ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(28)

SCHER võttis oma arvamuse vastu 27. veebruaril 2012 (12). SCHER leidis, et Rootsi ametivõimude koostatud riskihindamisaruande teaduslik tase on hea, uuritud stsenaariumid on üldiselt asjakohased ja enamik stsenaariumites kasutatud parameetri väärtusi on vastuvõetavad. Siiski leiab SCHER, et aruandes esitatud väited ja/või eeldused ei ole piisavalt tõendatud. Näiteks on kalade seireuuringutes esitatud vaatluste eelduseks põhjuse-tagajärje suhe, mida ei ole tõestatud. Teine näide on oluline (riskihindamise seisukohalt keskne) eeldus – 1/2 lahjendustegur, mida kasutatakse ojade pinnavete kaadmiumi kontsentratsiooni arvutamiseks. Sellise teguri kinnitamiseks ei ole esitatud ühtegi teaduslikku tõendit või põhjendust. Samuti märgib SCHER, et mõne stsenaariumi puhul kasutati pigem halvima juhu tingimusi. Näiteks fosfaadi kasutamise korral põllumajandusmaadel rakendatakse kasutusmäärasid, mis kehtivad tegelikult vaid vähem kui 25 % Rootsi pinnase puhul. Ojade pinnavete kuivendamisjärgsete sisalduste arvutused tunduvad problemaatilised ning kavandatud tasemed ei vasta mujal aruandes mõõdetud sisaldustele. Rootsi riskihindamises kasutatud PNECid on samad, mis on ka EU RARis kaadmiumi kohta esitatud ning SCHER võib neid sellisel kujul kinnitada. Esitatud ohu suhtarvud (RCR) sõltuvad seega täielikult kokkupuutumise hindamisest, s.t kaadmiumi eeldatavatest kontsentratsioonidest Rootsi pinnavetes. Viimased sõltuvad – põhjendamata – pinnase/oja lahjendustegurist. Samuti ei nõustu SCHER eeldusega, et kaadmium ei imendu pinnasesse. Seda võib juhtuda vaid siis, kui pinnas on juba tugevalt saastunud ja püsiseisundis ei toimu netoadsorptsiooni, Rootsis see aga nii ei ole. Lisaks on Rootsi aruandes eeldatud, et sügavamal kui 30 cm ei toimu pinnases kaadmiumi adsorptsiooni, mis samuti tõele ei vasta. Niisiis ei kinnita SCHER Rootsi ametivõimude poolt esitatud tulemusi ojade kohta, mis moodustavad ainsa keskkonnaosa, mille jaoks Rootsi ametivõimud riskid kindlaks tegid.
1)

Punkt 12 asendatakse järgmisega: „12. 32009 R 0470: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11). Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses: a) Viiteid muudele kõnealuses määruses nimetatud õigusaktidele loetakse asjakohaseks vastavalt sellele, millises ulatuses ja millises vormis on need õigusaktid inkorporeeritud lepingusse. b) EFTA riik võib ametilt arvamust taotleda vastavalt artikli 9 lõikele 1, artikli 11 esimesele lõigule, artikli 15 lõikele 1 ja artikli 27 lõikele 2. Selline taotlus adresseeritakse kõigepealt komisjonile, kes edastab selle ametile täiendavaks töötlemiseks, kui ta arvab, et taotlus on ühistes huvides.”
2)

Lisatakse järgmised punktid: „9. 32008 R 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 110/2008, 15. jaanuar 2008, piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16), mida on muudetud järgmise õigusaktiga: — 32008 R 1334: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi (ELT L 354, 31.12.2008, lk 34). Käesolevas lepingus loetakse määruse (EÜ) nr 110/2008 sätteid järgmises kohanduses: a) määrusega (EÜ) nr 110/2008 ei piirata EFTA riikide õigust mittediskrimineerivalt keelata riigisisesele turule viia vahetult inimtarbimiseks ettenähtud piiritusjooke, mille alkoholisisaldus ületab 60 %; b) EFTA riikidel palutakse saata vaatlejaid artiklis 25 osutatud piiritusjoogituru komitee koosolekutele, et vaadata läbi lepingus osutatud õigusaktide reguleerimisvaldkonda kuuluvaid küsimusi. EFTA riikide esindajad osalevad täielikult komitee töös, kuid neil ei ole õigust hääletada; c) EMP lepingu protokolli 1 punkti 4 alapunkti d ei kohaldata määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatüki suhtes; d) määruse (EÜ) nr 110/2008 III lisasse lisatakse järgmine tekst: Tooteliik Geograafiline tähis Päritoluriik (täpset geograafilist päritolu kirjeldatakse tehnilises toimikus) 15. Viin Íslenskt Vodka / Icelandic Vodka Island Norsk Vodka / Norwegian Vodka Norra 24. Akvavit/aquavit ÍslensktBrennivín / Icelandic Aquavit Island Norsk akevitt / Norsk Aquavit / Norsk Akvavit / Norwegian Aquavit Norra Muud piiritusjoogid Käesolevas punktis on nimetatud määruses (EÜ) nr 110/2008 määratlemata toodete geograafilisi tähiseid. Seetõttu tuleb neile lisada müüginimetus „piiritusjook”. EFTA riigid, kus toodetakse selliseid piiritusjooke, teatavad teistele lepinguosalistele, kuidas nad neid tooteid määratlevad. 10. 32010 H 0133: komisjoni soovitus 2010/133/EL, 2. märts 2010, etüülkarbamaadi saaste ärahoidmise ja vähendamise kohta luuviljalistest või nende pressimisjääkidest valmistatud kangetes alkohoolsetes jookides ning etüülkarbamaadi sisalduse seire kohta kõnealustes jookides (ELT L 52, 3.3.2010, lk 53).”
(2)

Vastavalt metoodikale, mis kehtestati komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsusega, milles käsitletakse ohutuseesmärkide saavutamise hindamiseks ettenähtud ühise ohutusmeetodi vastuvõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 6, (2) ning selleks, et kehtestada kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ ühiste ohutuseesmärkide esimene ja teine komplekt, on riiklike kontrollväärtuste abil vaja kvantitatiivselt kindlaks teha liikmesriikide raudteesüsteemide ohutustase. Otsuses 2009/460/EÜ esitatud määratluse kohaselt on riiklik kontrollväärtus viiteväärtus, millega väljendatakse raudtee riskikategooria aktsepteeritavat taset asjaomases liikmesriigis. Kui riiklik kontrollväärtus on suurem kui metoodika alusel arvutatud vastav ühine ohutuseesmärk, on riski suurim aktsepteeritav tase liikmesriigis vastav ühine ohutuseesmärk, mis tuletatakse riiklikust kontrollväärtusest vastavalt otsuse 2009/460/EÜ lisa punktis 2.2 esitatud metoodikale.
IV 
(EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud aktid)  
NÕUKOGU OTSUS,  
13. juuli 2009,  
vahelepingu (millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa 
Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik) allakirjutamise ja 
ajutise kohaldamise kohta  
(2012/196/EÜ)  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle 
artikleid 133 ja 181 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese 
lõiguga,  
võttes arvesse komisjoni ettepanekut  
ning arvestades järgmist:  
(1) Nõukogu volitas 12. juunil 2002 komisjoni alustama 
läbirääkimisi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piir ­
konna (AKV) riikidega majanduspartnerluslepingute 
sõlmimiseks.  
(2) Läbirääkimised vahelepingu sõlmimiseks, millega luuakse 
majanduspartnerluslepingu raamistik (edaspidi „majan ­
duspartnerluse vaheleping”) viidi 28. novembril 2007. 
aastal lõpule Seišellide, Sambia ja Zimbabwega. 
4. detsembril 2007 parafeeris majanduspartnerluse vahe ­
lepingu Mauritius ning 11. detsembril 2007 Komoorid ja 
Madagaskar.  
(3) Kõnealuse majanduspartnerluse vahelepingu artikli 62 
lõikega 4 nähakse ette selle lepingu ajutine kohaldamine 
kuni selle jõustumiseni.  
(4) Majanduspartnerluse vahelepingule tuleks ühenduse nimel 
alla kirjutada ning seda tuleks ühenduse pädevusse 
kuuluvate elementide osas ajutiselt kohaldada, tingimusel 
et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval,  
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:  
Artikkel 1  
Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks vahelepingu (mil ­
lega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majan ­
duspartnerluslepingu raamistik) allakirjutamine tingimusel, et 
nõukogu teeb otsuse kõnealuse majanduspartnerluslepingu 
sõlmimise kohta.  
Majanduspartnerluslepingu vahelepingu tekst on lisatud käesole ­
vale otsusele.  
Artikkel 2  
1. Majanduspartnerluslepingu vahelepingu artikli 64 lõike 3 
kohaldamisel koosneb majanduspartnerluslepingu komitee EÜ 
delegatsioon nõukogu liikmetest ja komisjoni esindajatest. 
Komitee tööd juhivad ühiselt komisjon ja nõukogu eesistujariik.  
2. Majanduspartnerluslepingu komitees võetava ühenduse 
seisukoha määrab kindlaks nõukogu komisjoni ettepaneku 
põhjal kooskõlas asutamislepingu vastavate sätetega.  
Artikkel 3  
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud 
Euroopa Ühenduse nimel majanduspartnerluslepingu vahelepin ­
gule alla kirjutama tingimusel, et leping sõlmitakse.  
Artikkel 4  
Ühenduse pädevusse kuuluvate elementide puhul kohaldatakse 
majanduspartnerluslepingu vahelepingut ajutiselt, nagu on ette 
nähtud artikli 62 lõikes 4, kuni lepingu sõlmimiseks vajalikud 
menetlused on lõpetatud. Komisjon avaldab teatise, milles 
antakse teada lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäev.  
Brüssel, 13. juuli 2009  
Nõukogu nimel  
eesistuja  
E. ERLANDSSONET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 111/1
(220)

Liidumaade uuringute tulemustest ja kaebuse esitaja esitatud lepingutest ilmneb siiski, et sõltumata jäätmekäitleja õiguslikust vormist ja kohaldatavast arvutusmeetodist rahastatakse eranditult kõiki tootmisvõimsuse kulusid põhitegevustulust. See ilmneb selgelt ka kohaliku omavalitsuse seaduse §-st 8, milles on sätestatud, et „kasutustasude ja regulaarsete maksete aluseks olevad kulud määratakse kindlaks kooskõlas äriühingu kuluarvestuse põhimõtetega”. See tähendab, et ettevõtte vaba tootmisvõimsuse kulud tuleb teenustasudes proportsionaalselt arvesse võtta, sest selliste kulude ning tavapärase äritegevuse käigus tegevuspiirkonna materjali ja tegevuspiirkonna välise materjali kõrvaldamise vahel on põhjuslik seos.
(3)

Pärast 2010. aasta lepingu jõustumist pidasid Euroopa Komisjon ja Iisrael mõned lepingu rakendamisega seotud tehnilised koosolekud. Need koosolekud näitasid, et Euroopa – Vahemere piirkonna lepingusse on vaja teha mõned tehnilised kohandused, et täita Euroopa ühenduste ja Iisraeli Riigi vaheliste eelmiste, 2000. ja 2006. aastal jõustunud lepingutega võetud kohustusi. Komisjon ja Iisrael lõpetasid 19. septembril 2011 läbirääkimised vajalike tehniliste kohanduste üle, mis sisalduvad uues, ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis lepingus, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid (edaspidi „leping”).
(5)

Euroopa Liit on 2001. aasta lepingu osaline ning luba lepingu allkirjastamiseks ja ajutise kohaldamise kirjade hoiuleandmiseks on antud nõukogu otsuses 2011/634/EL (1). Seepärast on liidu huvides leping sõlmida,
(8)

Leitakse, et käesolev menetlus tuleks lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et selle lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et menetluse lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.
(7)

Prantsusmaa ametiasutused esitasid programmi 8. novembril 2011 ja nägid selles ette meetmed 2012. kalendriaastaks. Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 112 kohaselt võib alustatud meetmele toetust anda vaid juhul, kui taotleja suudab tõestada, et tal on vaja meedet alustada enne toetuse saamist. Prantsusmaa on tõestanud, et tal oli vaja alustada kõnealust programmi 2012. aasta algusest, et tagada asjakohane rahastamine ja alustada asjaomaste meetmete elluviimist enne, kui antakse käesolevas otsuses sätestatud liidu rahaline toetus.
(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse kuuluvad lepingu sätted seovad Ühendkuningriiki ja Iirimaad eraldi lepinguosalistena ja mitte Euroopa Liidu osana, välja arvatud juhul, kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik ja/või Iirimaa on teatanud Mongooliale ühiselt, et leping on Ühendkuningriigi või Iirimaa suhtes siduv, kuna neid käsitatakse Euroopa Liidu osana kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes). Juhul kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa enam ei soovi, et leping oleks tema/nende suhtes siduv kui Euroopa Liidu osa suhtes kooskõlas protokolli nr 21 artikliga 4a, teatab Euroopa Liit koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga Mongooliale viivitamata sellisest seisukoha muutusest ning sellisel juhul on leping nende suhtes siduv kui eraldi lepinguosaliste suhtes. Sama kehtib Taani suhtes kooskõlas nimetatud aluslepingutele lisatud protokolliga nr 22 (Taani seisukoha kohta).
(23)

Viraj subsiidiumimarginaali ümberarvestamise osas tuleks täpsustada, et kõnealune eksportiv tootja oli osutanud sellele, et kehtestatud ajutine tasakaalustav tollimaks ületas tegelikult saadud tasakaalustavate subsiidiumide summa. Äriühing viitas õigupoolest sellele, et võimalikku saamata jäänud tollimaksu oli ajutiselt üle hinnatud ja seetõttu oli seda vaja lõpliku arvutamise puhul korrigeerida. Algmääruse artikli 3 sätetega oleks olnud vastuolus tasakaalustada teatud rahalised toetused, mille puhul ei ole selgelt ja vaieldamatult võimalik täheldada, et need tooksid kasu kõnealusele äriühingule. Teatud tehingute puhul arvatakse siiski, et nimetatud kava raames on asjaomasele äriühingule antud teatavaid subsiidiume, mis tuleks tasakaalustada. Selline lähenemisviis vastab täielikult viisile, kuidas institutsioonid on varem kõnealust kava tasakaalustanud. Sellest lähtuvalt vastab ekspordisuunitlusega üksuste kava kohase subsiidiumimarginaali läbivaatamine täielikult algmääruse artikli 15 lõikele 1.
(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse kuuluvad lepingu sätted on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa kui eraldiseisvate lepinguosaliste, mitte kui Euroopa Liidu liikmete suhtes, kui Euroopa Liit ei ole koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga teatanud Filipiini Vabariigile, et nimetatud sätted on Ühendkuningriigi või Iirimaa kui Euroopa Liidu liikme suhtes siduvad Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 kohaselt, mis käsitleb Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes. Kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa ei ole enam seotud Euroopa Liidu liikmena vastavalt protokolli nr 21 artiklile 4a, siis teavitab Euroopa Liit viivitamata koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga Filipiini Vabariiki nende seisukoha muutumisest, mille korral jäävad lepingusätted nende osas siduvaks eraldiseisvalt. Sama kehtib Taani kohta kooskõlas nimetatud lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolliga nr 22.
(8)

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Märkused saadi ühelt huvitatud isikult. Siiski ei muutnud need märkused järeldust, et menetluse lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.
(5)

Hindamistest ilmneb, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate naleedi sisaldavate biotsiidide puhul ei saa eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Inimtervisele avalduva riski hindamisel ja keskkonnariski hindamisel kasutatud stsenaariumide puhul ilmnes võimalik ja lubamatu risk. Lisaks sellele ei näidanud hindamine, et toimeaine oleks piisavalt efektiivne. Seetõttu ei ole asjakohane kanda naleedi direktiivi 98/8/EÜ I, IA ega IB lisasse kasutamiseks tooteliiki 18 kuuluvates toodetes.
6.

XV peatüki punkti 12zu (komisjoni otsus 2010/226/EL) järele lisatakse järgmised punktid: „12zv. 32008 R 1272: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1). Lepingus loetakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 sätteid järgmises kohanduses. a) Liechtenstein ei pea looma riiklikku kasutajatuge määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 44 tähenduses. Selle asemel avaldab Liechtenstein Saksamaa töötervishoiu ja -ohutuse föderaalinstituudi teabepunkti lingi Liechtensteini asjaomase kemikaalidega tegeleva ametiasutuse (keskkonnakaitseameti) kodulehel. b) Norra suhtes ei kohaldata järgmisi sätteid: i) artiklit 51 koosmõjus artikliga 4 ja artikli 46 lõikega 1 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetletud ja järgmises nimekirjas osutatud ainete või ainerühmade liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib selle aine puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire; Nimetus CASi nr Indeksi nr EINECSi number Akrüülamiid 79-06-1 616-003-00-0 201-173-7 ii) artiklit 51 koosmõjus artikliga 4 ja artikli 46 lõikega 1 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetlemata ja järgmises nimekirjas osutatud ainete või ainerühma liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib nende ainete puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire; Nimetus CASi nr Indeksi nr ELINCS metüülakrüül-amidoglükolaat (akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %) 77402-05-2 [NOR-UNN-02-91] 403-230-3 metüülakrüül-amidometoksüatsetaat (akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %) 77402-03-0 [NOR-UNN-03-01] 401-890-7 iii) artiklit 51 koosmõjus artiklitega 4, 9 ja artikli 46 lõikega 1 segude osas, mis sisaldavad ülalpool kohanduste i ja ii tekstis määratletud aineid; iv) need erandid kaovad 1. juunil 2012, kui Norra ei vii selleks kuupäevaks määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõike 1 kohaselt lõpuni menetlust seoses ettepanekutega ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta, mille ta esitas Euroopa Kemikaaliametile 1. juunil 2009 rangemate klassifitseerimis- ja märgistamisnõuete toetuseks. Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 37 ette nähtud menetlus viiakse läbi, vaadatakse erandid läbi enne 31. detsembrit 2013. Kui nimetatud menetluse käigus saadud tulemused kinnitavad nende erandite põhjendatust, saab need EMP Ühiskomitee otsusega alles jätta. Kui sellist otsust ei tehta enne 1. juulit 2014, lõpevad erandid selle kuupäeva seisuga. c) Artiklites 21 ja 22 osutatud avalduste islandi- ja norrakeelsed versioonid on esitatud vastavalt 5. ja 6. liites. 12zw. 32010 R 0440: komisjoni määrus (EL) nr 440/2010, 21. mai 2010, Euroopa Kemikaaliametile vastavalt ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 makstavate lõivude kohta (ELT L 126, 22.5.2010, lk 1).”
(5)

Hindamistest ilmneb, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate diklorofossi sisaldavate biotsiidide puhul ei saa eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Inimtervisele avalduva riski hindamisel ja keskkonnariski hindamisel kasutatud stsenaariumide puhul ilmnes võimalik ja lubamatu risk. Seetõttu ei ole asjakohane kanda diklorofossi direktiivi 98/8/EÜ I, IA ega IB lisasse kasutamiseks tooteliiki 18 kuuluvates toodetes.
(2)

Direktiivi 2010/75/EL III peatükiga hõlmatud põletusseadmete puhul on käivitus- ja seiskamisperioodide kindlaksmääramine nõutav direktiivi 2010/75/EL V lisas esitatud heitkoguste piirväärtustele vastavuse hindamiseks, võttes arvesse kõnealuse lisa 4. osa, ning põletusseadmete töötundide arvu kindlakstegemiseks, kui see on kõnealuse direktiivi rakendamise seisukohast asjakohane.
(2)

Koostöömemorandumile kirjutati liidu nimel alla 4. mail 2011 ja seda on kohaldatud alates kõnealusest kuupäevast ajutiselt tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.
(2)

Komisjoni esitatud strateegia „Euroopa 2020” võimaldab liidul suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneb kõrge tööhõive tase, suur tootlikkus ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (3). Lisaks võttis nõukogu 21. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (4) (edaspidi „tööhõivesuunised”). Need suunised koos moodustavad koondsuunised strateegia „Euroopa 2020” rakendamiseks. Asjaomaste koondsuuniste all loetletud viis peamist eesmärki on ühised eesmärgid, millest liikmesriigid oma tegevuses juhinduvad ning milles on arvesse võetud liikmesriikide suhtelist lähtepositsiooni ja eripära ning liidu seisukohti ja olukorda. Euroopa tööhõivestrateegial on strateegia „Euroopa 2020” tööhõive- ja tööturueesmärkide rakendamisel otsustav roll. Tööhõivesuunised jäeti kehtima ka 2011. aastal.
(1)

Määrusega (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollitoimingute üldnõuded, et kontrollida eelkõige selliste eeskirjade täitmist, mille eesmärgiks on inimesi ja loomi ohustavaid riske ennetada ja kõrvaldada või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagades sööda- ja toidualase õiglase kaubanduse ning kaitstes tarbijate huve. Määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada käesolevas määruses nimetatud ametlike kontrollide eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste personalile koolituskursusi, kusjuures kursused on avatud ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit osalejatele. Kõnealustel kursustel võidakse anda koolitust eelkõige ühenduse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta.
(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need liidu eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(2)

Liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed VISi määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumiseks ja nende VISi edastamiseks kõigi kõnealuses piirkonnas esitatud taotluste puhul, sealhulgas meetmed andmete kogumiseks ja/või edastamiseks teise liikmesriigi eest.