ET Euroopa Liidu Teataja L 93/1

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTISIAALKOMITEE KODUKORRA KODIFITSEERITUD VERSIOON

(jõustunud 24. oktoobril 2006)

– EELMÄRKUSED –

A. Käesolev väljaanne sisaldab: 17. juulil 2004. aastal täiskogul vastu võetud (EÜT L 268, 4.10.2002) ja vastavalt artiklile 78 1. augustil 2002. aastal jõustunud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorda ning järgmistest dokumentidest tulenevaid muudatusi: 1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 27. veebruaril 2003. aastal tehtud muudatused (ELT L 258, 10.10.2003); 2. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 31. märtsil 2004. aastal tehtud muudatused (ELT L 310, 7.10.2004); 3. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 5. juulil 2006. aastal tehtud muudatused.

B. Käesoleva väljaande on koostanud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretariaat, võttes arvesse komitee täiskogu poolt kinnitatud erinevaid muudatusi.

C. Komitee juhatuse poolt vastavalt artikli 77 lõikele 2a vastu võetud kodukorra rakenduseeskiri esitatakse eraldi dokumendis.

SISSEJUHATUS

1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tagab organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvate majandus- ja ühiskonnaelu eri alade esindatuse. Rooma lepinguga 1957. aastal loodud komiteel on nõuandev staatus.

2. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuandev funktsioon võimaldab tema liikmetel ja nende poolt esindatavatel organisatsioonidel osaleda ühenduse otsustuste tegemise protsessis. Erinevate, mõnikord täiesti vastandlike seisukohtade kõrvutamine ja liikmetevaheline dialoog eeldavad lisaks traditsioonilistele tööturu osapooltele nagu tööandjad (I rühm) ja palgatöötajad (II rühm) ka kõigi teiste ühiskonna- ja majanduselu valdkondade esindajate osalemist. Erialased teadmised, dialoog ja ühise lahenduse otsimine parandavad ühenduse poliitiliste otsustuste kvaliteeti ja usaldusväärsust, sest soodustavad kõnealuste otsustuste mõistmist ja aktsepteerimist Euroopa kodanike hulgas ning demokraatiale hädavajalikku läbipaistvust.

3. Euroopa Liidu institutsioonilises raamistikus on komiteel eriline koht: ta on organiseeritud kodanikuühiskonna esindaja ja arutelufoorum ning sild organiseeritud kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu institutsioonide vahel.

4. Foorumi ja arenduskeskusena aitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaasa demokraatia paremale mõjulepääsule Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisel, sealhulgas Euroopa Liidu suhetes kolmandate riikide majandus- ja ühiskonnaelu esindajatega. Seega aitab komitee kaasa tõelise euroopaliku eneseteadvuse kujunemisele.

5. Oma ülesannete edukaks täitmiseks võttis komitee 17. juulil 2002 vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 260 lõikele 2 vastu järgmise kodukorra (1).

I JAOTIS

KOMITEE STRUKTUUR

1. PEATÜKK

Komitee uue koosseisu kokkukutsumine

Artikkel 1

1. Komitee liikmete volitused kestavad neli aastat.

2. Komitee koosseisu kutsub pärast iga nelja aasta tagant toimuvat uuendamist esimeseks istungiks kokku komitee vanim liige võimaluse korral hiljemalt ühe kuu jooksul arvates kuupäevast, mil komitee liikmetele on teatatud nende ametisse nimetamisest nõukogu poolt.

Artikkel 2

1. Komitee tööorganiteks on täiskogu, juhatus, president ja sektsioonid.

2. Komitee liikmeskond jaguneb kolmeks rühmaks, mille moodustamise kord ja ülesanded on kindlaks määratud artikliga 27.

2. PEATÜKK

Juhatus

Artikkel 3

1. Juhatuse koosseisu kuuluvad:

a) komitee president ja kaks asepresidenti;

b) üks täiskogul otse valitav liige iga liikmesriigi kohta;

c) rühmade vastavalt artiklile 27 valitud kolm esimeest;

d) sektsioonide esimehed.

2. Komitee president valitakse vaheldumisi kolme rühma liikmete seast.

3. Komitee presidenti ega asepresidente ei ole võimalik teiseks ametiajaks tagasi valida. Oma ametivolituste lõppemisele järgneval kahel aastal ei saa komitee president kuuluda juhatuse koosseisu asepresidendi, rühma esimehe ega sektsiooni esimehena.

4. Asepresidendid valitakse nende kahe rühma liikmete seast, mille koosseisu president ei kuulu.

5. Juhatuse liikmete valimisel tuleb järgida artikli 27 kohaselt moodustatud rühmade vahelist tasakaalu.

Artikkel 4

1. Artikli 1 kohaselt ja vanima liikme juhatusel toimuval esimesel istungil valib komitee oma liikmete hulgast komitee uue koosseisu volituste jõustumise hetkest alates kaheks aastaks presidendi, kaks asepresidenti, sektsioonide esimehed ja teised juhatuse liikmed, kes ei ole rühmade esimehed.

2. Komitee vanima liikme juhatusel toimuval istungil ei tohi arutada ühtki küsimust, mis ei ole seotud kõnealuste valimistega.

Artikkel 5

Istungi, mille jooksul valitakse komitee juhatus komitee koosseisu volituste nelja-aastase tähtaja viimaseks kaheks aastaks, kutsub kokku ametist lahkuv komitee president. Istung toimub lahkuva presidendi juhatusel selle kuu istungjärgu alguses, mil lõpevad esimeseks kaheks aastaks valitud juhatuse ametivolitused.

Artikkel 6

1. Komitee võib enda juurde moodustada ettevalmistuskomisjoni, mis koosneb ühest esindajast iga liikmesriigi kohta ja mille ülesanne on koguda kokku kandideerimisavaldused ja esitada täiskogule kandidaatide nimekiri, võttes arvesse artikli 3 sätteid.

2. Komitee paneb käesoleva artikli sätete kohaselt komitee presidendi kohale ja juhatusse kandideerivate isikute nimekirja või nimekirjad hääletusele.

3. Komitee asub seejärel – vajadusel mitmes hääletusvoorus – valima juhatuse liikmeid, kes ei ole rühmade esimehed, vastavalt hääletuskorrale, mis näeb ette hääletamise ühe või mitme rohkem kui üht nime sisaldava nimekirja alusel.

4. Hääletamisele võib esitada ainult täielikke kandidaatide nimekirju, mis vastavad artiklis 3 sätestatud nõuetele ja millele peab olema lisatud iga kandidaadi kirjalik nõusolek.

5. Juhatuse liikmete valimisel osutuvad valituks selle nimekirja kandidaadid, mis on saanud kõige rohkem hääli, kuid vähemalt veerandi kehtivatest häältest.

6. Seejärel valib täiskogu lihthäälteenamusega komitee presidendi ja asepresidendid.

7. Seejärel valib komitee sektsioonide esimehed lihthäälteenamusega.

8. Lõpuks paneb komitee juhatuse liikmete nimekirja tervikuna hääletusele. Nimekirja kinnitamiseks on vajalik, et selle poolt antakse kaks kolmandikku kehtivatest häältest.

Artikkel 7

Juhul kui juhatuse liikmel ei ole võimalik ametiülesandeid täita, ning artikli 70 lõikes 2 kirjeldatud juhtudel määratakse kõnealusele liikmele asendaja käesoleva kodukorra artiklis 6 ettenähtud korras ja kõnealune määramine kehtib kuni ametivolituste lõppemiseni. Asendaja määramise kohta teeb otsuse täiskogu hääletamise teel asjaomase rühma esitatud esildise alusel.

Artikkel 8

1. Juhatuse koosoleku kutsub kokku komitee president ametiülesande korras või vähemalt kümne juhatuse liikme nõudmisel.

2. Kõigi juhatuse koosolekute kohta koostatakse protokoll. Protokoll esitatakse juhatusele kinnitamiseks.

3. Juhatus kehtestab oma töökorra.

4. Juhatus määrab kindlaks komitee töökorralduse ja sisemise menetluskorra ning kehtestab pärast rühmadega nõupidamist kodukorra rakenduseeskirja.

5. Juhatusel ja presidendil on finantsmääruse ja komitee kodukorraga ettenähtud eelarvelised ja rahandusalased volitused.

6. Juhatus kehtestab komitee liikmete ja nende artikli 18 kohaselt volitatud asendusliikmete, artikli 23 kohaselt nimetatud ekspertide ning artikli 24 kohaselt nimetatud volitatud esindajate ja nende asendajate sõidukulude hüvitamise ja neile päevaraha maksmise rakendussätted vastavalt eelarve- ja finantsmenetlustele.

7. Juhatusel on poliitiline vastutus komitee tegevuse üldise juhtimise eest. Seoses sellega tagab juhatus eelkõige komitee, selle tööorganite ja töötajate tegevuse vastavuse komiteele ette nähtud institutsioonilisele rollile.

8. Juhatus vastutab selle eest, et asutamislepingust tulenevaid ülesandeid täites kasutab komitee sihipäraselt enda käsutuses olevaid inimressursse, eelarve- ja tehnilisi vahendeid. Muuhulgas osaleb juhatus eelarvemenetluses ja sekretariaadi töö korraldamises.

9. Juhatus võib enda juurde moodustada ajutisi töörühmi, et lasta uurida mis tahes juhatuse pädevusse kuuluvaid küsimusi. Komitee teised liikmed võivad ka kõnealuste rühmade töös osaleda, välja arvatud ametnike ametisse nimetamist puudutavatel teemadel.

10. Juhatus hindab sel eesmärgil koostatava aruande põhjal iga kuue kuu tagant komitee vastuvõetud arvamuste mõju.

11. Komitee liikme või peasekretäri taotlusel täpsustab juhatus kodukorra ja selle rakenduseeskirja tõlgendamist. Asjaomased otsused on siduvad, kuid neid võib vaidlustada täiskogu ees, kes teeb lõpliku otsuse.

12. Iga nelja aasta tagant toimuva komitee koosseisu uuendamise puhul jätkab lahkuv juhatus jooksvate küsimuste lahendamist kuni komitee uue koosseisu esimese istungini. Erandkorras võib juhatus spetsiifilisi ekspertteadmisi nõudva eri- või tähtajalise ülesande täitmise panna ametist lahkuva juhatuse liikmele.

Artikkel 9

Institutsioonidevahelise koostöö raames võib juhatus volitada komitee presidenti sõlmima koostöölepinguid Euroopa Liidu institutsioonide ja organitega.

Artikkel 10

1. Moodustatakse eelarverühm, mille ülesanne on abistada juhatust eelarveliste ja rahandusalaste volituste kasutamisel.

2. Eelarverühma juhib üks kahest presidendile alluvast asepresidendist. Eelarverühm koosneb üheksast liikmest, kelle nimetab ametisse juhatus rühmade esildisel.

3. Teatavates küsimustes võib juhatus oma otsustamisõiguse delegeerida eelarverühmale.

4. Eelarverühma poolt ühehäälselt vastuvõetud otsused esitatakse ilma eelneva aruteluta juhatusele heakskiitmiseks.

5. Eelarverühm osaleb eelarve koostamises ja tagab selle nõuetekohase täitmise.

6. Eelarverühma esimees juhib eelarvepädevate asutustega läbirääkimisi pidavat delegatsiooni ja annab juhatusele selle kohta aru.

7. Eelarverühma ülesannete hulka kuulub ka komitee presidendi, juhatuse ja komitee nõustamine ning järelevalvetalituste tegevuse üle.

Artikkel 10a

1. Moodustatakse teabevahetusrühm, mille ülesanne on anda vajalik tõuge komitee teabevahetusstrateegia väljatöötamiseks ja tagada järelevalve strateegia elluviimise üle. Teabevahetusrühm koostab komiteele igal aastal kõnealuse strateegia elluviimise aruande ja järgmise aasta programmi.

2. Teabevahetusrühma juhib üks kahest presidendile alluvast asepresidendist. Teabevahetusrühm koosneb üheksast liikmest, kelle nimetab ametisse juhatus rühmade esildisel.

3. Teabevahetusrühm kooskõlastab teabevahetusega tegelevate struktuuriüksuste tegevust ning suhteid ajakirjanduse ja meediaga, tagades, et kõnealune tegevus oleks kooskõlas heaks kiidetud strateegia ja programmidega.

3. PEATÜKK

Eestseisus ja president

Artikkel 11

1. Eestseisus koosneb komitee presidendist ja kahest asepresidendist.

2. Komitee eestseisus kohtub rühmade esimeestega, et valmistada ette juhatuse ja täiskogu töö. Koosolekutele võidakse kutsuda sektsioonide esimehi.

3. Komitee töö kavandamiseks ja selle edenemise hindamiseks kohtub eestseisus rühmade ja sektsioonide esimeestega vähemalt kaks korda aastas.

Artikkel 12

1. Komitee president juhatab komitee tööd vastavalt asutamislepingutele ja käesoleva kodukorraga ettenähtud tingimustele.

2. President kaasab asepresidendid püsivalt oma tegevusse; ta võib neile usaldada teatavaid ülesandeid või oma pädevusse kuuluvaid kohustusi.

3. President võib usaldada peasekretärile teatavaid tähtajalisi ülesandeid.

4. President on volitatud esindama komiteed välissuhetes. Mõnedel juhtudel võib ta selle volituse delegeerida asepresidendile või komitee liikmele.

5. President annab komiteele aru istungjärkude vahepeal komitee nimel toimunud tegevusest. Aruannete üle arutelu ei toimu.

6. Vastvalitud president esitab täiskogule oma ametiaja tööprogrammi. Oma ametivolituste lõppedes esitab ta programmi täitmise aruande.

Mõlemat kõnealust aruannet võidakse täiskogul arutada.

Artikkel 13

Kaks asepresidenti on vastavalt eelarverühma ja teabevahetusrühma esimehed ning seda ülesannet täites alluvad nad presidendile.

4. PEATÜKK

Sektsioonid

Artikkel 14

1. Komiteel on kuus sektsiooni. Täiskogu võib juhatuse esildisel siiski asutada ka teisi sektsioone asutamislepingutega hõlmatud valdkondadega tegelemiseks.

2. Komitee moodustab sektsioonid pärast koosseisu uuendamist iga nelja aasta tagant komitee uue koosseisu esimesel istungil.

3. Sektsioonide nimekiri ja pädevusalad võidakse uuesti läbi vaadata seoses iga nelja aasta tagant toimuva komitee koosseisu uuendamisega.

Artikkel 15

1. Sektsioonide liikmete arvu määrab kindlaks komitee juhatuse esildisel.

2. Kõik komitee liikmed, välja arvatud komitee president, peavad kuuluma vähemalt ühe sektsiooni koosseisu.

3. Keegi ei tohi kuuluda rohkem kui kahte sektsiooni, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on komitees esindatud mitte rohkem kui üheksa liikmega. Sellegipoolest ei tohi keegi kuuluda rohkem kui kolme sektsiooni.

4. Sektsioonide liikmed määrab komitee kaheaastaseks ajavahemikuks koos tagasimääramise võimalusega.

5. Sektsiooni liikme asendamine toimub samadel tingimustel nagu tema ametisse nimetamine.

Artikkel 16

1. Kaheks aastaks valitav sektsiooni juhatus koosneb kaheteistkümnest liikmest, nende hulgas sektsiooni esimees ja kolm aseesimeest, iga rühma kohta üks.

2. Sektsioonide esimehed ja teised sektsioonide juhatuse liikmed valib komitee.

3. Sektsiooni esimeest ja teisi juhatuse liikmeid võib tagasi valida.

4. Kolme sektsiooni esimeeste kohad vahetuvad rühmade vahel rotatsiooni korras iga kahe aasta tagant. Sektsiooni esimehe koht ei saa kuuluda ühele ja samale rühmale kauem kui neljal järjestikusel aastal.

Artikkel 17

1. Sektsioonide ülesanne on võtta vastu arvamusi ja teabearuandeid neile arutamiseks edastatud küsimustes vastavalt käesoleva kodukorra artiklile 32.

2. Neile arutamiseks edastatud küsimuste käsitlemiseks võivad sektsioonid moodustada enda juurde kas uurimis- või redaktsioonirühma või määrata üksikraportööri.

3. Raportööride ja kohasel juhul ka kaasraportööride määramine ning uurimis- ja redaktsioonirühmade moodustamine otsustatakse rühmade esildiste alusel.

4. Raportööri ülesanne on jälgida – kasutades vajadusel teda nõustava eksperdi abi – pärast arvamuse vastuvõtmist täiskogul selle edasist arvessevõtmist. Ülesande täitmisel abistab raportööri asjaomase sektsiooni sekretariaat. Sektsiooni teavitatakse arvamuse edasise arvessevõtmise jälgimise tulemustest.

5. Uurimisrühm võib muutuda püsivaks struktuuriks üksnes juhatuse poolt eelnevalt antud loal kaheaastaseks ajavahemikuks kinnitatud erandjuhul.

Artikkel 18

1. Komitee liige võib oma äraolekul volitada oma asendusliiget ennast esindama ettevalmistustöös, sh sektsioonis toimuval arutelul; asendusliikmetel ei ole sektsioonis toimuvatel hääletustel hääleõigust.

2. Asendajaks määratud asendusliikme nimi ja staatus tuleb edastada komitee juhatusele nõusoleku saamiseks.

3. Asendusliige täidab ettevalmistustöö käigus samu ülesandeid, mida täitis teda volitanud komitee liige, ja tema suhtes kehtivad samad sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused.

5. PEATÜKK

Allkomiteed, pearaportöör ja üksikraportöör

Artikkel 19

1. Komitee võib erandkorras luua juhatuse algatusel enda juurde allkomiteesid, mille ülesanne on üldise iseloomuga rangelt horisontaalsetes küsimustes arvamuse või teabearuande eelnõude koostamine ning kõigepealt juhatusele ja seejärel komiteele arutamiseks esitamine.

2. Istungjärkude vahelisel ajal võib juhatus luua allkomiteesid, ent see nõuab komitee hilisemat heakskiitu. Allkomitee saab moodustada ainult ühe teema käsitlemiseks. Tema volitused lõpevad alates hetkest, kui komitee on läbi viinud hääletuse allkomitee ettevalmistatud arvamuse või teabearuande eelnõu üle.

3. Mitme sektsiooni pädevusse kuuluva küsimuse korral moodustatakse allkomitee asjast huvitatud sektsioonide liikmetest.

4. Sektsioonide kohta kehtivaid eeskirju kohaldatakse samadel alustel ka allkomiteede suhtes.

Artikkel 20

Komitee võib määrata pearaportööri või üksikraportööri, eriti sellise, asutamislepingu kohaselt kohustusliku konsulteerimise taotluse korral, mis nõuab vaid formaalse või kokkuvõtliku arvamuse koostamist.

6. PEATÜKK

Vaatlusorganid, arvamuste ärakuulamine, eksperdid

Artikkel 21

1. Komitee võib moodustada vaatlusorganeid, kui käsitletava küsimuse laad, ulatus ja keerukusaste eeldavad töömeetodite, menetluste ja kasutatavate vahendite erilist paindlikkust.

2. Vaatlusorgani loomise otsustab täiskogu, kes kinnitab juhatuse poolt rühma või sektsiooni esildise alusel eelnevalt tehtud otsuse.

3. Otsus, millega vaatlusorgan luuakse, peab määratlema selle organi eesmärgi, struktuuri, koosseisu ja tegevuse tähtaja.

Artikkel 22

Kui teatavat teemat käsitleva küsimuse olulisus seda õigustab, võivad komitee erinevad tööorganid ja struktuuriüksused kuulata välisekspertide arvamust. Kui välisekspertide kaasamine põhjustab lisakulutusi, peab asjaomane tööorgan või üksus esitama komitee juhatusele eelneva loataotluse ja põhjendava programmi, et täpsustada asjaolusid, mille alusel välisekspertide kaasamine tundub vajalik.

Artikkel 23

Teatavate tööde ettevalmistamisel võib komitee president vajaduse korral omal algatusel või rühmade, sektsioonide, raportööride või kaasraportööride esildisel määrata eksperte vastavalt juhatuse poolt artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud korrale. Ettevalmistustöös osalevate ekspertide suhtes kehtivad samad sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, mis komitee liikmete suhtes.

7. PEATÜKK

Nõuandekomisjonid

Artikkel 24

1. Komitee võib moodustada nõuandekomisjone. Kõnealustesse komisjonidesse kuuluvad komitee liikmed ja organiseeritud kodanikuühiskonna nende valdkondade esindajad, mida komitee soovib kaasata.

2. Komisjonide loomise otsustab täiskogu, kes kinnitab juhatuse vastuvõetud otsuse. Otsus, millega kõnealused komisjonid luuakse, peab määratlema nende eesmärgi, struktuuri, koosseisu, tegevuse tähtaja ja töökorra.

3. Vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 võidakse luua tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI), mille koosseisu kuuluvad komitee liikmed ning erinevaid tööstuse muutustest mõjutatud majandussektoreid ja ühiskonnaelu valdkondi ning kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonide volitatud esindajad. Kõnealuse komisjoni esimees on komitee juhatuse liige, ta annab komisjoni tegevusest juhatusele aru iga kahe aasta tagant. Esimees valitakse juhatuse liikmete seast, kellele on viidatud käesoleva kodukorra artikli 3 lõike 1 punktis b. Ettevalmistustöös osalevate volitatud esindajate ja nende asendajate suhtes kehtivad samad sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, mis komitee liikmete suhtes.

8. PEATÜKK

Dialoog euroopa liidu ja kolmandate riikide majandus- ja ühiskondlike organisatsioonidega

Artikkel 25

1. Komitee võib juhatuse algatusel luua ja arendada struktureeritud suhteid majandus- ja sotsiaalnõukogudega, samalaadsete institutsioonidega ning Euroopa Liidu ja kolmandate riikide kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskondlike organisatsioonidega.

2. Lisaks rakendab komitee meetmeid, mille eesmärk on soodustada majandus- ja sotsiaalnõukogude või samalaadsete institutsioonide loomist riikides, kus neid veel ei ole.

Artikkel 26

1. Komitee võib juhatuse esildisel luua delegatsioone suhete arendamiseks organiseeritud kodanikuühiskonna erinevate majandus- ja sotsiaalvaldkondadega riikides või riikide ühendustes väljaspool Euroopa Liitu.

2. Komitee ja kandidaatriikide organiseeritud kodanikuühiskonna partnerite vaheline koostöö toimub nõuandvates ühiskomiteedes, juhul kui assotsiatsiooninõukogud on kõnealused komiteed moodustanud. Ühiskomitee puudumisel toimub koostöö kontaktrühmades.

3. Nõuandvad ühiskomiteed ja kontaktrühmad koostavad aruandeid ja deklaratsioone, mille komitee võib edastada pädevatele institutsioonidele ja asjaomastele osapooltele.

9. PEATÜKK

Rühmad ja huvigrupid

Artikkel 27

1. Komitee liikmeskond jagunevad kolmeks rühmaks, kuhu kuuluvad vastavalt tööandjad, palgatöötajad ja muud organiseeritud kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskonnaelu valdkondade esindajad.

2. Iga rühm valib endale esimehe ja aseesimehed. Rühmad osalevad komitee ja selle tööorganite töö ettevalmistamises, korraldamises ja kooskõlastamises ning annavad neile vajalikku teavet. Igal rühmal on sekretariaat.

2.a Rühmad esitavad täiskogule vastavalt artikli 6 lõikele 6 ja kooskõlas Euroopa Liidu institutsioonide poolt määratletud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõttega kandidaadid esimehe ja aseesimeeste kohtadele.

3. Rühmade esimehed on juhatuse liikmed vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile c.

4. Rühmade esimehed abistavad komitee eestseisust tegevusprogrammide koostamisel ja vajaduse korral kulude järelevalve teostamisel.

5. Rühmade esimehed kohtuvad komitee eestseisusega, et valmistada ette juhatuse ja täiskogu tööd.

6. Rühmad esitavad täiskogule ettepanekud sektsioonide esimeeste valimiseks vastavalt artikli 6 lõikele 7 ja sektsioonide juhatuste valimiseks vastavalt artiklile 16.

7. Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artikli 10 lõikele 1 juhatuse poolt moodustatava eelarverühma koosseisu kohta.

8. Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artiklitele 21 ja 24 täiskogu poolt moodustatavate vaatlusorganite ja nõuandekomisjonide koosseisu kohta.

9. Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artikli 26 lõigetele 1 ja 2 moodustatavate delegatsioonide ja nõuandvate ühiskomiteede koosseisu kohta.

10. Rühmad esitavad ettepanekud artikli 17 lõike 3 kohaselt sektsioonide poolt määratavate raportööride või moodustatavate uurimis- ja redaktsioonirühmade koosseisu kohta.

11. Käesoleva artikli lõigete 6–10 kohaldamisel võtavad rühmad arvesse liikmesriikide esindatust komitee koosseisus, erinevaid majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi, pädevust ja hea haldustava kriteeriume.

12. Komitee liige võib vabatahtlikkuse alusel liituda ühega rühmadest tingimusel, et selle rühma liikmed kinnitavad tema sobivust. Komitee liige võib korraga kuuluda vaid ühte rühma.

13. Peasekretariaat tagab neile liikmetele, kes ei kuulu ühtegi rühma, materiaalse ja tehnilise abi, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks. Kõnealuste liikmete osalemise uurimisrühmades ja teistes sisemistes struktuurides otsustab komitee president pärast rühmadega konsulteerimist.

Artikkel 28

1. Komitee liikmed võivad vabatahtlikkuse alusel ühineda huvigruppidesse, mis esindavad Euroopa Liidu organiseeritud kodanikuühiskonna erinevaid majandus- ja ühiskondlikke huve.

2. Huvigrupi koosseisu võivad kuuluda komitee kolme rühma liikmed. Iga komitee liige saab korraga kuuluda ainult ühte huvigruppi.

3. Huvigrupi loomine eeldab juhatuse heakskiitu, kes teavitab sellest omakorda täiskogu.

II JAOTIS

KOMITEE TÖÖKORRALDUS

1. PEATÜKK

Komiteega konsulteerimine

Artikkel 29

1. Komitee kutsub istungiks kokku president nõukogu, komisjoni või Euroopa Parlamendi poolt taotletud arvamuste vastuvõtmiseks.

2. Komitee kutsub istungiks kokku president juhatuse esildisel ja liikmete enamuse nõusolekul, et komitee esitaks omal algatusel arvamusi kõigis Euroopa Liidu, selle poliitika ja võimalike poliitiliste arengutega seotud küsimustes.

Artikkel 30

Artikli 29 lõikes 1 nimetatud taotlused arvamuse esitamiseks adresseeritakse komitee presidendile. President korraldab koos juhatusega komitee tööd, võttes niipalju kui võimalik arvesse arvamuse esitamise taotluses kindlaksmääratud tähtaegu.

Artikkel 31

Komitee võib juhatuse esildisel otsustada koostada teabearuande, et käsitleda Euroopa Liidu erinevaid poliitikavaldkondi ja nende võimalikke arenguid.

Artikkel 31a

Komitee võib sektsiooni, rühma või vähemalt ühe kolmandiku komitee liikmete esildisel koostada päevakajalisi teemasid käsitlevaid resolutsioone, mille täiskogu võtab vastu vastavalt artikli 56 lõikele 2. Resolutsioonide eelnõusid arutatakse täiskogu istungjärgu päevakorrapunktina eelisjärjekorras.

2. PEATÜKK

Töökorraldus

A. Sektsioonide töö

Artikkel 32

1. Seosega arvamuse või teabearuande koostamisega määrab juhatus vastavate tööde ettevalmistamiseks artikli 8 lõike 4 kohaselt vastutava sektsiooni. Kui teema kuulub selgelt ja üheselt ühe sektsiooni pädevusse, on määramise kohustus presidendil, kes teavitab määramisest omakorda juhatust.

2. Kui arvamuse koostamiseks pädevaks tunnistatud sektsioon soovib kuulda tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI) arvamust või kui viimane soovib sektsioonile määratud arvamuse teemal sõna võtta, võib juhatus volitada CCMId välja töötama täiendavat arvamust ühes või mitmes konsulteerimistaotluses toodud punktis. Juhatus võib sellise otsuse teha ka omal algatusel. Juhatus korraldab komitee töö nii, et nõuandekomisjon saaks oma arvamuse aegsasti ette valmistada, võimaldades sektsioonil seda arvesse võtta.

Üksnes sektsioon on pädev komiteele aru andma. Siiski peab pädev sektsioon oma arvamusele lisama ka nõuandekomisjoni koostatud täiendava arvamuse.

3. Komitee president teavitab asjaomase sektsiooni esimeest kõnealusest otsusest ning samuti töö teostamise tähtajast.

4. President teavitab komitee liikmeid sellest, millisele sektsioonile tehti ülesandeks arvamuse koostamine, teatades ka kuupäeva, mil asjaomane teema kantakse täiskogu istungjärgu päevakorda.

Artikkel 33

(välja jäetud)

Artikkel 34

Komitee president võib juhatuse nõusolekul anda sektsioonile loa ühiskoosoleku korraldamiseks mõne Euroopa Parlamendi või Regioonide Komitee komisjoniga.

Artikkel 35

Käesoleva kodukorra kohaselt arvamuse koostamise ülesande saanud sektsiooni kutsub koosolekuks kokku selle esimees.

Artikkel 36

1. Sektsiooni koosolekud valmistab ette sektsiooni esimees koos sektsiooni juhatusega.

2. Koosolekuid juhatab sektsiooni esimees või tema äraolekul üks aseesimeestest.

Artikkel 37

1. Sektsiooni koosolek on otsustusvõimeline, kui üle poole sektsiooni täisliikmetest on kohal või esindatud.

2. Kui koosolek osutub otsustusvõimetuks, lõpetab esimees koosoleku ja kutsub talle sobivatel tingimustel ja talle sobivaks kellaajaks, kuid samaks päevaks kokku uue koosoleku, mis loetakse otsustusvõimeliseks kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata.

Artikkel 38

Sektsioon võtab arvamuse vastu raportööri ja kohasel juhul kaasraportööri esitatud arvamuse eelnõu põhjal.

Artikkel 39

1. Sektsiooni arvamus sisaldab ainult tema poolt vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 56 ettenähtud menetlusele vastuvõetud teksti.

2. Tagasilükatud muudatusettepanekute tekst on ära toodud arvamuse lisas koos märkega antud poolthäälte kohta, kui nende ettepanekute poolt hääletas vähemalt veerand hääletamisel osalenud liikmetest.

Artikkel 40

Sektsiooni esimees edastab sektsiooni arvamuse koos vastavalt artiklile 39 lisatud dokumentidega komitee presidendile ja komitee juhatus esitab kõnealuse arvamuse viivitamata komiteele. Kõnealused dokumendid peavad olema komitee liikmetele õigeaegselt kättesaadavad.

Artikkel 41

Sektsiooni iga koosoleku arutelu käigust koostatakse lühiprotokoll, mis esitatakse sektsioonile kinnitamiseks.

Artikkel 42

Komitee president võib juhatuse – või vajaduse korral täiskogu – nõusolekul saata küsimuse sektsioonile tagasi uuesti menetlemiseks, kui ta on seisukohal, et käesoleva kodukorra arvamuse koostamist käsitlevad menetluseeskirjad on jäänud arvestamata, või kui ta peab vajalikuks täiendavat uurimistööd.

Artikkel 43

1. Ilma et see piiraks artikli 17 lõike 2 kohaldamist, toimub sektsioonide ettevalmistav töö põhimõtteliselt uurimisrühma raames.

2. Raportöör, keda abistab teda nõustav ekspert ja vajaduse korral üks või mitu kaasraportööri, uurib tõstatatud küsimust, võtab arvesse avaldatud seisukohti ja koostab selle alusel arvamuse eelnõu, mis edastatakse sektsiooni esimehele.

3. Uurimisrühmas hääletust ei toimu.

B. Täiskogu istungjärgu töökorraldus

Artikkel 44

Kõigist komitee liikmetest koosnev täiskogu tuleb kokku istungjärkudel.

Artikkel 45

1. Istungjärgud valmistab ette komitee president koos juhatusega. Töö korraldamiseks koguneb juhatus enne iga istungjärgu algust ja vajadusel istungjärgu käigus.

2. Juhatus võib määrata teatava ajalimiidi iga arvamuse üldisele arutelule täiskogus.

Artikkel 46

1. Komitee president edastab juhatuse poolt vastavalt eestseisuse esildisele kindlaksmääratud ja koostöös rühmade esimeestega valminud päevakorra kavandi hiljemalt viisteist päeva enne istungjärgu algust kõigile komitee liikmetele ning Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

2. Päevakorra kavand esitatakse täiskogule kinnitamiseks iga istungjärgu alguses. Kui päevakord on vastu võetud, tuleb selle punkte arutada selle istungi jooksul, mille päevakorras nad on. Täiskogu aruteluks vajalikud dokumendid tehakse liikmetele kättesaadavaks vastavalt artiklile 40.

Artikkel 47

1. Komitee täiskogu istung on otsustusvõimeline, kui kohal või esindatud on üle poole selle liikmetest.

2. Kui istung osutub otsustusvõimetuks, lõpetab komitee president istungi ja kutsub talle sobivaks kellaajaks, kuid sama istungjärgu raames kokku uue istungi, mis loetakse otsustusvõimeliseks kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata.

Artikkel 48

Päevakorra kinnitamisel teavitab komitee president kohasel juhul mõne päevakajalise küsimuse lülitamisest päevakorda.

Artikkel 49

Komitee võib päevakorra kavandit muuta, et asuda menetlema artikli 31a kohaselt esitatud resolutsioonide eelnõusid.

Artikkel 50

1. Komitee president avab istungi, juhib arutelu ja jälgib kodukorrast kinnipidamist. Teda abistavad asepresidendid.

2. Presidendi äraolekul asendavad teda asepresidendid. Asepresidentide äraolekul juhatab istungit juhatuse vanim liige.

3. Täiskogul toimuva arutelu aluseks on asjaomases küsimuses pädeva sektsiooni koostatud dokumendid.

4. Sektsioonis ilma vastuhäälteta vastuvõetud teksti puhul võib juhatus teha täiskogule ettepaneku võtta arvamus vastu, hääletades ilma eelneva aruteluta. Seda menetlust kohaldatakse siis, kui vähemalt 25 liiget ei avalda sellele vastuseisu.

5. Kui tekst ei saa täiskogus poolthäälteenamust, võib komitee president täiskogu nõusolekul arvamuse pädevale sektsioonile uueks menetlemiseks tagasi saata või määrata pearaportööri, kes esitab samal istungjärgul või mõnel teisel istungjärgul uue arvamuse eelnõu.

Artikkel 51

1. Muudatusettepanekud tuleb koostada kirjalikult, esitajate poolt allkirjastada ja edastada sekretariaati enne istungjärgu algust.

2. Täiskogu töö paremaks korraldamiseks määrab juhatus kindlaks muudatusettepanekute esitamise korra.

3. Enne istungi algust esitatud muudatusettepanekud võetakse siiski menetlusse, kui neil on vähemalt kahekümne viie liikme allkiri.

4. Muudatusettepanekus peab olema märgitud, millist teksti osa see käsitleb, ja kommentaariks peab olema lisatud lühike motivatsioon. Sarnase sisu või vormiga muudatusettepanekuid arutatakse korraga.

5. Üldreeglina kuulab täiskogu iga muudatusettepaneku kohta ära ainult selle esitaja, ühe oponendi ja raportööri seisukohad.

6. Muudatusettepaneku arutamise ajal võib raportöör esitada suuliselt kõnealuse muudatusettepaneku autori nõusolekul kompromissettepanekuid. Vastaval juhul pannakse täiskogus hääletusele ainult kompromissettepanek.

7. Kui tegemist on ühe või mitme, omavahel seotud muudatusettepanekuga, mille eesmärk on väljendada sektsiooni arvamusest täiesti erinevat seisukohta, peab juhatus tegema otsuse, kas käsitada kõnealust muudatusettepanekut/kõnealuseid muudatusettepanekuid vastuarvamusena või kaaluda koos asjaomase sektsiooni esimehe ja raportööriga, kas muudatusettepanekut või –ettepanekuid ei tuleks tagasi saata asjaomasele sektsioonile uueks menetlemiseks.

8. Vajaduse korral peab komitee president koos asjaomase sektsiooni esimehe ja raportööriga tegema komitee täiskogule ettepaneku muudatusettepanekute uueks menetlemiseks, et tagada lõpliku teksti ühtsus.

Artikkel 52

1. President võib kas omal algatusel või mõne liikme taotlusel soovitada komitee täiskogul teha otsus sõnavõtu kestuse võimaliku piiramise, sõnavõtjate arvu, koosoleku katkestamise või arutelu lõpetamise kohta. Pärast arutelu lõppu antakse sõna ainult seoses hääletust puudutavate selgitustega. Kõnealused sõnavõtud on lubatud alles pärast hääletust ja presidendi kehtestatud ajalimiidi piires.

2. Liikmetel on igal ajal õigus paluda ja saada eelisjärjekorras sõna töökorralduslikes küsimustes.

Artikkel 53

1. Täiskogu iga istungjärgu kohta koostatakse protokoll, mis esitatakse kinnitamiseks komitee täiskogule.

2. Komitee president ja peasekretär allkirjastavad protokolli selle lõplikul kujul.

Artikkel 54

1. Komitee arvamused sisaldavad lisaks õiguslikule alusele seletuskirja ja probleemi tervikuna käsitlevat komitee seisukohta.

2. Kogu arvamuse teksti hääletustulemus esitatakse arvamuse sissejuhatuses. Nimelise hääletuse korral märgitakse ära ka hääletajate nimed.

3. Täiskogul tagasi lükatud muudatusettepanekute ja motivatsioonide tekst esitatakse koos hääletustulemustega arvamuse lisas, kui kõnealuste ettepanekute poolt on antud vähemalt veerand häältest. Sama tingimus kehtib ka vastuarvamuste suhtes.

4. Sektsiooni arvamuse tekstilõigud, mis on täiskogul vastuvõetud muudatusettepanekute kasuks tagasi lükatud, esitatakse samuti koos hääletustulemustega komitee arvamuse lisas, kui sektsiooni poolt pakutud tekstilõikude poolt anti vähemalt veerand häältest.

5. Kui üks komitee juurde vastavalt artiklile 27 moodustatud rühm või üks vastavalt artiklile 28 moodustatud majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi esindav huvigrupp pooldab seoses täiskogule arutamiseks esitatud teemaga erinevat, ent ühtset seisukohta, võidakse nende seisukoht pärast nimelist hääletamist, mis kiidab heaks arutelu sel teemal, kokku võtta lühikeses arvamusele lisatud avalduses.

Artikkel 55

1. Komitee vastuvõetud arvamused ja täiskogu istungjärgu protokoll edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

2. Komitee vastuvõetud arvamused võidakse edastada kõigile teistele asjaomastele institutsioonidele või organitele.

III JAOTIS

ÜLDSÄTTED

1. PEATÜKK

Hääletamine

Artikkel 56

1. Hääletatakse kas poolt, vastu või jäädakse erapooletuks.

2. Komitee ja selle tööorganite tekstid või otsustused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti.

3. Hääletamine toimub kas avaliku, nimelise või salajase hääletusena.

4. Muudatusettepaneku või kogu arvamuse nimeline hääletamine on õigustatud siis, kui veerand komitee kohalviibivatest või esindatud liikmetest seda nõuab.

5. Salajane hääletamine toimub siis, kui komitee kohalviibivate või esindatud liikmete enamus seda nõuab.

6. Kui hääletusel jagunevad poolt- ja vastuhääled võrdselt, saab määravaks koosoleku juhataja hääl.

7. Raportööri heakskiit muudatusettepanekule ei anna põhjust kõnealust muudatusettepanekut hääletusele mitte panna.

2. PEATÜKK

Kiirmenetlus

Artikkel 57

1. Kui arvamuse esitamise kiireloomulisus on põhjustatud Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni poolt komiteele määratud tähtajast, võidakse otsustada kiirmenetluse kohaldamise kasuks, kui komitee president peab seda arvamuse õigeaegseks vastuvõtmiseks vajalikuks.

2. Kui on tegemist kiireloomulisusega komitee tasandil, võib president ilma juhatusega eelnevalt konsulteerimata võtta kohe kõik vajalikud meetmed komitee töö korraldamiseks. Ta teavitab sellest juhatuse liikmeid.

3. Presidendi võetud meetmed esitatakse komitee täiskogule kinnitamiseks järgmise istungjärgu ajal.

Artikkel 58

(välja jäetud)

Artikkel 59

1. Kui kiireloomulisus tuleneb sektsioonile seatud tähtajast, võib sektsiooni esimees komitee presidendi nõusolekul ja juhatusega kooskõlastatult sektsiooni töö korraldada käesoleva kodukorra vastavatest sätetest kõrvale kaldudes.

2. Sektsiooni esimehe poolt võetud meetmed esitatakse sektsioonile heakskiitmiseks selle järgmisel koosolekul.

3. PEATÜKK

Puudumine ja esindamine

Artikkel 60

1. Komitee liige, kes ei saa osaleda istungil või koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, peab sellest eelnevalt teavitama vastavalt kas komitee presidenti või sektsiooni esimeest.

2. Kui komitee liige on ilma asendajat volitamata ja ilma mõjuva põhjuseta puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt täiskogu istungjärgult, võib president pärast juhatusega konsulteerimist ja kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda nõukogul tema volitused tühistada.

3. Kui sektsiooni liige on ilma asendajat volitamata ja ilma mõjuvat põhjust esitamata puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt koosolekult, võib sektsiooni esimees pärast kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda tal loovutada oma koht kõnealuses sektsioonis mõnele teisele liikmele; antud juhul teavitab esimees sellest ka juhatust.

Artikkel 61

1. Komitee liige, kes ei saa täiskogu istungjärgul või sektsiooni koosolekul osaleda, võib pärast komitee presidendi või sektsiooni esimehe teavitamist oma hääleõiguse kirjalikult delegeerida mõnele teisele komitee või sektsiooni liikmele.

2. Ühele liikmele võib täiskogu istungjärguks või sektsiooni koosolekuks delegeerida vaid ühe lisahääle.

Artikkel 62

1. Komitee liige, kes ei saa osaleda koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, võib pärast asjaomase juhataja teavitamist kas otse või vastava sekretariaadi kaudu volitada mõnda teist komitee liiget ennast asendama. Kõnealune võimalus puudub juhatuse ja eelarverühma koosolekute puhul.

2. Esindamise volitus kehtib ainult sellel koosolekul, mille jaoks see anti.

3. Uurimisrühma liige võib selle rühma loomise hetkel paluda, et teda asendaks uurimisrühmas mõni teine komitee liige. Asendus kehtib konkreetse teema puhul ja sektsioonis kõnealusel teemal tehtava töö kestel ega ole tühistatav.

4. PEATÜKK

Tegevuse avalikkus ja juurdepääs dokumentidele

Artikkel 63

1. Komitee avaldab oma arvamused Euroopa Liidu Teatajas nõukogu ja komisjoni poolt kindlaksmääratud viisil, olles eelnevalt konsulteerinud juhatusega.

2. Komitee, selle juhatuse ja sektsioonide koosseis ja kõik koosseisu muutused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komitee veebilehel.

Artikkel 64

1. Komitee tagab oma otsustuste läbipaistvuse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 1.

2. Peasekretäri ülesanne on võtta vajalikke meetmeid, et tagada üldsuse juurdepääs vastavatele dokumentidele.

3. Iga Euroopa Liidu kodanik võib Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 21 kolmanda lõigu kohaselt pöörduda komitee poole mõnes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja saada vastuse samas keeles.

Artikkel 65

1. Komitee täiskogu istungid ja sektsioonide koosolekud on avalikud.

2. Teatavad arutelud, mis ei käsitle nõuandetegevust, võidakse asjaomase institutsiooni või organi taotlusel või juhatuse esildisel kuulutada komitee otsusega konfidentsiaalseteks.

3. Muud koosolekud ei ole avalikud, kuid vastavalt koosoleku juhataja äranägemisele põhjendatud juhtudel võivad teised isikud neil vaatlejatena osaleda.

Artikkel 66

1. Euroopa Liidu institutsioonide liikmed võivad sõnaõigusega osaleda komitee ja selle tööorganite istungitel ja koosolekutel.

2. Teiste institutsioonide liikmeid ning institutsioonide ja organite nõuetekohaselt volitatud ametnikke võidakse kutsuda koosolekutel osalema ja koosoleku juhataja suunamisel sõna võtma või küsimustele vastama.

5. PEATÜKK

Liikmete ja kvestorite ametlikud nimetused, privileegid, immuniteedid ja põhikiri

Artikkel 67

1. Komitee liikmete ametlik nimetus on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige.

2. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete suhtes kohaldatakse asutamislepingule lisatud 8. aprilli 1965. aasta protokolli IV peatüki artikli 11 Euroopa ühenduste privileege ja immuniteete käsitlevaid sätteid.

Artikkel 68

1. Liikmete põhikiri hõlmab liikmete õigusi ja kohustusi, samuti eeskirjade kogu, millega reguleeritakse nende tegevust ja nende suhteid komitee ja peasekretariaadi talitustega.

2. Liikmete põhikirjas määratakse ka kindlaks meetmed, mida võidakse tarvitusele võtta kodukorra või põhikirja rikkumiste puhul.

Artikkel 69

Juhatuse esildisel valib täiskogu igaks kaheaastaseks ajavahemikuks kolm liiget, kellel ei ole komitee struktuuris teisi pidevaid kohustusi ja kes moodustavad kvestorite rühma, millel on järgmised kohustused:

a) tagada põhikirja täitmine ja teostada järelevalvet selle üle;

b) koostada ettepanekuid liikmete põhikirja täiendamiseks ja parandamiseks;

c) leida lahendusi ja teha vastavaid algatusi, kui liikmete põhikirja kohaldamise raames tekib kahtlusi või konflikte;

d) tagada suhtlus komitee liikmete ja peasekretariaadi vahel liikmete põhikirja kohaldamise osas.

6. PEATÜKK

Liikmete volituste lõppemine, liikmesuse välistatus

Artikkel 70

1. Komitee liikmete volitused lõpevad siis, kui lõpeb komitee koosseisu uuendamise hetkel nõukogu poolt kindlaksmääratud nelja-aastane ajavahemik.

2. Komitee liikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametist tagandamisel, tema surma korral, vääramatu jõu korral või liikmesuse välistatuse tõttu.

3. Komitee liikmesuse välistavad liikmesus valitsuses, parlamendis, Euroopa ühenduste institutsioonides, Regioonide Komitees või Euroopa Investeerimispanga haldusnõukogus ning alaline töö Euroopa ühenduste ametniku või teenistujana.

4. Tagasiastumisest teatatakse komitee presidendile adresseeritud kirjaga.

5. Ametist tagandamine toimub käesoleva kodukorra artikli 60 lõikes 2 kindlaksmääratud tingimustel. Juhul kui nõukogu otsustab liikme volitused lõpetada, algatab ta asendusmenetluse.

6. Liikme tagasiastumise, tema surma, vääramatu jõu või tema liikmesuse välistatuse korral teatab komitee president sellest nõukogule, kes sedastab täitmata koha olemasolu ja algatab asendusmenetluse. Tagasiastumise korral täidab ametist lahkuv liige siiski oma ülesandeid kuni asendaja ametisse nimetamise jõustumise kuupäevani, välja arvatud juhul kui tagasi astuv liige teatab, et ta ei soovi seda.

7. Kõigil käesoleva artikli teises lõikes ettenähtud juhtudel nimetatakse asendaja volituste lõpuni jäävaks ajavahemikuks.

7. PEATÜKK

Komitee haldamine

Artikkel 71

1. Komiteed abistab sekretariaat, mis allub peasekretärile, kes täidab oma ülesandeid juhatust esindava presidendi alluvuses.

2. Peasekretär osaleb nõuandva häälega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib.

3. Peasekretär annab juhatuse ees vande täita oma ülesandeid erapooletult ja kohusetruult.

4. Peasekretär tagab täiskogu, juhatuse ja presidendi poolt vastuvõetud otsuste täideviimise vastavalt käesolevale kodukorrale ja annab presidendile iga kolme kuu tagant kirjalikult aru haldus-, töökorraldus- ja personaliküsimustes rakendatud või kavandatud kriteeriumidest ja rakendussätetest.

5. Peasekretär võib oma volitusi delegeerida presidendi poolt kindlaksmääratud piirides.

6. Juhatus määrab peasekretäri esildisel kindlaks peasekretariaadi töökorralduse, mis peab võimaldama peasekretariaadil tagada komitee ja tema organite ladusat tööd ning aitama tema liikmetel täita oma ülesandeid eelkõige koosolekute korraldamise ja arvamuste koostamise osas.

Artikkel 72

1. Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutab:

— peasekretäri suhtes juhatus,

— administraatorite (AD) tegevusüksuse palgaastmete 16, 15 ja 14 ametnike suhtes juhatus peasekretäri esildisel, kohaldades personalieeskirjade artikleid 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51, 78 ja 90 lõiget 1; personalieeskirjade teiste sätete, kaasa arvatud artikli 90 lõike 2 kohaselt komitee president peasekretäri esildisel,

— administraatorite (AD) tegevusüksuse palgaastmete 13, 12 ja 11 ametnike suhtes komitee president peasekretäri esildisel,

— administraatorite (AD) tegevusüksuse teiste palgaastmete ja assistentide (AST) tegevusüksuse ametnike suhtes peasekretär.

2. Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab:

— administraatorite (AD) tegevusüksuse palgaastmete 16, 15 ja 14 ajutiste teenistujate suhtes juhatus peasekretäri esildisel, kohaldades muude teenistujate teenistustingimuste artikleid 11, 17, 33 ja 48; teenistustingimuste teiste sätete kohaselt komitee president peasekretäri esildisel,

— administraatorite (AD) tegevusüksuse palgaastmete 13, 12 ja 11 ajutiste teenistujate suhtes komitee president peasekretäri esildisel,

— administraatorite (AD) tegevusüksuse teiste palgaastmete ja assistentide (AST) tegevusüksuse ajutiste teenistujate suhtes peasekretär,

— erinõunike, abiteenistujate, lepinguliste teenistujate ja kohalike teenistujate suhtes peasekretär.

3. Organile personalieeskirjade artikliga 110 antud volitusi personalieeskirjade rakendussätete ning ühise kokkuleppega kindlaksmääratud korra rakendamise osas kasutab komitee president.

4. Juhatus, president ja peasekretär võivad delegeerida neile käesoleva artikliga antud volitusi.

5. Otsuses, mis käsitleb delegeerimist vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, sätestatakse volituste ulatus ja nende sisulised ja ajalised piirid, samuti pädeva isiku õigus oma volitusi edasi delegeerida.

Artikkel 73

1. Presidendi käsutuses on eraldi sekretariaat.

2. Kõnealuse sekretariaadi töötajad palgatakse eelarve raames ajutiste teenistujatena; töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab komitee president.

Artikkel 74

1. Enne iga aasta 1. juunit esitab peasekretär juhatusele järgmise aasta eelarve komitee kulude ja tulude kalkulatsiooni eelnõu. Eelarverühm vaatab kõnealuse eelnõu enne selle juhatuses arutamist läbi ning teeb vajaduse korral märkusi või muudatusettepanekuid. Juhatus kinnitab komitee kulude ja tulude kalkulatsiooni. Ta edastab selle Euroopa ühenduste finantsmäärusega kindlaksmääratud tingimustel ja tähtajaks.

2. Komitee president täidab vastavalt finantsmääruse sätetele kulude ja tulude eelarvet või annab korralduse selle täitmiseks.

Artikkel 75

Komiteele saadetav kirjavahetus adresseeritakse presidendile või peasekretärile.

8. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 76

Käesolevas kodukorras sisalduvad ametite ja funktsioonide nimetused kehtivad nii nais- kui meessoo kohta.

Artikkel 77

1. Komitee otsustab käesoleva kodukorra muutmise liikmete absoluutse häälteenamusega.

2. Kodukorra muutmiseks moodustab komitee organi, mis kannab nimetust “kodukorrakomisjon”. Komitee nimetab pearaportööri, kelle ülesanne on uue kodukorra kavandi koostamine.

2a. Pärast kodukorra vastuvõtmist absoluutse häälteenamusega pikendab täiskogu kodukorrakomisjoni volitusi maksimaalselt 60 päeva võrra, et kõnealune komisjon saaks juhatusele vajaduse korral teha ettepaneku rakenduseeskirja muutmise kohta. Juhatus teeb selle kohta otsuse pärast rühmadega konsulteerimist.

3. Uue kodukorra ja muudetud rakenduseeskirja jõustumise kuupäev määratakse kindlaks hetkel, kui komitee kodukorra vastu võtab.

Artikkel 78

Käesolev kodukord jõustub 24. oktoobril 2006. aastal.

(1) Viimati muudetud 27. veebruaril 2003, 31. märtsil 2004 ja 5. juulil 2006.