ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast Tšehhi Vabariigi poolt enne 1. aprilli 2014 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi alusel on põhjendatud järgmised järeldused. — Pärast jõudmist haripunkti 5,8 % SKPst 2009. aastal hakkas Tšehhi Vabariigi valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema ja jõudis 1,5 %-le SKPst 2013. aastal, mis oli nõukogu seatud tähtaeg. Paranemine tulenes konsolideerimisest nii kulude kui ka tulude poolel, eelkõige kaudsete maksude suurendamisest ja avaliku sektori investeeringute kärpimisest. — Tšehhi Vabariigi 2014. aasta lähenemisprogrammis prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2014. aastal 1,8 %-ni SKPst ja 2015. aastal 2,3 %-ni SKPst, komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb puudujääk 2014. aastal aga 1,9 %-ni SKPst ja 2015. aastal 2,4 %-ni SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Seega peaks puudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. — Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes ajavahemikul 2010–2013 keskmiselt 1,4 % SKPst aastas. See peaks prognooside kohaselt halvenema 2014. aastal 1 % SKPst (–1,1 %-le SKPst) ja 2015. aastal veelgi 0,8 % SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. — Võla suhe SKPsse suurenes aastatel 2009–2013 11,5 protsendipunkti võrra 46 %-ni. Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori koguvõlg ajutiselt 44,4 %-le SKPst 2014. aastal ja seejärel suureneb 45,8 %-le SKPst 2015. aastal.
(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast Taani poolt enne 1. aprilli 2014 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi alusel on põhjendatud järgmised järeldused. — Valitsemissektori eelarvepuudujääk jäi ajavahemikul 2010–2013 allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, välja arvatud 2012. aastal, mil eelarvepositsiooni mõjutas negatiivselt 2011. aasta pensionireformiga seotud ühekordne tagasimakse. Hinnanguliselt halvendas ühekordne tagasimakse 2012. aastal eelarvepositsiooni mahus 1,6 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2010. aastal 2,5 % SKPst, 2011. aastal 1,9 % SKPst, 2012. aastal 3,8 % SKPst ja 2013. aastal 0,8 % SKPst. Eelarvepositsiooni paranemine tulenes konsolideerimisest nii tulude kui ka kulude poolel, eelkõige avaliku sektori tarbimise kasvu piiramisest. — Taani 2014. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2014. aastal 1,3 % SKPst ja 2015. aastal 2,9 % SKPst. Riigi rahandust mõjutavad aastatel 2013–2014 ühekordsed tulud, mis tulenevad olemasolevate pensioniskeemide restruktureerimisest, mille raames on võimalik maksta tulevase pensioniga seotud ühekordsed maksukohustused soodsa määraga. Kõnealune meede peaks prognooside kohaselt parandama eelarvepositsiooni peaaegu 1,8 % SKPst mõlemal aastal. Meetme mõju kaob 2015. aastal, mistõttu peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema. Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2014. aastal 1,2 % SKPst ja 2015. aastal 2,7 % SKPst. Seega peaks puudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. — Pärast paranemist aastatel 2011–2013 kokku 0,7 % SKPst peaks struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) halvenema 0,8 % SKPst 2014. aastal (– 0,2 protsendile SKPst) ja veelgi 0,3 % SKPst 2015. aastal, eeldusel et poliitikat ei muudeta. — Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori koguvõlg 2014. aastal 43,5 protsendile SKPst ja seejärel suureneb 2015. aastal 44,9 protsendile SKPst, mis jääb allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst.
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks tööjõu vaba liikumist ning sotsiaalkindlustussüsteemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimist.
(4)

4. oktoobril 2012 ja 6. novembril 2012 teatas Saksamaa direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõike 4 kohaselt komisjonile, teistele liikmesriikidele ja taotlejatele ettepanekust vaidlusaluste toodete lubamist piirata. Saksamaa tegi ettepaneku, et neid tooteid ei lubataks automatiseeritud immutamisel kasutada, sest ta leidis, et need ei vasta nimetatud olukorras direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele, mis puudutavad mõju inimeste tervisele. Saksamaa märkis oma teadetes, et on ilmnenud mõned probleemid seoses professionaalsete käitlejate nahakaudse kokkupuutega IBPCga juhul, kui tooteid kasutatakse automatiseeritud immutamisel. See probleem on Saksamaal eriti aktuaalne, sest seal on palju kõnealust meetodit kasutavaid ettevõtteid, kes on teatanud, et automatiseerituse tase on madal ja seega on suur tõenäosus, et töötajad võivad töödeldud puiduga või saastatud pinnaga naha kaudu kokku puutuda.
(8)

Samuti selgub mõnest taotlusest, et vaske sisaldavaid biotsiide on vaja kasutada organismide kasvu takistamiseks laevade peamises vee sisselaskekohas, et vältida selle ummistumist, sest seda läbivat vett kasutatakse kõikjal laeva torustikus ja veesüsteemis. See kasutusviis hõlmab ka kogu torustiku sisemust, sealhulgas tuletõrjesüsteemi, mis on laeva ohutuks tööks hädavajalik.
(6)

Toiduohutusameti 12. detsembri 2013. aasta teaduslikus arvamuses, (2) milles käsitleti UV-kiirgusega töötlemise teel D-vitamiiniga rikastatud pagaripärmi ohutust, jõuti järeldusele, et UV-kiirgusega töödeldud pagaripärm, mille vitamiini D2 sisaldust on suurendatud, on kavandatud kasutusviiside korral ohutu.
(102)

Eelnevast järeldub, et nii aastast lühematel kuudes arvestatud perioodidel aastal 2005 kui ka osa aastast 2005 hõlmavatel kaheaastastel perioodidel ei ilmne, et 2005. aastal rakendatud reguleeritud tariifidesse arvestatud energiahinnad oleksid andnud reguleeritud tariifide alusel varustatud tarbijate rühmale eelise võrreldes elektribörsi hulgimüügi hindadega. Sellegipoolest on tõsiasi, et kogu elektrisüsteemi ulatuses makstud juurdepääsu tasudest ja reguleeritud tariifidest saadud tulu ei olnud 2005. aastal piisav, et katta süsteemi reguleeritud kulusid. Seetõttu tuleb kaaluda, kas kehtiv mehhanism on puudujäägi tagasimaksmise tagamiseks piisav.
(97)

Eelnevast järeldub, et võrdlus vabaturu tingimustes tarnimisega ei võta arvesse erinevat juriidilist ja faktilist olukorda vabaturu tarnijate ja reguleeritud tariifidega jaotusettevõtete vahel. Kui riik võib põhimõtteliselt kehtestada elektrisüsteemi jaotusettevõtetele ostu- ja müügihinnad ja muud kauplemistingimused, ei tähenda see, et nende poolt kantavate kulude hüvitamine annaks neile majandusliku eelise, mida nad muidu turutingimustes ei saaks. Tegelikult ei jäta tariifide reguleerimine, millele lisandub tarnekohustus, vabadust otsustada tarne kõige põhilisemate tegurite nagu hindade ja koguse üle. Mitte ainult hüpoteetilistes turutingimustes, s.o regulatiivsete piirangute puudumisel seoses selliste põhiliste parameetritega, oleks jaotusettevõtetel võimalik küsida lõppkasutajatelt palju kõrgemat, kulusid katvat tariifi. Peale selle, mis veelgi tähtsam, on Hispaania 2005. aasta elektrisüsteemis, nagu igas elektrisüsteemis, jaotusettevõte — või intensiivsete energiakasutajate kõrgepinge võrgu operaator — lihtsalt vahendaja, kes ühendab kasutaja füüsiliselt võrku, mis on elektri tarneks vajalik tingimus. Kui arvestada, et hüpoteetiline alternatiivne jaotusvõrk Hispaanias 2005. aastal puudus, määrati asjaomased jaotusettevõtted, kes varustasid nii vabaturgu kui ka reguleeritud turgu. Jaotusettevõtted täidavad hädavajalikku ülesannet, kuna nad muudavad elektri tarnimise võimalikuks, olenemata spetsiifilisest regulatiivkorrast või poliitikast või sellest, kas tarnimist valitsevad konkurentsitingimused tuginevad turumehhanismidele või regulatsioonile.
ET Euroopa Liidu Teataja L 205/2

NÕUKOGU OTSUS,

26. mai 2014,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise osalemise lepingu (mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioonis Liibüas (EUBAM Libya)) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

(2014/451/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 22. mai 2013. aasta otsuse 2013/233/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya)) (1) artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et kolmandate riikide osalemist missioonis EUBAM Libya käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepingutega, mis sõlmitakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 37, ning vajaduse korral täiendavate tehniliste kokkulepetega.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 17. märtsil 2014 pidas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitava osalemise lepingu üle Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioonis Liibüas (EUBAM Libya) („osalemise leping”).

(3) Osalemise leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline osalemise leping, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioonis Liibüas (EUBAM Libya), kiidetakse liidu nimel heaks.

Osalemise lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud osalemise lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel osalemise lepingu artikli 9 lõikes 1 sätestatud teate.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 26. mai 2014 Nõukogu nimel eesistuja Ch. VASILAKOS

(1) ELT L 138, 24.5.2013, lk 15.
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1381/2013 (3).
ET

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuli 2014,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XX lisa („Keskkond”) muutmisega

(2014/454/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu XX lisa („Keskkond”) muutmise ettepaneku suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

P. C. PADOAN

(1) EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

(2) EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2014,

…,

millega muudetakse EMP lepingu XX lisa („Keskkond”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

(1) EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks, (1) parandatud ELTs L 161, 29.6.2010, lk 11.

(2) Seetõttu tuleks EMP lepingu XX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu XX lisa punkti 1k (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/35/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

„1 l. 32009 L 0128: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71), parandatud ELTs L 161, 29.6.2010, lk 11. Käesolevas lepingus loetakse nimetatud direktiivi sätteid järgmises kohanduses: Norra puhul asendatakse artikli 4 lõikes 2 sõnad „26. novembriks 2012” sõnadega „1. jaanuariks 2016”.”

Artikkel 2

Direktiivi 2009/128/EÜ (parandatud ELTs L 161, 29.6.2010, lk 11) islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (2), või EMP ühiskomitee ... otsuse nr ... (3). [millega inkorporeeritakse määrus (EÜ) nr 1107/2009] jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, EMP ühiskomitee nimel eesistuja EMP ühiskomitee sekretärid

(1) ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.

(2) ELT L …

(3) [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1316/2013 (3).
4)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 12 Rahastamine 1. EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 on 9 570 000 eurot. EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015 on 9 820 000 eurot. 2. Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele. Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes. EUPOL COPPS võib komisjoni nõusolekul sõlmida tehnilisi kokkuleppeid liikmesriikidega, vastuvõtva poolega, osalevate kolmandate riikidega ja teiste rahvusvaheliste osalejatega seoses EUPOL COPPSile varustuse, teenuste ja ruumide soetamisega. 3. EUPOL COPPS vastutab oma eelarve täitmise eest. Sel eesmärgil allkirjastab EUPOL COPPS komisjoniga lepingu. 4. EUPOL COPPS vastutab alates 1. juulist 2014 volituste täitmisest tulenevate mis tahes nõuete ja kohustuste eest, välja arvatud nõuete eest, mis on seotud missiooni juhi tõsiste üleastumistega, mille eest vastutab tema. 5. Rahastamise rakendamine ei mõjuta artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud käsuliini ega EUPOL COPPSi operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust ja meeskondade koostalitlusvõimet. 6. Kulutused on rahastamiskõlblikud alates 9. juulist 2014.”
Direktiivi 91/271/EMÜ muud nõuded

Kas asulareoveepuhasti piisava toimimise tagamiseks normaalsete ilmastikutingimuste korral peetakse vajalikuks võtta meetmeid (artikkel 10 ja I lisa punkt B)? Kas on nähtud ette meetmed sademevee otselaske vähendamiseks (artikli 3 lõige 2 ja I lisa punkt A? Kas on nähtud ette meetmed artikli 7 rakendamiseks? Kas on nähtud ette meetmed puhastatud reovee taaskasutamiseks (artikli 12 lõige 1)? Kas on nähtud ette meetmed artikli 14 rakendamiseks seoses reoveesette haldamisega? Kas on nähtud ette meetmed, et vähendada tööstusliku reovee juhtimist kogumissüsteemidesse, et tagada vastavus I lisa punkti C nõuetele ? …
(6)

Assotsiatsiooninõukogu otsuses käsitletakse ka Kesk-Ameerika täiendavaid geograafilisi tähiseid, mis on loetletud lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis „Nimed, mille kohta on Kesk-Ameerika poole vabariigis esitatud geograafilise tähisena registreerimise taotlus”, tingimusel et need on päritoluriigi pooles edukalt registreeritud geograafiliste tähistena ja et need on pärast seda läbi vaadanud ja heaks kiitnud liidu pädev asutus.
(5)

27. novembril 2012 teatas taotluse esitaja komisjonile, et ta muutis oma taotlust ja soovib, et heaks kiidetakse üksnes tsitikoliini kasutamine toidulisandites koguses, mis ei ületa 500 mg päevas, ning eritoiduks ettenähtud toiduainetes, eelkõige toidus, mida kasutatakse meditsiinilisel eriotstarbel koguses, mis ühekordses portsjonis ei ületa 250 mg, ja nii, et seda liiki toidust saadav päevane kogus ei ületa 1 000 mg. Kõnealused tooted on täiskasvanutele, ega ole ette nähtud lastele.
(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised peavad võtma vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.
(5)

Komisjon kirjutas tootjale ja Belgia turustajale, kutsudes neid üles esitama oma tähelepanekuid Belgia ametiasutuste võetud meetme kohta. Tootja väitis oma vastuses, et pärast seda, kui ta sai Belgia ametiasutuste aruande ja teda külastas Kataloonia piirkondliku valitsuse juures tegutsev avalik-õiguslik asutus Agència Catalana del Consum, kes arestis asjaomase toote varud, on toode riigisiseselt ja rahvusvaheliselt turult kõrvaldatud. Klientidele on antud asjakohased juhised. Pärast meetme võtmist on toote varud hävitatud.
(127)

Kuna esialgne investeering on piiratud projekti rahastamislüngaga, teeb komisjon järelduse, et abi on vajalik ühendveoterminali ehitamise tagamiseks ja kombineeritud vedude arendamiseks Slovakkias. Samuti on ta seisukohal, et abi suurus on vajaliku miinimumi tasemel, sest see on suurem rahastamislüngast ning on seetõttu proportsionaalne, et saavutada ühistes huvides olev eesmärk tagada üleminek maanteeveolt raudteeveole.
(1)

Otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal Nancys asuv Prantsuse toidu sanitaarohutuse amet Agence française de sécurité sanitaire des aliments (edaspidi „AFSSA”), mis on alates 1. juulist 2010 ühendatud toidu, keskkonna ja töö sanitaarohutuse riikliku ametiga Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (edaspidi „ANSES”), määratud eriinstituudiks, mis vastutab marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest.
(2)

Otsusega 2000/427/EÜ (2) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Otsusega 2006/495/EÜ (3) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007. Otsustega 2007/503/EÜ (4) ja 2007/504/EÜ (5) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008. Otsusega 2008/608/EÜ (6) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Otsusega 2010/416/EL (7) otsustas nõukogu, et Eesti on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Otsusega 2013/387/EL (8) otsustas nõukogu, et Läti on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks.
(5)

Šveitsi Konföderatsioon ja Liechtensteini Vürstiriik on teatanud ühiskomitee sekretariaadile, et nad ei ole suutnud lõpetada oma sisemenetlusi enne 21. mai koosolekut ning vastavalt konventsiooni artikli 4 lõikele 4 sõltub see, kas nad kiidavad otsuse koosolekul heaks, nimetatud menetluste lõpuleviimisest,
(2)

Lepingu artikli 232 lõikes 2 on sätestatud, et CARIFORUMi-ELi nõuandekomitees osalemise üle otsustab ühisnõukogu, et tagada kõikide huvitatud poolte laialdane esindatus.
3.

Kooskõlas liidu võrdlusmeetodiga prognoositakse searümba tailihasisaldust valemi abil, mis sidusmuutujate alusel on saadud ultrahelikujutisest. Kujutise analüüsist saadakse rohkem kui 50 sidusmuutujat. Statistilise analüüsiga arvutatakse kaks koordinaati, millest kumbki on sama kuue sidusmuutuja lineaarne kombinatsioon. Lõplik valem esitatakse sidusmuutujatega järgmisel kujul: , kus: R2P4 : p2_selected_fat_mm. Rasvakihi mõõde P2 (millimeetrites) valitud kohas; R2P11 : minpair_value. Ristlõike vektori jaoks kasutatakse filtermaski, mis valib kaks eraldi, teineteisest 14 cm kaugusel asuvat piirkonda. See on filtri tulemusvektori miinimum; R2P12 : P2_skew. Valitud P2 ja valimata P2 suhe. Tegelikult kasutatav punkt on keskosale pisut lähemal, et suurendada väärtuse sobivust väga längus rümpade puhul. Väärtus on suurem kui 1,0 või sellega võrdne; R2P15 : minpair_value v2. Minpair-väärtuse teine versioon. Liha/roide eralduspind R3P5 : max_meat_mm. Liha suurim mõõt. Roide suurim kaugus miinus peki vähim kaugus, mis on teisendatud millimeetriteks. Fat 1 rasvakihtide eralduspind Rasvakihti fat1 mõõdetakse sea tagaosa reietükil 5.–6. roide juures. Neid nimetatakse B-punktideks. R4P3 : fat1_p2_selected. Rasvakihi fat1 mõõdud valitud punktis P2.
(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikele 2 ja ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artiklile 21 kehtib nii EKP-le kui ka riiklikele pädevatele asutustele kohustus vahetada teavet. Ilma et see piiraks EKP õigust saada krediidiasutuste poolt esitatud teavet otse või omada sellele teabele jooksvat juurdepääsu, edastavad riiklikud pädevad asutused EKP-le eraldi kogu teabe, mis on vajalik EKP-le määrusega (EL) nr 1024/2013 pandud ülesannete täitmiseks.
(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4) on sätestatud nõuded, mis kehtivad toidulisandite puhul. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1925/2006 (5) on sätestatud nõuded vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatavate muude ainete toidule lisamise kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/39/EÜ (6) on sätestatud nõuded eritoiduks ette nähtud toiduainete kohta. Komisjoni direktiivis 96/8/EÜ (7) on sätestatud nõuded kehakaalu alandamiseks ette nähtud vähese energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta. Mikrovetikatest Schizochytrium sp. saadud õli kasutamine tuleks lubada viisil, mis ei piira kõnealuste õigusaktide sätete kohaldamist.
(6)

Lisaks selgub mõnest taotlusest, et vaske sisaldavaid biotsiide on vaja kasutada laevade peamises vee sisselaskekohas seda ummistavate organismide kasvu takistamiseks ning selline kasutus on oluline, et vältida selle ummistumist, sest seda läbivat vett kasutatakse kõikjal laeva torustikus ja veesüsteemis. See kasutusviis hõlmab ka kogu torustiku sisemust, sealhulgas tuletõrjesüsteemi, mis on laeva ohutuks tööks hädavajalik.
(17)

Viiendaks väitis EU ProSun, et CCCME teatis ei ole majanduslikult põhjendatud. Esimene majanduslik vastuväide on, et Bloombergi andmebaas on võrdlusalus, mitte konkreetne hinnanoteering, sest eri turgude hinnad on standarditud USA dollaritesse. Komisjon märgib, et hinnakohustuses osutatakse „keskmistele hindadele” ja seega põhineb hinnakohustus seisukohal, et Bloombergi andmebaas sisaldab hinnanoteeringuid. Ei ole kahtlust, et Bloombergi andmebaas on USA dollarites hindade kogumik. Minimaalne impordihind on aga esitatud eurodes. Seega on kohane konverteerida kõnealused noteeringud eurodesse, et teada, millise hinnaga eurodes on võimalik maailmaturul soetada päikesepaneele. Arvestades, et liidus sõlmitakse lepinguid peamiselt eurodes, leiab komisjon, et keskmine hind eurodes on rahvusvaheliste hinnasuundumuste poolt liidu olukorrale avaldatava mõju hindamisel asjakohasem. Teine majanduslik vastuväide on seotud kohandamismehhanismi eesmärgiga ja sellega, kas see sarnaneb muudes hinnakohustustes kasutatud ja toorainehindadel põhinevate kohandamismehhanismide eesmärkidega. Esiteks märgib komisjon, et otsuse 2013/423/EL põhjendus 4 osutab tõepoolest sellele, et käesoleval juhul on kohandamismehhanismi eesmärk samane varasemates hinnakohustustes kasutatud kohandamismehhanismide eesmärkidega, vaatamata asjaolule, et tehnilistel põhjustel ei olnud käesoleva juhtumi puhul võimalik toorainete hinda kasutada. Teiseks ei põhine minimaalne impordihind liidu tootjate tootmiskuludel koos mõistliku kasumiga, vaid otsuse 2013/423/EL põhjenduses 7 ja rakendusotsuse 2013/707/EL põhjenduses 22 kirjeldatud metoodikal.
(7)

Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 102 ei jõustu leping Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks enne, kui liikmesriigid on komisjonile teatanud, et leping on kooskõlas nende vastava siseriikliku õigusega kohaldatavaks muutunud.