ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta püügile ja kaaspüügile lestaliste ja tursklaste püügil ICESi 3.a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas, kui püügiks kasutatakse traale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. Ühises soovituses taotleti ka uut kõrgel ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta suhtes, mis on püütud 100–119 mm võrgusilma suurusega traalidega ICESi 3.a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid täiendavaid teaduslikke tõendeid, mis kinnitavad kõnealuses püügipiirkonnas atlandi merilesta vette tagasi laskmisel kõrget ellujäämismäära. STECF märkis, et tugiuuringutel oli võrgusilma suurus 90 mm; seega on ebatõenäoline, et ellujäämismäärad on madalamad, kui võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm. Arvestades, et atlandi merilesta ellujäämist mõjutavad peamised tegurid on aastaaeg ja kokkupuude õhuga ning et ellujäämismäärad võivad pärast 60 minuti pikkust kokkupuudet õhuga olla madalamad, tuleks erand lisada käesolevasse määrusesse ning atlandi merilesta soovimatu saak tuleks viivitamata vette tagasi lasta.
(10)

2019. aastal ületas Portugal talle eraldatud pikkuim-tuuni püügikvooti Atlandi ookeanil, põhja pool 5° põhjalaiust (ALB/AN05N). 14. juulil 2020 taotles Portugal mahaarvamise jaotamist kahele aastale. Suuniste punkti 3 alapunkti c kohaselt võib lubada mahaarvamise jagamist kahele või enamale aastale, kui see on ette nähtud konkreetsete rahvusvaheliste eeskirjadega (näiteks piirkondlike kalandusorganisatsioonide eeskirjad), mis seonduvad asjaomase kalavaru ülepüügi hüvitamisega. Võttes arvesse Portugali esitatud teavet ja seda, et ICCATi täiendava soovituse 16–06 (Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta) (11) punktis 7 on sätestatud, et lepinguosalise 2019. aasta aastase kvoodi/püügilimiidi ületamine arvatakse kohandamise aastal 2021 või enne seda vastavast kvoodist/püügilimiidist maha, tuleks mahaarvamine, sealhulgas asjakohased kohaldatavad korrutustegurid, jaotada võrdselt kahe aasta peale. Seepärast tuleks kohandada rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 ette nähtud mahaarvamist 2020. aasta kvoodist.
1.

Eeldusel, et asjaomase taudi esinemisest asjaomasel territooriumil ei ole kunagi teatatud või see on likvideeritud ja sellest ei ole teatatud asjaomase territooriumi taudivaba staatuse tunnustamise taotluse esitamisele eelneva vähemalt 25 aasta jooksul, esitab pädev asutus varasematel andmetel ja seireandmetel põhineva taudivaba staatuse tunnustamise taotluses järgmise teabe: a) varroosivaba staatuse tunnustamise taotluse puhul: dokumenteeritud tõendid delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa III osa 1. jao punktides a–f sätestatud nõuetele vastavuse kohta; b) Bonamia exitiosa põhjustatud nakkusest vaba staatuse tunnustamise taotluse puhul: i) sellise vähemalt ühe aasta pikkuse uuringu tulemused, mis on läbi viidud asjaomase liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku kõikides ettevõtetes või ettevõtete rühmades, kus peetakse loetellu kantud liikide loomi, ning mis hõlmab vajaduse korral ka proovivõtukohti looduslikes populatsioonides. Loomade uurimisel peab olema kasutatud sellise suurusega valimit, mis võimaldab tuvastada Bonamia exitiosa põhjustatud nakkust usaldusnivool 95 % olukorras, kus tauditekitaja levimus populatsioonis on 2 %; ii) meetmed, mida kohaldatakse, et hoida ära Bonamia exitiosa sissetoomist asjaomasele territooriumile; iii) taudipuhangu esinemisel kohaldatavad tõrjemeetmed; c) valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse tunnustamise taotluse puhul: i) sellise vähemalt ühe aasta pikkuse uuringu tulemused, mis on läbi viidud asjaomase liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku kõikides ettevõtetes või ettevõtete rühmades, kus peetakse loetellu kantud liikide loomi, ning mis hõlmab vajaduse korral ka proovivõtukohti looduslikes populatsioonides. Loomade uurimisel peab olema kasutatud sellise suurusega valimit, mis võimaldab tuvastada valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkust usaldusnivool 95 % olukorras, kus tauditekitaja levimus populatsioonis on 2 %; ii) meetmed, mida kohaldatakse, et hoida ära valgelaiksuse sündroomi viiruse sissetoomist asjaomasele territooriumile; iii) taudipuhangu esinemisel kohaldatavad tõrjemeetmed.
(6)

Toiduohutusamet võttis 18. detsembril 2019 vastu teadusliku arvamuse „Safety of selenium-enriched biomass of Yarrowia lipolytica as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (6) (Seleeniga rikastatud Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt). Arvamus on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega.
(1)

7. detsembril 2020 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1999, millega luuakse sihipäraste piiravate meetmete raamistik, et reageerida inimõiguste raskele rikkumisele kõikjal maailmas. Nimetatud otsusega on ette nähtud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside kättesaadavaks tegemise keeld isikute, üksuste või asutuste puhul, kes vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste või kuritarvituste eest või toetavad neid või on muul viisil nendega seotud, samuti isikute, üksuste või asutuste puhul, kes on asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutustega seotud. Füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, on loetletud otsuse (ÜVJP) 2020/1999 lisas. Nimetatud otsuses rõhutatakse, et sihipäraste piiravate meetmete kohaldamise kaalumisel on oluline võtta arvesse rahvusvahelist inimõigustealast õigust ning rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse koostoimet.
(1)

19. aprillil 2016 esitas Schuelke & Mayr GmbH määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „perform-IPA“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 2 ja 4, ning lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Saksamaa pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-AB023095-72.
(2)

Komisjon võttis 11. detsembril 2019 vastu teatise Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (3). Euroopa roheline kokkulepe on uue majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, kaasaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamiseks on vaja, et investoritele antaks selgeid ja pikaajalisi signaale, et hoida ära varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata kestlikku rahastust.
(7)

Tuleks sätestada reeglid muudeks olukordadeks, mille puhul võib olla vaja mitmeaastast finantsraamistikku kohandada. Need kohandused võivad olla seotud uute reeglite või jagatud eelarve täitmisega hõlmatud programmide hilinenud vastuvõtmisega, meetmetega, mis on seotud usaldusväärse majandusjuhtimisega, või meetmetega, mis on võetud liidu eelarve kaitsmiseks ette nähtud üldise tingimuslikkuse korra kohta käiva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse alusel. Samuti tuleks sätestada reeglid programmispetsiifilise kohandamise mehhanismi kohta.
(2)

Enneolematud meetmed, mis on võetud vastusena liikmesriikidest olenematule COVID-19 tekitatud erandlikule olukorrale, on põhjustanud märkimisväärseid majandustegevuse häireid, mis kajastuvad sisemajanduse koguprodukti järsus vähenemises ning mõjutavad oluliselt tööhõivet, sotsiaaltingimusi, vaesust ja ebavõrdsust. Eelkõige on need meetmed häirinud tarneahelaid ja tootmist ning põhjustanud töölt puudumist. Peale selle on muutunud väga keeruliseks või võimatuks paljude teenuste osutamine. Samal ajal on vähenenud tarbijanõudlus. Paljudel ettevõtjatel on likviidsusprobleeme ja ohus on nende maksevõime, samal ajal kui finantsturud on väga volatiilsed. Eriti rängalt on kannatada saanud olulised majandussektorid nagu reisimine ja turism. Üldisemas plaanis on need meetmed juba halvendanud või halvendavad edaspidi oluliselt paljude ettevõtjate finantsseisundit liidus.
Silikoonelastomeerist vormitud ristkülikukujuline kott. Toote pikkus on ligikaudu 16,5 cm, kõrgus 10 cm ja laius 2,5 cm. Sellel on samast materjalist silmusekujuline sang ja sulgursüsteem (tõmblukk). Toode ja kõik selle integreeritud osad (silmusekujuline sang ja tõmblukk) on valmistatud samas tootmisetapis ning tootel puuduvad sisemised detailid. Toode on ette nähtud mitmesuguste väikeste esemete kaasas kandmiseks ja kaitsmiseks. Vt pilte (*1).

3926 90 97
(2)

Väljaastumislepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artiklis 4 kinnitatakse veel kord, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osa ning et protokoll ei takista Ühendkuningriiki lisamast Põhja-Iirimaad 1994. aasta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele (edaspidi „GATT 1994“) lisatud kontsessioonide loendi territoriaalsesse kohaldamisalasse. Kaubanduse sooduskorra kohaldamisel ei saa seega kolmandad riigid või kolmandate riikide rühmad, kellega liit on sõlminud sellise kaubanduse sooduskorra, käsitada Põhja-Iirimaad liidu osana. Täpsemalt ei tuleks olukorras, kus kohaldatakse kumulatsiooni käsitlevaid sätteid, vaadelda Põhja-Iirimaalt pärit kaupa või seal töödeldud kaupa kaubana, mis on pärit liidust või mida on töödeldud liidus.
(4)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 168 on sätestatud teatavad teabele esitatavad nõuded seoses loomatervise sertifikaadiga, mis peab olema kaasas maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liikumisel, ning kõnealuse artikliga on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse asjaomast teavet. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada teabele esitatavad nõuded seoses loomatervise sertifikaadiga, mis peab olema kaasas selliste saaduste saadetistega, mis on toodetud ja töödeldud kohtades, mille suhtes kohaldatakse erakorralisi meetmeid või liikumispiiranguid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 166 lõikes 2. See peaks hõlmama teavet pädeva asutuse kehtestatud tingimuste täitmise kohta seoses kõnealuste saadetiste liikumistega. Käesolevas määruses sätestatavaid teabele esitatavaid nõudeid tuleb arvesse võtta loomsete saaduste loomatervise sertifikaadi näidises, mis on kehtestatud eraldi rakendusaktiga, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (3) ja loomatervise määruse (EL) 2016/429 (milles käsitletakse teatavatesse kategooriatesse kuuluvate maismaaloomade ja nende loomse paljundusmaterjali ametlike sertifikaatide, ametlike kinnituste ja deklaratsioonide näidiseid) ühetaolise kohaldamise eeskirjad.
Artikkel 5

Ühendamine energiamärgise ja ülevaatuse kavadega

2. Liikmesriigid võivad otsustada, et ühendamine nende kavadega on kohustuslik – sellisel juhul väljastatakse nutivalmiduse sertifikaat alati, kui tuleb väljastada energiamärgis või teha ülevaatus või audit; või et see on vabatahtlik – sellisel juhul väljastatakse nutivalmiduse sertifikaat üksnes ettevõtja taotluse korral.
b)

kooskõlas nutivalmis teenuste kataloogiga määratakse iga II lisas sätestatud nutivalmiduse mõjukriteeriumi puhul kindlaks iga tehnilise valdkonna hindepunktid I(d,ic) nii, et: 1) d on asjaomase tehnilise valdkonna number, 2) ic on asjaomase mõjukriteeriumi number, 3) Nd on teenuste koguarv tehnilises valdkonnas d, 4) Si,d on tehnilise valdkonna d teenus i, 5) FL(Si,d) on teenuse Si,d funktsionaalsuse tase asjaomase hoone või hoone osa puhul, 6) Iic(FL(Si,d)) on teenuse Si,d hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul vastavalt teenuse funktsionaalsuse tasemele,
(4)

Uuritav toode on Taist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mille CN-koodid on ex 7607 11 19 (TARICi koodid 7607111910, 7607111930, 7607111940, 7607111950) ja ex 7607 11 90 (TARICi koodid 7607119044, 7607119046, 7607119071, 7607119072), olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte (täiendav TARICi kood C601) (edaspidi „uuritav toode“).
(2)

Prantsuse ametiasutused teatasid 4. detsembri 2018. aasta kirjas komisjonile, et kooskõlas 7. novembril 2018. aastal avaldatud korraldusega, milles käsitletakse kaitstud päritolunimetusega „Chabichou du Poitou“ seotud muudatust (avaldatud Prantsuse Vabariigi Teatajas14. novembril 2018 (4)), on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 4 kohased üleminekuperioodid kestusega kaks kuni viis aastat kehtestatud ettevõtjatele, kes tegutsevad Prantsusmaa territooriumil ja vastavad kõnealuse artikli tingimustele. Samad ametiasutused edastasid 28. jaanuari 2020. aasta kirjaga 24. detsembri 2019. aasta uue dekreedi teksti, mis avaldati 10. jaanuaril 2020Prantsuse Vabariigi Teatajas (5) ja millega muudeti 7. novembri 2018. aasta dekreeti, ning nende ettevõtjate nimed, kelle suhtes kohaldatakse seda üleminekuperioodi. Ettevõtjate nimekiri on lisatud spetsifikaadile. Kõnealused ettevõtjad, kes olid toodet „Chabichou du Poitou“ pidevalt ja õiguspäraselt turustanud vähemalt viie aasta jooksul enne taotluse esitamist, esitasid riikliku vastuväite esitamise menetluse raames vastuväited. Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Kalgendi eelnõrutamine on keelatud.“ Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Toote kirjeldus“: „Toodet „Chabichou du Poitou“ valmistatakse ainult [kitse] [täis]toorpiimast“ ja osa „Tootmismeetod“: „Kasutatav piim on kitse toorpiim.“ Sada ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Vähemalt 75 % kitsekarja kogu aastasest söödaratsioonist peab pärinema geograafilisest piirkonnast, s.o ühe kitse kohta aastas 825 kg kuivaines väljendatuna.“ Kaheksateist ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Söödaratsioon koosneb vähemalt 55 % ulatuses söödast, s.o ühe kitse kohta aastas 605 kg kuivaines väljendatuna.“ Kaheksakümmend kuus ettevõtjat esitasid vastuväite järgmiste osa „Tootmismeetod“ sätete kohta: „Lisasööt sisaldab vähemalt 150 kilogrammi või 30 % ulatuses geograafilisest piirkonnast pärit teravilja ja/või õliseemneid ja/või valgurikkaid põllukultuure.“, „Sööt kitse kohta aastas sisaldab vähemalt 200 kg geograafilisest piirkonnast pärinevat kuivainet lutserni või liblikõieliste ainete kujul.“ ja „Sööt on täielikult toodetud geograafilises piirkonnas.“
(4)

Uuritav toode on Taist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mille CN-koodid on ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7607111111 ja 7607191011) (edaspidi „uuritav toode“).
(1)

Liidul ja Ameerika Ühendriikidel on kõige ulatuslikum ja sügavam kahepoolne kaubandus- ja investeerimissuhe maailmas ning nende majandused on suurel määral üksteisega seotud. Nende kahepoolne kauplemine kaupade ja teenustega on väärt rohkem kui triljon eurot aastas, mis on ligikaudu 3 000 miljonit eurot päevas. Sellest tihedast kaubandus- ja investeerimissuhtest saavad kasu tarbijad, töötajad, ettevõtjad ja investorid.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise kehtivatele tingimustele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ei avalda mõju loomatervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Kõnealune amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand ei ole nahka ega silmi ärritav, kuid seda käsitatakse nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2020. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse nahka ja silmi ärritavaks ning see võib sensibiliseerida nahka ja hingamisteid. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Escherichia coli NITE SD 00268 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale, kui seda lisatakse koguses, mis vastab sihtliigi suhtes kehtestatud nõuetele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kuigi kõnealune söödalisand ei ole nahka ärritav, ei olnud võimalik järeldada, kas see võib sissehingamisel olla mürgine, silmi ärritav või nahka sensibiliseeriv. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand on kalaliikide puhul tõhus aminohappe histidiini allikas. Toiduohutusmeti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Kõnealune amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta, (2)25. mai 2020. aasta (3) ja 1. juuli 2020. aasta (4) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju ühegi kodulinnuliigi lindude, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ega vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada silmi ärritavana ning võimaliku naha ja hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand parandab zootehnilise lisandina tõhusalt sööda seeduvust kõigi kodulinnuliikide lindude, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ja vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniin kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis samuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Algse loa andmise aluseks olnud tõendid söödalisandi tõhususe kohta läbivad pikendamismenetluse. Ühtlasi soovitas toiduohutusamet muuta söödalisandi nimetust. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
5)

Artiklisse 25 lisatakse järgmised lõigud: „11. Pärast artikli 22 lõikes 5 osutatud kohanduse kohaldamist võivad liikmesriigid, kes on kasutanud käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud erandit, otsustada, et 31. detsembri 2019. aasta seisuga põllumajandustootjate kasutuses olevaid toetusõigusi, mille esialgne ühikuväärtus on väiksem kui 2020. aasta riiklik või piirkondlik ühikuväärtus, mis on arvutatud käesoleva lõike teise lõigu kohaselt, suurendatakse kuni 2020. aasta riikliku või piirkondliku ühikuväärtuseni. Suurendamine arvutatakse järgmistel tingimustel: a) asjaomase liikmesriigi otsustatud suurendamise arvutusmeetod põhineb objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel; b) selleks et suurendamist rahastada, vähendatakse toetusõigusi, mis on 31. detsembri 2019. aasta seisuga täielikult või osaliselt põllumajandustootjate omanduses või nende poolt renditud ja mille väärtus on suurem kui teise lõigu kohaselt arvutatud 2020. aasta riiklik või piirkondlik ühikuväärtus; kõnealust vähendamist kohaldatakse selliste toetusõiguste väärtuse ja 2020. aasta riikliku või piirkondliku ühikuväärtuse vahe suhtes; vähendamine põhineb objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel, mis võib hõlmata vähendamise ülempiiri kehtestamist. 2020. aasta riikliku või piirkondliku ühikuväärtuse, millele on osutatud käesoleva lõike esimeses lõigus, arvutamiseks jagatakse artikli 22 lõike 1 või artikli 23 lõike 2 kohaselt 2020. aastaks kehtestatud põhitoetuskava riiklik või piirkondlik ülemmäär, välja arvatud riikliku reservi või piirkondlike reservide summa, 31. detsembri 2019. aasta seisuga põllumajandustootjate omanduses olevate või renditud toetusõiguste arvuga. Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust võivad liikmesriigid, kes on kasutanud käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud erandit, otsustada säilitada kõnealuse lõike kohaselt arvutatud toetusõiguste väärtuse, mida artikli 22 lõike 5 alusel kohandatakse. Liikmesriigid teatavad põllumajandustootjatele õigel ajal nende toetusõiguste väärtuse, mis on arvutatud vastavalt käesolevale lõikele. 12. Kalendriaastate 2021 ja 2022 puhul võivad liikmesriigid otsustada kohaldada täiendavat riigisisest ühtlustamist, kohaldades asjaomase aasta suhtes lõiget 11.“