi erinevust, suurendades seega 2004. aasta tekkepõhist eelarvepuudujääki. Kui käibemaksu tagastamine kiireneb, nagu Ungari ametivõimud lubavad oletada, võib see 2004. aasta puudujääki suurendada peaaegu 0,7 protsendipunkti võrra.

(5) Ungari ametiasutused otsustasid kasutada Eurostati võimaldatud üleminekuperioodi ning kajastada teise samba pensionifondide sissemakseid valitsussektori eelarves. Võrreldes 2004. aasta maikuu programmiga, vähendab ümberliigitamine valitsemissektori puudujääginäitajaid ajavahemikul 2004—2008 aastas 0,9—1,2 protsendipunkti võrra. Üleminekuperiood lõpeb 2007. aasta märtsi teatise esitamisega.

(6) Neid arve pole kohandatud, st nad sisaldavad pensionireformiga seotud kulusid. Need arvud on esitatud, et anda võrdlusandmeid eelmise programmi ja komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosidega ning eeldades, et teise samba pensionifondide sissemaksete ümberliigitamine ei toeta 2007. ja 2008. aasta puudujäägieesmärgi saavutamist.

(7) Need komisjoni prognoosid on kohandamata arvud, st nad sisaldavad pensionireformiga seotud kulusid.

(8) Need 2004. aasta Ungari lähenemisprogrammis sisalduvad arvud hõlmavad pensionireformiga seotud kulusid.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.