ET Euroopa Liidu Teataja L 199/23

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 862/2007,

11. juuli 2007,

mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Justiits- ja siseministrite nõukogu 28.–29. mai 2001. aasta järeldustes oldi ühise analüüsi ning rände ja varjupaigastatistika paranenud vahetamise põhjal seisukohal, et statistika parandamiseks on vajadus ühtse ja tervikliku raamistiku järele.

(2) 2003. aasta aprillis avaldas komisjon teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile, kus sätestatakse rändevaldkonna ühenduse statistika kogumise ja analüüsi tegevuskava. See hõlmas mitmeid olulisi muutusi, mille abil parandada statistika terviklikkust ja ühtlustatust. Tegevuskava kohaselt oli komisjoni eesmärk teha ettepanek õigusaktiks ühenduse rände- ja varjupaigastatistika kohta.

(3) 19. ja 20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil jõuti järeldusele, et Euroopa Liidu rände ja varjupaiga valdkonda hõlmava teabe kogumiseks ja analüüsiks on vaja märksa tõhusamaid vahendeid.

(4) Euroopa Parlament juhtis oma 6. novembri 2003. aasta resolutsioonis (3) eespool nimetatud komisjoni teatise kohta tähelepanu, et on vaja õigusakte tagamaks igakülgse statistika koostamine õiglase ja tõhusa ühenduse rändepoliitika edendamiseks. Resolutsiooniga toetatakse komisjoni kavatsust teha ettepanek õigusaktiks rände- ja varjupaigastatistika kohta.

(5) Euroopa Liidu laienemine on toonud geograafilise ja poliitilise lisamõõtme rändega seotud nähtuste skaalale. See on loonud ka täiendava vajaduse täpse, ajakohase ja ühtlustatud statistilise teabe järele. Lisaks on olemas kasvav vajadus statistilise teabe järele, mis hõlmaks migrantide kutseala, haridust, oskusi ja tegevusvaldkonda.

(6) Ühtlustatud ja võrreldav ühenduse rände- ja varjupaigastatistika on ülimalt oluline ühenduse rännet ja varjupaika ning isikute vaba liikumist käsitleva õiguskorra ja poliitika arendamiseks ja järelevalveks.

(7) Varjupaika ja rännet käsitlevat statistilise teabe vahetust ning ühenduse statistika kogumist ja väljaandmist on vaja tõhustada, sest siiani on see toimunud suuliste kokkulepete alusel.

(8) On ülimalt oluline, et ühenduse õigusaktide ja poliitika arengu järelevalveks ja rakendamiseks on olemas teave kogu Euroopa Liidus. Kehtiv tava ei taga kõikidel juhtudel piisavalt ühtsete andmete regulaarset, õigeaegset ja kiiret esitamist ja levitamist.

(9) Käesolev määrus ei hõlma hinnanguid liikmesriikides ebaseaduslikult elavate isikute arvu kohta. Liikmesriigid ei peaks esitama komisjonile (Eurostat) selliseid hinnanguid või andmeid selliste inimeste kohta, kuigi kõnealused isikud võib kaasata rahvastiku olukorra uuringutesse.

(10) Võimaluse korral on käesolevas määruses kasutatud määratlused võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni soovitustest rahvusvahelise rände statistika kohta, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni soovitustest rahva- ja eluasemeloenduse kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piirkonnas või EÜ õigusaktidest, ning neid tuleks asjakohaste menetluste järgi ajakohastada.

(11) Ühenduse uute vajaduste tõttu rände ja varjupaiga valdkonna statistika osas on aegunud nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta (4).

(12) Seepärast tuleks määrus (EMÜ) nr 311/76 kehtetuks tunnistada.

(13) Kuna liikmesriigid ei saa käesoleva määruse eesmärki, milleks on üldiste statistiliste standardite loomine rännet ja rahvusvahelist kaitset käsitleva võrreldava statistika koostamiseks, piisaval määral saavutada ja see on meetme ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(14) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (5) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Eelkõige nõuab ühenduse statistika koostamine vastavust erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse standarditele.

(15) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

(16) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus määratlusi ajakohastada, otsustada andmete rühmitamise ja täiendavate jaotuste üle ning kehtestada täpsuse ja kvaliteedi standardite eeskirjad. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid ja täiendada käesolevat määrust, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

(17) Statistikaprogrammi komiteega, mis on loodud nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee), (7) on nimetatud otsuse artikli 3 kohaselt konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Määrusega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ühenduse statistika kogumiseks ja koostamiseks järgmistes valdkondades:

a) sisseränne liikmesriikide territooriumile ja väljaränne liikmesriikide territooriumilt, kaasa arvatud liikumine ühe liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile ning liikumine liikmesriigi ja kolmanda riigi territooriumi vahel;

b) tavaliselt liikmesriigi territooriumil elava isiku kodakondsus ja sünniriik;

c) sisserändega seotud liikmesriikide haldus- ja kohtumenetlused: elamisloa andmine, kodakondsus, varjupaik ja muud rahvusvahelise kaitse vormid ning ebaseadusliku sisserände ennetamine.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „alaline elukoht” — koht, kus isik tavaliselt veedab oma igapäevast puhkeaega, välja arvatud ajutised äraolekud vaba aja sisustamiseks, puhkuseks, sõprade ja sugulaste külastamiseks, äritegevuseks, raviks või religioosseks palverännakuks, või selle puudumisel seaduslik või registreeritud elukoht;

b) „sisseränne” — tegevus, mille käigus isik asub alaliselt elama liikmesriigi territooriumile perioodiks, mis on, või on eeldatavalt, vähemalt kaksteist kuud, olles eelnevalt alaliselt elanud teises liikmesriigis või kolmandas riigis;

c) „väljaränne” — tegevus, mille käigus isik, kes on eelnevalt alaliselt elanud liikmesriigi territooriumil, lõpetab alalise elamise liikmesriigis perioodiks mis on, või on eeldatavalt, vähemalt kaksteist kuud;

d) „kodakondsus” — eriline õiguslik side üksikisiku ja tema riigi vahel, mis on omandatud sünnijärgselt või naturalisatsiooni korras kas avalduse või valiku alusel, abielludes või mõnel muul viisil vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;

e) „sünniriik” — ema elukohariik (võimaluse korral praegustes piirides) sünni ajal või selle puudumisel riik (võimaluse korral praegustes piirides), kus sünd toimus;

f) „sisserändaja” — isik, kes rändab sisse;

g) „väljarändaja” — isik, kes rändab välja;

h) „pikaajaline elanik” — pikaajaline elanik nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (8) artikli 2 punkti b tähenduses;

i) „kolmanda riigi kodanik” — iga isik, kes ei ole ühenduse kodanik asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses, kaasa arvatud kodakondsuseta isikud;

j) „rahvusvahelise kaitse taotlus” — rahvusvahelise kaitse taotlus nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (9) artikli 2 punkti g tähenduses;

k) „pagulasseisund” — pagulasseisund direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punkti d tähenduses;

l) „täiendava kaitse seisund” — täiendava kaitse seisund direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punkti f tähenduses;

m) „pereliikmed” — pereliikmed nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (10) artikli 2 punkti i tähenduses;

n) „ajutine kaitse” — ajutine kaitse nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (11) artikli 2 punkti a tähenduses;

o) „saatjata alaealine” — saatjata alaealine direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punkti i tähenduses;

p) „välispiirid” — välispiirid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (12) artikli 2 punkti 2 tähenduses;

q) „kolmandate riikide kodanikud, kellel keelatakse territooriumile siseneda” — kolmandate riikide kodanikud, kellel keelatakse välispiiril territooriumile siseneda, sest nad ei vasta kõigile määruse (EÜ) nr 562/2006 artikli 5 lõikes 1 sätestatud territooriumile sisenemise nõuetele ega kuulu kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 4 osutatud isikute kategooriatesse;

r) „kolmandate riikide kodanikud, kes leiti ebaseaduslikult territooriumil viibimas” — kolmandate riikide kodanikud, kes leitakse ametlikult liikmesriigi territooriumil ja kes ei vasta või enam ei vasta selles liikmesriigis viibimise või elamise tingimustele;

s) „ümberasumine” — kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku üleviimine tema rahvusvahelise kaitse ja püsiva lahenduse vajaduste hindamise põhjal liikmesriiki, kus tal lubatakse elada kindla õigusliku staatusega.

2. Liikmesriigid annavad komisjonile (Eurostat) aru hinnangute ja muude siseriiklikel määratlustel põhineva statistika kohandamise meetodite kasutamisest ja tõenäolisest mõjust, et vastata lõikes 1 esitatud ühtlustatud määratlustele.

3. Võrdlusaastal 2008 võib käesoleva määruse kohaselt komisjonile (Eurostat) esitatud statistika põhineda alternatiivsetel (siseriiklikel) määratlustel. Sellisel juhul teatavad liikmesriigid need alternatiivsed määratlused komisjonile (Eurostat).

4. Kui liikmesriik ei ole kohustatud järgima lõike 1 määratlustes viidatud õigusakte, peaks see liikmesriik esitama käesoleva määruse alusel nõutud statistikaga võrreldava statistika, kui seda on võimalik esitada olemasolevate õigus- ja/või haldusmenetluste kohaselt.

Artikkel 3

Statistika rahvusvahelise rände, alalise rahvastiku ja kodakondsuse saamise kohta

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) statistika järgmiste arvude kohta:

a) liikmesriigi territooriumile saabuvad sisserändajad liigitatuna järgmiselt: i) kodakondsuse rühmad vanuse ja soo kaupa; ii) sünniriigi rühmad vanuse ja soo kaupa; iii) eelmise alalise elukohariigi rühmad vanuse ja soo kaupa;

b) liikmesriigi territooriumilt lahkuvad väljarändajad liigitatuna järgmiselt: i) kodakondsuste rühmade kaupa; ii) vanuse kaupa; iii) soo kaupa; iv) järgmise alalise elukoha riikide rühmade kaupa;

c) isikud, kelle alaline elukoht võrdlusperioodi lõpus on liikmesriigis, liigitatuna järgmiselt: i) kodakondsuse rühmad vanuse ja soo kaupa; ii) sünniriigi rühmad vanuse ja soo kaupa;

d) isikud, kelle alaline elukoht on liikmesriigi territooriumil ja kes on omandanud võrdlusaasta jooksul liikmesriigi kodakondsuse, kuid on omanud enne muu liikmesriigi või kolmanda riigi kodakondsust või on olnud kodakondsuseta, liigitatuna vanuse ja soo kaupa ning vastavalt asjaomase isiku eelnevale kodakondsusele või kodakondsuseta olemisele.

2. Lõikes 1 nimetatud statistika vastab võrdlusperioodina ühele kalendriaastale ning see esitatakse komisjonile (Eurostat) kaheteistkümne kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu. Esimene võrdlusaasta on 2008.

Artikkel 4

Statistika rahvusvahelise kaitse kohta

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) statistika järgmiste arvude kohta:

a) isikud, kes on võrdlusperioodi jooksul esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse või on taotlusse hõlmatud pereliikmetena;

b) isikud, kelle kohta on võrdlusperioodi lõpuks esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus, mida vaatab läbi asjaomane riiklik ametiasutus;

c) võrdlusperioodi jooksul tagasivõetud rahvusvahelise kaitse taotlused.

Statistika on jaotatud vanuse ja soo ning asjaomaste isikute kodakondsuse kaupa. Nimetatud statistika vastab võrdlusperioodina ühele kalendrikuule ning see esitatakse komisjonile (Eurostat) kahe kuu jooksul pärast võrdluskuu lõppu. Esimene võrdluskuu on 2008. aasta jaanuar.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) statistika järgmiste arvude kohta:

a) isikud, keda hõlmavad esimese astme otsused, millega lükatakse tagasi rahvusvahelise kaitse taotlused, nagu otsused, millega loetakse taotlused vastuvõetamatuks või põhjendamatuks, ning prioriteetselt ja kiirendatud korras tehtud otsused, mille haldus- või kohtuasutused on teinud võrdlusperioodi jooksul;

b) isikud, keda hõlmavad esimese astme otsused pagulasseisundi andmise või äravõtmise kohta, mille haldus- või kohtuasutused on teinud võrdlusperioodi jooksul;

c) isikud, keda hõlmavad esimese astme otsused täiendava kaitse seisundi andmise või äravõtmise kohta, mille haldus- või kohtuasutused on teinud võrdlusperioodi jooksul;

d) isikud, keda hõlmavad esimese astme otsused ajutise kaitse andmise või äravõtmise kohta, mille haldus- või kohtuasutused on teinud võrdlusperioodi jooksul;

e) isikud, keda hõlmavad muud esimese astme otsused, millega antakse või tühistatakse riigis viibimise luba siseriikliku rahvusvahelise kaitse alase õiguse alusel humanitaarsetel põhjustel ja mille haldus- või kohtuasutused on teinud võrdlusperioodi jooksul.

Statistika on jaotatud vanuse ja soo ning asjaomaste isikute kodakondsuse kaupa. Nimetatud statistika vastab võrdlusperioodina kolmele kalendrikuule ning see esitatakse komisjonile (Eurostat) kahe kuu jooksul pärast võrdlusperioodi lõppu. Esimene võrdlusperiood on 2008. aasta jaanuar kuni märts.

3. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) statistika järgmiste arvude kohta:

a) rahvusvahelise kaitse taotlejad, keda pädev siseriiklik ametiasutus peab võrdlusperioodi jooksul saatjata alaealisteks;

b) isikud, keda hõlmavad lõplikud otsused, mis lükkavad tagasi rahvusvahelise kaitse taotlused, nagu otsused, millega loetakse taotlused vastuvõetamatuks või põhjendamatuks, ning prioriteetselt ja kiirendatud korras tehtud otsused, mille haldus- või kohtuasutused on teinud edasikaebamise või läbivaatamise käigus võrdlusperioodi jooksul;

c) isikud, keda hõlmavad lõplikud otsused pagulasseisundi andmise või äravõtmise kohta, mille haldus- või kohtuasutused on teinud edasikaebamise või läbivaatamise käigus võrdlusperioodi jooksul;

d) isikud, keda hõlmavad lõplikud otsused täiendava kaitse andmise või äravõtmise kohta, mille haldus- või kohtuasutused on teinud edasikaebamise või läbivaatamise käigus võrdlusperioodi jooksul;

e) isikud, keda hõlmavad lõplikud otsused ajutise kaitse andmise või äravõtmise kohta, mille haldus- või kohtuasutused on teinud edasikaebamise või läbivaatamise käigus võrdlusperioodi jooksul;

f) isikud, keda hõlmavad muud lõplikud otsused, mille haldus- või kohtuasutused on teinud edasikaebamise või läbivaatamise käigus võrdlusperioodi jooksul, et anda või tühistada riigis viibimise luba humanitaarsetel põhjustel siseriikliku rahvusvahelise kaitse alase õiguse alusel;

g) isikud, kellele on antud võrdlusperioodi jooksul luba elada liikmesriigis siseriikliku või ühenduse ümberasumiskava raamistikus, kui sellist kava kõnealuses liikmesriigis kohaldatakse.

Statistika on jaotatud vanuse ja soo ning asjaomaste isikute kodakondsuse kaupa. Nimetatud statistika vastab võrdlusperioodina ühele kalendriaastale ning see esitatakse komisjonile (Eurostat) kolme kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu. Esimene võrdlusaasta on 2008.

4. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) järgmise statistika määruse (EÜ) nr 343/2003 ja komisjoni 2. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1560/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003 (13) kohaldamise kohta:

a) varjupaigataotleja tagasivõtmis- või vastuvõtmistaotluste arv;

b) sätted, millel punktis a nimetatud taotlused põhinevad;

c) punktis a nimetatud taotlustele vastuseks tehtud otsused;

d) punktis c nimetatud otsustega kaasnenud üleandmiste arv;

e) teabe saamiseks esitatud palvete arv.

Nimetatud statistika vastab võrdlusperioodina ühele kalendriaastale ning see esitatakse komisjonile (Eurostat) kolme kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu. Esimene võrdlusaasta on 2008.

Artikkel 5

Statistika ebaseadusliku riiki sisenemise ja riigis viibimise ennetamise kohta

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) statistika järgmiste arvude kohta:

a) kolmandate riikide kodanikud, kellele keelati liikmesriiki siseneda ühenduse välispiiril;

b) kolmandate riikide kodanikud, kes leiti siseriiklike sisserände seaduste alusel ebaseaduslikult viibimas liikmesriigi territooriumil.

Punkti a kohane statistika on jaotatud vastavalt määruse (EÜ) nr 562/2006 artikli 13 lõikele 5.

Punkti b kohane statistika on jaotatud vanuse ja soo ning asjaomaste isikute kodakondsuse kaupa.

2. Lõikes 1 nimetatud statistika vastab võrdlusperioodina ühele kalendriaastale ning see esitatakse komisjonile (Eurostat) kolme kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu. Esimene võrdlusaasta on 2008.

Artikkel 6

Statistika kolmandate riikide kodanike elamislubade ja elamise kohta

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) järgmise statistika:

a) kolmandate riikide kodanikele väljastatud elamislubade arv liigitatuna järgmiselt: i) võrdlusperioodil välja antud esmakordsed elamisload liigitatuna kodakondsuse, elamisloa andmise põhjuse ja elamisloa kehtivusaja alusel; ii) võrdlusperioodil välja antud elamisload isikutele, kes muutsid oma sisserändaja seisundit või riigis viibimise põhjust, liigitatuna kodakondsuse, elamisloa andmise põhjuse ja elamisloa kehtivusaja alusel; iii) võrdlusperioodi lõpus kehtivad elamisload (välja antud elamislubade arv, mis ei ole tühistatud ega kehtivusaega ületanud) liigitatuna kodakondsuse, elamisloa andmise põhjuse ja elamisloa kehtivusaja alusel;

b) pikaajaliste elanike arv võrdlusperioodi lõpus liigitatuna kodakondsuse alusel.

2. Kui liikmesriikide õigus ja haldustava võimaldavad erilisi pikaajalisi viisasid või sisserändaja seisundit, mis antakse elamisloa asemel, peab nende viisade ja lubade arv sisalduma lõikes 1 nõutud statistikas.

3. Lõikes 1 nimetatud statistika vastab võrdlusperioodina ühele kalendriaastale ning see esitatakse komisjonile (Eurostat) kuue kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu. Esimene võrdlusaasta on 2008.

Artikkel 7

Statistika tagasipöördumiste kohta

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) järgmise statistika:

a) nende kolmandate riikide kodanike arv, kes leiti ebaseaduslikult liikmesriigi territooriumil viibimas ja kelle kohta on olemas haldus- või kohtuotsus või akt, mis konstateerib või deklareerib nende ebaseaduslikku riigis viibimist ja millega kohustatakse neid liikmesriigi territooriumilt lahkuma, liigitatuna asjaomaste isikute kodakondsuse kaupa;

b) nende kolmandate riikide kodanike arv, kes on liikmesriigi territooriumilt pärast punktis a osutatud haldus- või kohtuotsust või akti tegelikult lahkunud, liigitatuna tagasi saadetud isikute kodakondsuse kaupa.

2. Lõikes 1 nimetatud statistika vastab võrdlusperioodina ühele kalendriaastale ning see esitatakse komisjonile (Eurostat) kolme kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu. Esimene võrdlusaasta on 2008.

3. Lõikes 1 nimetatud statistika ei hõlma kolmandate riikide kodanikke, kes antakse ühelt liikmesriigilt teisele liikmesriigile üle määrusega (EÜ) nr 343/2003 ja määrusega (EÜ) nr 1560/2003 kehtestatud mehhanismi alusel.

Artikkel 8

Täiendavad jaotused

1. Komisjon võib võtta vastu järgnevalt esitatud täiendavate jaotuste määratlemisega seotud meetmed järgmise statistika kohta:

a) kogu artiklis 4 nõutud statistika järgmine jaotus: i) taotluse esitamise aasta;

b) artikli 4 lõikes 4 nõutud statistika järgmine jaotus: i) nende isikute arv, keda puudutab taotlus, otsus või üleandmine;

c) artikli 5 lõike 1 punktis a nõutud statistika järgmine jaotus: i) vanus; ii) sugu;

d) artikli 5 lõike 1 punktis b nõutud statistika järgmine jaotus: i) kinnipidamise põhjused; ii) kinnipidamise koht;

e) artiklis 6 nõutud statistika järgmine jaotus: i) aasta, mil elamisluba esmakordselt välja anti; ii) vanus; iii) sugu;

f) artiklis 7 nõutud statistika järgmine jaotus: i) lahkuma kohustava otsuse või akti põhjus; ii) vanus; iii) sugu.

2. Lõikes 1 mainitud täiendavad jaotused esitatakse ainult eraldi, mitte ristliigitusena koos vastavalt artiklitele 4–7 nõutud jaotustega.

3. Otsustamaks, kas on vaja täiendavaid jaotusi, arvestab komisjon teabevajadust ühenduse poliitika arendamiseks ja järelevalveks ning võtab arvesse asjaomaste andmeallikate kättesaadavust ja nendega seotud kulusid.

Läbirääkimisi täiendavate jaotuste üle, mis võivad olla vajalikud artiklite 4–7 kohaldamiseks, alustatakse hiljemalt 20. augustil 2009. Täiendavate jaotuste rakendamise kõige varasem võrdlusaasta on 2010.

Artikkel 9

Andmeallikad ja kvaliteedistandardid

1. Statistika põhineb järgmistel andmeallikatel vastavalt nende kättesaadavusele liikmesriikides ja kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavadega:

a) haldus- ja õigusmeetmete dokumendid;

b) haldusmeetmete registrid;

c) isikute või mõnede alarühmade registrid;

d) loendused;

e) valikuuringud;

f) muud asjaomased allikad.

Statistikaprotsessi osana võib kasutada teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud statistilisi hindamismeetodeid.

2. Liikmesriigid annavad komisjonile (Eurostat) aru kasutatud andmeallikatest, allikate valikukriteeriumidest ja andmeallikate mõjust statistika kvaliteedile ja kasutatud hindamismeetoditest ning teavitavad komisjoni (Eurostat) nendes tehtud muudatustest.

3. Liikmesriigid esitavad komisjonile tema taotluse korral kogu teabe, mis on vajalik statistilise teabe kvaliteedi, võrreldavuse ja täielikkuse hindamiseks.

4. Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostat) viivitamatult muudatustest ja parandustest määruse alusel esitatavas statistikas ning muutustest metoodikas ja kasutatud andmeallikates.

5. Andmete edastamiseks sobivate vormingute määratlemisega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

Artikkel 10

Rakendusmeetmed

1. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, eeskirjade sätestamine andmete edastamiseks sobivate vormingute kohta vastavalt artiklile 9, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

2. Järgmised meetmed, mis on vajalikud käesoleva määruse rakendamiseks ja mõeldud selle vähemoluliste sätete muutmiseks muu hulgas selle täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:

a) artikli 2 lõikes 1 sätestatud määratluste ajakohastamine;

b) artikli 3 lõikes 1 sätestatud sünniriigi rühmade, eelmise või järgmise alalise elukohariigi rühmade ja kodakondsuse rühmade kategooriate määratlemine;

c) artikli 6 lõike 1 punktis a sätestatud loa andmise põhjuste kategooriate määratlemine;

d) artiklis 8 sätestatud muutujatele kohaldatavate täiendavate jaotuste ja jaotustasemete määratlemine;

e) täpsuse ja kvaliteedi standardite eeskirjade kehtestamine.

Artikkel 11

Komitee

1. Rakendusmeetmete vastuvõtmisel abistab komisjoni otsusega 89/382/EMÜ, Euratom asutatud statistikaprogrammi komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklit 5 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 12

Aruanne

Hiljemalt 20. augustil 2012 ja seejärel iga kolme aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat ja selle kvaliteeti käsitleva aruande.

Artikkel 13

Kehtetuks tunnistamine

Käesolevaga tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 311/76 kehtetuks.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Strasbourg, 11. juuli 2007 Euroopa Parlamendi nimel president H.-G. PÖTTERING Nõukogu nimel eesistuja M. LOBO ANTUNES

(1) ELT C 185, 8.8.2006, lk 31.

(2) Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2007. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus.

(3) ELT C 83 E, 2.4.2004, lk 94.

(4) EÜT L 39, 14.2.1976, lk 1.

(5) EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(6) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

(7) EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

(8) ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

(9) ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

(10) ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.

(11) EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12.

(12) ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

(13) ELT L 222, 5.9.2003, lk 3.