ET Euroopa Liidu Teataja C 461/8

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise nõuandekomitee

TÖÖKORD

21. oktoober 2016

(2016/C 461/05)

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE NÕUANDEKOMITEE, MIS ON LOODUD EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU 29. APRILLI 2004. AASTA MÄÄRUSE (EÜ) NR 883/2004 (SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOOSKÕLASTAMISE KOHTA) ARTIKLI 75 LÕIKE 1 ALUSEL,

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklit 75,

võttes arvesse eksperdirühmade töökorra standardeeskirju, mis on esitatud komisjoni 30. mai 2016. aasta otsuse C(2016)3301 (millega kehtestatakse horisontaalsed eeskirjad komisjoni eksperdirühmade loomiseks ja tööks) 3. lisas,

selleks et nõuandekomitee saaks täita ülesandeid, mis on talle pandud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) (1) artikli 75 lõikega 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 987/2009 (milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord) (2) artikli 89 lõikega 2,

toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 75 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud tingimustele,

ON LIIKMETE ABSOLUUTSE HÄÄLTEENAMUSEGA VASTU VÕTNUD NÕUANDEKOMITEE TÖÖKORRA.

Artikkel 1

Koosolekute sagedus, kokkukutsumine ja päevakorra projekt

1. Nõuandekomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas.

2. Esimees teatab kõikidele liikmetele ja asendusliikmetele koosoleku toimumise kuupäeva vähemalt neli nädalat enne selle toimumist. Ta saadab neile samaaegselt päevakorra projekti läbivaatamisele kuuluvate küsimuste kohta. Võimalikult samaaegselt tehakse kättesaadavaks ka kõik ettevalmistavad dokumendid.

3. Eriolukorras võib esimees lõikes 2 osutatud neljanädalast teatamisaega lühendada, kuid ta teatab siiski vähemalt kaks nädalat ette.

4. Kui vähemalt kolmandik nõuandekomitee liikmetest esitab kirjaliku avalduse nõuandekomitee kokkukutsumiseks koos konkreetsete ettepanekutega päevakorra osas, siis reageerib esimees sellele kolme nädala jooksul lõike 2 kohaselt.

5. Päevakorra projekt peab sisaldama nõuandekomitee pädevusse kuuluvaid küsimusi,

a) mille on esitanud esimees või

b) mille päevakorda võtmist on taotlenud vähemalt üks liige ning asjakohased dokumendid on esimeheni jõudnud vähemalt kümme päeva enne koosolekut. Sellisel juhul teatab esimees kõnealusest taotlusest viivitamata teistele nõuandekomitee liikmetele ja asendusliikmetele.

Artikkel 2

Koosolekute koht

Üldiselt kogunevad nõuandekomitee ja artikli 9 alusel moodustatud töörühmad Euroopa Komisjoni ruumides.

Artikkel 3

Koosoleku päevakord

1. Koosoleku alguses kinnitab komitee päevakorra, mis koosneb artikli 1 lõikes 5 osutatud päevakorra projekti kuuluvatest punktidest ja muudest komitee pädevusse kuuluvatest punktidest, mille kohta on teinud ettepaneku esimees.

2. Koosoleku ajal võib iga liige teha ettepaneku punkti kaasamiseks järgmise koosoleku päevakorda. Kõnealuse järgmise koosoleku alguses teeb nõuandekomitee otsuse küsimuse päevakorda lisamise kohta.

Artikkel 4

Koosolekutel osalemine

Lisaks esimehele ja liikmetele, kes on määratud määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 75 lõike 1 kohaselt, võivad nõuandekomitee koosolekutel osaleda järgmised isikud:

a) vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 75 lõike 1 teisele lõigule määratud asendusliikmed, kes osalevad artiklites 3, 5, 6, 7 ja 12 osutatud menetlustes ainult siis, kui nad esindavad nõuetekohaselt nõuandekomitee liiget;

b) Euroopa Komisjoni töötajad, keda on esimees määranud,

c) teised sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise valdkonna eksperdid, keda esimees on kutsunud nõuandekomiteed nõustama, kaasa arvatud Euroopa sotsiaalpartnerite organisatsioonide koordinaatorid.

Artikkel 5

Koosolekute läbiviimine

1. Kvoorumi moodustab kohalolevate liikmete või neid nõuetekohaselt esindavate asendusliikmete enamus, võttes arvesse artiklis 7 sätestatut.

2. Nõuandekomitee koosolekud ei ole avalikud. Kokkuleppel tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadiga võib nõuandekomitee liikmete absoluutse häälteenamusega otsustada, et arutelud on avalikud.

Artikkel 6

Nõutav enamus, arvamuste ja ettepanekute vastuvõtmine ning kirjalik menetlus

1. Olenemata artikli 5 lõikest 2, artiklist 12 ja käesoleva artikli lõike 3 kolmandast lõigust teeb nõuandekomitee otsuseid liikmete või neid nõuetekohaselt esindavate asendusliikmete kehtivate häälte absoluutse enamusega. Tühje hääletussedeleid ja erapooletuks jäämist loetakse kehtivateks häälteks. Esimees ei hääleta.

2. Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 75 lõike 2 punktis b osutatud arvamusi ja ettepanekuid käsitletakse üldiselt nõuandekomitee koosolekul.

Nendes osutatakse põhjendused, millel nad rajanevad.

Iga komitee esitatud arvamuse või ettepaneku puhul esitatakse häälte jagunemine. Arvamusele või ettepanekule lisatakse kirjalik ülevaade vähemuse seisukohtadest, kui viimane seda nõuab.

Arvamused ja ettepanekud esitatakse Euroopa Komisjonile, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjonile ja nõuandekomitee liikmetele ja asendusliikmetele.

3. Nõuandekomitee võib arvamuse, ettepaneku või muu otsuse vastu võtta kirjaliku menetluse teel, kui selles on kokku lepitud nõuandekomitee varasemal istungil.

Selleks saadab esimees vastuvõetava teksti nõuandekomitee liikmetele. Liikmetele antakse vähemalt 10 tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul neil on võimalik vastata, et nad on kavandatava teksti vastu või et nad jäävad erapooletuks. Kindlaksmääratud tähtaja jooksul vastamata jätmist käsitatakse poolthäälena.

Kindlaksmääratud tähtaja möödumisel teavitab esimees liikmeid hääletamise tulemustest. Nõuandekomitee liikmete absoluutse enamuse poolthääli saanud arvamust, ettepanekut või muud otsust käsitatakse vastuvõetuna liikmetele vastamiseks antud ajavahemiku viimasel päeval.

Artikkel 7

Liikme asendamine muu isiku kui asendusliikmega

1. Iga liige, kes ei saa koosolekul osaleda ega saata asendusliiget ennast asendama, võib volitada teist oma rühma kuuluvat liiget enda nimel hääletama. Need liikmed peavad teatama sellest esimehele enne koosoleku algust kirjalikult.

2. Liikmele ega asendusliikmele ei saa anda rohkem kui üht volitust hääletamiseks.

3. Volitus hääletamiseks kehtib üksnes sellel koosolekul, mille jaoks see anti.

Artikkel 8

Koosoleku protokoll

1. Protokoll iga päevakorrapunkti arutelu kohta ning nõuendekomitee arvamuste, ettepanekute ja soovituste kohta on sisuline ja täielik. Protokolli koostab sekretariaat esimehe volitusel.

2. Protokoll sisaldab kohalviibinud isikute nimekirja, täpsustades vajaduse korral liikmesriikide asutused, organisatsioonid või muud riiklikud üksused, mille koosseisu nad kuuluvad.

3. Nõuandekomitee kinnitab protokolli.

4. Protokoll esitatakse nõuandekomiteele kinnitamiseks ainult siis, kui selle projekt on saadetud täis- ja asendusliikmetele vähemalt viisteist päeva enne koosoleku kavandatavat kuupäeva. Kui dokumenti ei ole õigeaegselt esitatud, lükatakse kinnitamine edasi nõuandekomitee järgmisele koosolekule.

5. Protokolli projekti parandusettepanekud esitatakse kirjalikult hiljemalt koosoleku alguses, mille käigus need kinnitatakse.

Artikkel 9

Töörühmad

1. Komitee võib luua töörühmi eriülesannete täitmiseks. Komitee võib töörühma laiali saata, kui ta peab seda vajalikuks.

2. Töörühma liikmed määrab nõuandekomitee.

Ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide esindajate valimisel üritab nõuandekomitee saavutada nende võrdse esindatuse erinevate sektorite töörühmades.

3. Töörühmade tööd juhib nõuandekomitee esimees või tema määratud isik.

4. Töörühma esimees võib oma algatusel või ühe või mitme töörühma liikme taotlusel kutsuda koosolekutele eksperte.

5. Töörühma menetluseks vajalikud dokumendid tehakse kättesaadavaks kõikidele nõuandekomitee liikmetele ja asendusliikmetele.

Artikkel 10

Sekretariaat

1. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat osutab nõuandekomiteele sekretariaaditeenuseid. Esimehe juhtimise all korraldab sekretariaat nõuandekomitee ja töörühmade tööd ning aitab ette valmistada arvamuste ja ettepanekute projekte.

2. Kirjad nõuandekomiteele, töörühmadele ja sekretariaadile saadetakse selleks mõeldud e-posti aadressile (empl-ss-advisory-committee@ec.europa.eu)¸ mis kuulub Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi alla.

Artikkel 11

Läbipaistvus

1. Nõuandekomitee ja selle töörühmad registreeritakse eksperdirühmade registris.

2. Ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid registreeritakse läbipaistvusregistris.

3. Sekretariaat avaldab kõik asjaomased dokumendid, sealhulgas päevakorrad, protokollid ja osalejate kaastööd, kas otse eksperdirühmade registri kaudu või esitades registris lingi asjakohasele veebisaidile, kus nimetatud teave asub. Asjakohastele veebisaitidele pääsuks ei ole vaja ennast kasutajaks registreerida, samuti ei ole sellega seotud muid piiranguid. Eelkõige avaldab sekretariaat päevakorra ja muud asjakohased dokumendid õigeaegselt enne koosolekut, millele järgneb kinnitatud protokolli avaldamine. Avaldamisele tehakse erand vaid siis, kui leitakse, et dokumendi avalikustamine kahjustaks avalikku või erahuvi, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (3) artiklis 4.

4. Juurdepääsutaotlusi eksperdirühma valduses olevatele dokumentidele käsitletakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001.

Artikkel 12

Jõustumine, läbivaatamine ja kehtetuks tunnistamine

1. Käesolev töökord jõustub selle vastuvõtmise päeval nõuandekomitees liikmete absoluutse häälteenamusega

Töökord avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2. Nõuandekomitee võtab vastu otsuse töökorra läbivaatamise kohta oma liikmete absoluutse häälteenamusega.

3. Nõuandekomitee töökord, mis võeti vastu 22. oktoobril 2010, tunnistatakse kehtetuks alates lõikes 1 osutatud kuupäevast.

Brüssel, 21. oktoober 2016 Nõuandekomitee esimees Jordi CURELL GOTOR

(1) ELT L 166, 30.4.2004, lk 1, viimati muudetud komisjoni 17. detsembri 2014. aasta määrusega (EL) nr 1368/2014 (ELT L 366, 20.12.2014, lk 15).

(2) ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

(3) EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.