Nõukogu määrus (EÜ) nr 2229/2003,

22. detsember 2003,

millega kehtestatakse Venemaalt pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi "algmäärus"), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1. Menetluskord

1.1. Ajutised meetmed

(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1235/2003 [2] (edaspidi "ajutine määrus") ajutised dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärit räni impordi suhtes. Meetmed väljendusid väärtuselise tollimaksuna vahemikus 24,0–25,2 %.

(2) Siinkohal on vaja meelde tuletada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahjuanalüüsi uurimise kontekstis teostatud arengutendentside uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1998 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "vaatlusalune periood").

1.2. Muud kehtivad meetmed

(3) Käesoleval ajal kehtib Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "Hiina") pärit räni impordi suhtes väärtuseline tollimaks 49 %. [3] Käesoleval ajal vaadatakse neid meetmeid läbi [4] vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

1.3. Järgnenud menetlus

(4) Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist tehti asjaomastele osapooltele teatavaks faktid ja kaalutlused, millel ajutine määrus põhines. Mõned osapooled esitasid oma kirjalikud märkused. Kõigile huvitatud osapooltele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.

(5) Kõigile osapooltele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja nõuda lõplikult sisse ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(6) Huvitatud osapoolte esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ning vajaduse korral muudeti lõplikke järeldusi vastavalt.

(7) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.

(8) Lisaks ajutise määruse põhjenduses 7 nimetatud äriühingute ruumidesse tehtud kontrollkäikudele tuleb märkida, et pärast ajutiste meetmete kehtestamist külastati järgmiste ühenduse kasutajate ruume:

- GE Bayer Silicones, Leverkusen, Saksamaa,

- Raffinera Metalli Capra SpA, Brescia, Itaalia,

- Vedani Carlo Metalli SpA, Milano, Itaalia.

2. Vaatlusalune toode ja samasugune toode

2.1. Vaatlusalune toode

2.1.1. Eksportivate tootjate märkused

(9) Ajutise määruse põhjenduses 9 määratleti vaatlusalune toode ränina, mis liigitub praegu CN-koodi 28046900 alla. Mõned eksportijad kahtlesid, kas praegune menetlus hõlmab kvartstolmu, mis tekib ränidioksiidi kõrvalsaadusena ja mida eraldatakse räni tootmisel filtrimise teel.

(10) Tuleb märkida, et kvartsitolm ei vasta ajutise määruse põhjendustes 9 ja 10 sätestatud vaatlusaluse toote määratlusele, sest see on üksnes räni tootmise pulbrikujuline kõrvalsaadus, mida kasutatakse betoonilisandina. Seepärast kinnitatakse, et see toode, mis kuulub CN-koodi ex28112200 alla, jääb käesoleva menetluse raamest välja.

(11) Vaatlusaluse toote määratluse seadis küsimuse alla üks Vene eksportiv tootja, kes väitis, et tegelikult kuulub selle CN-koodi alla kaks eri liiki räni, millest üks on mõeldud kasutamiseks metallurgiatööstuses ja teine keemiatööstuses. Selle väite toetuseks väitis Vene tootja, et neil kahel kvaliteediklassil on erineva lõppotstarbe puhul olulisel määral erinev keemiline koostis lisandelementide sisalduse osas; et on kaks eri kasutajarühma, kes ei konkureeri üksteisega; ja et kahe kvaliteediklassi vahel puudub oluline vastastikune vahetatavus.

(12) Uurimine näitas, et räni toodetakse eri kvaliteediga ja et uurimisperioodi jooksul Euroopa Liidu turul müüdud räni, nii ühenduse tööstuse toodetud kui Venemaalt imporditud räni sisaldas räni üle 95 massiprotsendi. Räni puhtusastme määrab esiteks ära ränisisaldus ja teiseks lisandelementide, eriti raua ja kaltsiumi sisaldus. Spetsialistkasutajate jaoks, eelkõige keemiatööstuses, määrab muude lisandelementide sisalduse suhtarv ära selle, kas räni sobib kasutamiseks ettenähtud otstarbel. Üldiselt toodetakse spetsialistkasutaja jaoks räni teatud kindlatele nõuetele vastavana ning räni ostetakse alles pärast pikka konkreetse kasutaja poolt teostatud kontrollimisprotsessi. Ent kuigi lisandelementide tasemed on keemiatööstuse jaoks tähtsad, ei piisa sellest järeldamaks, et tegemist on metallurgiatööstuses tarvitatava ränist erineva tootega.

(13) Esitati tõendeid ka selle kohta, et kvaliteeträni ei müüdud ainult keemiatööstusele ning et keemiatööstus ostis teatud koguses ka madalama kvaliteediga nn metallurgiatööstuse jaoks mõeldud räni. Üldteada on ka see, et kvaliteedile madalamaid nõudmisi esitavad kasutajad, eelkõige metallurgiatööstuse teisesed kasutajad saavad kasutada kvaliteetsemat räni. Nende jaoks on otsustavaks teguriks hind, kuivõrd nad ei ole nõus maksma kõrgemat hinda neile vajalikust kõrgema kvaliteediga räni eest.

2.1.2. Kasutajate märkused

(14) Ka mitmed kasutajad kahtlesid vaatlusaluse toote esialgses määratluses. Tehtud ettepanekud, eelkõige metallurgiatööstust laekunud ettepanekud olid väga sarnased eksportivatelt tootjatelt saadud ettepanekutega. Kõik metallurgiatööstuskasutajad väitsid, et on kolm erinevat tootetüüpi: kvaliteeträni keemiatööstuse jaoks ning tava- ja vähekvaliteetse räni metallurgiatööstuse jaoks. Kõik tunnistasid siiski, et nad saavad kasutada oma tootmisprotsessis kõiki nimetatud kvaliteediklasse, kuigi nad eelistavad soodsa hinna tõttu vähekvaliteeträni. Metallurgiatööstuskasutajate organisatsioon kordas samu märkusi.

(15) Üks keemiatööstuslik kasutaja tegi märkuse vaatlusaluse toote küsimuse kohta. Nad kinnitasid, et nende ostetud räni on nende spetsifikatsioonidele vastavalt tellimuse järgi valmistatud ja et nende jaoks on kõige tähtsamaks teguriks lisandelemendid ränis.

2.1.3. Ühenduse tööstuse märkused

(16) Ühenduse tööstus nõustus esialgse määratlusega, mille kohaselt tuleb vaatlusaluseks tooteks pidada igasuguse kvaliteediga räni, mis kuulub ajutise määruse põhjendustes 9 ja 10 kasutatud määratluse alla. Nad juhtisid tähelepanu ka sellele, et mitmeid argumente ei esitata mitte vaatlusaluse toote kontekstis, vaid samasuguse toote määratluse kontekstis, ja et eksportivad tootjad ajavad need kaks küsimust omavahel segi.

2.1.4. Järeldus vaatlusaluse toote kohta

(17) Räni on toode, mida valmistatakse erineva kvaliteediga. Räni kvaliteet sõltub esiteks selle rauasisaldusest, siis kaltsiumisisaldusest ja kolmandaks muude lisandelementide sisaldusest. Euroopa Liidus ja Venemaal kasutatav tootmisprotsess, st elektrikaarahjud, on suurel määral samasugune.

(18) Euroopa Liidu turul on olemuselt kaks erinevat kasutajarühma: keemiatööstus, mis toodab peamiselt silikoone, ja alumiiniumi tootev metallurgiatööstus. Metallurgiatööstuskasutajad võib lisaks jagada ka esmase alumiiniumi tootjateks ja teisese (ümberkäideldud) alumiiniumi tootjateks. Ent kogu kasutatud räni sisaldab vähemalt 95 massiprotsenti räni, tüüpiliselt 98 või 99 %.

(19) Raua ja kaltsiumi sisalduse järgi jaotatakse räni kolme kvaliteediklassi – kvaliteet-, tava- ja vähekvaliteetne räni. Uurimise käigus leiti, et eri kasutajarühmade määratluste vahel on teatud kattuvus. On teada, et ei ole mingisuguseid füüsikalisi, keemilisi ega tehnilisi omadusi, mis takistaksid teisese alumiiniumi tootjaid kasutamast ükskõik millise kvaliteediga räni või esmase alumiiniumi tootjaid kasutamast tava- või kvaliteeträni. Vastupidi ei ole sama ulatuslik asendus võimalik, kuigi on tõendeid selle kohta, et keemiatööstus on valmis kasutama tava- või vähekvaliteetset räni. See, milline rühm millise kvaliteediga räni kasutab, oleneb eri kvaliteediklasside hinnast.

(20) Uurimine näitas, nagu eespool nimetatud, et iga liiki ränil on muude keemiliste elementide sisaldusest olenemata samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Kuigi räni saab kasutada mitmesugustel eesmärkidel, leiti uurimise käigus, et eri kvaliteediklassid ja eri kasutusviisid on suuremal või vähemal määral omavahel asendatavad.

(21) Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 9 ja 10 esitatud järeldused.

2.2. Samasugune toode

(22) Analüüsi tulemusel leiti, et ajutise määruse põhjenduses 14 käsitletud toote kontrollkoodi (PCN-koodi) puudutav väide käsitles Venemaalt pärit räni hinna võrdlust ühenduses toodetud räni hinnaga ning vastavat kahju kõrvaldamistaset. Erinevused hinnas, kvaliteedis ja kasutusotstarbes ei tähenda tingimata, et tooted ei oleks samasugused. Selles kontekstis on tõesti oluline, kas kõnealustel tootetüüpidel on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja peamised kasutusotstarbed. Eespool nimetatud erinevustega arvestatakse ekspordihinna ja normaalväärtuse omavahelisel võrdlemisel ning näiteks hinna allalöömise ja kahju kõrvaldamistaseme kindlaksmääramisel.

(23) Üks Venemaa eksportiv tootja viitas dumpinguvastastele meetmetele, mis käesoleval ajal kehtivad Hiinast pärit räni impordi suhtes (vt põhjendust 3). Eelkõige viitavad nad nõukogu määruse (EÜ) nr 2496/97 põhjendusele 55, milles on öeldud, et "Venemaalt ja Ukrainast pärit kristalse räni kvaliteet ei ole võrreldav Euroopa või Hiina kristalse räniga".

(24) Vastusena sellele punktile tuleb esiteks juhtida tähelepanu sellele, et see väide on pärit rohkem kui viis aastat tagasi läbiviidud uuringust, see põhines nimetatud uuringu käigus esitatud teabel ja käesolev uurimine ei kinnita seda väidet. Lisaks käsitleb eespool nimetatud määruse põhjendus 55 ainult põhjuslikkuse küsimust. Selle sõnastusest on selge, et vaatlusalune toode ja samasugune toode mis tahes allikast, st Hiinast, Venemaalt, EL-st või võrdlusmaalt (Norrast), on räni. See räni moodustab ühe samasuguse toote algmääruse artikli 1 lõikes 4 määratletud tähenduses. Kui erinevate riikide erinevate ränitootjate vahel on peale selle kvaliteedierinevusi, saab niisuguste erinevustega piisavalt arvestada korrigeerimiste abil. Täheldati ka seda, et Venemaalt ühendusse eksporditud eri tüüpide vahel oli kvaliteedierinevusi.

(25) Eespool nimetatule ja uurimise järeldustele tuginedes kinnitatakse, et Venemaal toodetud ja nii kodumaisel turul müüdud kui ühendusse eksporditud ränil, võrdlusmaa siseturul müüdud ränil ja ühenduse tööstuse poolt ühenduses toodetud ja müüdud ränil on samad peamised füüsikalised ja keemilised omadused. Seepärast järeldatakse, et kõik ränitüübid moodustavad ühe tootepere ning neid peetakse algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

3. Dumping

3.1. Normaalväärtus

(26) Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse turumajanduslikku kohtlemist puudutavad põhjendused 15–18.

(27) Kõik eksportivad tootjad tegid ettepanekuid, väites, et muuta tuleb algusjärgus kasutatud elektrihinda. Nad rõhutasid, et nende peamine elektritarnija on enamuses eraomanikele kuuluv äriühing ning et selle madalat hinda saab seletada maailma suurima hüdroelektrijaamade kompleksi olemasoluga ning et see põhineb looduslikul suhtelisel eelisel. Seda küsimust uuriti edasi, aga et leiti, et Venemaal on elektrihinnad reguleeritud ning et selle elektritarnija poolt küsitud hind on väga madal, seda isegi võrreldes muude tarnijate elektriga, mis oli toodetud hüdroelektrijaamades võrdlusmaal Norras ja ka Kanadas, siis otsustati see taotlus tagasi lükata ning kiita heaks esialgne otsus kasutada elektrihinda, mida küsib oma teenuse eest teine elektritarnija Venemaal. See hind leiti olevat kooskõlas ühenduse tüüpiliste elektritootjate madalaima hinnaga.

(28) Muude märkuste puudumisel kiidetakse heaks normaalväärtuse kindlaksmääramist puudutavad ajutise määruse põhjendused 19–26.

3.2. Ekspordihind

(29) Kõik eksportivad tootjad on väitnud, et väljaspool Venemaad paiknevad vaatlusaluse toote Euroopa Ühendusse müümisega tegelevad äriühingud on sõltuvad isikud ning et neid äriühinguid tuleb kohelda Venemaal asuvate äriühingutega ühtse majandusüksusena. Nad väitsid, et kasutatud ekspordihinnaks peaks seepärast olema hind, mida need sõltuvad äriühingud küsivad esimeselt sõltumatult kliendilt Euroopa Ühenduses.

(30) Ühenduses (Ühendkuningriigis) asuva importija puhul ei esitatud niisuguseid uusi tõendeid, mis oleks tõendanud, et ta on seotud eksportiva tootjaga. Väidet ei võetud seepärast arvesse ning säilitati esialgne lähenemine ekspordihinna kehtestamisele müügihinna alusel sellele importijale.

(31) Šveitsis asuva importija puhul tehti pärast ajutise meetme kehtestamist kontrollkäik importija valdustesse ning leiti, et see äriühing oli tõepoolest seotud eksportiva tootjaga. Selle importija kaudu toimunud müügi jaoks põhines ekspordihind seepärast selle importija hinnal esimesele sõltumatule kliendile ühenduses.

(32) Briti Neitsisaartel asuva importija puhul tuleb esiteks märkida, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 on kasutatavaks ekspordihinnaks "tegelikult makstud hind või maksmisele kuuluv hind müümisel ekspordiks eksportivast riigist ühendusse". Teisisõnu, kui ühendusse suunatud eksporditehinguga on seotud vahendajad, siis ei ole oluline mitte ühenduse kliendilt lõppkokkuvõttes küsitav hind (mida eksportiv tootjale tihti ei tea), vaid hind, millega toode väljub eksportivast riigist. Selle hinna võib asendada edasiste edasimüügihindadega eelkõige juhul, kui on tegemist sõltuvate isikutega. RUSAL on esitanud uut teavet, mis nende arvates tõendas niisuguse suhte olemasolu. Samas ollakse siiski seisukohal, et selle suhte olemasolu ei tõendatud vaieldamatult ja ühemõtteliselt. Õieti puudub otsene osalus aktsiakapitalis RUSALi ja Briti Neitsisaartel asuva äriühingu vahel ning struktuurid on keerukad ja läbipaistmatud. Äriühingu väite kohaselt on seos kaudse aktsiakapitali osaluse tulemus, ent selle tõestuseks ei esitatud kinnitavaid dokumente. RUSALi väite kohaselt ei tegele Briti Neitsisaartel asuv äriühing ka eksporditud toodete müügi ega jaotusega, vaid on üksnes nn postkastifirma. Teisisõnu ei ole tegelikult tegemist müügiga läbi kolmanda isiku. Pigem on Briti Neitsisaarte äriühing ebamääraste raamatupidamisotstarvete adressaat. Puudus võimalus Briti Neitsisaartel asuva äriühingu tegeliku rolli kontrollimiseks või maksevoogude jälgimiseks piisava kindlusega. Niisiis otsustati säilitada esialgne lähenemine ning kehtestada ekspordihind müügihinna alusel Briti Neitsisaartel asuvale äriühingule.

3.3. Võrdlus

(33) Üks eksportiv tootja nõudis uuesti korrigeerimist füüsikaliste omaduste osas tuginedes sellele, et Vene turul müüdava räni keskmine kvaliteet on kõrgem ning seepärast kaasnevad sellega suuremad tootmiskulud. Äriühing ei esitanud siiski uusi tõendeid selle kohta, et Venemaa siseturul müüdavate ja ühendusse eksporditavate tootetüüpide kvaliteet järjepidevalt erineb. Seepärast säilitati esialgne lähenemine ning füüsikaliste erinevuste osas ei tehtud korrigeerimisi.

(34) Kaks äriühingut kordasid oma koguste ja kaubandusliku tasandi osas tehtavate korrigeerimiste nõuet. Koguste osas tehtava korrigeerimise taotlust ei saanud arvesse võtta, sest äriühing ei suutnud tõestada, et erinevate koguste ostmisega on spetsiifiliselt kaasnenud allahindlus või mahahindlus, ning kuna neid erinevusi kogustes oli juba võetud arvesse esialgses järgus tehtud korrigeerimisega kaubandusliku tasandi osas eri liiki klientide jaoks. Mis puutub lisakorrigeerimise taotlusesse kaubandusliku tasandi osas, siis ei suutnud äriühing tõestada, et esialgses järgus tehtud korrigeerimine on olnud ebapiisav ning seepärast ei rahuldatud lisakorrigeerimise taotlust.

3.4. Dumpingumarginaalid

(35) Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 29 ja 30 kirjeldatud dumpingumarginaali kindlaksmääramine.

(36) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril, on järgmised:

Äriühing | Dumpingumarginaal |

OJSC Bratsk Aluminium Plant (RUSAL kontsern) | 23,6 % |

SKU LLC, Sual Kremny-Ural ja ZAO Kremny (SUAL kontsern) | 24,8 % |

Venemaa | 24,8 % |

4. Kahju

4.1. Ühenduse tööstus

(37) Kuivõrd ühenduse tööstuse määratluse kohta märkusi ei saadud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduste 33 ja 34 sisu ning neis esitatud esialgsed järeldused.

4.2. Räni tarbimine ühenduses

(38) Uue teabe puudumisel tarbimise kohta kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 35 ja 36 kirjeldatud esialgsed järeldused.

4.3. Räni import ühendusse

4.3.1. Impordi maht ja turuosa

(39) Uue teabe puudumisel räni ühendusse impordi ning impordi turuosa kohta kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 37–43 kirjeldatud esialgsed järeldused.

4.3.2. Hinna allalöömine ja hinnalangus

(40) Hinna allalöömise arvutused vaadati uuesti läbi, et need peegeldaks korrigeerimisi kaubandusliku tasandi ja kvaliteedi osas. Nimetatud korrigeerimised kehtestati kontrollitud teabe põhjal ning need vastavad erinevuste turuväärtuse põhjendatud hinnangule.

(41) Lõplikud allalöömismarginaalid näitasid, et allalöömistasemeks oli 10,2 %.

(42) Allalöömise olemasolu ja taset tuleb hinnata hindade langust silmas pidades. Hinnad langesid olulisel määral vaatlusaluse perioodi jooksul (–16 %) tasemele, kus need ei katnud uurimisperioodi jooksul enam ühenduse tööstuse kõiki tootmiskulusid.

4.4. Ühenduse tööstuse majanduslik olukord

(43) Kaks Vene eksportivat tootjat väitsid, et ühenduse tööstus ei saanud olulist kahju, kuivõrd enamus kahjunäitajaid arenesid positiivses suunas. Eelkõige juhtisid eksportivad tootjad tähelepanu vaatlusaluse perioodi jooksul tehtud edusammudele toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, ühendusesisese müügimahu, turuosa, varude, tööhõive ja tootlikkuse osas.

(44) Ent kahjunäitajate osas, nagu on visandatud ajutise määruse põhjendustes 71 ja 72, näitas lähem uurimine, et peamised positiivsed arengud leidsid ühenduse tööstuse jaoks aset aastatel 1998–2000. 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel tõusid kõik näitajad kas ainult pisut, püsisid muutumatuna või tõepoolest alanesid. Just selle perioodi jooksul on ühenduse tööstusele osaks saanud oluline kahju kõige ilmsem.

(45) Tuleb märkida, et vastavalt ajutise määruse põhjenduses 72 viidatule võis ühenduse tööstuse suhteliselt häid tulemusi kuni 2000. aastani omistada otseselt ühenduse tööstuse nende otsuste arvele, millega otsustati investeerida uutesse ühenduse tootmisobjektidesse. Kõnealuse perioodi jooksul suurenesid tõesti ühenduse tööstuse toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, tööhõive ja tootlikkus. Kulutasuvus oli määratud tasemele 5 % müügi netokäibest.

(46) Seejärel Venemaalt pärit odava dumpinguhinnaga impordi suurenenud esindatuse tõttu ühenduse tööstuse olukord halvenes. Turuosa, rahakäive, investeeringud ja investeeringutasuvus vähenesid tunduvalt.

(47) Pealegi viis muude kahjunäitajate arengusuundumus, eelkõige vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tööstuse kulutasuvuse ja müügihindade langus järeldusele, et ühenduse tööstus kandis olulist kahju.

4.5. Järeldus kahju kohta

(48) Neil põhjustel ja sellise uue teabe puudumise korral, mis muudaks vajalikuks selle järelduse uuesti läbivaatamise, mille kohaselt kannatas ühenduse tööstus uurimisperioodil olulist kahju, eelkõige hindade ja kulutasuvuse osas, lükatakse Vene eksportivate tootjate poolt esitatud väited tagasi. Ajutise määruse põhjendustes 71–73 esitatud järeldused kinnitatakse.

5. Põhjuslikud seosed

(49) Üks Vene eksportiv tootja väitis, et isegi kui olulise kahju järeldus leiab kinnitamist, ei põhjustanud seda kahju räni import Venemaalt. Väidetavalt pidi ühenduse tööstust tabanud kahju – kui seda üldse esines – tõelised põhjused olema mitu muud asjaolu. Ühenduse tööstust tabanud kahju põhjustena nimetati muid kolmandaid riike, kelle impordi osakaal oli Venemaaga võrreldes palju suurem; ühenduse tööstuse ennastkahjustav tegevus; ühenduse tööstuse eksporditegevus; räni importimist ühenduse tööstuse enda poolt; ning erinevustele keemiatööstuse ja metallurgitööstuse jaoks mõeldud räni turgude vahel. Üks Vene tootja väitis ka seda, et uurimisperioodi ajal oli ühenduse tööstuse ja Vene hindade erinevus 16 %; sedavõrd suur erinevus näitas, et ühenduse turul puudub hinnakonkurents nimetatud kahest allikast pärit räni vahel.

5.1. Import muudest kolmandatest riikidest

(50) Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 98 lühidalt kirjeldatule olid impordimahud muudest kolmandatest riikidest Vene impordiga võrreldes palju suuremad. Impordimaht tegelikult siiski langes, välja arvatud Hiina impordimaht, kõigist nendest riikidest 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, st ajal, kui ühenduse tööstuse majandusolukord halvenes. Peale selle olid muudest riikidest pärit impordi hinnad kõigil juhtudel Vene impordi hindadest kõrgemad ja kui need lõid ühenduse tööstuse hinnad alla, siis oli hinnavahe väga piiratud.

(51) Üks Vene eksportiv tootja väitis, et Eurostati teabele ei saa tugineda, sest see ei arvesta toodete erinevusi. Nad juhtisid tähelepanu olulistele hinnaerinevustele Venemaalt eksporditava valdavalt vähekvaliteetsema räni ning muudest kolmandatest riikidest pärit kvaliteetsema räni vahel. Nad väitsid, et pigem tuleks kasutada eri allikatest pärit räni hindade võrdlemisel kasutajate poolt tegelikult makstud hindu.

(52) See tootja ei esitanud oma väite toetuseks ühtegi tõendit. Pealegi ei olnud hindu võimalik sel moel võrrelda oluliste andmete puudumise tõttu kasutajatelt nende poolt kolmandatest riikidest pärit räni eest makstud hinna kohta. Eurostati teave on selliste asjaolude korral parimaks allikaks kolmandatest riikidest pärit räni hindade kehtestamisel. Teabe põhjal, mis on olemas samaaegselt teostatavaks Hiina vastu suunatud meetmete aegumisega seotud läbivaatamiseks, selgus, et kvaliteediklasside haaval hindu võrreldes leitud keskmine allalöömismarginaal oli kooskõlas marginaaliga, mis leiti Eurostati keskmist impordihinda ühenduse tööstuse keskmise hinnaga võrreldes.

(53) Peale selle tuleb ka märkida, et impordihindade õiglaseks võrdluseks kasutati kõikidel juhtudel Eurostati andmeid. Venemaa puhul, kui kontrollitud teave oli uurimisperioodi kohta olemas, oli impordi tegelik hind tegelikult pisut madalam Eurostatis registreeritust.

5.2. Enesele ise tekitatud kahju

(54) Väideti, et ühenduse tööstust tabanud kahju peamiseks põhjuseks oli kulude suurenemine seoses uute tootmisvõimsuste rajamisega turuosa suurendada püüdes. Sel eesmärgil väideti, et ühenduse tööstusel on kõrgeimad keskmised tootmiskulud maailmas. See väide põhines ühenduse tööstuse ja Vene tootjate käesoleva menetluse raames kontrollitud tootmiskulude võrdlusel muude kolmandate riikide avaldatud kuludega. Avaldatud andmetes sisalduvad kuluelemendid ei olnud siiski selgelt määratletud ning seepärast puudusid tõendid, mis viitaksid sellele, et neid tootmiskulusid võiks võrrelda uurimise ajal kontrollitud tootmiskuludega. Tüüpiliselt ilmnes, et need avaldatud andmed põhinevad ainult valmistamiskulul ja ei sisalda olulisi kuluelemente nagu müügi-, üld- ja halduskulud. Lisaks on huvitav märkida, et Vene tootja ei esitanud vastavaid avaldatud andmeid ühenduse tootjate jaoks. Sellele tuginedes ei olnud seda väidet võimalik käsitleda ning Vene eksportija poolt esitatud väited lükati tagasi. Selle lähenemisviisi toetuseks leiti, et kontrollitud tootmiskulud võrdlusriigis Norras olid tõepoolest kõrgemad Vene tootja poolt esitatud tootmiskuludest. Täielike kuludeni korrigeeritult leiti Norra kontrollitud tootmiskulud olevat järjepidevad ühenduse tööstuse kulude suhtes.

(55) Sellest olenemata, isegi kui ühenduse tööstuse kulud on suhteliselt kõrgemad, ei eralda see asjaolu iseenesest odava dumpinguhinnaga importi ühenduse tööstusele tekitatud kahjust. Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 83 märgitule, kui hinnad ei oleks 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langenud, siis oleks ühenduse tööstuse saanud kasumit 1,7 % vastandina tegelikule kahjule 2,1 %.

5.3. Ühenduse tööstuse eksport

(56) Väideti, et ühenduse tööstuse ekspordikäibe vähenemine mõjutas nende kulutasuvust müügil Euroopa Liitu. Selle väite kinnituseks ei esitatud siiski tõendeid.

(57) Ekspordimüügi kogulangus 1998. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oli ainult 2,3 % ühenduse tööstuse kogumüügist uurimisperioodi jooksul. Selle mõju ühenduse tööstuse hindadele ja kulutasuvusele Euroopa Liidu turul, kui sellel oli üldse mõju, sai seepärast olla ainult tähtsusetu olemusega. Samuti on mõistlik eeldada, et ekspordi vähenemine toimus osaliselt nõudluse tõttu ühenduses toodetud räni järele uurimisperioodi jooksul.

5.4. Räni import ühenduse tööstuse poolt

(58) Üks Vene tootja pidas küsitavaks ajutise määruse põhjenduses 85 esitatud järeldust, et ühenduse tööstusega seotud äriühingud, kes räni ostavad, on langetanud sellise otsuse enda nimel ilma ühenduse tööstuse poolse mõjutamiseta. Selle punkti toetuseks väideti, et nendel seotud äriühingutel ei võimaldatud oma seisukohta menetluse kohta avaldada. See pidavat tõestama, et ühenduse tööstus tõepoolest omab kontrolli nende äriühingute üle.

(59) Asjaolu, et ühenduse tööstusega seotud äriühingud ei esita selle menetluse käigus dumpinguvastaste meetmete vastaseid märkusi, ei tähenda, et nad ei ole vabad hankima oma toorainet finantskaalutlustele tuginedes. Et need äriühingud ostsid räni ühenduse tööstuselt, Venemaalt ning tõepoolest kõigist muist allikaist nende enda valikul, siis seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 85 esitatud järeldus.

5.5. Erinevused keemiatööstuse ja metallurgiatööstuse jaoks mõeldud räni turgudel

(60) Väideti, et probleeme, millega ühenduse tööstus on alates 2000. aastast kokku puutunud, põhjustas keemiatööstuse jaoks mõeldud kvaliteediga räni nõudluse vähenemine, mida omakorda põhjustas selle kasutajatööstuse toodete nõudluse vähenemine. Väideti, et ühenduse tööstus müüb neile keemiatööstuse kasutajatele rohkem räni kui metallurgiatööstuse kasutajatele. Venemaa eksportivate tootjate puhul on aga olukord vastupidine. Kuivõrd Vene räni ei konkureeri keemiatööstuse jaoks mõeldud turul ühenduses toodetud räniga, ei saa seepärast omistada ühenduse tööstusele Venemaalt pärit impordi probleemide tekitamist.

(61) Järgmine tabel esitab ühenduse tööstuse keemiatööstusklientidele müüdava räni hindade ja mahtude arengusuundumused.

Ühenduse tööstuse müük keemiatööstuse klientidele

Allikas:

ühenduse tööstus

| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimis-periood |

Tonni | 48907 | 59924 | 74880 | 74435 | 69652 |

Indeks | 100 | 123 | 153 | 152 | 142 |

Eurot tonni kohta | 1488 | 1313 | 1287 | 1316 | 1301 |

Indeks | 100 | 88 | 86 | 88 | 87 |

(62) Sellest tabelist on näha, et vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes räni müük keemiatööstusele mahu poolest 42 % võrra, kuid langes keskmise hinna poolest 13 % võrra. Võrdluseks märgitagu, et räni kogukäive vaatlusalusel perioodil suurenes mahu poolest 57 % ja vähenes 16 % hindade poolest (vt ajutise määruse tabeleid 8 ja 9).

(63) 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui kahju arengusuundumus näitas hindade ja tasuvuse erilist langust, vähenes müük keemiatööstuse kasutajatele ligikaudu viie tuhande tonni võrra (–7,0 %), ent keskmised hinnad tõusid 14 euro võrra tonni kohta (+1,1 %). Kogu käibe vastavad arvud tähendavad ligikaudu kolme tuhande tonni suurust kasvu (+2,1 %) ja keskmiste hindade langemist 46 eurot võrra tonni kohta (–3,7 %).

(64) Seepärast ei ole põhjust uskuda, et ühenduse tööstust tabanud kahju põhjustas keemiatööstusele toimunud müügi vähenemine. Tegelikult on kahju olemust arvestades tõsi just vastupidine olukord.

(65) Sellele vastavalt lükatakse tagasi väide, et uurimisperioodi ajal osaks saanud kahju tegelik põhjus oli ühenduse tööstuse keemiatööstusele suunatud müügi suundumus.

5.6. Hinnakonkurents

(66) Hinnaerinevuse kohta ühenduses toodetud räni ja Venemaalt imporditud räni vahel kinnitatakse, et nimetatud erinevus ei olnud 16 %, nagu väitis Vene eksportija, vaid keskmiselt 11 % uurimisperioodi jooksul (vt ajutise määruse põhjendust 46). See erinevus oli olemas vaatamata ühenduse tööstuse hinnalangusele 7 % võrra 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. See on selge viide mõjule, mida Vene hinnad avaldavad ühenduse tööstuse hindadele. Väide, et hinna allalöömine on nii suur, et see ei saanud olla ühenduse tööstust tabanud kahju põhjuseks, ei ole mõistuspärane.

(67) Uurimine näitas tõepoolest, et nii ühenduse tööstuse kui Venemaa eksportivad tootjad müüvad suures koguses räni samadele klientidele või samas sektoris tegutsevatele klientidele. Selge on ka see, et Vene hinna madalat taset kasutati nende kasutajate poolt mõjutusvahendina ühenduse tööstusega hinnaläbirääkimisi pidades.

5.7. Järeldus põhjusliku seose kohta

(68) Eespool nimetatut arvesse võttes lükatakse tagasi Vene eksportivate tootjate esitatud väited ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 101 ja 102 esitatud järeldused.

6. Ühenduse huvid

(69) Pärast esialgset kindlaksmääramist, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega, kutsuti huvitatud isikuid ette astuma ja tegema menetluse käigus koostööd. Märkused saadi neljalt kasutajalt ja ühelt kasutajate ühingult, kes olid teinud koostööd menetluse algusjärgus. Lisaks sellele esitasid oma märkused esialgsete järelduste kohta viis kasutajat ja üks kasutajate ühing, kes ei teinud algusjärgus koostööd. Räni importijad ei esitanud oma märkusi. Kolm Vene tootjatele toorainet tarnivat ühenduse tarnijat olid juba esitanud oma märkused algusjärgus.

(70) Pärast ajutise määruse avaldamist esitatud märkused puudutasid ainult vajadust eristada keemiatööstuse ja metallurgiatööstuse jaoks mõeldud räni, st vaatlusalust toodet ja samasugust toodet puudutavaid küsimusi. Kasutajad ei esitanud märkusi meetmete mõju kohta nende kuludele või kulutasuvusele ning ei esitanud vajalikku teavet, mis oleks võimaldanud niisugust hinnangut anda.

(71) Pärast kasutajate ruumidesse tehtud kontrollkäike leiti siiski, et kuigi need kasutajad on meetmete vastu, sest sellega suurenevad nende kulud, nõustuvad nad üldjoontes meie analüüsis kasutatud meetoditega. On tõenäoline, et meede mõjutab kasutajaid. Olemasolev teave viitab sellele, et tollimaksud suurendavad metallurgiatööstuse kasutajate kulusid valmistoote tonni kohta 11 euro võrra, st 0,8 %.

(72) Ühenduse toorainetarnijate puhul nõustuti isegi sellega, et meetmete kehtestamisel võivad olla teatud negatiivsed tagajärjed nende käibele ja kulutasuvusele. Niisuguseid tõendeid ei esitatud, mis lubaks järeldada, et nimetatud mõju kaaluks üles eeldatava kasu, mida ühenduse tööstus võib saada.

(73) Seepärast ei esitatud niisugust uut teavet, mis viiks järeldusele, et lõplike meetmete kehtestamine rikuks ühenduse huve. Sellele vastavalt kiidetakse lõplikult heaks ajutise määruse põhjenduses 118 esitatud järeldus.

7. Lõplikud meetmed

(74) Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tööstusele täiendavat kahju.

7.1. Kahju kõrvaldamistase

(75) Mitu pretensiooni esitati seoses kahju kõrvaldamistaseme arvutamiseks algusjärgus kasutatud meetoditega.

7.1.1. PCN-koodide tabel

(76) Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 14 märgitule väideti, et kõiki räniliike määratlev toote kontrollkoodide tabel (PCN-koodide tabel) ei sisaldanud piisavalt üksikasjalikke andmeid eri tüüpi räni keemilise koostise kohta ning et seepärast ei olnud võimalik teistsuguse kvaliteediga räni nõuetekohaselt võrrelda. Niisiis tehti ettepanek muuta PCN-koodide tabelit, et selgelt määratleda Venemaalt imporditavad räniliigid ühenduse tööstuse poolt müüdavate liikide suhtes.

(77) Üks äriühing väitis, et lisada tuleb veel üks kvaliteediklass, et hõlmata räni rauasisaldusega üle 0,8 %. Kuigi võib olla tõsi, et suurema rauasisaldusega räni eest pakutakse turul madalamat hinda, ei esitatud tõendeid näitamaks, et esineb selge turuerinevus üle 0,5 % rauasisaldusega räni ja üle 0,8 % rauasisaldusega räni vahel. Et erinevast rauasisaldusest tulenevaid hinnaerinevusi saab igal juhul käsitleda hinda korrigeerides, milleks ka nõusolek anti, lükati see väide tagasi.

(78) Teised Vene eksportivad tootjad taotlesid PCN-koodide tabelisse kahe muudatuse sisseviimist. Esiteks taotlesid nad uue kvaliteediklassi määratlemist, mille puhul on peamiseks otsustavaks teguriks lisandelemendid. Väideti, et ilma sellise korrigeerimiseta võidaks metallurgiatööstusele müüdud räni ebaõiglaselt võrrelda keemiatööstusele müüdud räniga. Nad taotlesid ka täpselt 0,5 % rauasisaldusega räni liigitamist vähekvaliteetseks räniks ja mitte tavaräniks, nagu seda liigitatakse praeguses PCN-koodide tabelis.

(79) Esimese taotluse rahuldamine ei oleks viinud täpsema PCN-koodide tabelini, vaid selle tulemuseks oleks hoopis olnud halvasti määratletud kriteeriumid koos ohuga, et huvitatud isikutel oleks vabadus kohandada teatud määral oma müüki teatud PCN-koodi järgi. Niisugune vabadus kahjustaks PCN-koodiga tagatava teabe usaldusväärsust ning seega ka kahju kõrvaldamistaseme usaldusväärsust. Puuduvad ka niisugused tõendid, mis viitaksid sellele, et praeguse PCN-koodide süsteemi säilitamine viiks ekslike või vähem täpsete järeldusteni. Näiteks tava- ja vähekvaliteetsel ränil põhineva turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutuse tulemuseks oleks marginaalid, mis muutuks kõige enam 0,2 % võrra. Neil põhjustel lükatakse taotlus tagasi.

(80) Mis puutub teise väitesse, siis ei esitatud ka selle muudatuse toetuseks tõendeid. Tõesti on olemas viiteid sellele, et kasutajad peavad 0,5 % rauasisaldusega räni tavaräniks. Sellele vastavalt ei peetud PCN-koodide tabeli muutmist vajalikuks.

7.1.2. Kasumimarginaal

(81) Esialgselt leiti, et 6,5 % kasumimarginaali kogukäibest võiks pidada sobivaks miinimumiks, mida ühenduse tööstus võiks põhjendatult saada kahjuliku dumpingu puudumisel. Väideti, et nimetatud marginaal on liiga kõrge ning et sobivam oleks u. 3 % marginaal.

(82) 3 % marginaali kasutamise taotlust asjaolud ei toeta. 6,5 % kasum on tõepoolest kooskõlas ühenduse tööstuse poolt teenitud kasumiga, kui ühenduse turul olid valdavaiks õiglased turutingimused, st aastatel 1998–2000. Arvestades leitud dumpingumarginaalide tasemega ning Venemaalt pärit impordi mahuga, on peale selle tõenäoline ka see, et ühenduse tööstus oleks saanud uurimisperioodi jooksul vähemalt sellele tasemele vastavat kasumit.

7.1.3. Kvaliteeti puudutav korrigeerimine

(83) Üks Vene tootja väitis, et ühes tema tehases toodetud räni on vähekvaliteetsem kui tema teises tehases toodetud räni, põhjuseks tootmisprotsessi erinevused. Sellele vastavalt väideti, et vähekvaliteetsem räni tuleb korrigeerida õiglase võrdluse võimaldamiseks ühenduse tööstuse hindadega. Nõutud korrigeerimiseks oli erinevus kahe tehase keskmiste tootmiskulude vahel.

(84) Kahe tehase kvaliteedierinevust tõesti kinnitatakse. Et aga korrigeerimine oleks põhjendatud, selleks tuleks tõestada, et need erinevused mõjutavad hindu, mida toote eest võib turul saada, käesoleval juhul Euroopa Liidu turul. Seepärast teostati kvaliteediklasside haaval võrdlus, et näha, kas kahe tehase poolt saadud müügihindade vahel oli järjepidev erinevus. Vähekvaliteetse toodanguga tehasest ei müüdud kvaliteeträni ning korrigeerimist ei olnud vaja. Tavaräni puhul täheldati selget hinnaerinevust ning seega rakendati 4 % korrigeerimist nimetatud liiki räni müügi suhtes vastavast tehasest. Vähekvaliteetse räni puhul ei leitud hinnaerinevust ning seega ei tehtud korrigeerimist.

(85) Teine Vene tootja väitis, et kogu tema räni on nii vähekvaliteetne, et seda ei saa otse võrrelda isegi ühenduse tööstuse poolt toodetud vähekvaliteetse räni hindadega.

(86) Jällegi tunnistatakse, et selle tootja toodetud ränis sisaldub eelkõige rauda rohkem kui nii ühenduse tööstuse kui teise Vene tootja poolt toodetud ränis. Et arvutada kvaliteedi mõju, kui see peaks olemas olema, selle tootja poolt Euroopa Liidu turul saadud hindadele, teostati võrdlus teise Vene tootja poolt saadud keskmiste hindadega, seda taas räniliikide haaval.

(87) Nimetatud võrdluse tulemused näitasid, et selle Vene tootja vähekvaliteetse räni hindu tuleb korrigeerida, et neid võiks võrrelda ühenduse tööstuse toodetud vähekvaliteetse räni hindadega.

7.1.4. Kaubandustasandit puudutav korrigeerimine

(88) Vene tootjad nõudsid hinna korrigeerimist, et arvestada nende Euroopa Liidu müügi puhul erinevate kaubandustasemetega. Leiti, et üks Vene tootja müüs kogu oma räni läbi Briti Neitsisaartel asuva vahendaja. Teine tootja müüs läbi seotud vahendaja Šveitsis, läbi sõltumatu vahendaja Euroopa Liidus ja otse lõppkasutajatele. Ühenduse tööstus müüs peaaegu kogu oma räni otse lõppkasutajatele.

(89) Et määrata kindlaks, kas kaubandustasandit puudutav korrigeerimine on õigustatud, analüüsiti kogu sama kvaliteediga räni müüki samalt tootjalt läbi erinevate müügikanalite, et näha, kas hinnaerinevus oli järjepidev. Nimetatud analüüsi tulemusel teostati kaubandustasandit puudutav korrigeerimine kogu läbi sõltumatu vahendaja toimunud müügi suhtes.

7.2. Lõpliku tollimaksu vorm ja tase

(90) Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed tuvastatud dumpingu- või kahjumarginaalide tasemele sõltuvalt sellest, kummad neist on madalamad. Need meetmed peaks väljenduma väärtuselise tollimaksuna, nagu ajutised meetmed väljendusid.

7.3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

(91) Vene eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalide ulatust ja ühenduse tööstusele tekitatud kahju taset silmas pidades on vaja, et ajutise määruse, st komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2003 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksude suuruses ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude tasemel tagatiseks antud summad.

(92) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu vajaliku teabega, eelkõige näiteks nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportkäibes. Kui see on asjakohane, siis muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades individuaalsetest tollimaksudest kasu saavate äriühingute nimekirja.

7.4. Kohustused

(93) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ja pärast lõplike järelduste avaldamist pakkus üks Venemaa eksportiv tootja hinnakohustuse võtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

(94) Asjaomaseks eksportivaks tootjaks on niisuguste erinevat tüüpi toodete tootja, mida saab müüa koos. See tekitab võimaliku ristkompenseerimise ohu, st et ametlikult järgitakse kohustuses sisalduvaid hindu, kuid samal ajal alandatakse kohustusega hõlmamata toodete hindu, kui neid müüakse koos vaatlusaluse tootega. Seepärast on võimalik räni vähimhinna järgimise kohustusest kergesti mööda hiilida ja selle tõhus kontrollimine on väga raske.

(95) Eespool nimetatud põhjustel otsustati, et lõplike järelduste teatavaks tegemise järel pakutud kohustusi ei saa heaks kiita nende praeguses vormis. Huvitatud isikuid teavitati vastavalt ning pakutud kohustuse puudujäägid avaldati üksikasjalikult asjaomastele eksportijatele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Venemaalt pärit ning CN-koodi 28046900 alla kuuluva räni impordi suhtes, mille ränisisaldus on kuni 99,99 massiprotsenti, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse Venemaalt pärit ja allpool nimetatud äriühingute poolt toodetud toote suhtes, on järgmine:

Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARIC-lisakood |

OJSC Bratsk Aluminium Plant, Bratsk, Irkutski oblast, Venemaa | 23,6 % | A464 |

SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Uurali föderaalringkond, Venemaa ja ZAO Kremny, Irkutsk, Irkutski oblast, Venemaa | 22,7 % | A465 |

Kõik teised äriühingud | 23,6 % | A999 |

3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1235/2003 Venemaalt pärit ning CN-koodi 28046900 alla kuuluva räni (mille ränisisaldus on kuni 99,99 massiprotsenti) impordi suhtes kehtestatud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse kooskõlas allpool sätestatud eeskirjadega.

Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude tasemel tagatiseks antud summad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2003

Nõukogu nimel

eesistuja

A. Matteoli

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1972/2002 (EÜT L 305, 7.11.2002, lk 1).

[2] EÜT L 173, 11.7.2003, lk 14.

[3] Nõukogu 11. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2496/97, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit metalli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 345, 16.12.1997, lk 1).

[4] EÜT C 246, 12.10.2002, lk 9.

--------------------------------------------------