I 
(Seadusandlikud aktid)  
EELARVED  
Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve  
LÕPLIK VASTUVÕTMINE (EL, Euratom) 2018/251  
EUROOPA PARLAMENDI PRESIDENT,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314,  
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,  
võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (  1 ), 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa L iidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002)  ( 2 ), 
võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (  3 ), 
võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eela rvedist- 
sipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (  4 ), 
võttes arvesse komisjoni poolt 29. juunil 2017. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti,  
võttes arvesse 4. septembril 2017. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2017. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu se isukohta 
Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta,  
võttes arvesse Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2018, mille komisjon esitas 16.  oktoobril 
2017. aastal,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt 25. oktoobril 2017. aastal vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa 
Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt 25. oktoobril 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid üldeelarve projekti kohta,  
võttes arvesse nõukogu eesistuja 25. oktoobri 2017. aasta kirja, milles teatatakse, et nõukogu ei saanud heaks kiita kõiki Euro opa 
Parlamendis vastu võetud muudatusettepanekuid,  
( 1 ) ELT L 168, 7.6.2014, lk 105. 
( 2 ) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. 
( 3 ) ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. 
( 4 ) ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.  28.2.2018  ET L 57/1 Euroopa Liidu Teataja
 
võttes arvesse nõukogu eesistujale 30. oktoobril 2017. aastal saadetud kirja lepituskomitee kokkukutsumise kohta,  
võttes arvesse asjaolu, et lepituskomitee jõudis ühise teksti suhtes kokkuleppele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 l õikes 6 ette 
nähtud 21 päeva jooksul,  
võttes arvesse ühise teksti heakskiitmist nõukogus 30. novembril 2017. aastal,  
võttes arvesse ühise teksti heakskiitmist Euroopa Parlamendis 30. novembril 2017. aastal,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra artikleid 90 ja 91,  
KINNITAB JÄRGMIST:  
Ainus artikkel  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud menetlus on lõpule viidud ja Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve on lõ plikult 
vastu võetud.  
Brüssel, 30. november 2017  
President  
A. TAJANI  L 57/2  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
EUROOPA LIIDU 2018. AASTA EELARVE  
SISUKORD  
Lehekülg  
TULUDE KOONDARVESTUS  
A. Sissejuhatus ja üldeelarve rahastamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 
B. Tulude koondarvestus eelarverubriikide kaupa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 
C. Ametikohtade loetelus märgitud personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164  
D. Hooned . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 165  
TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA  
I jagu. Euroopa Parlament  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 172  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 249  
II jagu. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 250  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 251  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313  
III jagu. Komisjon  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 315  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1970  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1980  
IV jagu. Euroopa Liidu Kohus  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2029  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2030  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2042  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2077  
V jagu. Kontrollikoda  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2078  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2079  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2092  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2123  
VI jagu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2125  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2126  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2138  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2175  28.2.2018  ET L 57/3 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
VII jagu — Euroopa Regioonide Komitee  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2176  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2177  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2190  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2224  
VIII jagu. Euroopa Ombudsman  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2225  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2226  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2242  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2271  
IX jagu. Euroopa Andmekaitseinspektor  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2272  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2273  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2286  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2319  
X jagu. Euroopa välisteenistus  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2320  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2321  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2338  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2382  L 57/4  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
SISUKORD  
Lehekülg  
TULUDE KOONDARVESTUS  
A. Sissejuhatus ja üldeelarve rahastamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 
B. Tulude koondarvestus eelarverubriikide kaupa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 
— Jaotis 1. Omavahendid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23 
— Jaotis 3. Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47 
— Jaotis 4. Institutsioonide ja muude liidu asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65 
— Jaotis 5. Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . 79 
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osamaksed ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 93 
— Jaotis 7. Viivisintressid ja trahvid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142  
— Jaotis 8. Laenutehingud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 149  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162  
C. Ametikohtade loetelus märgitud personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164  
D. Hooned . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 165  
TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA  
I jagu. Euroopa Parlament  172  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 177  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 184  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
— Jaotis 3. Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 225  
— Jaotis 4. Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . 240  
— Jaotis 5. Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet ning sõltumatute 
väljapaistvate isikute komitee . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 244  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 249 28.2.2018  ET L 57/5 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
II jagu. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  250  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 251  
— Jaotis 4. Institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt laekuvad tulud . . . . . . . . . . . . . . . 252  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 255  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 261  
— Jaotis 7. Viivisintressid ja trahvid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 264  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 266  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269  
— Jaotis 2. Hooned, seadmed ja tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 293  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 311  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313  
III jagu. Komisjon  314  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 315  
— Jaotis 4: Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . 316  
— Jaotis 5: Institutsiooni haldustegevusest saadav tulu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . 321  
— Jaotis 6: Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 330  
— Jaotis 7: Viivisintressid ja trahvid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378  
— Jaotis 8: Laenutehingud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385  
— Jaotis 9: Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 392  
ASSIGNEERINGUTE (2018 JA 2017) JA TÄITUMISTE (2016) KOKKUVÕTE 394  
— Jaotis XX: Halduskulud poliitikavaldkondade kaupa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . 399  
— Jaotis 01: Majandus- ja rahandusvaldkond . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 416  
— Jaotis 02: Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455  
— Jaotis 03: Konkurents . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534  
— Jaotis 04: Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . 539  
— Jaotis 05: Põllumajandus ja maaelu areng . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 619  
— Jaotis 06: Liikuvus ja transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 703  
— Jaotis 07: Keskkond . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 763 L 57/6  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
— Jaotis 08: Teadusuuringud ja innovatsioon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806  
— Jaotis 09: Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 862  
— Jaotis 10: Otsene teadustegevus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 936  
— Jaotis 11: Merendus ja kalandu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 965  
— Jaotis 12: Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1007  
— Jaotis 13: Regionaal- ja linnapoliitika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1022  
— Jaotis 14: Maksukorraldus ja tolliliit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1099  
— Jaotis 15: Haridus ja kultuur . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1112  
— Jaotis 16: Teabevahetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1177  
— Jaotis 17: Tervis ja toiduohutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1197  
— Jaotis 18: Ränne ja siseasjad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1247  
— Jaotis 19: Välispoliitika vahendid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1308  
— Jaotis 20: Kaubandus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1342  
— Jaotis 21: Rahvusvaheline koostöö ja areng . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1354  
— Jaotis 22: Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1440  
— Jaotis 23: Humanitaarabi ja kodanikukaitse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1487  
— Jaotis 24: Pettustevastane võitlus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1512  
— Jaotis 25: Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . 1519  
— Jaotis 26: Komisjoni haldus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1530  
— Jaotis 27: Eelarve . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1584  
— Jaotis 28: Audit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1593  
— Jaotis 29: Statistika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1597  
— Jaotis 30: Pensionid ja nendega seotud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1605  
— Jaotis 31: Keeletalitused . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1618  
— Jaotis 32: Energeetika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1629  
— Jaotis 33: Õigus- ja tarbijaküsimused . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1675  
— Jaotis 34: Kliimameetmed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1711  
— Jaotis 40: Reservid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1727  
Lisad  
— Euroopa Majanduspiirkond . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1736  
— Kandidaatriikidele Ja Lääne-Balkani Võimalikele Kandidaatidele Avatud Eelarverubriikide Loetelu Ja Teatavad 
Partnerriigid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1755  28.2.2018  ET L 57/7 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
— Laenutehingud – Liidu eelarve raames tagatud laenutehingud (suunisena) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1758  
— Teave rahastamisvahendite kohta vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 1 punktile e . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1794  
— Väljaannete talitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1872  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1873  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1878  
— Euroopa Pettustevastane Amet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1891  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1892  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1897  
— Euroopa Personalivaliku Amet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1911  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1912  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1917  
— Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1932  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1933  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1938  
— Infrastruktuuri- ja logistikaamet – Brüssel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1948  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1949  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1954  
— Infrastruktuuri- ja logistikatalitus – Luxembourg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1964  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1965  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1970  
— Töötajad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1980  
IV jagu. Euroopa Liidu Kohus  2029  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2030  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja teiste liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . 2031  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2034  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2040  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2042  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2043  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2060  L 57/8  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
— Jaotis 3. Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . 2073  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2075  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2077  
V jagu. Kontrollikoda  2078  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2079  
— Jaotis 4. Institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt laekuvad tulud . . . . . . . . . . . . . . . 2080  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2083  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2090  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2092  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2093  
— Jaotis 2. Hooned, vallasvara, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2108  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2121  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2123  
VI jagu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  2125  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2126  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2127  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2130  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2136  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2138  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2139  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2157  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2173  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2175  
VII jagu — Euroopa Regioonide Komitee  2176  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2177  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2178  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2181  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2188  28.2.2018  ET L 57/9 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2190  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2191  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2207  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2222  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2224  
VIII jagu. Euroopa Ombudsman  2225  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2226  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2227  
— Jaotis 5. Institutsiooni haldustegevusest saadav tulu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . 2231  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2238  
— Jaotis 9. Muud tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2240  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2242  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2243  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2256  
— Jaotis 3. Institutsiooni üldiste ülesannete täitmisega seotud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . 2263  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2269  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2271  
IX jagu. Euroopa Andmekaitseinspektor  2272  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2273  
— Jaotis 4. Mitmesugused liidu maksud, lõivud ja tasud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2274  
— Jaotis 5. Institutsiooni haldustegevusest saadav tulu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . 2277  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2284  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2286  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2287  
— Jaotis 2. Hooned, seadmed ja institutsiooni tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2300  
— Jaotis 3. Euroopa andmekaitsenõukogu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2305  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2317  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2319  L 57/10  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
X jagu. Euroopa välisteenistus  2320  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2321  
— Jaotis 4. Institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt laekuvad tulud . . . . . . . . . . . . . . . 2 322  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2325  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud sisse- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2332  
— Jaotis 7. Viivisintressid ja trahvid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2334  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2336  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2338  
— Jaotis 1. Peakorteri personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2339  
— Jaotis 2. Peakorteri hooned, seadmed ja tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2353  
— Jaotis 3. Delegatsioonid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2371  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2380  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2382  28.2.2018  ET L 57/11 Euroopa Liidu Teataja
 
A. SISSEJUHATUS JA ÜLDEELARVE RAHASTAMINE  
SISSEJUHATUS  
Liidu üldeelarve on dokument, kus on esitatud ja millega kiidetakse igal aastal heaks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühe nduse 
jaoks vajalikuks peetavate tulude ja kulude kogusumma.  
Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastapõhisuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihto tstarbelisuse, 
usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt. 
— Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtte  kohaselt peavad kõik liidu tulud ja kulud, mis on eelarvesse kantud, olema koondatud ühte 
dokumenti. 
— Aastapõhisuse põhimõtte  kohaselt võetakse eelarve vastu korraga üheks aastaks ning jooksvaks eelarveaastaks ette nähtud kuluko- 
hustuste ja maksete assigneeringuid tuleb põhimõtteliselt kasutada selle aasta jooksul. 
— Tasakaalu põhimõtte  kohaselt peab eelarveaastaks prognoositav tulu olema võrdne nimetatud aasta maksete assigneeringutega; laenu 
võtmine võimaliku eelarvepuudujäägi katmiseks ei sobi kokku omavahendite süsteemiga, mistõttu seda ei kiideta heaks. 
— Kooskõlas  arvestusühiku põhimõttega  koostatakse ja täidetakse eelarve eurodes ning raamatupidamisdokumendid esitatakse eurodes. 
— Kõikehõlmavuse põhimõtte  kohaselt kaetakse maksete assigneeringute kogusumma kogutulust, välja arvatud piiratud arv tuluartikleid, 
mis on eraldatud konkreetsete kuluartiklite jaoks. Tulud ja kulud kantakse eelarvesse täies mahus neid vastastikku korrigeerima ta. 
— Sihtotstarbelisuse põhimõte  tähendab, et igal assigneeringul peab olema otstarve ja see tuleb eraldada konkreetseks eesmärgiks, et vältida 
assigneeringute segiminekut. 
— Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte  on määratletud säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetest lähtuvalt. 
— Eelarve koostatakse kooskõlas  läbipaistvuse põhimõttega , mis tagab usaldusväärse teabe eelarve täitmise ja raamatupidamisaruannete 
kohta.  
Eelarves kajastatakse assigneeringuid ja vahendeid otstarbe järgi (tegevuspõhine eelarvestamine), et suurendada läbipaistvust e elarve 
haldamisel lähtuvalt usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärkidest ning eeskätt tõhususest ja mõjususest.  
Praeguses eelarves on kulud kinnitatud mahus 160 113 520 011 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 144 680 980 690 eurot 
maksete assigneeringutena, mis on võrreldes 2017. aasta eelarvega erinevus vastavalt + 0,18 % ja + 14,13 %.  
Eelarve tulud moodustavad kokku 144 680 980 690 eurot. Ühtne käibemaksu vahendite sissenõudemäär on 0,30 % (välja arvatud 
Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi puhul, kellele kohaldatavaks sissenõudemääraks on aastatel 2014–2020 määratud 0,15 %) ja 
rahvamajanduse kogutulu vahenditel 0,6524 %. Traditsioonilised omavahendid annavad 15,79 % 2018. aasta eelarve vahenditest. 
Käibemaksupõhiste omavahendite panus on 11,92 % ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite panus on 71,01 %. Käesoleva aasta 
muu tulu mahuks prognoositakse 1 848 645 936 eurot.  
2018. aasta eelarve rahastamiseks vajatavad omavahendid moodustavad liikmesriikide kogurahvatulust kokku 0,91 %.  
Meetod, mida kasutatakse 2018. aasta eelarve rahaliste vahendite arvutamiseks, on samm-sammult esitatud järgnevates tabelites.  L 57/12  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
ÜLDEELARVE RAHASTAMINE  
Assigneeringud, mis kaetakse 2018. eelarveaasta jooksul vastavalt nõukogu 26. mai 2014. aasta otsuse 2014/335/EL, Euratom 
(Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta) artiklile 1 
KULUD  
Rubriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017 (  1 ) Muutus 
(protsentides)  
1. Arukas ja kaasav majanduskasv  66 624 486 101  49 393 819 321  + 34,88  
2. Jätkusuutlik kasv: loodusvarad  56 083 793 633  54 120 940 747  + 3,63  
3. Turvalisus ja kodakondsus  2 980 707 175  3 224 307 287  – 7,56  
4. Globaalne Euroopa  8 906 075 154  9 055 843 969  – 1,65  
5. Haldus  9 666 318 627  9 394 599 816  + 2,89  
6. Kompensatsioon  p.m.  p.m.  —  
Erivahendid  419 600 000  1 581 200 013  – 73,46  
Kogukulu  ( 2 ) 144 680 980 690  126 770 711 153  + 14,13  
( 1 ) Käesolevas veerus esitatud arvnäitajad vastavad 2017. aasta eelarvele (ELT L 51, 28.2.2017, lk 1) ning paranduseelarvetele nr  1 kuni 6/2017. 
( 2 ) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõike 1 kolmandas lõigus on sätestatud: „Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasa kaalus“.  28.2.2018  ET L 57/13 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD  
Eelarverida  Eelarve 2018  Eelarve 2017 (  1 ) Muutus 
(protsentides)  
Mitmesugused tulud (jaotised 4-9)  1 848 645 936  4 882 392 898  – 62,14  
Kasutatav ülejääk eelmisest eelarveaastast (peatükk 3 0, artikkel 3 0 0)  p.m.  6 404 529 791  —  
Välistegevuse tagatisfondi ülejääkide tagastamine (peatükk 3 0, artikkel 3 0 2)  p.m.  p.m.  —  
Käibemaksust ja eelnevate eelarveaastate rahvamajanduse kogutoodangu / kogurahvatulu 
põhistest omavahenditest tulenevad omavahendite netoülejäägid (peatükid 3 1, 3 2 ja 3 3)  p.m.  p.m.  —  
Jaotiste 3-9 kogutulu  1 848 645 936  11 286 922 689  – 83,62  
Tollimaksude ja suhkrumaksude netosumma (peatükid 1 1 ja 1 2)  22 844 000 000  20 507 300 000  + 11,39  
Käibemaksupõhised omavahendid ühtse määra alusel (tabelid 1 ja 2, peatükk 1 3)  17 249 560 050  16 620 148 350  + 3,79  
Lisaomavahenditest rahastatav osa (kogurahvatulul põhinevad omavahendid, tabel 3, 
peatükk 1 4)  102 738 774 704  78 356 340 114  + 31,12  
Assigneeringud, mis kaetakse otsuse 2014/335/EL, Euratom artiklis 2 osutatud omava- 
henditest (  2 ) 142 832 334 754  115 483 788 464  + 23,68  
Kogutulu  ( 3 ) 144 680 980 690  126 770 711 153  + 14,13  
( 1 ) Käesolevas veerus esitatud arvnäitajad vastavad 2017. aasta eelarvele (ELT L 51, 28.2.2017, lk 1) ning paranduseelarvetele nr  1 kuni 6/2017. 
( 2 ) 2017. aasta eelarve omavahendid määrati kindlaks 19. mail 2017 omavahendite nõuandekomitee 169. koosolekul vastu võetud eelar veprognooside alusel. 
( 3 ) Euroopa Liigu toimimise lepingu artikli 310 lõike 1 kolmandas lõigus on sätestatud: „Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasa kaalus“.  L 57/14  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 1  
Ühtlustatud käibemaksubaaside piiristusmäära arvutus vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile b  
Liikmesriik  1 % piiristamata 
käibemaksu 
arvestusbaasist  1 % kogurahvatulust  Piiristusmäär 
(protsentides)  1 % piiristusmääraga 
korrutatud 
kogurahvatulust  1 % piiristatud 
käibemaksu 
arvestusbaasist (  1 ) Liikmesriigid, kus 
käibemaks on 
piiristatud  
(1) (2)  (3)  (4)  (5)  (6)  
Belgia  1 875 386 000  4 450 833 000  50  2 225 416 500  1 875 386 000  
Bulgaaria  238 743 000  503 702 000  50  251 851 000  238 743 000  
Tšehhi Vabariik  732 794 000  1 792 468 000  50  896 234 000  732 794 000  
Taani  1 140 616 000  3 048 528 000  50  1 524 264 000  1 140 616 000  
Saksamaa  13 953 667 000  33 995 907 000  50  16 997 953 500  13 953 667 000  
Eesti  119 112 000  230 792 000  50  115 396 000  115 396 000  Eesti  
Iirimaa  860 539 000  2 431 496 000  50  1 215 748 000  860 539 000  
Kreeka  740 156 000  1 882 276 000  50  941 138 000  740 156 000  
Hispaania  5 294 283 000  12 003 612 000  50  6 001 806 000  5 294 283 000  
Prantsusmaa  10 445 711 000  23 880 801 000  50  11 940 400 500  10 445 711 000  
Horvaatia  299 825 000  483 272 000  50  241 636 000  241 636 000  Horvaatia  
Itaalia  6 653 984 000  17 500 853 000  50  8 750 426 500  6 653 984 000  
Küpros  125 263 000  185 558 000  50  92 779 000  92 779 000  Küpros  
Läti 113 835 000  279 697 000  50  139 848 500  113 835 000  
Leedu  175 208 000  411 930 000  50  205 965 000  175 208 000  
Luksemburg  282 492 000  394 697 000  50  197 348 500  197 348 500  Luksemburg  
Ungari  525 608 000  1 239 469 000  50  619 734 500  525 608 000  
Malta  71 317 000  104 602 000  50  52 301 000  52 301 000  Malta  
Madalmaad  3 133 325 000  7 354 650 000  50  3 677 325 000  3 133 325 000  
Austria  1 730 418 000  3 720 154 000  50  1 860 077 000  1 730 418 000  
Poola  1 992 720 000  4 681 410 000  50  2 340 705 000  1 992 720 000  
Portugal  964 881 000  1 933 791 000  50  966 895 500  964 881 000  
Rumeenia  686 064 000  1 874 072 000  50  937 036 000  686 064 000  
Sloveenia  200 037 000  429 322 000  50  214 661 000  200 037 000  
Slovakkia  300 056 000  865 923 000  50  432 961 500  300 056 000  
Soome  962 168 000  2 268 419 000  50  1 134 209 500  962 168 000  
Rootsi  2 144 162 000  5 044 851 000  50  2 522 425 500  2 144 162 000  
Ühendkuningriik  11 550 289 000  24 483 615 000  50  12 241 807 500  11 550 289 000  
Kokku  67 312 659 000  157 476 700 000  78 738 350 000  67 114 110 500  
( 1 ) Kasutatav arvestusbaas ei ületa 50 % kogurahvatulust.  28.2.2018  ET L 57/15 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 2  
Käibemaksupõhiste omavahendite jaotus vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile b (peatükk 1 3)  
Liikmesriik  1 % piiristatud käibemaksu 
arvestusbaasist  Käibemaksupõhiste omavahendite 
ühtne määr (protsentides)  Käibemaksupõhised omavahendid 
ühtse määra alusel  
(1) (2)  (3) = (1) × (2)  
Belgia  1 875 386 000  0,30  562 615 800  
Bulgaaria  238 743 000  0,30  71 622 900  
Tšehhi Vabariik  732 794 000  0,30  219 838 200  
Taani  1 140 616 000  0,30  342 184 800  
Saksamaa  13 953 667 000  0,15  2 093 050 050  
Eesti  115 396 000  0,30  34 618 800  
Iirimaa  860 539 000  0,30  258 161 700  
Kreeka  740 156 000  0,30  222 046 800  
Hispaania  5 294 283 000  0,30  1 588 284 900  
Prantsusmaa  10 445 711 000  0,30  3 133 713 300  
Horvaatia  241 636 000  0,30  72 490 800  
Itaalia  6 653 984 000  0,30  1 996 195 200  
Küpros  92 779 000  0,30  27 833 700  
Läti 113 835 000  0,30  34 150 500  
Leedu  175 208 000  0,30  52 562 400  
Luksemburg  197 348 500  0,30  59 204 550  
Ungari  525 608 000  0,30  157 682 400  
Malta  52 301 000  0,30  15 690 300  
Madalmaad  3 133 325 000  0,15  469 998 750  
Austria  1 730 418 000  0,30  519 125 400  
Poola  1 992 720 000  0,30  597 816 000  
Portugal  964 881 000  0,30  289 464 300  
Rumeenia  686 064 000  0,30  205 819 200  
Sloveenia  200 037 000  0,30  60 011 100  
Slovakkia  300 056 000  0,30  90 016 800  
Soome  962 168 000  0,30  288 650 400  
Rootsi  2 144 162 000  0,15  321 624 300  
Ühendkuningriik  11 550 289 000  0,30  3 465 086 700  
Kokku  67 114 110 500  17 249 560 050  L 57/16  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 3  
Kogurahvatulul põhinevate omavahendite ühtse määra kindlaksmääramine ja jaotus vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 
1 punktile c (peatükk 1 4)  
Liikmesriik  1 % kogurahvatulust  Lisaomavahendite ühtne määr  Lisaomavahendid ühtse määra 
alusel  
(1) (2)  (3) = (1) × (2)  
Belgia  4 450 833 000  2 903 751 024  
Bulgaaria  503 702 000  328 618 305  
Tšehhi Vabariik  1 792 468 000  1 169 417 228  
Taani  3 048 528 000  1 988 878 554  
Saksamaa  33 995 907 000  22 179 140 343  
Eesti  230 792 000  150 570 131  
Iirimaa  2 431 496 000  1 586 323 054  
Kreeka  1 882 276 000  1 228 008 524  
Hispaania  12 003 612 000  7 831 230 835  
Prantsusmaa  23 880 801 000  15 579 982 522  
Horvaatia  483 272 000  315 289 647  
Itaalia  17 500 853 000  11 417 664 921  
Küpros  185 558 000  121 059 189  
Läti 279 697 000  0,6 524 062 (  1 ) 182 476 056  
Leedu  411 930 000  268 745 684  
Luksemburg  394 697 000  257 502 768  
Ungari  1 239 469 000  808 637 255  
Malta  104 602 000  68 242 993  
Madalmaad  7 354 650 000  4 798 219 225  
Austria  3 720 154 000  2 427 051 517  
Poola  4 681 410 000  3 054 180 887  
Portugal  1 933 791 000  1 261 617 229  
Rumeenia  1 874 072 000  1 222 656 183  
Sloveenia  429 322 000  280 092 333  
Slovakkia  865 923 000  564 933 530  
Soome  2 268 419 000  1 479 930 609  
Rootsi  5 044 851 000  3 291 292 047  
Ühendkuningriik  24 483 615 000  15 973 262 111  
Kokku  157 476 700 000  102 738 774 704  
( 1 ) Määra arvutamine: (102 738 774 704) / (157 476 700 000) = 0,652406195354614.  28.2.2018  ET L 57/17 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 4  
Taanile, Madalmaadele ja Rootsile võimaldatavate kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamise arvutus ning s elle 
rahastamine vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõikele 5 (peatükk 1 6)  
Liikmesriik  Brutomaksete vähendamine  Vähendatud kogurahvatulu 
arvestusbaasi osa 
protsentides  Kogurahvatulust lähtuv 
arvestusalus, mida 
kohaldatakse brutomakse 
vähendamisel  Vähendamise rahastamine  
(1) (2)  (3)  (4) = (1) + (3)  
Belgia  2,83  31 084 353  31 084 353  
Bulgaaria  0,32  3 517 825  3 517 825  
Tšehhi Vabariik  1,14  12 518 490  12 518 490  
Taani  – 141 559 436  1,94  21 290 739  – 120 268 697  
Saksamaa  21,59  237 425 396  237 425 396  
Eesti  0,15  1 611 838  1 611 838  
Iirimaa  1,54  16 981 424  16 981 424  
Kreeka  1,20  13 145 704  13 145 704  
Hispaania  7,62  83 832 514  83 832 514  
Prantsusmaa  15,16  166 782 096  166 782 096  
Horvaatia  0,31  3 375 143  3 375 143  
Itaalia  11,11  122 224 918  122 224 918  
Küpros  0,12  1 295 926  1 295 926  
Läti 0,18  1 953 387  1 953 387  
Leedu  0,26  2 876 895  2 876 895  
Luksemburg  0,25  2 756 540  2 756 540  
Ungari  0,79  8 656 378  8 656 378  
Malta  0,07  730 534  730 534  
Madalmaad  – 756 798 522  4,67  51 364 437  – 705 434 085  
Austria  2,36  25 981 335  25 981 335  
Poola  2,97  32 694 690  32 694 690  
Portugal  1,23  13 505 482  13 505 482  
Rumeenia  1,19  13 088 408  13 088 408  
Sloveenia  0,27  2 998 359  2 998 359  
Slovakkia  0,55  6 047 555  6 047 555  
Soome  1,44  15 842 504  15 842 504  
Rootsi  – 201 449 966  3,20  35 232 940  – 166 217 026  
Ühendkuningriik  15,55  170 992 114  170 992 114  
Kokku  – 1 099 807 924  100,00  1 099 807 924  0  L 57/18  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 5  
Ühendkuningriigi 2017. aasta eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artiklile 4 
(peatükk 1 5)  
Kirjeldus  Koefitsient (  1 ) (%)  Summa  
1. Ühendkuningriigi osa (protsentides) nominaalses piiristamata käibemaksubaasis  17,1 194  
2. Ühendkuningriigi osa (protsentides) laienemisega seotud kuludega korrigeeritud 
eraldatud kogukuludes  7,4 429  
3. (1) - (2)  9,6 765  
4. Eraldatud kogukulu  118 550 222 885  
5 Laienemisega seotud kulud (  2 ) 25 135 292 635  
6. Laienemisega seotud kuludega korrigeeritud eraldatud kogukulud = (4) - (5)  93 414 930 250  
7. Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise esialgne summa = (3) × (6) × 
0,66  5 965 942 623  
8. Ühendkuningriigi kasu (  3 ) 1 019 406 910  
9. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise põhisumma = (7) - (8)  4 946 535 713  
10. Traditsioonilistest omavahenditest tulenev juhuslik kasu (  4 ) – 45 769 948  
11. Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine = (9) - (10)  4 992 305 660  
( 1 ) Ümardatud protsendimäärad. 
( 2 ) Laienemisega seotud kulude summa koosneb 13 liikmesriigile, kes on ühinenud liiduga pärast 30. aprilli 2004, eraldatud koguku lust, välja arvatud põllumajanduse 
otsesed maksed, turuga seotud kulud ja EAGGFi tagatisrahastust tulenevad maaelu arendamise kulud. 
( 3 ) „Ühendkuningriigi kasu“ vastab mõjule, mida Ühendkuningriigile avaldab üleminek piiristatud käibemaksule ja RKT/kogurahvatulu  põhiste omavahendite kasutus- 
elevõtt. 
( 4 ) See juhuslik tulu vastab netotulule, mida Ühendkuningriik saab johtuvalt sellest, et 1. jaanuaril 2014 suurenes 10 protsendil t 20 protsendile traditsiooniliste 
omavahendite protsendimäär, mille liikmesriigid sissenõudmiskulude katteks endale jätavad.  28.2.2018  ET L 57/19 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 6  
Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise (– 4 992 305 660 eurot) rahastamise arvutus (peatükk 1 5)  
Liikmesriik  Vähendatud 
kogurahvatulu 
arvestusbaasi 
osa 
protsentides  Osamaksud 
ilma Ühend- 
kuningriiki 
arvestamata  Osamaksud 
ilma 
Saksamaad, 
Madalmaid, 
Austriat, 
Rootsit ja 
Ühendkun- 
ingriiki 
arvestamata  3/4 veerus 2 
esitatud 
Saksamaa, 
Madalmaade, 
Austria ja 
Rootsi 
osamaksudest  Veerg 4 
esitatuna 
vastavalt 
veerule 3  Rahastamisaste  Korrigeerimine pärast 
rahastamisastme 
kohaldamist  
(1) (2)  (3)  (4)  (5)  (6) = (2) + 
(4) + (5)  (7) 
Belgia  2,83  3,35  5,37  1,52  4,86  242 848 053  
Bulgaaria  0,32  0,38  0,61  0,17  0,55  27 483 181  
Tšehhi Vabariik  1,14  1,35  2,16  0,61  1,96  97 801 325  
Taani  1,94  2,29  3,68  1,04  3,33  166 334 951  
Saksamaa  21,59  25,56  0,00  – 19,17  0,00  6,39  319 035 307  
Eesti  0,15  0,17  0,28  0,08  0,25  12 592 561  
Iirimaa  1,54  1,83  2,93  0,83  2,66  132 668 215  
Kreeka  1,20  1,42  2,27  0,64  2,06  102 701 463  
Hispaania  7,62  9,03  14,48  4,09  13,12  654 945 669  
Prantsusmaa  15,16  17,96  28,81  8,14  26,10  1 302 993 398  
Horvaatia  0,31  0,36  0,58  0,16  0,53  26 368 472  
Itaalia  11,11  13,16  21,12  5,97  19,13  954 888 235  
Küpros  0,12  0,14  0,22  0,06  0,20  10 124 487  
Läti 0,18  0,21  0,34  0,10  0,31  15 260 935  
Leedu  0,26  0,31  0,50  0,14  0,45  22 475 882  
Luksemburg  0,25  0,30  0,48  0,13  0,43  21 535 609  
Ungari  0,79  0,93  1,50  0,42  1,35  67 628 382  
Malta  0,07  0,08  0,13  0,04  0,11  5 707 334  
Madalmaad  4,67  5,53  0,00  – 4,15  0,00  1,38  69 019 868  
Austria  2,36  2,80  0,00  – 2,10  0,00  0,70  34 911 864  
Poola  2,97  3,52  5,65  1,60  5,12  255 428 883  
Portugal  1,23  1,45  2,33  0,66  2,11  105 512 244  
Rumeenia  1,19  1,41  2,26  0,64  2,05  102 253 833  
Sloveenia  0,27  0,32  0,52  0,15  0,47  23 424 831  
Slovakkia  0,55  0,65  1,04  0,30  0,95  47 246 822  
Soome  1,44  1,71  2,74  0,77  2,48  123 770 345  
Rootsi  3,20  3,79  0,00  – 2,84  0,00  0,95  47 343 511  
Ühendkuningriik  15,55  0,00  0,00  0,00  0,00  0  
Kokku  100,00  100,00  100,00  – 28,26  28,26  100,00  4 992 305 660  
Välja on arvutatud 15 komakohta.  L 57/20  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 TABEL 7  
Üldeelarve rahastamise (1 ) kokkuvõte omavahendite liigi ja liikmesriigi kaupa  
Liikmesriik  Traditsioonilised omavahendid  Käibemaksu- ja kogurahvatulu põhised omavahendid, k.a kohandused  
Omavahendid 
kokku (2 ) Suhkru- 
maksude 
netosumma 
(80 %)  T ollimaksude 
netosumma (80 %)  Tavapäraste 
omavahendite kogu 
netosumma (80 %)  Sissenõudmiskulud 
(20 % kogu 
traditsioonilistest 
omavahenditest) 
p.m.)  Käibemaksupõhised 
omavahendid  Kogurahvatulul 
põhinevad 
omavahendid  Taanile, 
Madalmaadele, 
Austriale ja Rootsile 
võimaldatav 
vähendamine  Ühendkuningriigile 
võimaldatav 
korrigeerimine  Liikmesriikide 
osamaksud kokku  Liikmesriigi 
osatähtsus 
osamaksude 
kogusummas 
(%) 
(1) (2)  (3) = (1) + (2)  (4)  (5)  (6)  (7)  (8)  (9) = (5) + (6) 
+ (7) + (8)  (10)  (11) = (3) + (9)  
Belgia  p.m.  2 473 200 000  2 473 200 000  618 300 000  562 615 800  2 903 751 024  31 084 353  242 848 053  3 740 299 230  3,12  6 213 499 230  
Bulgaaria  p.m.  88 100 000  88 100 000  22 025 000  71 622 900  328 618 305  3 517 825  27 483 181  431 242 211  0,36  519 342 211  
Tšehhi Vabariik  p.m.  287 500 000  287 500 000  71 875 000  219 838 200  1 169 417 228  12 518 490  97 801 325  1 499 575 243  1,25  1 787 075 243  
Taani  p.m.  377 700 000  377 700 000  94 425 000  342 184 800  1 988 878 554  – 120 268 697  166 334 951  2 377 129 608  1,98  2 754 829 608  
Saksamaa  p.m.  4 731 600 000  4 731 600 000  1 182 900 000  2 093 050 050  22 179 140 343  237 425 396  319 035 307  24 828 651 096  20,69  29 560 251 096  
Eesti  p.m.  32 900 000  32 900 000  8 225 000  34 618 800  150 570 131  1 611 838  12 592 561  199 393 330  0,17  232 293 330  
Iirimaa  p.m.  305 400 000  305 400 000  76 350 000  258 161 700  1 586 323 054  16 981 424  132 668 215  1 994 134 393  1,66  2 299 534 393  
Kreeka  p.m.  177 100 000  177 100 000  44 275 000  222 046 800  1 228 008 524  13 145 704  102 701 463  1 565 902 491  1,31  1 743 002 491  
Hispaania  p.m.  1 712 500 000  1 712 500 000  428 125 000  1 588 284 900  7 831 230 835  83 832 514  654 945 669  10 158 293 918  8,47  11 870 793 918  
Prantsusmaa  p.m.  1 749 800 000  1 749 800 000  437 450 000  3 133 713 300  15 579 982 522  166 782 096  1 302 993 398  20 183 471 316  16,82  21 933 271 316  
Horvaatia  p.m.  52 600 000  52 600 000  13 150 000  72 490 800  315 289 647  3 375 143  26 368 472  417 524 062  0,35  470 124 062  
Itaalia  p.m.  2 095 900 000  2 095 900 000  523 975 000  1 996 195 200  11 417 664 921  122 224 918  954 888 235  14 490 973 274  12,08  16 586 873 274  
Küpros  p.m.  21 900 000  21 900 000  5 475 000  27 833 700  121 059 189  1 295 926  10 124 487  160 313 302  0,13  182 213 302  
Läti p.m.  48 000 000  48 000 000  12 000 000  34 150 500  182 476 056  1 953 387  15 260 935  233 840 878  0,19  281 840 878  
Leedu  p.m.  87 400 000  87 400 000  21 850 000  52 562 400  268 745 684  2 876 895  22 475 882  346 660 861  0,29  434 060 861  
Luksemburg  p.m.  22 000 000  22 000 000  5 500 000  59 204 550  257 502 768  2 756 540  21 535 609  340 999 467  0,28  362 999 467  
Ungari  p.m.  157 000 000  157 000 000  39 250 000  157 682 400  808 637 255  8 656 378  67 628 382  1 042 604 415  0,87  1 199 604 415  
Malta  p.m.  13 200 000  13 200 000  3 300 000  15 690 300  68 242 993  730 534  5 707 334  90 371 161  0,08  103 571 161  
Madalmaad  p.m.  2 746 600 000  2 746 600 000  686 650 000  469 998 750  4 798 219 225  – 705 434 085  69 019 868  4 631 803 758  3,86  7 378 403 758  
Austria  p.m.  221 100 000  221 100 000  55 275 000  519 125 400  2 427 051 517  25 981 335  34 911 864  3 007 070 116  2,51  3 228 170 116  
Poola  p.m.  705 200 000  705 200 000  176 300 000  597 816 000  3 054 180 887  32 694 690  255 428 883  3 940 120 460  3,28  4 645 320 460  
Portugal  p.m.  154 700 000  154 700 000  38 675 000  289 464 300  1 261 617 229  13 505 482  105 512 244  1 670 099 255  1,39  1 824 799 255  
Rumeenia  p.m.  162 200 000  162 200 000  40 550 000  205 819 200  1 222 656 183  13 088 408  102 253 833  1 543 817 624  1,29  1 706 017 624  
Sloveenia  p.m.  77 400 000  77 400 000  19 350 000  60 011 100  280 092 333  2 998 359  23 424 831  366 526 623  0,31  443 926 623  
Slovakkia  p.m.  105 300 000  105 300 000  26 325 000  90 016 800  564 933 530  6 047 555  47 246 822  708 244 707  0,59  813 544 707  
Soome  p.m.  154 100 000  154 100 000  38 525 000  288 650 400  1 479 930 609  15 842 504  123 770 345  1 908 193 858  1,59  2 062 293 858  
Rootsi  p.m.  548 000 000  548 000 000  137 000 000  321 624 300  3 291 292 047  – 166 217 026  47 343 511  3 494 042 832  2,91  4 042 042 832  
Ühendkun- 
ingriik  p.m.  3 535 600 000  3 535 600 000  883 900 000  3 465 086 700  15 973 262 111  170 992 114  – 4 992 305 660  14 617 035 265  12,18  18 152 635 265  
Kokku  p.m.  22 844 000 000  22 844 000 000  5 711 000 000  17 249 560 050  102 738 774 704  0  0  119 988 334 754  100,00  142 832 334 754  
(1 ) p.m. (omavahendid + muud tulud = kogutulu = kogukulu); (142 832 334 754 + 1 848 645 936 = 144 680 980 690 = 144 680 980 690).  
(2 ) Omavahendite kogusumma protsendina kogurahvatulust: (142 832 334 754) / (15 747 670 000 000) = 0,91 %; omavahendite kogusumma  ülempiir protsendina kogurahvatulust: 1,20 % 28.2.2018  ET L 57/21 Euroopa Liidu Teataja
 
B. TULUDE KOONDARVESTUS EELARVERUBRIIKIDE KAUPA  
Jaotis  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
1 OMAVAHENDID  142 832 334 754  115 483 788 464  132 165 834 976,64  
3 ÜLEJÄÄGID, SALDOD JA KORRIGEERIMINE  p.m.  6 404 529 791  1 357 560 665,03  
4 INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS 
TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  1 547 408 825  1 490 262 072  1 451 857 463,91  
5 INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  45 050 050  70 200 866  579 194 066,40  
6 LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD 
OSAMAKSED JA TAGASIMAKSED  110 000 000  60 000 000  5 928 273 253,25  
7 VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  115 000 000  3 230 000 000  3 175 480 154,09  
8 LAENUTEHINGUD  6 186 061  6 928 960  41 334 476,24  
9 MITMESUGUSED TULUD  25 001 000  25 001 000  17 230 760,67  
KÕIK KOKKU  144 680 980 690  126 770 711 153  144 716 765 816,23  L 57/22  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 1 
OMAVAHENDID  
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/ 
335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A) 
PEATÜKK 1 2 — OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A OSUTATUD TOLLIMAKSUD JA 
MUUD MAKSUD 
PEATÜKK 1 3 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE B KÄIBEMAKSUST 
KOGUNEVAD OMAVAHENDID 
PEATÜKK 1 4 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE C KOGURAHVATULUL 
PÕHINEVAD OMAVAHENDID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 1  
1 1 0  2005/2006. turustusaasta ja eelnevate aastatega seotud 
toodangumaksud  p.m.  p.m.  159 996,95  
1 1 1  Suhkru laomaksud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 3  Mitteeksporditud C-suhkru, C-isoglükoosi ja C-inuliini- 
siirupi toodangumaksud ning C-suhkru- ja C-isoglükoo- 
siasendajatelt makstavad maksud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 7  Tootmismaks  p.m.  133 300 000  131 566 944,18  
1 1 8  Suhkru lisakvoodi ja isoglükoosi täiendava kvoodi 
ühekordsed summad  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 9  Kvoodiületamise tasu  p.m.  p.m.  902 874,98  
PEATÜKK 1 1 — KOGUSUMMA  p.m.  133 300 000  132 629 816,11  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a 
osutatud tollimaksud ja muud maksud  22 844 000 000  20 374 000 000  19 961 488 403,71  87,38  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  22 844 000 000  20 374 000 000  19 961 488 403,71  87,38  
PEATÜKK 1 3  
1 3 0  Vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 
punktile b käibemaksust kogunevad omavahendid  17 249 560 050  16 620 148 350  15 934 722 190,43  92,38  
PEATÜKK 1 3 — KOGUSUMMA  17 249 560 050  16 620 148 350  15 934 722 190,43  92,38  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 
punktile c kogurahvatulul põhinevad omavahendid  102 738 774 704  78 356 340 114  95 578 437 497,43  93,03  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  102 738 774 704  78 356 340 114  95 578 437 497,43  93,03  28.2.2018  ET L 57/23 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 5 — EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMINE 
PEATÜKK 1 6 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE IGA-AASTASTE BRUTOMAKSETE 
VÄHENDAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 5  
1 5 0  Ühendkuningriigile otsuse 2014/335/EL, Euratom 
artiklite 4 ja 5 kohaselt ette nähtud eelarve tasakaalusta- 
matuse korrektsioon  0,—  0,—  580 337 025,32  
PEATÜKK 1 5 — KOGUSUMMA  0,—  0,—  580 337 025,32  
PEATÜKK 1 6  
1 6 0  Teatavate liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate iga- 
aastaste brutomaksete vähendamine vastavalt otsuse 
2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõikele 5  0,—  0,—  – 21 779 956,36  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  0,—  0,—  – 21 779 956,36  
Jaotis 1 — Kogusumma  142 832 334 754  115 483 788 464  132 165 834 976,64  92,53  L 57/24  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 1 
OMAVAHENDID  
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  
1 1 0 2005/2006. turustusaasta ja eelnevate aastatega seotud toodangumaksud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  159 996,95  
Märkused  
Suhkrusektori turgude ühise korraldusega sätestati, et suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootjad maksavad põhi- 
toodangu- ja B-makse. Need maksud olid ette nähtud turgude toetamiseks tehtud kulude katmiseks. Praegu artiklisse 
kantud summad tulenevad varem kehtestatud maksude korrigeerimisest. Turustusaastate 2007/2008 kuni 2016/2017 
lõivud kantakse käesoleva peatüki artiklisse 1 1 7 kui „tootmismaks“.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/2001, 19. juuni 2001, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 
30.6.2001, lk 1).  
Nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom, 7. juuni 2007, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 
23.6.2007, lk 17), eriti artikli 2 lõike 1 punkt a.  
Nõukogu määrus (EL) nr 1360/2013, 2. detsember 2013, millega kehtestatakse suhkrusektori toodangumaksud 
turustusaastateks 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, turustusaastate 2001/2002 ja 2004/ 
2005 suhtes kehtestatava lisamaksu arvutamiseks vajalik koefitsient ning summa, mille suhkrutootjad peavad maksma 
suhkrupeedimüüjatele maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, 
2003/2004 ja 2005/2006 eest (ELT L 343, 19.12.2013, lk 2).  28.2.2018  ET L 57/25 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  —  —  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  —  —  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  —  —  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  123 212,35  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  36 784,60  
Artikkel 1 1 0 – kokku  p.m.  p.m.  159 996,95  L 57/26  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 1 Suhkru laomaksud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel hõlmab tulusid, mis tekkisid järelejäänud suhkrulaomaksust pärast laomaksu kaotamist nõukogu 19. juuni 
2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1).  
Lisaks hõlmab artikkel tasumata summasid, mis tuleb tasuda vastavalt komisjoni 13. jaanuari 1982. aasta määruse 
(EMÜ) nr 65/82 (milles sätestatakse suhkru järgmisesse turustusaastasse ülekandmise üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 9, 
14.1.1982, lk 14)) artiklile 5, juhul kui ei täideta üle kantud suhkru ladustamise kohustust, ja summasid, mis tuleb 
tasuda vastavalt nõukogu 30. juuni 1981. aasta määrusele (EMÜ) nr 1789/81 (millega kehtestatakse suhkrusektori 
miinimumvarude süsteemi käsitlevad üldised eeskirjad (EÜT L 177, 1.7.1981, lk 39)), juhul kui ei täideta suhkrusektori 
miinimumvarude süsteemi käsitlevaid üldisi eeskirju.  
Artikkel hõlmab ka uute liikmesriikide sissenõutud tulusid ülemääraste suhkrukoguste kõrvaldamata jätmise eest nende 
komisjoni määruste tähenduses, milles on sätestatud suhkrusektori üleminekumeetmed seoses ühinemisega.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2018  ET L 57/27 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 1  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  p.m.  p.m.  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  p.m.  p.m.  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  p.m.  p.m.  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  p.m.  p.m.  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 1 – kokku  p.m.  p.m.  0,—  L 57/28  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 3 Mitteeksporditud C-suhkru, C-isoglükoosi ja C-inuliinisiirupi toodangumaksud ning C-suhkru- ja C- 
isoglükoosiasendajatelt makstavad maksud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Summad, mis vastavad mitteeksporditud C-suhkru, C-isoglükoosi ja C-inuliinisiirupi toodangumaksudele. Need 
sisaldavad ka C-suhkru- ja C-isoglükoosiasendajatelt makstavaid makse.  
Kui selles punktis saadakse tulu, siis laekub see ainult vastavalt täpsustustele, mis tehakse teatavate juhtumite raames, 
mille kohta ei ole võimalik eelhinnangut koostada.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2670/81, 14. september 1981, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad kvooti 
ületava suhkrutoodangu kohta (EÜT L 262, 16.9.1981, lk 14).  
Nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom, 7. juuni 2007, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 
23.6.2007, lk 17), eriti artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2018  ET L 57/29 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 3  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  —  —  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  —  —  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  —  —  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 3 – kokku  p.m.  p.m.  0,—  L 57/30  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 7 Tootmismaks  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  133 300 000  131 566 944,18  
Märkused  
Artikkel hõlmab suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit tootvate ettevõtete määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 128 
kohast tootmismaksutulu.  
Kuna turustusaasta 2016/2017 suhkrukvootide süsteem lõppes 30. septembril 2017, kogusid ja deklareerisid liikmes- 
riigid tootmismaksusid viimast korda 2017. aasta liidu üldeelarve kohaselt. Kui selles punktis saadakse tulu, siis laekub 
see ainult vastavalt täpsustustele, mis tehakse teatavate juhtumite raames, mille kohta ei ole võimalik eelhinnangut 
koostada.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006, 20. veebruar 2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 
28.2.2006, lk 1), eriti artikkel 16.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 952/2006, 29. juuni 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta (ELT L 178, 1.7.2006, lk 39).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1), eriti artikkel 51.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671), eriti selle artikkel 128.  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2018  ET L 57/31 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 7  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  7 000 000  7 041 840,90  
Bulgaaria  p.m.  400 000  428 150,00  
Tšehhi Vabariik  p.m.  3 600 000  3 592 216,20  
Taani  p.m.  3 600 000  3 575 568,39  
Saksamaa  p.m.  28 100 000  28 114 434,34  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  1 500 000  1 523 539,00  
Hispaania  p.m.  5 000 000  5 043 698,70  
Prantsusmaa  p.m.  33 000 000  32 995 499,80  
Horvaatia  p.m.  1 900 000  1 857 819,79  
Itaalia  p.m.  5 000 000  4 226 873,25  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  900 000  866 419,00  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  2 200 000  2 236 523,80  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  7 700 000  7 726 925,00  
Austria  p.m.  3 400 000  3 369 862,60  
Poola  p.m.  13 700 000  13 318 501,37  
Portugal  p.m.  200 000  60 000,00  
Rumeenia  p.m.  1 000 000  1 118 033,57  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  1 400 000  1 405 120,75  
Soome  p.m.  800 000  777 590,00  
Rootsi  p.m.  2 800 000  2 822 324,28  
Ühendkuningriik  p.m.  10 100 000  9 466 003,44  
Artikkel 1 1 7 – kokku  p.m.  133 300 000  131 566 944,18  L 57/32  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 8 Suhkru lisakvoodi ja isoglükoosi täiendava kvoodi ühekordsed summad  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 58 kohaselt ettevõtjatele eraldatud suhkru lisakvoot ja isoglükoosi täiendav kvoot 
maksustatakse ühekordse summaga.  
Kui selles punktis saadakse tulu, siis laekub see ainult vastavalt täpsustustele, mis tehakse teatavate juhtumite raames, 
mille kohta ei ole võimalik eelhinnangut koostada.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006, 20. veebruar 2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 
28.2.2006, lk 1), eriti artikkel 8 ja artikli 9 lõiked 2 ja 3.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 952/2006, 29. juuni 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta (ELT L 178, 1.7.2006, lk 39).  
Nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom, 7. juuni 2007, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 
23.6.2007, lk 17), eriti artikli 2 lõike 1 punkt a.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/33 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 8  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  —  —  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 8 – kokku  p.m.  p.m.  0,—  L 57/34  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 9 Kvoodiületamise tasu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  902 874,98  
Märkused  
Artikkel hõlmab liikmesriikide poolt nende territooriumil asuvatelt suhkrutootjatelt sissenõutud kvoodiületamistasust 
saadavat tulu.  
Turustusaasta 2016/2017 suhkrukvootide süsteem lõppes 30. septembril 2017, mistõttu kui selles punktis saadakse 
tulu, siis laekub see ainult vastavalt täpsustustele, mis tehakse teatavate juhtumite raames, mille kohta ei ole võimalik 
eelhinnangut koostada.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006, 20. veebruar 2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 
28.2.2006, lk 1), eriti artikkel 15.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 967/2006, 29. juuni 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 
(kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 176, 30.6.2006, lk 22).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1), eriti artikkel 64.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671), eriti selle artikkel 142.  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2018  ET L 57/35 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 9  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  17 543,10  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  1 391,01  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  734 740,00  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  148 480,00  
Horvaatia  p.m.  p.m.  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  720,87  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 9 – kokku  p.m.  p.m.  902 874,98  L 57/36  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 2 — OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A OSUTATUD TOLLIMAKSUD JA MUUD MAKSUD  
1 2 0 Otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud tollimaksud ja muud maksud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
22 844 000 000  20 374 000 000  19 961 488 403,71  
Märkused  
Tollimaksude käsitamine ühiste kulude rahastamiseks mõeldud omavahenditena tuleneb loogiliselt kaupade vabast 
liikumisest liidus. Artikkel võib sisaldada impordimakse, lisatasusid, täiendavaid summasid ja hüvitissummasid, 
lisasummasid ja lisaelemente, ühise tollitariifistiku maksumäärasid ja muid tollimakse, mille Euroopa Liidu institut- 
sioonid on kehtestanud või kehtestavad kolmandate riikidega kauplemise suhtes, ning endise Euroopa Söe- ja 
Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavaid tollimakse.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2018  ET L 57/37 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 2 — OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A OSUTATUD TOLLIMAKSUD JA MUUD MAKSUD  
(jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  2 473 200 000  2 180 792 231  2 063 738 913,95  
Bulgaaria  88 100 000  74 252 985  71 521 308,63  
Tšehhi Vabariik  287 500 000  253 894 259  247 455 408,57  
Taani  377 700 000  333 053 412  332 675 343,18  
Saksamaa  4 731 600 000  4 214 682 435  4 120 598 172,66  
Eesti  32 900 000  29 059 618  27 314 845,00  
Iirimaa  305 400 000  277 104 213  285 105 546,72  
Kreeka  177 100 000  156 903 067  156 860 412,38  
Hispaania  1 712 500 000  1 521 384 214  1 506 996 371,24  
Prantsusmaa  1 749 800 000  1 599 033 778  1 603 376 603,69  
Horvaatia  52 600 000  45 759 463  44 799 546,12  
Itaalia  2 095 900 000  1 910 669 874  1 784 161 050,98  
Küpros  21 900 000  20 285 123  21 086 051,66  
Läti 48 000 000  40 664 595  34 680 953,66  
Leedu  87 400 000  76 989 117  76 673 897,94  
Luksemburg  22 000 000  19 530 328  19 544 194,69  
Ungari  157 000 000  140 108 872  140 078 934,24  
Malta  13 200 000  11 888 025  12 054 155,28  
Madalmaad  2 746 600 000  2 433 176 899  2 366 016 279,14  
Austria  221 100 000  204 077 771  210 647 744,61  
Poola  705 200 000  608 648 035  577 973 007,56  
Portugal  154 700 000  138 316 233  138 344 643,65  
Rumeenia  162 200 000  148 034 222  162 099 774,38  
Sloveenia  77 400 000  67 648 526  65 778 810,36  
Slovakkia  105 300 000  95 670 300  97 703 809,71  
Soome  154 100 000  140 486 269  132 243 895,58  
Rootsi  548 000 000  497 410 082  510 379 272,44  
Ühendkuningriik  3 535 600 000  3 134 476 054  3 151 579 455,69  
Artikkel 1 2 0 – kokku  22 844 000 000  20 374 000 000  19 961 488 403,71  L 57/38  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 3 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE B KÄIBEMAKSUST KOGUNEVAD 
OMAVAHENDID  
1 3 0 Vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile b käibemaksust kogunevad omavahendid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
17 249 560 050  16 620 148 350  15 934 722 190,43  
Märkused  
Kõikide liikmesriikide jaoks kehtiv ühtne määr, mida kohaldatakse vastavalt liidu eeskirjadele kindlaks määratud 
ühtlustatud arvessevõetava käibemaksubaasi suhtes, fikseeritakse tasemel 0,30 %. Nimetatud eesmärgil arvesse võetav 
arvestusbaas ei ületa ühegi liikmesriigi puhul 50 % kogurahvatulust. Üksnes ajavahemikuks 2014–2020 kehtestatakse 
Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismääraks 0,15 %.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt b ja artikli 2 lõige 4.  28.2.2018  ET L 57/39 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 3 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE B KÄIBEMAKSUST KOGUNEVAD 
OMAVAHENDID  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  562 615 800  545 106 000  516 597 300,00  
Bulgaaria  71 622 900  69 507 900  62 357 400,01  
Tšehhi Vabariik  219 838 200  208 775 100  203 983 307,68  
Taani  342 184 800  328 630 800  307 240 768,53  
Saksamaa  2 093 050 050  2 016 873 750  1 947 663 300,00  
Eesti  34 618 800  32 566 200  30 842 400,00  
Iirimaa  258 161 700  246 984 000  242 726 400,00  
Kreeka  222 046 800  218 107 200  227 779 200,00  
Hispaania  1 588 284 900  1 533 648 300  1 416 915 600,00  
Prantsusmaa  3 133 713 300  3 050 158 800  2 913 773 100,00  
Horvaatia  72 490 800  69 450 450  66 498 629,49  
Itaalia  1 996 195 200  1 948 907 400  1 826 488 800,00  
Küpros  27 833 700  26 864 250  25 881 300,00  
Läti 34 150 500  31 988 700  29 487 300,00  
Leedu  52 562 400  49 670 100  45 314 700,00  
Luksemburg  59 204 550  55 902 450  52 522 800,00  
Ungari  157 682 400  145 071 000  131 852 909,16  
Malta  15 690 300  14 764 650  13 695 900,00  
Madalmaad  469 998 750  456 466 950  418 055 850,00  
Austria  519 125 400  504 234 000  467 034 600,00  
Poola  597 816 000  538 340 100  536 828 417,46  
Portugal  289 464 300  280 601 400  261 332 700,00  
Rumeenia  205 819 200  191 307 900  166 385 363,82  
Sloveenia  60 011 100  57 555 900  53 565 000,00  
Slovakkia  90 016 800  86 551 200  79 902 900,00  
Soome  288 650 400  282 305 100  274 607 100,00  
Rootsi  321 624 300  312 822 150  300 456 995,43  
Ühendkuningriik  3 465 086 700  3 316 986 600  3 314 932 148,85  
Artikkel 1 3 0 – kokku  17 249 560 050  16 620 148 350  15 934 722 190,43  L 57/40  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 4 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE C KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD 
OMAVAHENDID  
1 4 0 Vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile c kogurahvatulul põhinevad omavahendid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
102 738 774 704  78 356 340 114  95 578 437 497,43  
Märkused  
Kogurahvatulul põhinevad omavahendid on lisaomavahendid, millest kaetakse kulud, mida ei ole võimalik rahastada 
asjaomase aasta traditsioonilistest omavahenditest, käibemaksupõhistest omavahenditest ja muudest tuludest. Seega 
hoiab kogurahvatulul põhinevate omavahendite olemasolu liidu üldeelarve alati  ex ante  tasakaalus.  
Kogurahvatulul põhinevate omavahendite sissenõudmismäär kehtestatakse vastavalt eelarve kuludele, mida ei ole 
võimalik rahastada muudest allikatest (käibemaksupõhised maksed, traditsioonilised omavahendid ja muud tulud). 
Seda sissenõudmismäära kohaldatakse kõikide liikmesriikide suhtes.  
Liikmesriikide kogurahvatulu suhtes kohaldatav määr käesoleval eelarveaastal on 0,6524 %.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt c.  28.2.2018  ET L 57/41 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 4 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE C KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD 
OMAVAHENDID  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  2 903 751 024  2 224 321 322  2 733 775 413,00  
Bulgaaria  328 618 305  249 118 218  281 365 594,01  
Tšehhi Vabariik  1 169 417 228  881 874 642  1 019 894 258,52  
Taani  1 988 878 554  1 518 165 862  1 811 511 737,42  
Saksamaa  22 179 140 343  16 999 731 324  20 646 938 325,00  
Eesti  150 570 131  112 083 039  134 108 593,00  
Iirimaa  1 586 323 054  1 194 766 843  1 256 583 955,00  
Kreeka  1 228 008 524  938 172 223  1 135 260 631,00  
Hispaania  7 831 230 835  5 977 648 307  7 219 986 146,00  
Prantsusmaa  15 579 982 522  11 998 557 213  14 650 391 312,00  
Horvaatia  315 289 647  239 027 503  285 928 890,52  
Itaalia  11 417 664 921  8 803 510 192  10 763 324 824,00  
Küpros  121 059 189  92 458 646  111 290 286,00  
Läti 182 476 056  136 560 225  166 921 883,00  
Leedu  268 745 684  202 582 498  242 644 067,00  
Luksemburg  257 502 768  192 399 373  225 849 452,00  
Ungari  808 637 255  603 113 075  700 999 642,84  
Malta  68 242 993  50 815 472  58 892 738,00  
Madalmaad  4 798 219 225  3 680 290 875  4 534 954 332,00  
Austria  2 427 051 517  1 861 854 725  2 232 878 182,00  
Poola  3 054 180 887  2 182 970 864  2 671 049 968,23  
Portugal  1 261 617 229  965 745 390  1 172 210 977,00  
Rumeenia  1 222 656 183  903 195 963  1 067 128 121,00  
Sloveenia  280 092 333  211 201 371  252 657 754,00  
Slovakkia  564 933 530  424 902 964  500 601 819,00  
Soome  1 479 930 609  1 139 597 795  1 372 422 809,00  
Rootsi  3 291 292 047  2 523 910 154  3 077 412 604,64  
Ühendkuningriik  15 973 262 111  12 047 764 036  15 251 453 182,25  
Artikkel 1 4 0 – Kokku  102 738 774 704  78 356 340 114  95 578 437 497,43  L 57/42  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 5 — EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMINE  
1 5 0 Ühendkuningriigile otsuse 2014/335/EL, Euratom artiklite 4 ja 5 kohaselt ette nähtud eelarve tasakaalustamatuse 
korrektsioon  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
0,—  0,—  580 337 025,32  
Märkused  
Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise mehhanism (Ühendkuningriigile võim- 
aldatav korrigeerimine) kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel 
vastu võetud omavahendeid käsitleva 1985. aasta otsusega. Mehhanismi eesmärk on vähendada Ühendkuningriigi 
eelarve tasakaalustamatust tema poolt liidule tehtavate maksete vähendamise kaudu.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artiklid 4 ja 5.  28.2.2018  ET L 57/43 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 5 — EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMINE  (jätkub)  
1 5 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  242 848 053  240 885 677  300 419 482,00  
Bulgaaria  27 483 181  26 978 571  30 919 769,99  
Tšehhi Vabariik  97 801 325  95 503 724  112 093 645,75  
Taani  166 334 951  164 411 683  199 157 831,04  
Saksamaa  319 035 307  316 145 831  388 574 256,00  
Eesti  12 592 561  12 138 174  14 737 434,00  
Iirimaa  132 668 215  129 388 779  138 088 264,00  
Kreeka  102 701 463  101 600 542  124 755 826,00  
Hispaania  654 945 669  647 356 946  793 417 224,00  
Prantsusmaa  1 302 993 398  1 299 398 854  1 609 957 772,00  
Horvaatia  26 368 472  25 885 784  31 421 075,58  
Itaalia  954 888 235  953 387 216  1 182 801 065,00  
Küpros  10 124 487  10 012 925  12 229 889,00  
Läti 15 260 935  14 788 961  18 343 345,00  
Leedu  22 475 882  21 938 927  26 664 592,00  
Luksemburg  21 535 609  20 836 132  24 819 001,00  
Ungari  67 628 382  65 314 890  77 131 068,87  
Malta  5 707 334  5 503 126  6 471 829,00  
Madalmaad  69 019 868  68 442 765  85 347 594,00  
Austria  34 911 864  34 625 113  42 022 646,00  
Poola  255 428 883  236 407 577  292 902 821,67  
Portugal  105 512 244  104 586 612  128 816 366,00  
Rumeenia  102 253 833  97 812 744  117 063 518,63  
Sloveenia  23 424 831  22 872 318  27 765 014,00  
Slovakkia  47 246 822  46 015 401  55 012 032,00  
Soome  123 770 345  123 414 177  150 818 003,00  
Rootsi  47 343 511  46 937 429  57 775 719,98  
Ühendkuningriik  – 4 992 305 660  – 4 932 590 878  – 5 469 190 060,19  
Artikkel 1 5 0 – kokku  0  0  580 337 025,32  L 57/44  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 6 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE IGA-AASTASTE BRUTOMAKSETE VÄHENDAMINE  
1 6 0 Teatavate liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamine vastavalt otsuse 2014/ 
335/EL, Euratom artikli 2 lõikele 5  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
0,—  0,—  – 21 779 956,36  
Märkused  
Käesolev artikkel on nõukogu otsuse 2014/335/EL, Euratom kohaselt mõeldud teatavate liikmesriikide kogurahvatulul 
põhinevate aastaste brutomaksete vähendamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikli 10a lõige 6.  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõige 5.  28.2.2018  ET L 57/45 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 6 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE IGA-AASTASTE BRUTOMAKSETE VÄHENDAMINE  
(jätkub)  
1 6 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  31 084 353  31 242 775  31 449 227,00  
Bulgaaria  3 517 825  3 499 110  3 236 817,00  
Tšehhi Vabariik  12 518 490  12 386 794  11 741 636,01  
Taani  – 120 268 697  – 120 336 182  – 122 103 800,45  
Saksamaa  237 425 396  238 777 900  237 521 435,00  
Eesti  1 611 838  1 574 316  1 542 779,00  
Iirimaa  16 981 424  16 781 672  14 455 684,00  
Kreeka  13 145 704  13 177 549  13 059 986,00  
Hispaania  83 832 514  83 961 933  83 058 391,00  
Prantsusmaa  166 782 096  168 531 504  168 537 432,00  
Horvaatia  3 375 143  3 357 376  3 287 579,38  
Itaalia  122 224 918  123 653 935  123 820 797,00  
Küpros  1 295 926  1 298 672  1 280 278,00  
Läti 1 953 387  1 918 122  1 920 262,00  
Leedu  2 876 895  2 845 470  2 791 366,00  
Luksemburg  2 756 540  2 702 438  2 598 162,00  
Ungari  8 656 378  8 471 315  8 118 089,60  
Malta  730 534  713 753  677 499,00  
Madalmaad  – 705 434 085  – 705 644 524  – 709 333 867,00  
Austria  25 981 335  26 151 576  14 730 040,00  
Poola  32 694 690  30 661 967  30 368 895,30  
Portugal  13 505 482  13 564 841  13 485 062,00  
Rumeenia  13 088 408  12 686 273  12 155 125,08  
Sloveenia  2 998 359  2 966 530  2 906 563,00  
Slovakkia  6 047 555  5 968 179  5 758 900,00  
Soome  15 842 504  16 006 769  15 788 289,00  
Rootsi  – 166 217 026  – 166 142 726  – 159 919 159,25  
Ühendkuningriik  170 992 114  169 222 663  165 286 575,97  
Artikkel 1 6 0 – kokku  0  0  – 21 779 956,36  L 57/46  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 3 
ÜLEJÄÄGID, SALDOD JA KORRIGEERIMINE  
PEATÜKK 3 0 — KASUTATAV ÜLEJÄÄK EELMISEST EELARVEAASTAST 
PEATÜKK 3 1 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE 
EELARVEAASTATE KÄIBEMAKSUDE SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE 
PEATÜKK 3 2 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE 
EELARVEAASTATE KOGURAHVATULU / RAHVAMAJANDUSE KOGUTOODANGU SALDOD JA 
NENDE KORRIGEERIMINE 
PEATÜKK 3 3 — EELNEVATE EELARVEAASTATE KÄIBEMAKSU- JA KOGURAHVATULUPÕHISTE OMAVAHENDITE 
KOHANDAMISTE TASAARVESTUS 
PEATÜKK 3 4 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA 
TEATAVATEST POLIITIKAVALDKONDADEST KÕRVALEJÄÄMISEST TULENEV KORREKTSIOON  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016– 
2018  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Kasutatav ülejääk eelmisest eelarveaastast  p.m.  6 404 529 791  1 349 116 813,74  
3 0 2  Välistegevuse tagatisfondi ülejäägi tagasimakse 
eelarvesse  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  p.m.  6 404 529 791  1 349 116 813,74  
PEATÜKK 3 1  
3 1 0  Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohal- 
damine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
3 1 0 3  Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohal- 
damine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  p.m.  p.m.  – 39 623 759,37  
Artikkel 3 1 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  – 39 623 759,37  
PEATÜKK 3 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  – 39 623 759,37  
PEATÜKK 3 2  
3 2 0  Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohal- 
damine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
3 2 0 3  Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohal- 
damine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 2 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 3 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 3 3  
3 3 0  Eelnevate eelarveaastate käibemaksu- ja kogurahvatulu- 
põhiste omavahendite kohandamiste tasaarvestus  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 3 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 3 4  
3 4 0  Teatavate liikmesriikide vabadusel, turvalisusel ja õigusel 
rajaneva ala teatavatest poliitikavaldkondadest kõrvale- 
jäämise mõjust tulenev korrektsioon  p.m.  p.m.  6 378 878,24  
PEATÜKK 3 4 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  6 378 878,24  28.2.2018  ET L 57/47 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 5 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE 
LÕPLIKU ARVESTUSE TULEMUS 
PEATÜKK 3 6 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE 
VAHEARVESTUSE TULEMUS 
PEATÜKK 3 7 — OMAVAHENDEID KÄSITLEVATE OTSUSTE RAKENDAMISEGA SEOTUD KOHANDUS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016– 
2018  
PEATÜKK 3 5  
3 5 0  Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korri- 
geerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus  
3 5 0 4  Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise 
rahastamise lõpliku arvestuse tulemus  p.m.  0,—  – 126 858,28  
Artikkel 3 5 0 — Kogusumma  p.m.  0,—  – 126 858,28  
PEATÜKK 3 5 — KOGUSUMMA  p.m.  0,—  – 126 858,28  
PEATÜKK 3 6  
3 6 0  Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korri- 
geerimise rahastamise vahearvestuse tulemus  
3 6 0 4  Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise 
rahastamise vahearvestuse tulemus  p.m.  p.m.  45 910 286,39  
Artikkel 3 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  45 910 286,39  
PEATÜKK 3 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  45 910 286,39  
PEATÜKK 3 7  
3 7 0  Omavahendeid käsitlevate otsuste rakendamisega seotud 
kohandus  p.m.  p.m.  – 4 094 695,69  
PEATÜKK 3 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  – 4 094 695,69  
Jaotis 3 — Kogusumma  p.m.  6 404 529 791  1 357 560 665,03  L 57/48  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 3 
ÜLEJÄÄGID, SALDOD JA KORRIGEERIMINE  
PEATÜKK 3 0 — KASUTATAV ÜLEJÄÄK EELMISEST EELARVEAASTAST  
3 0 0 Kasutatav ülejääk eelmisest eelarveaastast  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  6 404 529 791  1 349 116 813,74  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 18 kohaselt kantakse iga eelarveaasta jääk, kas ülejääk või puudujääk, tulu või kuluna järgneva 
aasta eelarvesse.  
Tulude ja kulude asjakohased esialgsed eelarvestused kirjendatakse eelarvemenetluse käigus eelarvesse, kasutades 
vajaduse korral kirjalikku muutmisettepanekut, mis esitatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 39. Need koostatakse 
määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 artikli 1 lõikes 1 sätestatud põhimõtete alusel.  
Pärast eelarveaasta raamatupidamisarvestuse sulgemist kantakse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused 
järgmise eelarveaasta eelarvesse paranduseelarvega, mille komisjon peab esitama 15 päeva jooksul pärast esialgse 
raamatupidamisaruande esitamist.  
Puudujääk kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 27 02 01.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikkel 18.  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 608/2014, 26. mai 2014, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite 
süsteemi rakendusmeetmed (ELT L 168, 7.6.2014, lk 29).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39).  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikkel 7.  28.2.2018  ET L 57/49 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 0 — KASUTATAV ÜLEJÄÄK EELMISEST EELARVEAASTAST  (jätkub)  
3 0 2 Välistegevuse tagatisfondi ülejäägi tagasimakse eelarvesse  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 artiklitele 3 ja 4 kantakse artiklisse välistegevuse tagatisfondi ülejäägid, 
mis tekivad pärast sihtsumma saavutamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009, 25. mai 2009, välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 
10.6.2009, lk 10).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 7 lõige 2.  L 57/50  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 1 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE EELARVEAASTATE 
KÄIBEMAKSUDE SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE  
3 1 0 Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohaldamine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
3 1 0 3 Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohaldamine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  – 39 623 759,37  
Märkused  
Vastavalt määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 7 lõikele 1 saadavad liikmesriigid enne 31. juulit komisjonile 
aruande eelmise kalendriaasta käibemaksu-omavahendite baasi kogusumma kohta.  
Selle aruande põhjal liidu eeskirjade kohaselt arvutatud summa kantakse asjaomase liikmesriigi puhul deebetisse, 
eelnenud eelarveaasta jooksul tegelikult tehtud kaksteist makset aga kreeditisse.  
Kui komisjoni kontrolli tulemusena tehakse eespool nimetatud aruandesse vastavalt määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/ 
89 artiklile 9 parandus ja/või eelnenud eelarveaastate kogurahvatulu muutub viisil, mis toob kaasa käibemaksupõhiste 
omavahendite baasi piiristamise, korrigeeritakse käibemaksupõhiste omavahendite saldot.  
Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele enne korrektsioonide tegemiseks andmete 
esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89, 29. mai 1989, käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla 
ühtse korra kohta (EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 10b.  28.2.2018  ET L 57/51 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 1 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE EELARVEAASTATE 
KÄIBEMAKSUDE SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE  (jätkub)  
3 1 0  (jätkub)  
3 1 0 3  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  p.m.  p.m.  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  9 382 163,10  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  p.m.  p.m.  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  – 49 234 541,85  
Küpros  p.m.  p.m.  0,—  
Läti p.m.  p.m.  160 251,10  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  p.m.  p.m.  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  p.m.  p.m.  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  68 368,28  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Punkt 3 1 0 3 – kokku  p.m.  p.m.  – 39 623 759,37  L 57/52  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 2 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE EELARVEAASTATE 
KOGURAHVATULU / RAHVAMAJANDUSE KOGUTOODANGU SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE  
3 2 0 Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohaldamine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
3 2 0 3 Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohaldamine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Vastavalt arvandmetele, mille liikmesriigid on määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõike 2 kohaselt esitanud 
eelnenud eelarveaasta kogurahvatulu kogusumma ja selle komponentide kohta, arvutatakse liidu eeskirjade kohaselt 
summa, mis kantakse asjaomase liikmesriigi puhul deebetisse, nimetatud eelarveaasta jooksul tehtud kaksteist makset 
kantakse aga kreeditisse.  
Kui määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõike 2 kohaselt esitatud varasemate eelarveaastate kogurahvatulus / 
rahvamajanduse kogutoodangus tehakse muudatus, korrigeeritakse asjaomase liikmesriigi puhul määruse (EL, Euratom) 
nr 609/2014 artikli 10b lõike 4 kohaselt kindlaks määratud saldot, arvestades määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 
artikleid 4 ja 5.  
Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele enne korrektsioonide tegemiseks andmete 
esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta 
turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 10b.  28.2.2018  ET L 57/53 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 2 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE EELARVEAASTATE 
KOGURAHVATULU / RAHVAMAJANDUSE KOGUTOODANGU SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE  (jätkub)  
3 2 0  (jätkub)  
3 2 0 3  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  p.m.  p.m.  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  p.m.  p.m.  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  p.m.  p.m.  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  p.m.  p.m.  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  p.m.  p.m.  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Punkt 3 2 0 3 – kokku  p.m.  p.m.  0,—  L 57/54  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 3 — EELNEVATE EELARVEAASTATE KÄIBEMAKSU- JA KOGURAHVATULUPÕHISTE OMAVAHENDITE KOHANDAMISTE 
TASAARVESTUS  
3 3 0 Eelnevate eelarveaastate käibemaksu- ja kogurahvatulupõhiste omavahendite kohandamiste tasaarvestus  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Eelnevate eelarveaastate käibemaksu- ja kogurahvatulupõhiste omavahendite kohandamiste tasaarvestuse arvutamise 
tulemus.  
Kõnealuse arvutuse tulemus saadakse, korrutades määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b lõigetes 1–4 osutatud 
korrektsioonide kogusummad, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 10b lõike 2 punktide b ja c kohased erikor- 
rektsioonid, protsendiga, mis väljendab selle liikmesriigi kogurahvatulu osa kõigi liikmesriikide kogurahvatulust, nagu 
on kohaldatav korrektsioonide tegemiseks esitatud andmete aastale järgneva aasta eelarve suhtes 15. jaanuaril.  
Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele enne korrektsioonide tegemiseks andmete 
esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikli 10b lõige 5.  28.2.2018  ET L 57/55 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 3 — EELNEVATE EELARVEAASTATE KÄIBEMAKSU- JA KOGURAHVATULUPÕHISTE OMAVAHENDITE KOHANDAMISTE 
TASAARVESTUS  (jätkub)  
3 3 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  p.m.  p.m.  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  p.m.  p.m.  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  p.m.  p.m.  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  p.m.  p.m.  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  p.m.  p.m.  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 3 0 – kokku  p.m.  p.m.  0,—  L 57/56  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 4 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA TEATAVATEST 
POLIITIKAVALDKONDADEST KÕRVALEJÄÄMISEST TULENEV KORREKTSIOON  
3 4 0 Teatavate liikmesriikide vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala teatavatest poliitikavaldkondadest 
kõrvalejäämise mõjust tulenev korrektsioon  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  6 378 878,24  
Märkused  
Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli 
artiklile 3 ning Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklile 5 ei vastuta nimetatud liikmesriigid 
finantstagajärgede eest, mis tulenevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala teatavatest poliitikavaldkondadest, 
välja arvatud nende valdkondadega seotud halduskulude puhul. Seega võidakse korrigeerida nende riikide omavahendite 
makseid aastate osas, mil nad nimetatud poliitikavaldkondades ei osale.  
Iga liikmesriigi osa korrigeerimismehhanismis arvutatakse asjaomasest meetmest või poliitikavaldkonnast tulenevate 
eelarve kulude põhjal proportsionaalselt eelnenud aasta kogurahvatulu kogusumma ja selle komponentidega, mis 
liikmesriigid on esitanud nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse 
kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1)) artikli 2 lõike 2 kohaselt.  
Komisjon määrab kindlaks iga liikmesriigi saldo ja teatab talle sellest piisavalt aegsasti, et ta saaks vastavalt määruse (EL, 
Euratom) nr 609/2014 artiklile 11 kanda saldo detsembrikuu esimesel tööpäeval kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 1 
osutatud kontole.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksu- ja kogurahvatulupõhised omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahulda- 
miseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 11.  
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokoll Taani seisukoha kohta, eriti selle 
artikkel 3, ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokoll Ühendkuningriigi ja 
Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes, eriti selle artikkel 5.  28.2.2018  ET L 57/57 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 4 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA TEATAVATEST 
POLIITIKAVALDKONDADEST KÕRVALEJÄÄMISEST TULENEV KORREKTSIOON  (jätkub)  
3 4 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  3 325 546,87  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  359 505,19  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  1 274 640,46  
Taani  p.m.  p.m.  – 7 727 917,80  
Saksamaa  p.m.  p.m.  25 108 543,18  
Eesti  p.m.  p.m.  160 671,31  
Iirimaa  p.m.  p.m.  – 5 604 985,77  
Kreeka  p.m.  p.m.  1 428 243,40  
Hispaania  p.m.  p.m.  8 707 658,92  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  17 988 097,72  
Horvaatia  p.m.  p.m.  359 996,95  
Itaalia  p.m.  p.m.  13 231 950,00  
Küpros  p.m.  p.m.  142 378,77  
Läti p.m.  p.m.  196 778,41  
Leedu  p.m.  p.m.  290 217,76  
Luksemburg  p.m.  p.m.  270 053,86  
Ungari  p.m.  p.m.  842 792,86  
Malta  p.m.  p.m.  70 407,62  
Madalmaad  p.m.  p.m.  5 460 855,80  
Austria  p.m.  p.m.  2 742 454,15  
Poola  p.m.  p.m.  3 167 110,78  
Portugal  p.m.  p.m.  1 419 826,23  
Rumeenia  p.m.  p.m.  1 254 141,69  
Sloveenia  p.m.  p.m.  305 294,12  
Slovakkia  p.m.  p.m.  627 057,99  
Soome  p.m.  p.m.  1 708 755,90  
Rootsi  p.m.  p.m.  3 548 941,14  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  – 74 280 139,27  
Artikkel 3 4 0 – kokku  p.m.  p.m.  6 378 878,24  L 57/58  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 5 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE LÕPLIKU ARVESTUSE 
TULEMUS  
3 5 0 Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus  
3 5 0 4 Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  0,—  – 126 858,28  
Märkused  
Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus.  
2017. aasta andmed vastavad Ühendkuningriigi 2013. aasta eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise rahastamise lõpliku 
arvestuse tulemusele.  
2016. aasta andmed vastavad Ühendkuningriigi 2012. aasta eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise rahastamise lõpliku 
arvestuse tulemusele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom, 7. juuni 2007, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 
23.6.2007, lk 17), eriti selle artiklid 4 ja 5.  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artiklid 4 ja 5.  28.2.2018  ET L 57/59 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 5 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE LÕPLIKU ARVESTUSE 
TULEMUS  (jätkub)  
3 5 0  (jätkub)  
3 5 0 4  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  3 427 431  12 108 628,00  
Bulgaaria  p.m.  1 515 290  1 275 199,00  
Tšehhi Vabariik  p.m.  2 998 256  3 213 857,05  
Taani  p.m.  6 889 492  4 701 620,16  
Saksamaa  p.m.  8 754 255  7 934 870,00  
Eesti  p.m.  368 634  568 776,00  
Iirimaa  p.m.  5 640 096  5 094 409,00  
Kreeka  p.m.  2 191 253  1 773 357,00  
Hispaania  p.m.  – 651 779  7 537 051,00  
Prantsusmaa  p.m.  18 525 521  38 002 662,00  
Horvaatia  p.m.  824 776  383 293,11  
Itaalia  p.m.  25 072 902  19 830 215,00  
Küpros  p.m.  228 695  241 390,00  
Läti p.m.  81 908  102 780,35  
Leedu  p.m.  1 117 632  646 364,00  
Luksemburg  p.m.  2 999 679  1 741 166,00  
Ungari  p.m.  1 214 768  2 086 250,60  
Malta  p.m.  320 388  101 561,00  
Madalmaad  p.m.  1 151 037  4 101 900,00  
Austria  p.m.  418 805  1 068 284,00  
Poola  p.m.  2 257 310  6 717 065,04  
Portugal  p.m.  1 399 728  3 441 569,00  
Rumeenia  p.m.  2 993 513  2 289 874,67  
Sloveenia  p.m.  916 682  554 253,00  
Slovakkia  p.m.  2 214 808  1 502 129,00  
Soome  p.m.  4 965 839  4 198 567,00  
Rootsi  p.m.  565 841  911 530,58  
Ühendkuningriik  p.m.  – 98 402 760  – 132 255 479,84  
Punkt 3 5 0 4 – kokku  p.m.  0  – 126 858,28  L 57/60  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 6 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE VAHEARVESTUSE 
TULEMUS  
3 6 0 Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise vahearvestuse tulemus  
3 6 0 4 Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise vahearvestuse tulemus  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  45 910 286,39  
Märkused  
Punkt kajastab enne Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise lõplikku arvestust tehtud viimase vahearvestuse ja 
varem eelarvesse kantud korrigeerimise erinevust.  
2016. aasta andmed vastavad Ühendkuningriigi 2014. aasta eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise rahastamise 
vahearvestuse tulemusele  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artiklid 4 ja 5.  28.2.2018  ET L 57/61 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 6 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE VAHEARVESTUSE 
TULEMUS  (jätkub)  
3 6 0  (jätkub)  
3 6 0 4  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  13 297 611,00  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  2 322 802,00  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  6 484 430,61  
Taani  p.m.  p.m.  10 289 054,81  
Saksamaa  p.m.  p.m.  19 889 796,00  
Eesti  p.m.  p.m.  870 740,00  
Iirimaa  p.m.  p.m.  13 998 232,00  
Kreeka  p.m.  p.m.  5 098 964,00  
Hispaania  p.m.  p.m.  34 026 198,00  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  77 369 366,00  
Horvaatia  p.m.  p.m.  2 762 869,75  
Itaalia  p.m.  p.m.  59 231 069,00  
Küpros  p.m.  p.m.  851 288,00  
Läti p.m.  p.m.  1 033 546,00  
Leedu  p.m.  p.m.  869 479,00  
Luksemburg  p.m.  p.m.  3 575 795,00  
Ungari  p.m.  p.m.  3 912 813,02  
Malta  p.m.  p.m.  643 682,00  
Madalmaad  p.m.  p.m.  4 823 050,00  
Austria  p.m.  p.m.  2 127 855,00  
Poola  p.m.  p.m.  18 898 687,07  
Portugal  p.m.  p.m.  6 712 478,00  
Rumeenia  p.m.  p.m.  8 292 210,60  
Sloveenia  p.m.  p.m.  1 770 672,00  
Slovakkia  p.m.  p.m.  3 026 145,00  
Soome  p.m.  p.m.  9 102 902,00  
Rootsi  p.m.  p.m.  3 367 883,34  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  – 268 739 332,81  
Punkt 3 6 0 4 – kokku  p.m.  p.m.  45 910 286,39  L 57/62  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 7 — OMAVAHENDEID KÄSITLEVATE OTSUSTE RAKENDAMISEGA SEOTUD KOHANDUS  
3 7 0 Omavahendeid käsitlevate otsuste rakendamisega seotud kohandus  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  – 4 094 695,69  
Märkused  
Arvutustulemus omavahendeid käsitleva otsuse 2014/335/EL, Euratom tagasiulatuvaks kohaldamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikkel 11.  28.2.2018  ET L 57/63 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 7 — OMAVAHENDEID KÄSITLEVATE OTSUSTE RAKENDAMISEGA SEOTUD KOHANDUS  (jätkub)  
3 7 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2018  Eelarve 2017  Täitmine 2016  
Belgia  p.m.  p.m.  380 157 383,00  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  12 976 885,00  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  123 489 882,24  
Taani  p.m.  p.m.  – 148 089 780,00  
Saksamaa  p.m.  p.m.  – 1 996 696 973,00  
Eesti  p.m.  p.m.  7 533 435,00  
Iirimaa  p.m.  p.m.  170 564 976,00  
Kreeka  p.m.  p.m.  60 999 683,00  
Hispaania  p.m.  p.m.  444 555 900,00  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  1 063 986 397,00  
Horvaatia  p.m.  p.m.  13 385 944,35  
Itaalia  p.m.  p.m.  887 769 484,00  
Küpros  p.m.  p.m.  9 862 666,00  
Läti p.m.  p.m.  6 740 740,00  
Leedu  p.m.  p.m.  12 047 755,00  
Luksemburg  p.m.  p.m.  4 601 725,00  
Ungari  p.m.  p.m.  44 449 215,89  
Malta  p.m.  p.m.  2 539 423,00  
Madalmaad  p.m.  p.m.  – 1 798 837 531,00  
Austria  p.m.  p.m.  180 218 679,00  
Poola  p.m.  p.m.  149 062 665,63  
Portugal  p.m.  p.m.  77 069 484,00  
Rumeenia  p.m.  p.m.  32 439 679,16  
Sloveenia  p.m.  p.m.  22 119 731,00  
Slovakkia  p.m.  p.m.  33 257 802,00  
Soome  p.m.  p.m.  132 868 521,00  
Rootsi  p.m.  p.m.  – 606 454 696,38  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  673 286 228,42  
Artikkel 3 7 0 – kokku  p.m.  p.m.  – 4 094 695,69  L 57/64  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE 
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike, muude 
teenistujate ja pensionisaajate ning Euroopa Investeeri- 
mispanga, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeeri- 
misfondi juhatuste liikmete, töötajate ja pensionisaajate 
palkadelt, hüvitistelt ja toetustelt makstavatest 
maksudest  811 732 484  771 386 385  746 015 667,95  91,90  
4 0 3  Laekumised institutsioonide töötavate liikmete, 
ametnike ja muude teenistujate palkadelt makstavatest 
ajutistest maksudest  p.m.  p.m.  83 983,77  
4 0 4  Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike ja 
muude teenistujate palkadelt makstavast eri- ja soli- 
daarsusmaksust  91 680 394  85 949 434  83 989 089,60  91,61  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  903 412 878  857 335 819  830 088 741,32  91,88  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  467 789 059  451 191 279  441 782 084,74  94,44  
4 1 1  Pensioniõiguste ülekandmine või väljaostmine töötajate 
poolt  135 112 882  141 960 601  139 503 802,84  103,25  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja 
ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  110 000  110 000  140 780,70  127,98  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  603 011 941  593 261 880  581 426 668,28  96,42  
PEATÜKK 4 2  
4 2 0  Detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organis- 
atsioonide tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi  40 984 006  39 664 373  40 342 054,31  98,43  
4 2 1  Euroopa Parlamendi liikmete sissemaksed pension- 
iskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 2 — KOGUSUMMA  40 984 006  39 664 373  40 342 054,31  98,43  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 547 408 825  1 490 262 072  1 451 857 463,91  93,83  28.2.2018  ET L 57/65 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensionisaajate ning Euroopa 
Investeerimispanga, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimisfondi juhatuste liikmete, töötajate ja 
pensionisaajate palkadelt, hüvitistelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
811 732 484  771 386 385  746 015 667,95  
Märkused  
Artikkel hõlmab kõiki makse, mida arvestatakse igat liiki palgalt, töötasult ja muudelt rahalistelt tasudelt, v.a hüvitised ja 
peretoetused, mida makstakse pensioni saavatele isikutele ning komisjoni liikmetele, ametnikele ning muudele 
teenistujatele ja isikutele, kes saavad teenistuse lõpetamise hüvitisi, millele on osutatud iga kulude eelarvestuse jaotise 
peatükis 01.  
Euroopa Parlament  76 861 414  
Nõukogu  26 645 000  
Komisjon:  544 109 144  
— haldamine  (435 759 000)  
— teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus  (20 016 979)  
— teadusuuringud (kaudsed meetmed)  (18 033 572)  
— Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  (3 561 000)  
— Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  (777 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  (3 110 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  (902 000)  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  (1 335 000)  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (OP)  (3 897 000)  
— Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  (337 632)  
— biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BBI)  (109 395)  
— Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Koostööamet (BERECi büroo)  (75 684)  
— ühisettevõte Clean Sky (CSJU)  (297 723)  
— Ühenduse Sordiamet (CPVO)  (353 996)  
— Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA, endine 
EAHC)  (271 069)  
— Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)  (1 544 529)  
— ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süs- 
teemide toel“ (ECSEL, endised ARTEMIS ja ENIAC)  (163 039)  
— Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  (288 894)  L 57/66  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 0  (jätkub)  
— Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiiv- 
juhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)  (921 498)  
— Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  (789 138)  
— Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  (4 920 197)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  (1 649 272)  
— Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (FRONTEX)  (1 498 477)  
— Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  (1 335 173)  
— Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)  (629 982)  
— Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  (3 896 063)  
— Euroopa Keskkonnaamet (EEA)  (1 504 959)  
— Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  (372 004)  
— Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  (2 004 707)  
— Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND)  (783 072)  
— Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  (763 218)  
— Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  (117 687)  
— Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  (163 169)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  (856 910)  
— ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  (2 343 424)  
— Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  (1 083 208)  
— Euroopa Ravimiamet (EMA)  (5 329 516)  
— Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  (564 497)  
— Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)  (1 723 665)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  (98 228)  
— Euroopa Koolitusfond (ETF)  (917 538)  
— Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  (495 115)  
— Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (EUROPOL)  (3 444 039)  
— Euroopa Politseikolledž (CEPOL)  (110 848)  
— Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  (261 639)  
— Euroopa Raudteeagentuur (ERA)  (1 059 506)  
— Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO, endine OHIM)  (4 672 104)  
— Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (EUROJUST)  (812 557)  
— Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME, endine EACI)  (1 411 464)  
— Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)  (193 323)  
— Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA, endine TEN-T EA)  (956 126)  
— Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)  (266 872)  
— Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  (2 308 512)  
— ühisettevüte Shift2Rail (SHIFT2RAIL)  (69 936)  
— Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtumissüsteemi ühisettevõte (SESAR)  (247 377)  28.2.2018  ET L 57/67 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 0  (jätkub)  
— Ühtne Kriisilahendusnõukogu  (1 399 194)  
— Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)  (1 301 418)  
Euroopa Liidu Kohus  29 190 000  
Euroopa Kontrollikoda  11 334 000  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  5 312 917  
Euroopa Regioonide Komitee  4 073 564  
Euroopa Ombudsman  641 445  
Euroopa Andmekaitseinspektor  705 000  
Euroopa välisteenistus  24 450 000  
Euroopa Investeerimispank  47 690 000  
Euroopa Keskpank  36 000 000  
Euroopa Investeerimisfond  4 720 000  
Kokku  811 732 484  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eriti selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, 29. juuni 1976, millega kehtestatakse Euroopa Elu- ja 
Töötingimuste Parandamise Fondi personali teenistustingimused (EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  L 57/68  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 0  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu otsus 2009/910/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja teenistustingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 36).  
Nõukogu otsus 2009/912/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistust- 
ingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 38).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Laekumised institutsioonide töötavate liikmete, ametnike ja muude teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  83 983,77  
Märkused  
Ajutisi makse käsitlevad sätted kehtisid 30. juunini 2003. Seepärast hõlmab kõnealune eelarverida komisjoni liikmete, 
ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadelt makstud ajutiste maksude jääkidest tulenevaid tulusid.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
— haldamine  (p.m.)  
— teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus  (p.m.)  
— teadusuuringud (kaudsed meetmed)  (p.m.)  
— Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  (p.m.)  
— Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  (p.m.)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  (p.m.)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  (p.m.)  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  (p.m.)  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (OP)  (p.m.)  
— Ühenduse Sordiamet (CVPO)  (p.m.)  
— Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  (p.m.)  
— Euroopa Ravimiamet (EMEA)  (p.m.)  
— Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  (p.m.)  
— Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)  (p.m.)  28.2.2018  ET L 57/69 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 3  (jätkub)  
— Euroopa Keskkonnaamet (EEA)  (p.m.)  
— Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  (p.m.)  
— Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  (p.m.)  
— Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  (p.m.)  
— Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  (p.m.)  
— Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  (p.m.)  
— Euroopa Koolitusfond (ETF)  (p.m.)  
— Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO, endine OHIM)  (p.m.)  
— Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (EUROJUST)  (p.m.)  
— Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)  (p.m.)  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Kokku  p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
4 0 4 Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike ja muude teenistujate palkadelt makstavast eri- ja 
solidaarsusmaksust  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
91 680 394  85 949 434  83 989 089,60  
Märkused  
Artikkel on mõeldud personalieeskirjade artikli 66a kohase ametnike ja muude alaliste teenistujate töötasult makstava 
eri- ja solidaarsusmaksu laekumise kajastamiseks.  L 57/70  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Euroopa Parlament  11 551 312  
Nõukogu  3 565 000  
Komisjon:  60 888 266  
— haldamine  (38 409 000)  
— teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus  (4 192 940)  
— teadusuuringud (kaudsed meetmed)  (3 352 367)  
— Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  (704 000)  
— Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  (151 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  (574 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  (167 000)  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  (248 000)  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (OP)  (831 000)  
— Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  (86 356)  
— biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BBI)  (23 155)  
— Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Koostööamet (BERECi büroo)  (22 013)  
— ühisettevõte Clean Sky (CSJU)  (64 537)  
— Ühenduse Sordiamet (CPVO)  (78 368)  
— Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME, endine EACI)  (43 977)  
— Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA)  (264 587)  
— ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja 
-süsteemide toel“ (ECSEL, endised ARTEMIS ja ENIAC)  (39 692)  
— Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  (68 726)  
— Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Oper- 
atiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)  (187 090)  
— Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  (172 769)  
— Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  (1 222 692)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  (257 876)  
— Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (FRONTEX)  (504 520)  
— Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  (241 689)  
— Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)  (170 234)  
— Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  (750 158)  
— Euroopa Keskkonnaamet (EEA)  (239 038)  
— Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  (97 694)  
— Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  (468 040)  28.2.2018  ET L 57/71 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
— Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND)  (144 211)  
— Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  (221 949)  
— Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  (37 004)  
— Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  (54 128)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  (186 976)  
— ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  (558 918)  
— Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  (321 899)  
— Euroopa Ravimiamet (EMA)  (784 035)  
— Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  (156 335)  
— Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)  (310 131)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  (238 417)  
— Euroopa Koolitusfond (ETF)  (195 345)  
— Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  (113 281)  
— Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (EUROPOL)  (813 441)  
— Euroopa Politseikolledž (CEPOL)  (34 052)  
— Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  (63 943)  
— Euroopa Raudteeagentuur (ERA)  (244 781)  
— Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO, endine OHIM)  (1 115 137)  
— Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (EUROJUST)  (147 205)  
— Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME, endine EACI)  (218 425)  
— Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)  (45 704)  
— Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA, endine TEN-T EA)  (166 258)  
— Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)  (58 042)  
— Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  (374 988)  
— Ühisettevüte Shift2Rail (SHIFT2RAIL)  (11 846)  
— Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtumissüsteemi ühisettevõte (SESAR)  (56 752)  
— Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)  (295 994)  
— Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)  (286 551)  
Euroopa Liidu Kohus  7 417 000  
Euroopa Kontrollikoda  2 000 000  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  1 048 002  
Regioonide Komitee  811 250  
Euroopa Ombudsman  80 564  
Euroopa Andmekaitseinspektor  123 000  
Euroopa välisteenistus  4 196 000  
Kokku  91 680 394  L 57/72  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu otsus 2009/910/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja teenistustingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 36).  
Nõukogu otsus 2009/912/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistust- 
ingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 38).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
467 789 059  451 191 279  441 782 084,74  
Märkused  
Artikkel kajastab töötajate sissemakseid pensioniskeemi.  28.2.2018  ET L 57/73 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Euroopa Parlament  66 291 673  
Nõukogu  22 810 000  
Komisjon:  320 611 896  
— haldamine  (192 400 000)  
— teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus  (21 391 090)  
— teadusuuringud (kaudsed meetmed)  (16 754 199)  
— Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  (3 279 000)  
— Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  (912 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  (5 498 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  (1 507 000)  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  (2 555 000)  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (OP)  (4 551 000)  
— Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  (547 469)  
— biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BBI)  (137 976)  
— Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Koostööamet (BERECi büroo)  (146 248)  
— ühisettevõte Clean Sky (CSJU)  (312 320)  
— Ühenduse Sordiamet (CPVO)  (391 712)  
— Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA, endine 
EAHC)  (353 002)  
— Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)  (2 322 917)  
— ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja 
-süsteemide toel“ (ECSEL, endised ARTEMIS ja ENIAC)  (204 606)  
— Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  (431 565)  
— Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Oper- 
atiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)  (1 092 570)  
— Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  (1 341 814)  
— Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  (6 005 983)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  (1 321 425)  
— Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (FRONTEX)  (2 832 434)  
— Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  (1 597 193)  
— Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)  (868 713)  
— Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  (4 108 067)  L 57/74  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
— Euroopa Keskkonnaamet (EEA)  (1 350 362)  
— Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  (506 499)  
— Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  (2 777 875)  
— Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND)  (771 732)  
— Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  (1 190 253)  
— Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  (224 271)  
— Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  (358 766)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  (965 206)  
— ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  (3 070 394)  
— Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  (1 659 757)  
— Euroopa Ravimiamet (EMA)  (4 849 544)  
— Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  (769 953)  
— Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)  (2 522 179)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  (113 555)  
— Euroopa Koolitusfond (ETF)  (977 277)  
— Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  (678 243)  
— Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (EUROPOL)  (4 588 265)  
— Euroopa Politseikolledž (CEPOL)  (249 540)  
— Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  (420 919)  
— Euroopa Raudteeagentuur (ERA)  (1 255 884)  
— Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO, endine OHIM)  (6 225 888)  
— Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (EUROJUST)  (1 256 562)  
— Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME, endine EACI)  (2 236 814)  
— Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)  (222 116)  
— Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA, endine TEN-T EA)  (1 330 516)  
— Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)  (316 245)  
— Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  (3 624 030)  
— ühisettevüte Shift2Rail (SHIFT2RAIL)  (104 054)  
— Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtumissüsteemi ühisettevõte (SESAR)  (274 041)  
— Ühtne Kriisilahendusnõukogu  (1 301 965)  
— Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)  (1 555 888)  28.2.2018  ET L 57/75 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Euroopa Liidu Kohus  18 898 000  
Euroopa Kontrollikoda  7 835 000  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  5 567 163  
Euroopa Regioonide Komitee  4 346 485  
Euroopa Ombudsman  568 842  
Euroopa Andmekaitseinspektor  606 000  
Euroopa välisteenistus  20 254 000  
Kokku  467 789 059  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, 29. juuni 1976, millega kehtestatakse Euroopa elu- ja 
töötingimuste parandamise fondi personali teenistustingimused (EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24).  
4 1 1 Pensioniõiguste ülekandmine või väljaostmine töötajate poolt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
135 112 882  141 960 601  139 503 802,84  
Märkused  
Artikkel kajastab ametnike varasemate ametikohtade pensioniõiguste kindlustusmatemaalise väärtuse või kindlasum- 
malise tagasiostmisväärtuse makseid liidu eelarvesse.  
Euroopa Parlament  9 200 000  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  125 912 882  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  135 112 882  L 57/76  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  (jätkub)  
4 1 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
110 000  110 000  140 780,70  
Märkused  
Isiklikel põhjustel puhkust võtvad ametnikud ja muud teenistujad võivad jätkata pensioniõiguste omandamist tingi- 
musel, et nad kannavad ka tööandja sissemaksete kulud.  
Euroopa Parlament  10 000  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  100 000  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  110 000  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 2 0 Detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
40 984 006  39 664 373  40 342 054,31  28.2.2018  ET L 57/77 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Artikkel hõlmab detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tehtavaid tööandjapoolseid sisse- 
makseid pensioniskeemi.  
Komisjon  40 984 006  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
4 2 1 Euroopa Parlamendi liikmete sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel kajastab Euroopa Parlamendi liikmete sissemakseid pensioniskeemi.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete kulude ja toetuste maksmise eeskiri, eriti selle III lisa.  L 57/78  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — SISSETULEK VALLASVARA (VARUSTUS) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST SAADAV 
TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Sissetulek vallasvara (varustus) müügist  
5 0 0 0  Sissetulek transpordivahendite müügist — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  233 347,32  
5 0 0 1  Sissetulek muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  248 477,63  
5 0 0 2  Tulud muudele institutsioonidele või asutustele tarnitud 
kaupade eest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 003 880,82  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 485 705,77  
5 0 1  Kinnisvara müügist saadav tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Sissetulek väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  82 700,30  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 568 406,07  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Sissetulek varustuse ja seadmete üürimisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  355 336,67  
5 1 1  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu 
ning üüri kõrvalkulude hüvitamine  
5 1 1 0  Sissetulek kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  21 940 574,30  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  4 824 024,93  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  26 764 599,23  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  27 119 935,90  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning 
panga- ja muud intressid institutsioonide kontodelt  50 050  200 866  418 909,02  836,98  
5 2 1  Investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning 
panga- ja muud intressid komisjonile üle kantavaid 
toetusi saavate asutuste kontodelt  — 25 000 000  37 644 922,58  
5 2 2  Eelfinantseerimisest laekuv intress  40 000 000  40 000 000  6 514 023,32  16,29  
5 2 3  Usalduskontodelt laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  52 901 263,24  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  40 050 050  65 200 866  97 479 118,16  243,39  28.2.2018  ET L 57/79 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTEST JA TEHTUD TÖÖDEST LAEKUV TULU 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUUD TULUD HALDUSTEGEVUSEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Teiste institutsioonide või asutuste kasuks osutatud 
teenustest või tehtud töödest laekuv tulu, sealhulgas 
lähetushüvitiste summad, mis on makstud teiste insti- 
tutsioonide või asutuste eest ja nende poolt tagasi 
makstud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  85 697 278,42  
5 5 1  Tulu kolmandatelt isikutelt nende taotlusel osutatud 
teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  7 198 932,68  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  92 896 211,10  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagastamisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  32 852 083,87  
5 7 1  Sihtotstarbeline tulu, näiteks sihtasutuste tulu, 
toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institut- 
siooni sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  28 774,—  
5 7 2  Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekande- 
kulude tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsioonide haldustegevusega seotud osa- ja 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  137 828 061,16  
5 7 4  Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest 
Euroopa välisteenistusele liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personali kulude katteks — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  185 923 296,01  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  356 632 215,04  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Tulu üüriga seotud maksetest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  692 678,16  
5 8 1  Tulu laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  300 977,50  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  993 655,66  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muud tulud haldustegevusest  5 000 000  5 000 000  2 504 524,47  50,09  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  5 000 000  5 000 000  2 504 524,47  50,09  
Jaotis 5 — Kogusumma  45 050 050  70 200 866  579 194 066,40  1 285,67  L 57/80  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — SISSETULEK VALLASVARA (VARUSTUS) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Sissetulek vallasvara (varustus) müügist  
5 0 0 0 Sissetulek transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  233 347,32  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonidele kuuluvate sõidukite müügist või väljavahetamisest saadud tulud.  
Siia kantakse ka laekumised nende transpordivahendite müügist, mis on välja vahetatud või maha kantud, sest nende 
väärtus on raamatupidamises täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 0 0 1 Sissetulek muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  248 477,63  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukite) müügist või väljavahetamisest saadud tulud.  
Siia kantakse ka laekumised selliste vahendite, sisseseade, materjali ning teadus- ja tehniliste seadmete müügist, mis on 
välja vahetatud või maha kantud, sest nende väärtus on raamatupidamises täielikult amortiseerunud.  28.2.2018  ET L 57/81 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 0 — SISSETULEK VALLASVARA (VARUSTUS) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 0  (jätkub)  
5 0 0 1  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 0 0 2 Tulud muudele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade eest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 003 880,82  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  L 57/82  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 0 — SISSETULEK VALLASVARA (VARUSTUS) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Kinnisvara müügist saadav tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonidele kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 0 2 Sissetulek väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  82 700,30  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti h kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  28.2.2018  ET L 57/83 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 0 Sissetulek varustuse ja seadmete üürimisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  355 336,67  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 1 1 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu ning üüri kõrvalkulude hüvitamine  
5 1 1 0 Sissetulek kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  21 940 574,30  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  L 57/84  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  4 824 024,93  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
PEATÜKK 5 2 — INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST SAADAV TULU  
5 2 0 Investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid institutsioonide kontodelt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
50 050  200 866  418 909,02  
Märkused  
Artiklisse kantakse investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid, millega on 
krediteeritud ja debiteeritud institutsioonide kontosid.  
Euroopa Parlament  50 000  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  50 
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  50 050  28.2.2018  ET L 57/85 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 2 — INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST SAADAV TULU  (jätkub)  
5 2 1 Investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid komisjonile üle kantavaid toetusi 
saavate asutuste kontodelt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
— 25 000 000  37 644 922,58  
Märkused  
Artikkel kajastab intressimakseid toetatavatelt organisatsioonidelt, kes on paigutanud komisjonilt saadud ettemaksed 
intressi teenivatele kontodele. Kui nimetatud ettemaksed jäävad kasutamata, tuleb need koos intressiga komisjonile 
tagastada.  
5 2 2 Eelfinantseerimisest laekuv intress  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
40 000 000  40 000 000  6 514 023,32  
Märkused  
Artiklisse kantakse eelfinantseerimisest laekuv intressitulu.  
Seda tulu võib kasutada vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile d täiendavate assigneeringute kandmiseks 
eelarveridadele, kus oli vastava tulu aluseks olnud esialgne kulu.  
Eelarvest tehtud eelmaksetelt kogunenud intressid ei kuulu liidule tasumisele, kui delegeerimislepingutest ei tulene teisiti. 
Juhtudel, mil intressid on ette nähtud, võetakse need uuesti asjaomase meetme jaoks kasutusse, arvatakse finants- 
määruse artikli 23 lõike 1 esimese lõigu punkti c kohaselt maksetaotlusest maha või nõutakse sisse.  
Delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 sätestatakse ka sätted eelmaksetelt kogunenud intresside arvestamise kohta.  
Komisjon  40 000 000  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõike 3 punkt d.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  L 57/86  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 2 — INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST SAADAV TULU  (jätkub)  
5 2 3 Usalduskontodelt laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  52 901 263,24  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse usalduskontodelt saadavad intressid ja muu tulu.  
Liidu usalduskontod on avatud rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides (Euroopa Investeerimisfond, Euroopa Investeeri- 
mispank, Euroopa Nõukogu Arengupank / Kreditanstalt für Wiederaufbau, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank), 
kes haldavad liidu programme, ning liidu makstavad summad jäävad kontole, kuni need tehakse mõne programmi 
raames kättesaadavateks näiteks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele või kandidaatriikides projekte juhtivatele 
institutsioonidele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt tehakse liidu programmide usalduskontodelt saadavatest intressidest 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele on kantud vastava tulu aluseks olnud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTEST JA TEHTUD TÖÖDEST LAEKUV TULU  
5 5 0 Teiste institutsioonide või asutuste kasuks osutatud teenustest või tehtud töödest laekuv tulu, sealhulgas 
lähetushüvitiste summad, mis on makstud teiste institutsioonide või asutuste eest ja nende poolt tagasi makstud 
— Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  85 697 278,42  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/87 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTEST JA TEHTUD TÖÖDEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
5 5 0  (jätkub)  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 5 1 Tulu kolmandatelt isikutelt nende taotlusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  7 198 932,68  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagastamisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  32 852 083,87  L 57/88  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 7 1 Sihtotstarbeline tulu, näiteks sihtasutuste tulu, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  28 774,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  28.2.2018  ET L 57/89 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 2 Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 7 3 Muud institutsioonide haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  137 828 061,16  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  L 57/90  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 4 Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa välisteenistusele liidu delegatsioonides töötava komisjoni 
personali kulude katteks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  185 923 296,01  
Märkused  
Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa välisteenistusele, et katta liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personali, sealhulgas Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatava komisjoni personali kohalikul tasandil 
hallatavad kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigete 2 ja 3 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks 
X eelarvejao „Euroopa välisteenistus“ kulude eelarvestuse punkti 3 0 0 5.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Tulu üüriga seotud maksetest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  692 678,16  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  28.2.2018  ET L 57/91 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 1 Tulu laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  300 977,50  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artiklisse kirjendatakse ka tulud, mis tekivad õnnetusjuhtumis kannatada saanud ametnike palkadest, mille kind- 
lustusseltsid on hüvitanud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
PEATÜKK 5 9 — MUUD TULUD HALDUSTEGEVUSEST  
5 9 0 Muud tulud haldustegevusest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
5 000 000  5 000 000  2 504 524,47  
Märkused  
Artiklisse kantakse ka muud haldustegevusest saadavad tulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  5 000 000  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  5 000 000  L 57/92  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSAMAKSED JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 
2016–2018  
PEATÜKK 6 0  
6 0 1  Mitmesugused uurimisprogrammid  
6 0 1 1  Šveitsi–Euratomi koostöökokkulepped kontrollitud 
termotuuma sünteesi ja plasmafüüsika — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 0 1 2  Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepped 
(EFDA) — Sihtotstarbeline tulu  — —  0,—  
6 0 1 3  Koostöölepingud kolmandate riikidega liidu teaduspro- 
grammide raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  291 302 748,97  
6 0 1 5  Koostöölepingud kolmandate riikide asutustega liidule huvi 
pakkuvate teaduslike ja tehnoloogiliste projektide raames 
(„Eureka“ ja teised) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 0 1 6  Euroopa koostöölepingud teadus- ja tehnikauuringute vald- 
konnas — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 0 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  291 302 748,97  
6 0 2  Muud programmid  
6 0 2 1  Mitmesugused humanitaarabi ja erakorralise toetusega 
seotud tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  57 781 507,49  
Artikkel 6 0 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  57 781 507,49  
6 0 3  Assotsieerimislepingud liidu ja kolmandate riikide vahel  
6 0 3 1  Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani 
võimalike kandidaatriikide osalemisest liidu programmides 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  238 065 676,34  
6 0 3 2  Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani 
võimalike kandidaatriikide hulka mittekuuluvate 
kolmandate riikide osalemisest tollikoostöö kokkulepetes — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  246 489,60  
6 0 3 3  Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  38 269 817,52  
Artikkel 6 0 3 — Kogusumma  p.m.  p.m.  276 581 983,46  
PEATÜKK 6 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  625 666 239,92  
PEATÜKK 6 1  
6 1 1  Ühe või mitme liikmesriigi eest kantud kulude tagasi- 
maksed  
6 1 1 3  Tulud, mis pärinevad otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4 
nimetatud vara paigutusest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  35 732 929,25  28.2.2018  ET L 57/93 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 
2016–2018  
6 1 1  (jätkub)  
6 1 1 4  Tulud, mis pärinevad söe ja terase teadusfondi uurimispro- 
grammi rahatagastustest  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  35 732 929,25  
6 1 2  Selliste kulude hüvitamine, mida kanti taotluse alusel ja 
tasu eest tööde tegemisel — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  5 845,93  
6 1 4  Majanduslikult edukatele projektidele ja tegevustele 
antava liidu abi tagasimaksed  
6 1 4 3  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks 
Euroopa riskikapitali raames antud liidu abi tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 4 4  Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist 
rahastatavatele riskijagamisvahenditele antud liidu abi 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5  Kasutamata liidu abi tagasimaksed  
6 1 5 0  Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja 
Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi, 
Kalanduse Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Liidu Solidaarsusfondi, ISPA, IPA, EKFi, FEAD, EMKFi ja 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
kasutamata abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  46 067 434,95  
6 1 5 1  Kasutamata eelarvetasakaalu abirahade hüvitamine — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 2  Kasutamata intressihüvitiste tagasimaksmine — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 3  Institutsiooni sõlmitud lepingute raames tasutud kasutamata 
summade tagasimaksmine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 7  Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kaland- 
usfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute 
jaoks, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ettemaksete tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  420 116 068,08  
6 1 5 8  Mitmesuguse kasutamata liidu abi tagasimaksed — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  607 450,06  
Artikkel 6 1 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  466 790 953,09  
6 1 6  Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri eest kantud 
kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 7  Seoses liidu abiga kolmandatele riikidele makstud 
summade tagasimaksed  
6 1 7 0  Tagasimaksed Lõuna-Aafrikaga tehtava koostöö raames— 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 7 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 57/94  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 
2016–2018  
6 1 8  Toiduabi raames makstud summade tagasimaksed  
6 1 8 0  Seoses toiduabiga saadud üleliigsete summade tagasimaksed 
hankijate või saajate poolt — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 8 1  Toiduabi saajate põhjustatud lisakulude hüvitamine — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  3 356,64  
Artikkel 6 1 8 — Kogusumma  p.m.  p.m.  3 356,64  
6 1 9  Kolmandate isikute eest kantud muude kulude tagasi- 
maksed  
6 1 9 1  Muude selliste kulude tagasimaksed, mis on kantud 
kolmandate isikute eest nõukogu otsuse 77/270/Euratom 
raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  502 533 084,91  
PEATÜKK 6 2  
6 2 0  Tasu eest lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide 
tarnimine (Euratomi asutamislepingu artikli 6 punkt b) 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 2 2  Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele 
isikutele osutatud tasulistest teenustest saadav tulu  
6 2 2 1  Kõrgvooreaktori käitamisest saadud tulu kasutamiseks 
täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  21 815,79  
6 2 2 3  Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolman- 
datele isikutele tasu eest osutatud teenustelt ja abilt kasuta- 
miseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  9 798 787,42  
6 2 2 4  Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (paten- 
teeritavad või mitte), mis tulenevad liidu uurimistööst 
Teadusuuringute Ühiskeskuse raames — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  249 647,78  
6 2 2 5  Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse kasuks — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 2 2 6  Tulud, mis saadakse Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
teistele liidu institutsioonidele või komisjoni talitustele 
osutatud teenustelt konkurentsitingimustel ja mis 
põhjustavad täiendavaid assigneeringuid — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  77 886 596,21  
Artikkel 6 2 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  87 956 847,20  
6 2 4  Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (paten- 
teeritavad või mitte), mis tulenevad liidu teadustööst 
(kaudne tegevus) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  87 956 847,20  28.2.2018  ET L 57/95 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 
2016–2018  
PEATÜKK 6 3  
6 3 0  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide 
osamaksud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu raames 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  393 490 071,—  
6 3 1  Maksed Schengeni acquis’ raames  
6 3 1 1  Maksed Islandi ja Norraga sõlmitud lepingust tulenevate 
halduskulude katteks — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 178 788,84  
6 3 1 2  Osamaksed suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks, 
loomiseks, toimimiseks ning kasutamiseks Islandi, Norra, 
Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud lepingute raames — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  396 714,84  
6 3 1 3  Muud Schengeni  acquis ’ raames tehtavad osamaksed (Island, 
Norra, Šveits ja Liechtenstein) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  19 789 217,14  
Artikkel 6 3 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  21 364 720,82  
6 3 2  Rahaline toetus Euroopa Arengufondi ühiste haldustoe- 
tuskulude rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  95 169 370,—  
6 3 3  Rahaline toetus teatavate välisabiprogrammide rahasta- 
miseks — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 3 0  Liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, 
üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  679 449 344,05  
6 3 3 1  Kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike 
asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab 
nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  9 475 721,93  
6 3 3 2  Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 3 3 — Kogusumma  p.m.  p.m.  688 925 065,98  
6 3 4  Rahaline toetus ELi usaldusfondidest  
6 3 4 0  ELi usaldusfondide rahaline toetus komisjoni juhtimis- 
kuludele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  15 011 561,40  
Artikkel 6 3 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  15 011 561,40  L 57/96  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 
2016–2018  
6 3 5  Rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis 
(EFSD) — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 5 0  Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku 
Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
6 3 5 1  Liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste 
isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
6 3 5 2  Kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste 
isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
6 3 5 3  Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa 
Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
Artikkel 6 3 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 6 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 213 960 789,20  
PEATÜKK 6 4  
6 4 1  Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Sihtotstarbeline 
tulu  
6 4 1 0  Rahaline toetus rahastamisvahenditest (tulud) – Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  
6 4 1 1  Rahaline toetus rahastamisvahenditest (tagasimaksed) – 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 4 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
6 4 2  Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Sihtotstarbeta 
tulu  
6 4 2 0  Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Tulud  25 000 000  
6 4 2 1  Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Tagasimaksed  25 000 000  
Artikkel 6 4 2 — Kogusumma  50 000 000  
PEATÜKK 6 4 — KOGUSUMMA  50 000 000  p.m.  0,—  0  
PEATÜKK 6 5  
6 5 1  2000. aasta eelsete programmitöö perioodidega seotud 
finantskorrektsioonid  p.m.  p.m.  12 003 509,60  
6 5 2  Programmitöö perioodiga 2000–2006 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  35 407 317,64  
6 5 3  Programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 5 4  Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  47 410 827,24  28.2.2018  ET L 57/97 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU 
PÕLLUMAJANDUSFONDIGA SEONDUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 
2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  582 274 072,88  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  60 000 000  60 000 000  3 492 703,59  5,82  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  60 000 000  60 000 000  585 766 776,47  976,28  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  60 000 000  60 000 000  585 766 776,47  976,28  
PEATÜKK 6 7  
6 7 0  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seonduv tulu  
6 7 0 1  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  1 593 690 104,14  
6 7 0 2  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevate eeskirjade 
eiramine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  118 371 446,59  
6 7 0 3  Piimatootjate lisamaksud —Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  815 080 221,22  
Artikkel 6 7 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  2 527 141 771,95  
6 7 1  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga seonduv 
tulu  
6 7 1 1  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  329 084 729,99  
6 7 1 2  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
eeskirjade eiramine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  8 752 186,37  
Artikkel 6 7 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  337 836 916,36  
PEATÜKK 6 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2 864 978 688,31  
Jaotis 6 — Kogusumma  110 000 000  60 000 000  5 928 273 253,25  5 389,34  L 57/98  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSAMAKSED JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  
6 0 1 Mitmesugused uurimisprogrammid  
6 0 1 1 Šveitsi–Euratomi koostöökokkulepped kontrollitud termotuuma sünteesi ja plasmafüüsika — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö 
lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 
2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning 
millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) 
alusel saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 08 03 50 ja artiklisse 32 05 50 (kaudsed meetmed) olenevalt kuludest, mida 
on vaja katta.  
6 0 1 2 Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepped (EFDA) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
— —  0,—  
Märkused  
Tulud, mida saadakse Euroopa Aatomienergiaühenduse ja tema 26 termotuumasünteesiga tegeleva koostööpartneri 
vahelise mitmepoolse Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) alusel, mis aegus 2013. aasta lõpus.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 08 03 50 ja artiklisse 32 05 50 (kaudsed meetmed) olenevalt kuludest, mida 
on vaja katta.  
6 0 1 3 Koostöölepingud kolmandate riikidega liidu teadusprogrammide raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  291 302 748,97  
Märkused  
Liidu ja kolmandate riikide (eelkõige selliste riikide, kes osalevad Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööpro- 
grammis (COST), et ühineda liidu teadusprogrammidega) vaheliste koostöölepingute alusel saadav tulu.  28.2.2018  ET L 57/99 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Saadud osamaksudega kaetakse kõnealuse programmiga seotud koosolekute, ekspertide lepingute ja teadusuuringute 
kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 08 03 50, 08 04 50, 09 04 50, 
15 03 50, 32 04 50, 32 05 50 (kaudsed meetmed), 10 02 50 ja 10 03 50 (otsesed meetmed) olenevalt kuludest, mida 
on vaja katta  
Šveitsi osalemine programmis „Horisont 2020“, Euratomi 2014.–2018. aasta programmis ning ITERi ja tuumasüntee- 
sienergeetika arendamise Euroopa Ühisettevõtte (ühisettevõte Fusion for Energy) 2014.–.2020. aasta tegevuses oli 
kavandatud kuni 31. detsembrini 2016.  
Pärast seda, kui Šveitsi Föderaalnõukogu ratifitseeris 16. detsembril 2016 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli, et 
võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (ELT L 31, 4.2.2017, lk 3), kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 
edasi Šveitsi raamprogrammiga „Horisont 2020“ assotsieerimise lepingut ja seda laiendatakse kogu raamprogrammile 
„Horisont 2020“, Euratomi 2014.–2018. aasta programmile ja ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavale tegevusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vaheline partnerlus- ja koostööleping (EÜT L 49, 19.2.1998, 
lk 3), mis allkirjastati 14. juunil 1994. aastal, jõustus 1. märtsil 1998. aastal ning jääb kehtima nendele ühelt poolt 
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieeri- 
mislepingu osadele, mida ei kohaldata ajutiselt.  
Nõukogu otsus 2008/372/EÜ, 12. veebruar 2008, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assot- 
siatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles 
käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelist raamlepingut Iisraeli Riigi ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtete kohta) allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 129, 17.5.2008, lk 39).  
Nõukogu otsus 2011/28/EL, 12. juuli 2010, millega sõlmitakse partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmitakse 
partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel) protokoll, 
milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist raamlepingut Moldova Vabariigi liidu programmides 
osalemise üldpõhimõtete kohta (ELT L 14, 19.1.2011, lk 5).  
Nõukogu otsus 2012/777/EL, 10. detsember 2012, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt 
poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja 
Armeenia Vabariigi vahelist raamlepingut Armeenia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) 
Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L 340, 13.12.2012, lk 26).  L 57/100  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2014) 2089, 2. aprill 2014, Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu (milles käsitletakse Iisraeli 
osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja 
allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus 2014/494/EL, 16. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelisele assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle 
ajutise kohaldamise kohta (ELT L 261, 30.8.2014, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2014) 4290, 30. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Moldova osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus 2014/691/EL, 29. september 2014, millega muudetakse otsust 2014/668/EL ühelt poolt Euroopa Liidu 
ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu 
Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise 
territooriumil seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning 
seotud lisade ja protokollide osas (ELT L 289, 3.10.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/953/EL, 4. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise 
kohta (ELT L 370, 30.12.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/954/Euratom, 4. detsember 2014, millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa 
Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu 
(mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja 
kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega regu- 
leeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimine 
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel (ELT L 370, 30.12.2014, lk 19).  
Komisjoni otsus C(2014) 9320, 5. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimise kohta Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/209, 10. november 2014, Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise teadus- ja tehnoloo- 
giakoostöö lepingu (mille kohaselt Fääri saared assotsieeruvad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga 
„Horisont 2020“ aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 35, 
11.2.2015, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/101 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus (EL) 2015/575, 17. detsember 2014, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse 
assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) 
protokollile (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu 
programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta 
(ELT L 96, 11.4.2015, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2015) 1355, 3. märts 2015, Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu (milles käsitletakse Ukraina 
osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja 
allakirjutamise kohta.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1795, 1. oktoober 2015, Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö 
lepingu, mille kohaselt Fääri saared assotsieeruvad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ 
aastateks 2014–2020, sõlmimise kohta (ELT L 263, 8.10.2015, lk 6).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1796, 1. oktoober 2015, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses, sõlmimise kohta (ELT L 263, 8.10.2015, lk 8).  
Komisjoni otsus C(2015) 8195, 25. november 2015, Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Tuneesia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allakirjutamise kohta (leping on allkirjastamata).  
Komisjoni otsus C(2016) 1360, 9. märts 2016, Gruusia osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise ja allakirjutamise kohta.  
Komisjoni otsus C(2016) 2119, 14. aprill 2016, Armeenia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise ja allakirju- 
tamise kohta (lepingule kirjutati alla 19. mail 2016 ja see jõustub, kui Armeenia ametiasutused on selle seadusandliku 
menetlusega heaks kiitnud).  
Komisjoni otsus C(2016) 3119, 27. mai 2016, sõlmida Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Ukraina vaheline teadus- ja 
tehnikakoostöö leping, mille kohaselt Ukraina ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 
2020“ (2014–2018).  
6 0 1 5 Koostöölepingud kolmandate riikide asutustega liidule huvi pakkuvate teaduslike ja tehnoloogiliste projektide raames 
(„Eureka“ ja teised) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/102  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 5  (jätkub)  
Märkused  
Liidule huvi pakkuvate teadus- ja tehnoloogiaprojektide („Eureka“ jt) raames liidu ja kolmandate riikide asutustega 
sõlmitud koostöölepingute alusel saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 09 04 50, 15 03 50 ja 32 04 50 
(kaudne meede).  
6 0 1 6 Euroopa koostöölepingud teadus- ja tehnikauuringute valdkonnas — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammides osalevatelt riikidelt saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse mis tahes tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejakku 
„Komisjon“.  
6 0 2 Muud programmid  
6 0 2 1 Mitmesugused humanitaarabi ja erakorralise toetusega seotud tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  57 781 507,49  
Märkused  
Kolmandate isikute osamaksed seoses humanitaarabi ja erakorralise toetusega.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse mis tahes tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejakku 
„Komisjon“.  28.2.2018  ET L 57/103 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 2  (jätkub)  
6 0 2 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 375/2014, 3. aprill 2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/369, 15. märts 2016, erakorralise toetuse andmise kohta liidus (ELT L 70, 16.3.2016, lk 1).  
6 0 3 Assotsieerimislepingud liidu ja kolmandate riikide vahel  
6 0 3 1 Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide osalemisest liidu programmides — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  238 065 676,34  
Märkused  
Liidu ja allpool loetletud riikide vaheliste assotsieerimislepingute alusel nende riikide erinevates liidu programmides 
osalemise tulemusena saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vaheline raamkokkulepe, mis käsitleb üldisi põhimõtteid Türgi Vabariigi osale- 
miseks ühenduse programmides (EÜT L 61, 2.3.2002, lk 29).  
Komisjoni otsus C(2014) 3502, 2. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Türgi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhi- 
mõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 2).  
Komisjoni otsus C(2014) 3711, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Albaania osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 9).  L 57/104  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 3  (jätkub)  
6 0 3 1  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2014) 3693, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Bosnia ja Hertsegoviina osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 29).  
Komisjoni otsus C(2014) 3710, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Serbia ja Montenegro vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Serbia ja Montenegro osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel 
sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav protokoll, mis käsitleb Euroopa ühenduse ning endise 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut (ELT L 192, 22.7.2005, lk 23).  
Komisjoni otsus C(2014) 3707, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise 
lepingu (milles käsitletakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu 
protokoll nr 8 üldpõhimõtete kohta Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (ELT L 108, 29.4.2010, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2014) 3705, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Montenegro osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) 
heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus (EL) 2017/1388, 17. juuli 2017, Euroopa Liidu ja Kosovo vaheline Kosovo liidu programmides 
osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimise kohta (ELT L 195, 27.7.2017, lk 1).  
Euroopa lepingute lisaprotokollid (artiklid 228 ja 238), millega avatakse liidu programmid kandidaatriikidele.  
6 0 3 2 Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide hulka mittekuuluvate kolmandate 
riikide osalemisest tollikoostöö kokkulepetes — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  246 489,60  
Märkused  
Punkt on ette nähtud kolmandatelt riikidelt laekuvate rahvusvahelistel koostöökokkulepetel põhinevate osamaksude 
jaoks, mis on seotud eriti transiidiprojekti ning tollitariifide ja muude andmete (elektroonilist) levitamist käsitlevate 
projektidega.  28.2.2018  ET L 57/105 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 3  (jätkub)  
6 0 3 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 14 02 01, 14 02 51, 14 03 01 ja 14 03 51.  
Õiguslik alus  
20. mail 1987. aastal Euroopa Majandusühenduse ning Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra 
Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ühistransiidiprotseduuri konventsioon 
(EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2).  
Nõukogu otsus 2000/305/EÜ, 30. märts 2000, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel kokkuleppe sõlmimise kohta 
kirjavahetuse teel seoses ühise teabevõrgu / ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri 
konventsiooni raames (EÜT L 102, 27.4.2000, lk 50).  
Nõukogu otsus 2000/506/EÜ, 31. juuli 2000, Euroopa Ühenduse ja Norra vahel seoses ühise teabevõrgu / ühise 
süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni raames sõlmitud kokkuleppe sõlmimise 
kohta kirjavahetuse teel (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 35).  
Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus, millega antakse komisjonile volitused pidada Euroopa Ühenduse nimel 
läbirääkimisi 15. detsembril 1950 Brüsselis allkirjastatud tollikoostöönõukogu asutamist käsitleva konventsiooni 
muutmise üle, et Euroopa Ühendus saaks astuda selle organisatsiooni liikmeks.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1286/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse tegevusprogramm 
Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 25), eriti selle artikkel 5.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209), eriti selle artikkel 5.  
6 0 3 3 Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  38 269 817,52  
Märkused  
Punkt on ette nähtud kolmandate riikide ja isikute panuse jaoks liidu tegevusse.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 57/106  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 1 Ühe või mitme liikmesriigi eest kantud kulude tagasimaksed  
6 1 1 3 Tulud, mis pärinevad otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4 nimetatud vara paigutusest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  35 732 929,25  
Märkused  
Otsuses 2003/76/EÜ on sätestatud, et komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) nende finants- 
operatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise hetkel.  
Vastavalt kõnealuse otsuse artiklile 4 lähevad kasutatavate varade investeeringute puhastulud Euroopa Liidu üldeelarve 
tuludesse, mis on sihtotstarbelised ning mõeldud söe- ja terasetööstusega seotud sektorites teadusprojektide rahasta- 
miseks söe ja terase teadusfondist.  
Puhastulu teadusprojektide rahastamiseks aastal n + 2 kajastatakse likvideeritava ESTÜ aasta n bilansis ning pärast 
likvideerimise lõpetamist varadena söe ja terase teadusfondi bilansis. See rahastamismehhanism jõustus 2003. aastal. 
Aastast 2016 pärinevat tulu kasutatakse teadusuuringuteks 2018. aastal. Minimeerimaks finantsturgudel toimuvatest 
muutustest tulenevaid kõikumisi teadusuuringute rahastamises, kohaldatakse tasandusmeetmeid. Eeldatavalt ulatub 
2018. aastal teadusuuringute rahastamiseks kasutada oleva puhastulu summa 27 400 000 euroni.  
Vastavalt otsuse 2003/76/EÜ artiklile 4 eraldatakse 72,8 % fondi assigneeringutest terasega seotud sektorile ja 27,2 % 
söega seotud sektorile.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 181 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse peatükki 08 05.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2003/76/EÜ, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakenda- 
miseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).  
6 1 1 4 Tulud, mis pärinevad söe ja terase teadusfondi uurimisprogrammi rahatagastustest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Otsuses 2003/76/EÜ on sätestatud, et komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) nende finants- 
operatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise hetkel.  
Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 4 lõikele 5 lähevad tagasimakstavad summad esialgu tagasi likvideeritava ESTÜ 
varadesse ning seejärel, pärast likvideerimise lõpetamist, söe ja terase teadusfondi varadesse.  28.2.2018  ET L 57/107 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 1  (jätkub)  
6 1 1 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2003/76/EÜ, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakenda- 
miseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).  
6 1 2 Selliste kulude hüvitamine, mida kanti taotluse alusel ja tasu eest tööde tegemisel — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  5 845,93  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Komisjon  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
6 1 4 Majanduslikult edukatele projektidele ja tegevustele antava liidu abi tagasimaksed  
6 1 4 3 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks Euroopa riskikapitali raames antud liidu abi tagasimaksed — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Äriliselt edukaks osutunud projektidele makstud toetuste täielik või osaline tagasimaksmine koos võimaliku osalusega 
kasumist, mis tuleneb Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks tehtavate riskikapitalitehingute 
osana Venture Consorti ja Eurotech Capitali vahenditest saadud toetustest.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 57/108  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 4  (jätkub)  
6 1 4 4 Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavatele riskijagamisvahenditele antud liidu abi 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavatele riskijagamisvahenditele antud liidu abi ülejääk 
ja tagasimaksed  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 14 ja 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
6 1 5 Kasutamata liidu abi tagasimaksed  
6 1 5 0 Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi, Kalanduse 
Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi, ISPA, IPA, EKFi, FEAD, EMKFi ja Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kasutamata abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  46 067 434,95  
Märkused  
Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist, 
Kalanduse Arendusrahastust, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Liidu Solidaarsusfondist, ühinemiseelse struktuuripoliitika 
rahastamisvahendist (ISPA) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), Euroopa Kalandusfondist (EKF), Euroopa 
abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) ja Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) saadud, kuid kasutamata jäänud abi tagasimaksed.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/109 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 5  (jätkub)  
6 1 5 1 Kasutamata eelarvetasakaalu abirahade hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 2 Kasutamata intressihüvitiste tagasimaksmine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 3 Institutsiooni sõlmitud lepingute raames tasutud kasutamata summade tagasimaksmine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 7 Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute 
jaoks, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ettemaksete tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  420 116 068,08  
Märkused  
Punkti kantakse struktuurifondidest (Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Sotsiaalfond), Ühtekuuluvusfondist, 
Euroopa Kalandusfondist, Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks, Euroopa Merendus- ja Kaland- 
usfondist ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist tehtud ettemaksete tagasimaksed.  L 57/110  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 5  (jätkub)  
6 1 5 7  (jätkub)  
Finantsmääruse artiklite 21 ja 177 kohaselt eraldatakse mis tahes nimetatud tulude alusel III eelarvejao „Komisjon“ 
kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatel ridadel täiendavaid assigneeringuid, kui neid on vaja selleks, et 
fondide panus asjaomastesse toimingutesse ei väheneks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1), 
eriti selle II lisa artikkel D.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), eriti selle artikli 82 lõige 2 ja II 
peatükk.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
6 1 5 8 Mitmesuguse kasutamata liidu abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  607 450,06  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/111 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 6 Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri eest kantud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri tagasimaksed seoses summadega, mille komisjon on tasunud ettemaksena 
verifikatsioonilepete alusel teostatud järelevalve eest (vt III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklid 32 03 
01 ja 32 03 02).  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Kokkulepe Belgia Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, 
Saksamaa Liitvabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri 
vahel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks (EÜT L 51, 22.2.1978, lk 1), eriti 
selle artikkel 15.  
Ühenduse, Ühendkuningriigi ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
Ühenduse, Prantsusmaa ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
6 1 7 Seoses liidu abiga kolmandatele riikidele makstud summade tagasimaksed  
6 1 7 0 Tagasimaksed Lõuna-Aafrikaga tehtava koostöö raames— Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Lõuna-Aafrikaga tehtava arengukoostöö raames enam makstud summade tagasimaksed pakkujatelt või abisaajatelt.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse punktidesse 21 02 05 01 ja 21 02 05 02.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  L 57/112  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 8 Toiduabi raames makstud summade tagasimaksed  
6 1 8 0 Seoses toiduabiga saadud üleliigsete summade tagasimaksed hankijate või saajate poolt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Pakkumiskutsetes või toiduabi saamise tingimusi käsitlevatele komisjoni kirjadele lisatud finantstingimustes sisalduvad 
sätted toiduabi andmise kohta.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
6 1 8 1 Toiduabi saajate põhjustatud lisakulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  3 356,64  
Märkused  
Toiduabi saamise tingimusi käsitlevatele komisjoni kirjadele lisatud tarnetingimustes sisalduvad sätted.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
6 1 9 Kolmandate isikute eest kantud muude kulude tagasimaksed  
6 1 9 1 Muude selliste kulude tagasimaksed, mis on kantud kolmandate isikute eest nõukogu otsuse 77/270/Euratom raames — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/113 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 9  (jätkub)  
6 1 9 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 21 06 01, 21 06 02, 21 06 51 ja 22 02 51.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 300/2007, 19. veebruar 2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 81, 22.3.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 237/2014, 13. detsember 2013, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 109).  
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  
6 2 0 Tasu eest lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide tarnimine (Euratomi asutamislepingu artikli 6 punkt b) — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Tulu, mis on saadud lähtematerjalide või uurimisprogrammides kasutamiseks mõeldud lõhustuvate erimaterjalide tasu 
eest liikmesriikidele tarnimisest.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eelkõige selle artikli 6 punkt b.  L 57/114  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  (jätkub)  
6 2 2 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele isikutele osutatud tasulistest teenustest saadav tulu  
6 2 2 1 Kõrgvooreaktori käitamisest saadud tulu kasutamiseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  21 815,79  
Märkused  
Tulu, mis on saadud kõrgvooreaktori käitamisest Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni üksuses.  
Kolmandate isikute maksed igasuguste Teadusuuringute Ühiskeskuse kõrgvooreaktori käitamisega seotud kulude 
katteks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05 ja 10 04 04.  
Varasemate programmide lõpuleviimine  
Tulu laekub Prantsusmaalt ja Madalmaadelt.  
6 2 2 3 Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele isikutele tasu eest osutatud teenustelt ja abilt kasuta- 
miseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  9 798 787,42  
Märkused  
Tulu, mis on saadud isikutelt, ettevõtetelt ja välistelt asutustelt (kolmandatelt isikutelt), kellele Teadusuuringute 
Ühiskeskus teeb tasu eest uurimistöid ja/või osutab teenuseid.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05, 10 02 01, 10 02 52, 10 03 01, 10 03 51, 10 
03 52 ja 10 04 02 kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevate kulude ulatuses.  
6 2 2 4 Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (patenteeritavad või mitte), mis tulenevad liidu uurimistööst Teadusuur - 
ingute Ühiskeskuse raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  249 647,78  
Märkused  
Nõukogu otsuse 2013/743/EL kohaselt tuleb Teadusuuringute Ühiskeskusel toetada teadmus- ja tehnosiiret ning luua 
täiendavaid vahendeid näiteks intellektuaalomandi kasutamise teel.  28.2.2018  ET L 57/115 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 4  (jätkub)  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja eriti selle artikliga 12 antakse liikmesriikidele, isikutele ja 
ettevõtjatele õigus omandada sobiva tasu eest mittevälistavaid litsentse Euroopa Aatomienergiaühendusele kuuluvate 
patentide, ajutiselt kaitstud patendiõiguste, kasulike mudelite või patenditaotluste raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05, 10 04 02, 10 04 03 ning peatükkidesse 10 02 ja 10 03.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 182 ja 183.  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2380/74, 17. september 1974, millega võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse 
teadusprogrammidega seotud teabelevi käsitlevad sätted (EÜT L 255, 20.9.1974, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2020.–2014. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
6 2 2 5 Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse kasuks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Tulu, mis on saadud kolmandate isikute maksetest, kingetest või annakutest Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse 
jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 10 01 05 ja peatükkidesse 10 02, 10 03 ja 10 04.  
6 2 2 6 Tulud, mis saadakse Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt teistele liidu institutsioonidele või komisjoni talitustele osuta tud 
teenustelt konkurentsitingimustel ja mis põhjustavad täiendavaid assigneeringuid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  77 886 596,21  L 57/116  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 6  (jätkub)  
Märkused  
Tulu, mis on saadud teistelt liidu institutsioonidelt ja komisjoni talitustelt, kellele Teadusuuringute Ühiskeskus teeb tasu 
eest uuringuid ja/või osutab teenuseid, ning tulu, mis on saadud osalemisest teadusuuringute ja tehnoloogia arengu 
raamprogrammidega seotud tegevuses.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05, 10 02 01, 10 02 51, 10 02 52, 10 03 
01, 10 03 51, 10 03 52 ja 10 04 03 teiste liidu institutsioonide ja komisjoni talitustega sõlmitud lepingutest tulenevate 
erikulude ulatuses.  
6 2 4 Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (patenteeritavad või mitte), mis tulenevad liidu teadustööst (kaudne 
tegevus) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja eriti selle artikliga 12 antakse liikmesriikidele, isikutele ja 
ettevõtjatele õigus omandada sobiva tasu eest mittevälistavaid litsentse Euroopa Aatomienergiaühendusele kuuluvate 
patentide, ajutiselt kaitstud patendiõiguste, kasulike mudelite või patenditaotluste raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2380/74, 17. september 1974, millega võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse 
teadusprogrammidega seotud teabelevi käsitlevad sätted (EÜT L 255, 20.9.1974, lk 1).  
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  
6 3 0 Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamaksud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu raames — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  393 490 071,—  28.2.2018  ET L 57/117 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 0  (jätkub)  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamaksud, mis tulenevad nende riikide 
finantsosalusest liidu tegevuses vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 82 ja protokollile 32.  
Kavandatud osamaksude kogumaht on toodud kokkuvõttes, mis on esitatud III eelarvejao „Komisjon“ kulude 
eelarvestuse lisas teabe eesmärgil.  
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide maksed antakse komisjoni kasutusse vastavalt Euroopa Majan- 
duspiirkonna lepingu protokolli 32 artiklitele 1, 2 ja 3.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Euroopa Majanduspiirkonna leping (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3).  
6 3 1 Maksed Schengeni acquis’ raames  
6 3 1 1 Maksed Islandi ja Norraga sõlmitud lepingust tulenevate halduskulude katteks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 178 788,84  
Märkused  
Maksed halduskulude katteks, mis tulenevad Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
18. mail 1999. aastal sõlmitud lepingust viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, 
kohaldamises ja edasiarendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36), ning eriti nimetatud lepingu artiklist 12.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Nõukogu  p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  L 57/118  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2 Osamaksed suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks, loomiseks, toimimiseks ning kasutamiseks Islandi, Norra, 
Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud lepingute raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  396 714,84  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 18 02 07, 18 02 08, 18 02 09 ja 18 03 03.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 1999/439/EÜ, 17. mai 1999, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimise kohta viimase 
kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, 
lk 35).  
Nõukogu otsus 2001/258/EÜ, 15. märts 2001, Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise 
lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest 
vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38), eelkõige kõnealuse lepingu 
artikkel 9.  
Nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta 
(EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöö- 
tamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, 2. september 2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad 
määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes 
vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 222, 
5.9.2003, lk 3).  
Nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5).  28.2.2018  ET L 57/119 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite 
registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 
28.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).  
Nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, 
toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).  
Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/147/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
Nõukogu otsus 2008/149/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).  
Nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli 
juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise 
eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja 
liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).  
Nõukogu otsus 2011/349/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase 
koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli 
kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).  L 57/120  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2011/351/EL, 7. märts 2011, protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni 
ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 
lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määr- 
atlemise kriteeriume ja mehhanisme (ELT L 160, 18.6.2011, lk 37).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega asutatakse Euroopa amet 
õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013, 26. juuni 2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise 
Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi 
määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvus- 
vahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste 
ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja 
mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).  
6 3 1 3 Muud Schengeni  acquis ’ raames tehtavad osamaksed (Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  19 789 217,14  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 18 03 02.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 1999/439/EÜ, 17. mai 1999, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimise kohta viimase 
kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, 
lk 35).  28.2.2018  ET L 57/121 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2001/258/EÜ, 15. märts 2001, Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise 
lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest 
vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38), ja eriti selle lepingu artikkel 9.  
Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/147/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
Nõukogu otsus 2008/149/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, 19. mai 2010, millega luuakse Euroopa Varjupaiga- 
küsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).  
Nõukogu otsus 2011/349/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase 
koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli 
kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).  
Nõukogu otsus 2012/192/EL, 12. juuli 2010, kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liech- 
tensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide 
osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni  
acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 103, 13.4.2012, lk 1).  L 57/122  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2012/193/EL, 13. märts 2012, sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini 
Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist 
nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni  acquis ’ sätete 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 103, 13.4.2012, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1053/2013, 7. oktoober 2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism 
Schengeni  acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, 
millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).  
Nõukogu otsus 2014/185/EL, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis 
käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirju- 
tamise kohta (ELT L 102, 5.4.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/194/EL, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 
Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT 
L 106, 9.4.2014, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
Nõukogu otsus 2014/301/EL, 19. mai 2014, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb Norra 
Kuningriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta (ELT L 157, 27.5.2014, 
lk 33).  
Nõukogu otsus 2014/344/EL, 19. mai 2014, Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (mis käsitleb 
Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta (ELT L 170, 
11.6.2014, lk 49).  
Nõukogu otsus (EL) 2016/350, 25. veebruar 2016, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis 
käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta 
(ELT L 65, 11.3.2016, lk 61).  
Nõukogu otsus (EL) 2017/1249, 16. juuni 2017, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (täiendavate 
eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 
2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 179, 12.7.2017, lk 1).  
Nõukogu otsus (EL) 2017/657, 3. aprill 2017, Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate 
normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) 
liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 94, 7.4.2017, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/123 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2226, 30. november 2017, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist 
lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu raken- 
damise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprillil 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ELi reisiinfo ja 
-lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja (EL) 2016/1624 
(COM(2016) 731  final ). 
6 3 2 Rahaline toetus Euroopa Arengufondi ühiste haldustoetuskulude rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  95 169 370,—  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse kogu Euroopa Arengufondi (EAF) tulu, millest toetatakse tugimeetme- 
kulude rahastamist, täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse punkti 21 01 
04 07.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/755/EL, 25. november 2013, ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa 
Liiduga („ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/759/EL, 12. detsember 2013, milles käsitletakse EAFi juhtimise üleminekumeetmeid alates 
1. jaanuarist 2014 kuni 11. Euroopa Arengufondi jõustumiseni (ELT L 335, 14.12.2013, lk 48).  
Alusaktid  
Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta 
mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise 
kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa 
(ELT L 247, 9.9.2006, lk 32).  
Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist 
(11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine (KOM(2011) 837 lõplik).  L 57/124  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 3 Rahaline toetus teatavate välisabiprogrammide rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 3 0 Liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  679 449 344,05  
Märkused  
Punkti kantakse liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 3 1 Kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavat es 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  9 475 721,93  
Märkused  
Punkti kantakse kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline 
osalus teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 3 2 Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse osamaksud, mida rahvusvahelised organisatsioonid teevad teatavatesse välisabiprogrammidesse, mida 
rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2018  ET L 57/125 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 4 Rahaline toetus ELi usaldusfondidest  
6 3 4 0 ELi usaldusfondide rahaline toetus komisjoni juhtimiskuludele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  15 011 561,40  
Märkused  
Punkti kantakse haldustasud, mida komisjonil on õigus võtta 5 % ulatuses usaldusfondi koondatud summast, et katta 
oma halduskulud aastatel, mil konkreetsesse ELi usaldusfondi koondatud toetussummasid hakatakse kasutama.  
Selliseid haldustasusid käsitatakse kogu ELi usaldusfondi tegevusaja jooksul sihtotstarbeliste tuludena artikli 21 lõike 2 
punkti b tähenduses.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 187 lõige 7.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 259.  
6 3 5 Rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis (EFSD) — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 5 0 Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  L 57/126  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 5  (jätkub)  
6 3 5 1 Liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis —  
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Punkti kantakse liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku 
Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
6 3 5 2 Kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu 
Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Punkti kantakse kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa 
Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
6 3 5 3 Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  28.2.2018  ET L 57/127 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 5  (jätkub)  
6 3 5 3  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  
6 4 1 Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Sihtotstarbeline tulu  
6 4 1 0 Rahaline toetus rahastamisvahenditest (tulud) – Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Tulud, sealhulgas dividendid, kapitalikasum, tagatistasud ning laenudelt ja usalduskontodel olevatelt summadel teenitud 
intressid, mis makstakse tagasi komisjonile või rahastamisvahendi jaoks avatud usalduskontodele ja mis on seotud 
rahastamisvahendi raames liidu üldeelarvest makstava toetusega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  L 57/128  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  (jätkub)  
6 4 1  (jätkub)  
6 4 1 0  (jätkub)  
Alusaktid  
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) 
nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014, (EL) nr 652/2014 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014 (COM(2016) 605  final ). 
6 4 1 1 Rahaline toetus rahastamisvahenditest (tagasimaksed) – Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Uus punkt (senine punkt 6 3 4 1)  
Iga-aastased tagasimaksed, mis seonduvad rahastamisvahendile liidu üldeelarvest makstava toetusega, seahulgas kapitali 
tagasimaksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis makstakse tagasi komisjonile või rahasta- 
misvahendi jaoks avatud usalduskontodele, on finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitletavad sihtotstarbelise sisetuluna 
ja neid kasutatakse sama rahastamisvahendi jaoks, piiramata kõnealuse määruse artikli 140 lõike 9 kohaldamist, 
ajavahemikul, mis ei ületa assigneeringute kulukohustustega sidumise perioodi pluss kaks aastat, kui alusaktis ei ole 
sätestatud teisiti.  
Punkti kantakse ka tagasimaksed, mis tekivad liidu rahalise toetuses vähendamisest rahastamisvahendile.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
Alusaktid  
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) 
nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014, (EL) nr 652/2014 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014 (COM(2016) 605  final ). 28.2.2018  ET L 57/129 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  (jätkub)  
6 4 2 Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Sihtotstarbeta tulu  
6 4 2 0 Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
25 000 000  
Märkused  
Uus punkt  
Tulud, sealhulgas dividendid, kapitalikasum, tagatistasud ning laenudelt ja usalduskontodel olevatelt summadelt teenitud 
intressid, mis makstakse tagasi komisjonile või rahastamisvahendi jaoks avatud usalduskontodele ja on seotud rahasta- 
misvahendi raames liidu üldeelarvest makstava toetusega, kantakse eelarvesse pärast halduskulude ja -tasude mahaar- 
vamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
Alusaktid  
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) 
nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014, (EL) nr 652/2014 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014 (COM(2016) 605  final ). 
6 4 2 1 Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
25 000 000  
Märkused  
Uus punkt  
Iga-aastaseid tagasimakseid, seahulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma tagasimakseid, mis 
makstakse tagasi komisjonile või rahastamisvahendi jaoks avatud usalduskontodele ja on seotud rahastamisvahendi 
raames liidu üldeelarvest makstava toetusega, kui alusaktiga on nii määratud, ei käsitata sihtotstarbelise sisetuluna.  L 57/130  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  (jätkub)  
6 4 2  (jätkub)  
6 4 2 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
Alusaktid  
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) 
nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014, (EL) nr 652/2014 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014 (COM(2016) 605  final ). 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  
6 5 1 2000. aasta eelsete programmitöö perioodidega seotud finantskorrektsioonid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  12 003 509,60  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja 
Tagatisfondi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu ja Ühtekuuluvusfondi 2000. aasta eelsete programmitöö 
perioodidega seotud finantskorrektsioonid.  
Käesolevas artiklis kirjendatud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate eraldiste tege- 
miseks III osa „Komisjon“ kulude osa jaotistele 04, 05, 11 ja 13.  28.2.2018  ET L 57/131 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 1  (jätkub)  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõikele 1 ei mõjuta nimetatud määrus komisjoni poolt määruste 
(EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) nr 4253/88, (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1260/1999 või mis tahes muude 31. detsembril 
2006 ja pärast seda kuni abi või projektide lõpetamiseni kõnesoleva abi suhtes kehtinud või kehtivate õigusaktide alusel 
heaks kiidetud ja struktuurifondidest kaasrahastatava abi või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatava projekti jätkamist ega 
muutmist, sealhulgas nimetatud abi või projekti täielikku või osalist tühistamist.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1), eriti selle artikkel 24.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4256/88, 19. detsember 1988, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
kohaldamiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) arendusrahastu suhtes (EÜT L 374, 
31.12.1988, lk 25).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2080/93, 20. juuli 1993. a., millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
kohaldamiseks Kalanduse Arendusrahastu suhtes (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eelkõige selle artikli 39 lõige 2.  L 57/132  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 1  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
6 5 2 Programmitöö perioodiga 2000–2006 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  35 407 317,64  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja 
Tagatisfondi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi ning põllumajanduse ja maaelu arendamise 
ühinemiseelse programmi (programmitöö periood 2000–2006) ning Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi 
tagatisrahastust rahastatava maaelu arengu ajutise rahastamisvahendiga (TRDI) seotud finantskorrektsioonid.  
Käesolevas artiklis kirjendatud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate eraldiste tege- 
miseks III osa „Komisjon“ kulude osa jaotistele 04, 05, 11 ja 13.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõikele 1 ei mõjuta nimetatud määrus komisjoni poolt määruste 
(EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) nr 4253/88, (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1260/1999 või mis tahes muude 31. detsembril 
2006 ja pärast seda kuni abi või projektide lõpetamiseni kõnesoleva abi suhtes kehtinud või kehtivate õigusaktide alusel 
heaks kiidetud ja struktuurifondidest kaasrahastatava abi või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatava projekti jätkamist ega 
muutmist, sealhulgas nimetatud abi või projekti täielikku või osalist tühistamist.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  28.2.2018  ET L 57/133 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 2  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eelkõige selle artikli 39 lõige 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuni 1999, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 5).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2001, 2. märts 2001, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad finantskorrektsioonide tegemise korra kohta struktuurifondidest antavas abis (EÜT L 64, 
6.3.2001, lk 13).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1386/2002, 29. juuli 2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes kohaldatavate juhtimis- ja kontrollisüs- 
teemidega ning finantskorrektsioonide tegemise korraga (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 5).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 27/2004, 5. jaanuar 2004, millega kehtestatakse üksikasjalikud üleminekueeskirjad nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohaldamiseks seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, 
Poolas, Sloveenias ja Slovakkias EAGGF tagatisrahastust rahastatavate maaelu arendamise meetmetega (ELT L 5, 
9.1.2004, lk 36).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2004, 28. jaanuar 2004, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 
rakenduseeskirjad seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja 
Slovakkias kohaldatavate maaelu arendamise üleminekumeetmetega (ELT L 24, 29.1.2004, lk 25).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  L 57/134  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 3 Programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi 
ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskorrektsioonid.  
Artiklisse kantud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate assigneeringute eraldamiseks 
III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse jaotistes 04, 05, 11 ja 13.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
6 5 4 Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) 
programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskorrektsioonid.  28.2.2018  ET L 57/135 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 4  (jätkub)  
Artiklisse kantud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate assigneeringute eraldamiseks 
III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse jaotistes 04, 05, 11 ja 13.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  582 274 072,88  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade 
alla ja mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette 
nähtud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  L 57/136  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 6 0  (jätkub)  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
60 000 000  60 000 000  3 492 703,59  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida ei kasutata finants- 
määruse artikli 21 kohaselt.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Komisjon  60 000 000  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  60 000 000  
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  
6 7 0 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seonduv tulu  
6 7 0 1 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 593 690 104,14  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on laekunud liidu eelarvesse tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsustest, mis on tehtud seoses kuludega, mida on finantseeritud Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi tagatisrahastust 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi ja Euroopa Põlluma- 
janduse Tagatisfondist (EAGF) mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013 ja 2014–2020) 2. rubriigi alusel vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 51 ja 52. See hõlmab finantskorrektsioone, mis 
on seotud nimetatud määruse artikli 40 kohaste maksetähtaegade täitmatajätmisega.  
Punkti kantakse ka määrusega (EÜ) nr 320/2006 loodud ja 30. septembril 2012 lõpetatud ajutise suhkrutööstuse 
ümberkorralduskava alusel (suhkrutööstuse ümberkorraldusfondist) rahastatavaid kulusid käsitlevate raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsuste alusel liidu eelarvesse laekuvad summad.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 1 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse 
kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finantsmääruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes 
tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse mis tahes punkti 
EAGFi raames.  28.2.2018  ET L 57/137 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 1  (jätkub)  
Eelarvepunkti tulu on hinnanguliselt 1 343 900 000 eurot, sealhulgas hinnanguliselt 610 000 000 eurot, mis kantakse 
vastavalt finantsmääruse artiklile 14 üle 2017. aastast 2018. aastasse. 2018. aasta eelarve koostamisel võeti summat 
400 000 000 eurot arvesse artikli 05 02 08 (punkt 05 02 08 03) alla kuuluvate meetmete rahastamiseks ja ülejäänud 
summat 943 900 000 eurot võeti arvesse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) alla kuuluvate meetmete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 0 2 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevate eeskirjade eiramine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  118 371 446,59  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel, sealhulgas seotud intressid, 
eelkõige eeskirjade eiramise või pettuse korral sisse nõutud summad, saadud trahvimaksed ja intress, samuti tagatised, 
hoiused või minetatud tagatised seoses kuludega, mida on finantseeritud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 
tagatisrahastust 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 
mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013 ja 2014–2020) 2. rubriigi alusel vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 
artiklitele 54 ja 55.  
Punkt on ette nähtud ka nende summade jaoks, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või eksimuste tagajärjel, 
sealhulgas intressid, karistusmaksed ja tagatised, mis tulenevad kuludest, mida on rahastatud määrusega (EÜ) nr 320/ 
2006 loodud ja 30. septembril 2012 lõpetatava ajutise suhkrutööstuse ümberkorralduskava alusel (suhkrutööstuse 
ümberkorraldusfondist).  
Siia on kavas kanda ka tagasi makstud netosummad, millest liikmesriigid võivad kinni pidada 20 % vastavalt määruse 
(EL) nr 1306/2013 artiklile 55.  L 57/138  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 2  (jätkub)  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 1 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 43 ja 55 käsitatakse 
kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finantsmääruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes 
tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse mis tahes punkti 
EAGFi raames.  
Punkti tulu on hinnanguliselt 132 000 000 eurot. 2018. aasta eelarve koostamisel võeti nimetatud summat arvesse 
artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) alla kuuluvate meetmete rahastamisel.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 0 3 Piimatootjate lisamaksud —Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  815 080 221,22  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on seotud piimakvootide süsteemi suhtes kohaldatava kvoodiületamistasuga, mida 
kogutakse või nõutakse tagasi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki III jao sätete, eelkõige 
selle artikliga 78.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse mis tahes punkti EAGFi raames.  28.2.2018  ET L 57/139 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 3  (jätkub)  
Kuna 2015. kalendriaastal lõppes piimakvootide süsteem, kogusid ja deklareerisid liikmesriigid piimatootjate lisa- 
maksusid viimast korda liidu 2016. aasta üldeelarve kohaselt. Kui selles punktis saadakse tulu, siis laekub see ainult 
vastavalt täpsustustele, mis tehakse nende teatud juhtumite raames, mille kohta ei ole võimalik eelhinnangut koostada. 
Seda tulu kasutatakse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) kohaste meetmete vajaduste rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 1 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga seonduv tulu  
6 7 1 1 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  329 084 729,99  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on laekunud liidu eelarvesse tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsustest, mis on seotud finantseerimisega EAFRD tagatisrahastust vastavalt 
määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 51 ja 52. Sellesse punkti kantakse ka EAFRDst tehtud ettemaksete tagasimaks- 
misega seotud summad.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 177 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
mis tahes punkti EAFRD raames.  
2018. aasta eelarve koostamise ajal ei olnud artiklite 05 04 05 ja 05 04 60 jaoks ette nähtud konkreetset summat.  L 57/140  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 1  (jätkub)  
6 7 1 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 1 2 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eeskirjade eiramine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  8 752 186,37  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel, sealhulgas seotud intressid, 
eelkõige eeskirjade eiramise või pettuse korral tagasi nõutud summad, saadud trahvimaksed ja intress, samuti minetatud 
tagatised seoses kuludega, mida on finantseeritud EAFRD tagatisrahastust vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 
artiklitele 54 ja 56.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 177 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
mis tahes punkti EAFRD raames.  
2018. aasta eelarve koostamise ajal ei olnud artiklite 05 04 05 ja 05 04 60 jaoks ette nähtud konkreetset summat.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  28.2.2018  ET L 57/141 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 7 
VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT 
PEATÜKK 7 1 — RAHA- JA MUUD TRAHVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016– 
2018  
PEATÜKK 7 0  
7 0 0  Viivisintressid  
7 0 0 0  Viivisintressid liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud 
omavahenditelt  5 000 000  5 000 000  24 228 921,70  484,58  
7 0 0 1  Muud viivisintressid  p.m.  p.m.  1 144 194,77  
Artikkel 7 0 0 — Kogusumma  5 000 000  5 000 000  25 373 116,47  507,46  
7 0 1  Trahvidega seotud intressid ja karistusmaksed  10 000 000  15 000 000  52 134 205,13  521,34  
7 0 2  Liidu majanduse juhtimise raames kogunevad hoiuste 
intressid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
7 0 9  Muud intressid  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 7 0 — KOGUSUMMA  15 000 000  20 000 000  77 507 321,60  516,72  
PEATÜKK 7 1  
7 1 0  Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud 
trahvid seoses konkurentsinormide rakendamisega  100 000 000  3 210 000 000  2 961 185 957,47  2 961,19  
7 1 1  Karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud 
aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkunud liikmes- 
riigile Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest  p.m.  p.m.  136 784 800,—  
7 1 2  Liidu finantshuve kahjustava pettuse ja õigusnormide 
rikkumise eest määratud trahvid  p.m.  p.m.  
7 1 3  Euroopa Liidu majanduse juhtimise raames laekuvad 
rahatrahvid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
7 1 9  Muud rahatrahvid ja karistusmaksed  
7 1 9 0  Muud rahatrahvid ja karistusmaksed – Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
7 1 9 1  Muud sihtotstarbeta rahatrahvid ja karistusmaksed  p.m.  p.m.  2 075,02  
Artikkel 7 1 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  2 075,02  
PEATÜKK 7 1 — KOGUSUMMA  100 000 000  3 210 000 000  3 097 972 832,49  3 097,97  
Jaotis 7 — Kogusumma  115 000 000  3 230 000 000  3 175 480 154,09  2 761,29  L 57/142  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 7 
VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT  
7 0 0 Viivisintressid  
7 0 0 0 Viivisintressid liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud omavahenditelt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
5 000 000  5 000 000  24 228 921,70  
Märkused  
Kui liikmesriik viivitab omavahendite sissemakse tegemisega komisjoni nimel avatud kontole, millele on osutatud 
määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 9 lõikes 1, siis peab see liikmesriik tasuma viivist. Alla 500 euro suuruste 
viivisesummade sissenõudmisest siiski loobutakse.  
Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite puhul makstakse viivist üksnes hilinemiste eest 
määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 12 lõikes 2 osutatud summade kontole kandmisel.  
Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide viivisemäär võrdub  Euroopa Liidu Teataja  C-seerias avaldatud makse- 
tähtpäeva kuu esimese kalendripäeva viivisemääraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseeri- 
mistehingute suhtes, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendi- 
punkti võrra. Intressimäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.  
Majandus- ja rahaliitu mittekuuluvate liikmesriikide viivisemäär võrdub määraga, mida keskpangad kohaldasid oma 
põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kõnealuse kuu esimesel päeval, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on 
suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendipunkti võrra. Liikmesriikide puhul, mille kohta keskpanga määr ei ole 
kättesaadav, võrdub viivisemäär määraga, mis on kõige lähemal määrale, mida kohaldati liikmesriigi rahaturul kõnealuse 
kuu esimesel päeval, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendi- 
punkti võrra. Viivisemäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.  
Viivisemäär ei tohi ületada 16 protsendipunkti. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  5 000 000  
Kokku  5 000 000  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 12.  28.2.2018  ET L 57/143 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 0  (jätkub)  
7 0 0 1 Muud viivisintressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 144 194,77  
Märkused  
Punktis kajastatakse kõik muud viivisintressid peale omavahenditelt laekuvate viivisintresside.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Majanduspiirkonna leping (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3), eriti selle protokolli 32 artikli 2 lõige 5.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti artikkel 102.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 83.  
7 0 1 Trahvidega seotud intressid ja karistusmaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
10 000 000  15 000 000  52 134 205,13  
Märkused  
Artikkel on mõeldud trahvide erikonto kogunenud intresside ning trahvidega seotud viivisintresside ja karistusmaksete, 
sealhulgas liikmesriikidega seotud karistusmaksete jaoks.  L 57/144  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsiees- 
kirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle 
(ELT L 24, 29.1.2004, lk 1), eriti artiklid 14 ja 15.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 83.  
7 0 2 Liidu majanduse juhtimise raames kogunevad hoiuste intressid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on mõeldud liidu majanduse juhtimise raames kogunevate hoiuste intresside jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97, 7. juuli 1997, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6), eriti artikkel 16.  
7 0 9 Muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  28.2.2018  ET L 57/145 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 9  (jätkub)  
Märkused  
Artiklisse kantakse muud peatükis 7 0 loetlemata viivisintressid, mis kogunevad üksnes erandjuhtudel ja mille jaoks ei 
ole vaja luua eraldi eelarverida.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
PEATÜKK 7 1 — RAHA- JA MUUD TRAHVID  
7 1 0 Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud trahvid seoses konkurentsinormide rakendamisega  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
100 000 000  3 210 000 000  2 961 185 957,47  
Märkused  
Komisjon võib määrata rahatrahve, perioodilisi karistusmakseid ja muid trahve ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele, 
kes rikuvad keelde või ei täida Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaseid kohustusi.  
Rahatrahvid tuleb tavaliselt tasuda kolme kuu jooksul pärast komisjoni otsusest teatamist. Kui ettevõtja on esitanud hagi 
Euroopa Liidu Kohtule, ei nõua komisjon summat sisse. Ettevõtja peab hiljemalt lõplikuks maksetähtajaks komisjonile 
tegema esialgse makse või esitama finantstagatise, mis katab võla põhisumma, intressi ja lisatasud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsiees- 
kirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle 
(ELT L 24, 29.1.2004, lk 1), eriti selle artiklid 14 ja 15.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  L 57/146  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 1 — RAHA- JA MUUD TRAHVID  (jätkub)  
7 1 1 Karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkunud liikmesriigile 
Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  136 784 800,—  
Märkused  
Artiklis kajastatakse karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud aluslepingust tulenevaid kohustusi 
rikkunud liikmesriigile Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõige 2.  
7 1 2 Liidu finantshuve kahjustava pettuse ja õigusnormide rikkumise eest määratud trahvid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Artiklisse kantakse karistusmaksed, mis tulenevad meetmetest, mida komisjon võtab liidu finantshuvide kaitsmise 
raamistikus juhul, kui avastatakse õigusnormide rikkumisi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209).  
7 1 3 Euroopa Liidu majanduse juhtimise raames laekuvad rahatrahvid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on mõeldud Euroopa Liidu majanduse juhtimise raames laekuvate rahatrahvide jaoks.  28.2.2018  ET L 57/147 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 1 — RAHA- JA MUUD TRAHVID  (jätkub)  
7 1 3  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97, 7. juuli 1997, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6), eriti artikkel 16.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1173/2011, 16. november 2011, eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise 
kohta euroalal (ELT L 306, 23.11.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1174/2011, 16. november 2011, euroalal esineva ülemäärase 
makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 8).  
7 1 9 Muud rahatrahvid ja karistusmaksed  
7 1 9 0 Muud rahatrahvid ja karistusmaksed – Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud jaotise 7 teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
7 1 9 1 Muud sihtotstarbeta rahatrahvid ja karistusmaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  2 075,02  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud artikli 7 1 0 teiste osade alla ja mida ei kasutata 
finantsmääruse artikli 21 kohaselt.  L 57/148  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 8 
LAENUTEHINGUD  
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES 
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 8 0  
8 0 0  Euroopa Liidu tagatised maksebilansi toetuseks võetud liidu 
laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 0 1  Euroopa Liidu tagatis Euratomi võetud laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 0 2  Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses 
finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 1  
8 1 0  Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava 
finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali 
põhiosa tagasimaksed ja intressid  p.m.  p.m.  35 170 433,24  
8 1 3  Komisjoni poolt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika aren- 
gumaadele Euroopa Liidu investeeringupartnerite programmi 
raames antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja 
intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  35 170 433,24  
PEATÜKK 8 2  
8 2 7  Euroopa Liidu tagatis liidu sõlmitud laenukavadele makroma- 
jandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele  p.m.  p.m.  0,—  
8 2 8  Tagatis Euratomi laenudele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ning 
Sõltumatute Riikide Ühenduses asuvate tuumaelektrijaamade 
tõhususe ja turvalisuse parandamiseks  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/149 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD 
LAENUDELE 
PEATÜKK 8 5 — TAGATISASUTUSTE MAKSETEST SAADAV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 8 3  
8 3 5  Euroopa Liidu tagatis Euroopa Investeerimispangast kolman- 
datele riikidele antud laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 3 6  Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondile 
(EFSD)  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 8 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 5  
8 5 0  Euroopa Investeerimisfondi makstud dividendid  6 186 061  6 928 960  6 164 043,—  99,64  
PEATÜKK 8 5 — KOGUSUMMA  6 186 061  6 928 960  6 164 043,—  99,64  
Jaotis 8 — Kogusumma  6 186 061  6 928 960  41 334 476,24  668,19  L 57/150  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 8 
LAENUTEHINGUD  
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  
8 0 0 Euroopa Liidu tagatised maksebilansi toetuseks võetud liidu laenudele  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidest võetud laenudele. Liikmesriikidele lubatav laenu 
põhiosa ülemmäär on 50 000 000 000 eurot.  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 02 02 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002, 18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse 
keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2009/102/EÜ, 4. november 2008, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 37, 6.2.2009, lk 5).  
Nõukogu otsus 2009/290/EÜ, 20. jaanuar 2009, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 79, 25.3.2009, lk 39).  
Nõukogu otsus 2009/459/EÜ, 6. mai 2009, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 150, 13.6.2009, lk 8).  
Nõukogu otsus 2011/288/EL, 12. mai 2011, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi 
15 (ELT L 132, 19.5.2011, lk 15).  
Nõukogu otsus 2013/531/EL, 22. oktoober 2013, millega antakse Rumeeniale liidu keskmise tähtajaga ennetavat 
rahalist abi (ELT L 286, 29.10.2013, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/151 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  (jätkub)  
8 0 1 Euroopa Liidu tagatis Euratomi võetud laenudele  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 04 03 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
Nõukogu otsus 77/271/Euratom, 29. märts 1977, otsuse 77/270/Euratom (millega volitatakse komisjoni väljastama 
Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) rakendamise kohta (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 11).  
Komisjoni otsus C(2013) 3496, 24. juuni 2013, Euratomi laenu andmise kohta, et toetada Ukraina tuumareaktorite 
turvalisuse suurendamise programmi.  
8 0 2 Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi 
raames  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidest võetud laenudele. Liikmesriigile antava laenu või 
krediidilimiidi põhisumma peab jääma õigusliku alusega ette nähtud piiresse.  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 02 03 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 
12.5.2010, lk 1).  L 57/152  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  (jätkub)  
8 0 2  (jätkub)  
Nõukogu rakendusotsus 2011/77/EL, 7. detsember 2010, Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 30, 4.2.2011, 
lk 34).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL, 30. mai 2011, Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, 
lk 88).  
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD  
8 1 0 Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali 
põhiosa tagasimaksed ja intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  35 170 433,24  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelarve III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse peatükkide 22 02 ja 22 04 alla kantud 
assigneeringutest Vahemere piirkonnas asuvatele kolmandatele riikidele antud erilaenude ja riskikapitali põhiosa 
tagasimaksete ja intressimaksete kajastamiseks.  
Siin kirjendatakse ka mõnele Vahemere-äärsele liikmesriigile antud erilaenude ja riskikapitali tagasimaksed ja intressi- 
maksed, kuid need moodustavad väikse osa üldmahust. Nimetatud laenud ja riskikapital anti siis, kui asjaomased riigid 
ei olnud veel liiduga ühinenud.  
Tavaliselt ületab saadav tulu eelarves prognoositud summad, sest erilaenude intressimakseid võib tasuda nii eelmise kui 
ka jooksva finantsaasta jooksul. Erilaenudelt ja riskikapitalilt võetakse intressi alates laenu väljamaksmise hetkest. 
Erilaenude intresse makstakse poolaastamaksetena ning riskikapitali intresse üldjuhul aastamaksetena.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võidakse selles artiklis kirjendada sihtotstarbelised tulud, mida kasutatakse 
võimalikeks täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Õiguslik alus vt märkus eelarve III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse peatükkide 22 02 ja 22 04 juures.  
8 1 3 Komisjoni poolt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika arengumaadele Euroopa Liidu investeeringupartnerite 
programmi raames antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/153 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD  (jätkub)  
8 1 3  (jätkub)  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelarve III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklite 21 02 51 ja 22 04 51 raames Euroopa 
Liidu investeeringupartnerite meetmega eraldatud assigneeringutest antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksete 
ja intressimaksete kajastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 
1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Õiguslik alus vt ka märkus eelarve III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklite 21 02 51 ja 22 04 51 juures.  
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  
8 2 7 Euroopa Liidu tagatis liidu sõlmitud laenukavadele makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 03 03 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 97/471/EÜ, 22. juuli 1997, millega antakse makromajanduslikku finantsabi endisele Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigile (EÜT L 200, 29.7.1997, lk 59).  
Nõukogu otsus 97/472/EÜ, 22. juuli 1997, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Bulgaariale (EÜT L 200, 
29.7.1997, lk 61).  
Nõukogu otsus 97/787/EÜ, 17. november 1997, millega antakse erakorralist rahalist abi Armeeniale ja Gruusiale 
(EÜT L 322, 25.11.1997, lk 37).  
Nõukogu otsus 98/592/EÜ, 15. oktoober 1998, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi 
(EÜT L 284, 22.10.1998, lk 45).  L 57/154  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  (jätkub)  
8 2 7  (jätkub)  
Nõukogu otsus 1999/325/EÜ, 10. mai 1999, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Bosniale ja Herts- 
egoviinale (EÜT L 123, 13.5.1999, lk 57).  
Nõukogu otsus 1999/731/EÜ, 8. november 1999, millega antakse Bulgaariale täiendavat makromajanduslikku 
finantsabi (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 27).  
Nõukogu otsus 1999/732/EÜ, 8. november 1999, millega antakse Rumeeniale täiendavat makromajanduslikku 
finantsabi (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 29).  
Nõukogu otsus 1999/733/EÜ, 8. november 1999, millega antakse täiendavat makromajanduslikku finantsabi endisele 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 2001/549/EÜ, 16. juuli 2001, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liitvabariigile 
(EÜT L 197, 21.7.2001, lk 38).  
Nõukogu otsus 2002/639/EÜ, 12. juuli 2002, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi 
(EÜT L 209, 6.8.2002, lk 22).  
Nõukogu otsus 2002/882/EÜ, 5. november 2002, millega antakse Jugoslaavia Liitvabariigile täiendavat makromajan- 
duslikku finantsabi (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 25).  
Nõukogu otsus 2002/883/EÜ, 5. november 2002, millega antakse Bosniale ja Hertsegoviinale täiendavat makromajan- 
duslikku finantsabi (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 28).  
Nõukogu otsus 2004/580/EÜ, 29. aprill 2004, millega antakse Albaaniale makromajanduslikku abi ja tunnistatakse 
kehtetuks otsus 1999/282/EÜ (ELT L 261, 6.8.2004, lk 116).  
Nõukogu otsus 2007/860/EÜ, 10. detsember 2007, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile 
(ELT L 337, 21.12.2007, lk 111).  
Nõukogu otsus 2009/890/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale 
(ELT L 320, 5.12.2009, lk 3).  
Nõukogu otsus 2009/891/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Herts- 
egoviinale (ELT L 320, 5.12.2009, lk 6).  
Nõukogu otsus 2009/892/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale (ELT L 320, 
5.12.2009, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 388/2010/EL, 7. juuli 2010, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Ukrainale (ELT L 179, 14.7.2010, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/155 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  (jätkub)  
8 2 7  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 778/2013/EL, 12. august 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta Gruusiale (ELT L 218, 14.8.2013, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1025/2013/EL, 22. oktoober 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Kirgiisi Vabariigile (ELT L 283, 25.10.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2013/EL, 11. detsember 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).  
Nõukogu otsus 2014/215/EL, 14. aprill 2014, Ukrainale makromajandusliku finantsabi andmise kohta (ELT L 111, 
15.4.2014, lk 85).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 534/2014/EL, 15. mai 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Tuneesia Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/601, 15. aprill 2015, mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku 
finantsabi andmist (ELT L 100, 17.4.2015, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/1112, 6. juuli 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Tuneesiale (ELT L 186, 9.7.2016, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/2371, 14. detsember 2016, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 352, 23.12.2016, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1565, 13. september 2017, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Moldova Vabariigile (ELT L 242, 20.09.2017, lk 14).  
8 2 8 Tagatis Euratomi laenudele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ning Sõltumatute Riikide Ühenduses asuvate 
tuumaelektrijaamade tõhususe ja turvalisuse parandamiseks  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 03 04 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  L 57/156  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  (jätkub)  
8 2 8  (jätkub)  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
Liikmesriikidele antud Euratomi laenude õigusliku aluse kohta vt ka artikkel 8 0 1.  
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  
8 3 5 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Investeerimispangast kolmandatele riikidele antud laenudele  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 03 05 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 8. märtsi 1977. aasta otsus (Vahemere protokollid).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1273/80, 23. mai 1980, koostöölepingu protokolli nr 2 ennetähtaegset rakendamist 
käsitleva vaheprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel 
(EÜT L 130, 27.5.1980, lk 98).  
Nõukogu 19. juuli 1982. aasta otsus (täiendav erakorraline abi Liibanoni ülesehitamiseks).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3180/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 22).  28.2.2018  ET L 57/157 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  (jätkub)  
8 3 5  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).  
Nõukogu 9. oktoobri 1984. aasta otsus (Jugoslaavia protokolli väline laen).  
Nõukogu otsus 87/604/EMÜ, 21. detsember 1987, teise finantskoostööd käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jugoslaavia Liitvabariigi vahel (EÜT L 389, 31.12.1987, lk 65).  
Nõukogu otsus 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).  
Nõukogu otsus 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).  
Nõukogu otsus 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).  
Nõukogu otsus 90/62/EMÜ, 12. veebruar 1990, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari, 
Poola, Tšehhoslovakkia, Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks 
(EÜT L 42, 16.2.1990, lk 68).  
Nõukogu otsus 91/252/EMÜ, 14. mai 1991, millega laiendatakse Tšehhoslovakkiale, Bulgaariale ja Rumeeniale otsust 
90/62/EMÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari ja Poolaga seotud projektide jaoks 
antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 123, 18.5.1991, lk 44).  
Nõukogu otsus 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).  
Nõukogu otsus 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).  L 57/158  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  (jätkub)  
8 3 5  (jätkub)  
Nõukogu otsus 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).  
Nõukogu otsus 92/210/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Iisraeli Riigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 45).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1763/92, 29. juuni 1992, finantskoostöö kohta kõigi Vahemere piirkonna kolmandate 
riikidega (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 5), tunnistatud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1488/96 (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).  
Nõukogu otsus 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 93/115/EMÜ, 15. veebruar 1993, millega antakse ühenduse garantii Euroopa Investeerimispangale 
teatavates kolmandates riikides teostatavate vastastikust huvi pakkuvate projektide jaoks antud laenudest tuleneva 
kahjumi suhtes (EÜT L 45, 23.2.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 93/166/EMÜ, 15. märts 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Eesti, 
Läti ja Leeduga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 42).  
Nõukogu otsus 93/408/EMÜ, 19. juuli 1993, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Sloveenia Vabariigi vahel (EÜT L 189, 29.7.1993, lk 152).  
Nõukogu otsus 93/696/EÜ, 13. detsember 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Kesk- 
ja Ida-Euroopa riikidega (Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia Vabariik, Rumeenia, Bulgaaria, Eesti, Läti, Leedu ja 
Albaania) seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 321, 23.12.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).  
Nõukogu otsus 95/207/EÜ, 1. juuni 1995, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis Lõuna- 
Aafrikaga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 131, 15.6.1995, lk 31).  
Nõukogu otsus 95/485/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 22).  
Nõukogu otsus 96/723/EÜ, 12. detsember 1996, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis 
kahjude puhuks, mis tulenevad ühendusega koostöölepingu sõlminud Ladina-Ameerika ja Aasia riikidega seotud 
ühishuviprojektide jaoks antud laenudest (Argentina, Bolivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, 
Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, El Salvador, Uruguay ja Venezuela; Bangladesh, Brunei, Hiina, 
India, Indoneesia, Macao, Malaisia, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam) (EÜT L 329, 19.12.1996, 
lk 45).  28.2.2018  ET L 57/159 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  (jätkub)  
8 3 5  (jätkub)  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühendus- 
eväliste (Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika, endine 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude 
puhuks (EÜT L 102, 19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 98/348/EÜ, 19. mai 1998, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis endise 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektidest tulenevate kahjude puhuks ning 
muudetakse otsust 97/256/EÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- ja 
Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks 
antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 53).  
Nõukogu otsus 1999/786/EÜ, 29. november 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale (EIP) ühenduse 
tagatis maavärinates kannatada saanud Türgi piirkondade ülesehitamise projektide jaoks antud laenudest tulenevate 
kahjude puhuks (EÜT L 308, 3.12.1999, lk 35).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii 
ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina- 
Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik) (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2001/777/EÜ, 6. november 2001, ühenduse garantii andmise kohta Euroopa Investeerimispangale 
Põhjamõõtme raames Venemaa Läänemere valgalas asuvatele valitud keskkonnaprojektidele antavatest spetsiaalsetest 
laenudest tekkida võiva kahju suhtes (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 41).  
Nõukogu otsus 2005/48/EÜ, 22. detsember 2004, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii 
teatud tüüpi projektidele Venemaal, Ukrainas, Moldaavias ja Valgevenes antud laenudest tulenevate kahjude vastu 
(ELT L 21, 25.1.2005, lk 11).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis 
ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 
30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse 
ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks 
(ELT L 190, 22.7.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeeri- 
mispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks 
(ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale 
ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi 
puhuks (OJ L 135, 8.5.2014, p. 1).  L 57/160  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  (jätkub)  
8 3 6 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondile (EFSD)  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 03 07 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
PEATÜKK 8 5 — TAGATISASUTUSTE MAKSETEST SAADAV TULU  
8 5 0 Euroopa Investeerimisfondi makstud dividendid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
6 186 061  6 928 960  6 164 043,—  
Märkused  
Artikkel on mõeldud nende dividendide kirjendamiseks, mida Euroopa Investeerimisfond maksab tehtud sissemaksete 
eest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/375/EÜ, 6. juuni 1994, ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis (EÜT L 173, 
7.7.1994, lk 12).  
Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali 
suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 562/2014/EL, 15. mai 2014, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa 
Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/161 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016– 
2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  25 001 000  25 001 000  17 230 760,67  68,92  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  25 001 000  25 001 000  17 230 760,67  68,92  
Jaotis 9 — Kogusumma  25 001 000  25 001 000  17 230 760,67  68,92  
KÕIK KOKKU  144 680 980 690  126 770 711 153  144 716 765 816,23  100,02  L 57/162  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
25 001 000  25 001 000  17 230 760,67  
Märkused  
Artiklisse kantakse mitmesugused tulud.  
Euroopa Parlament  1 000  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  25 000 000  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Euroopa Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Euroopa Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  25 001 000  28.2.2018  ET L 57/163 Euroopa Liidu Teataja
 
C. AMETIKOHTADE LOETELUS MÄRGITUD PERSONAL  
Kinnitatud ametikohtade loetelu  
Institutsioon  2018  2017 (  1 ) 
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Euroopa Parlament  5 406  1 277  5 467  1 276  
Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  2 996  35  2 991  36  
Komisjon:  23 250  421  23 335  421  
— haldus  18 363  376  18 411  375  
— teadusuuringud ja innovatsioon  3 229  3 285  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus  570  595  
— Euroopa Pettustevastane Amet  298  44  304  45  
— Euroopa Personalivaliku Amet  108  1  108  1  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet  160  165  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet, Brüssel  396  339  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet, Luxembourg  126  128  
Euroopa Liidu Kohus  1 539  524  1 541  522  
Kontrollikoda  708  145  712  141  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  629  39  626  39  
Regioonide Komitee  435  56  435  54  
Euroopa Ombudsman  45  20  46  19  
Euroopa Andmekaitseinspektor  64  56  
Euroopa välisteenistus  1 594  1  1 610  1  
Kokku  36 666  2 518  36 819  2 509  
( 1 ) Käesolevas veerus esitatud arvnäitajad vastavad 2017. aasta eelarvele (ELT L 51, 28.2.2017) ja paranduseelarvetele nr 1/2017 kuni nr 6/2017.  
Kinnitatud ametikohtade loetelu  
Liidu asutused, kellel on juriidilise isiku staatus  2018  2017 (  1 ) 
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Detsentraliseeritud asutused  104  5 599  110  5 410  
Euroopa ühisettevõtted  51  271  52  270  
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut  44  41  
Rakendusametid  614  590  
Kokku  155  6 528  162  6 311  
( 1 ) Käesolevas veerus esitatud arvnäitajad vastavad 2017. aasta eelarvele (ELT L 51, 28.2.2017) ja paranduseelarvetele nr 1/2017 kuni nr 6/2017.  L 57/164  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
D. HOONED  
Institutsioonid  Üüritud hooned  
Omatavad hooned (  1 ) 2018. aasta assig- 
neeringud (  2 ) 2017. aasta assig- 
neeringud (  2 ) 
I jagu  Euroopa Parlament  35 948 000  37 169 000  999 060 547  
II jagu  Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  1 109 000  1 982 000  520 063 760  
III jagu  Komisjon:  1 480 205 748,39  
— peakontorid (Brüsselis ja Luxembourgis)  249 305 501  250 846 000  1 264 014 496,43  
— liidus asuvad bürood  13 328 800  12 295 000  29 948 619,65  
— Tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi 
direktoraat Grange'is  2 285 000  2 285 000  14 676 312,03  
— liidu delegatsioonid (  3 ) 21 673 000  21 931 000  —  
— Teadusuuringute Ühiskeskus (  4 ) 1 368 529  1 376 014  171 566 320,28  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus  9 115 000  6 727 000  —  
— Euroopa Pettustevastane Amet  5 201 000  5 109 000  —  
— Euroopa Personalivaliku Amet  2 864 000  2 852 000  —  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise 
amet  3 713 000  3 661 000  —  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet, Brüssel  5 863 000  5 760 000  —  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet, Luxembourg  1 827 000  1 827 000  —  
IV jagu  Euroopa Liidu Kohus  43 986 000  41 843 000  327 497 482,91 (  5 ) 
V jagu  Kontrollikoda  175 000  175 000  73 926 466,50  
VI jagu  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  15 631 525  14 218 674  103 358 303  
VII jagu  Regioonide Komitee  10 590 198  10 444 683  67 549 229  
VIII jagu  Euroopa Ombudsman  1 050 000  1 000 000  —  
IX jagu  Euroopa Andmekaitseinspektor  1 413 273  926 000  —  
X jagu  Euroopa välisteenistus  317 954 680,54 (  6 ) 
— peakorterid (Brüssel)  18 524 000  18 372 000  
— liidu delegatsioonid  92 639 000 (  7 ) 84 055 736 (  7 ) 
Kokku  536 609 826  524 855 107  3 889 616 217,34  
( 1 ) Bilansipäeva kuupäevaga (31. detsember 2016) esitatud netoväärtus (kui ei ole märgitud teisiti). 
( 2 ) Assigneeringud hõlmavad kumulatiivseid summasid, mis on esitatud punktides 2 0 0 0 (üür), 2 0 0 1 (iga-aastased rendimaksed) ja 2 0 0 3 (kinnisvara soetamine). 
( 3 ) Komisjoni toetus liidu delegatsioonidele. 
( 4 ) Assigneeringutest kaetakse ruumide rentimine eelarverealt 10 01 05 03 („Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsioon iprogrammide muud halduskulud“). 
( 5 ) Kapitalirendi lepingute esemeks olevate kõrvalhoonete „A“, „B“ ja „C“ ning uue kohtupalee hoonetekompleksi (renoveeritud vana  kohtupalee, ringhoone, kaks torni ja 
ühendav galerii) arvestuslik puhasväärtus bilansipäeva, 31. detsembri 2016. aasta seisuga. 
( 6 ) Bilanssi kantud netoväärtus 2017. aastal. Liidu delegatsioonide hooned anti Euroopa välisteenistuse kasutusse 1. jaanuaril 20 11. 
( 7 ) Assigneeringud vastavad rendimakseteks eelarvepunkti 3 0 0 3 (taristu delegatsioonides) kantud summale ja hõlmavad 2015. aast a eelarvemenetluse tulemusena III jaost 
„Komisjon“ ümber paigutatud summasid. Alates 2015. aastast on delegatsioonide hoonete üürimise ja ehitamise/omandamisega seotud  assigneeringud täielikult 
kajastatud X jaos.  28.2.2018  ET L 57/165 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Euroopa Parlament  Brüssel  669 613 486  
Maa  172 277 743  
Paul-Henri Spaak  1993  19 185 116  
Altiero Spinelli  1995  161 137 703  
Willy Brandt  2007  63 420 810  
József Antall  2008  92 274 964  
Atrium  1999  18 462 295  
Atrium II  2004  5 246 140  
Montoyer 75  2006  15 161 692  
Trier  2011  11 416 641  
Eastman  2008  13 511 603  
Cathedrale  2005  1 401 352  
Wayenberg (Marie Haps)  2003  4 225 288  
Remard  2010  9 950 167  
Montoyer 70  2012  7 410 000  
Wilfried Martens  2016  74 531 972  
Strasbourg  
Louise Weiss  1998  147 217 349  241 560 538  
Churchill, de Madariaga, Pflimlin  2006  87 653 189  
Václav Havel  2012  6 690 000  
Luxembourg  
Konrad Adenauer  2003  28 790 668  30 114 706  
KAD Z  2010  1 324 038  
Jean Monnet’ maja ( Bazoches ) 1982  2 881 665  
Bürood liidus  
Lissabon  1986  167 260  54 890 152  
Athens  1991  1 908 697  
Kopenhaagen  2005  2 851 204  
Haag  2006  3 877 659  
Valletta  2006  1 851 066  
Nicosia  2006  2 326 307  
Vienna  2008  21 174 200  
London  2008  9 748 155  
Budapest  2010  2 927 304  
Sofia  2013  8 058 300  
Euroopa Ülemkogu ja 
nõukogu  Brüssel  520 063 760  
Maa  73 297 651  
Justus Lipsius  1995  63 967 765  
Lastesõim  2006  8 265 715  
Lex 2007  119 868 073  
Europa veebisait  2016  254 664 556  L 57/166  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Komisjon  Brüssel  1 169 071 591,97  
Overijse  1997  568 652,00  
Overijse  2015  9 515 753,00  
Loi 130  1987  51 649 644,00  
Breydel  1989  7 298 833,00  
Haren  1993  4 840 176,36  
Clovis  1995  6 674 876,50  
Cours Saint-Michel 1  1997  14 289 019,67  
Belliard 232 (  2 ) 1997  15 056 713,75  
Demot 24 (  2 ) 1997  25 044 244,43  
Breydel II  1997  29 107 111,79  
Beaulieu 29/31/33  1998  25 737 249,33  
Charlemagne  1997  84 750 756,75  
Demot 28 (  2 ) 1999  20 540 567,93  
Joseph II 99 (  2 ) 1998  14 169 644,39  
Loi 86  1998  27 679 151,72  
Luxembourg 46 (  3 ) 1999  29 729 441,49  
Montoyer 59 (  2 ) 1998  14 434 665,29  
Froissart 101 (  2 ) 2000  15 864 575,92  
VM 18 (  2 ) 2000  13 720 653,39  
Joseph II 70 (  2 ) 2000  31 442 580,30  
Loi 41 (  2 ) 2000  51 016 100,18  
SC 11 (  2 ) 2000  16 864 848,22  
Joseph II 30 (  4 ) 2000  26 133 115,94  
Joseph II 54 (  2 ) 2001  31 630 208,30  
Joseph II 79 (  2 ) 2002  30 983 624,11  
VM2 (  2 ) 2001  30 778 826,25  
Palmerston  2002  5 499 456,15  
SPA 3 (  2 ) 2003  22 398 743,79  
Berlaymont (  2 ) 2004  304 517 003,29  
CCAB (  2 ) 2005  38 987 967,91  
BU-25  2006  41 847 799,16  
Cornet-Leman  2006  17 392 514,04  
Madou  2006  93 407 468,15  
WALI  2009  15 184 752,93  
Houtweg  2014  314 852,54  
Luxembourg  94 942 904,46  
Euroforum (  2 ) 2004  64 920 570,00  
Foyer Européen  2009  6 315 666,67  28.2.2018  ET L 57/167 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
CPE V  2012  23 706 667,79  
Bürood liidus  29 948 619,65  
Lissabon  1986  —  
1993  84 316,14  
Marseille  1991  3 677,10  
1993  —  
Milano  1986  —  
Kopenhaagen  2005  2 835 370,83  
Valletta  2007  1 912 726,18  
Nikosia (Byron)  2006  2 326 306,81  
Haag  2006  3 770 385,01  
London  2010  14 622 372,48  
Budapest  2010  4 393 465,10  
Teadusuuringute Ühiskeskus  171 566 320,28  
Ispra  90 964 001,89  
Geel  32 604 516,87  
Karlsruhe  38 666 565,30  
Petten  9 331 236,22  
Tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraat 
Grange'is  14 676 312,03  
Grange (Iirimaa) (  5 ) 2002  14 676 312,03  
Komisjon kokku  1 480 205 748,39  
Euroopa Liidu Kohus  Luxembourg  327 497 482,91  
(A-tiib – Erasmus, B-tiib – Thomas More ja C-tiib  1994  7 368 456,75  
Uue kohtumaja hoonekompleks (renoveeritud endine 
kohtumaja, seda ümbritsev lisaehitus, kaks torni ja ühen- 
dusgalerii)  2008  320 129 026,16  
Kontrollikoda  Luxembourg  73 926 466,50  
Maa  1990  776 631,00  
Luxembourg (K1)  1990  7 554 036,67  
Luxembourg (K2)  2004  12 998 045,51  
Luxembourg (K3)  2009  52 597 753,32  L 57/168  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee (  2 ) Brüssel  103 358 303  
Montoyer 92-102  2001  25 123 760  
Belliard 99-101  2001  60 604 776  
Belliard 68-72  2004  7 265 126  
Trèves 74  2005  6 519 205  
Belliard 93  2005  3 845 436  
Regioonide Komitee (  2 ) Brüssel  67 549 229  
Montoyer  2001  13 357 801  
Belliard 101-103  2001  29 796 838  
Belliard 68  2004  10 814 719  
Trèves 74  2004  9 747 653  
Belliard 93  2005  3 832 218  
Euroopa välisteenistus  Välisteenistus  
Peakorter Brüsselis (  6 ) 
Liidu delegatsioonid  2012  208 116 143,92  317 954 680,54 (  7 ) 
Tirana (Albaania)  2015  1 568 392,80  
Buenos Aires (Argentina)  1992  300 594,73  
Canberra (Austraalia)  1983  —  
1990  —  
Cotonou (Benin)  1992  105 965,14  
Gaborone (Botswana)  1982  50 866,95  
1985  14 594,35  
1986  5 912,85  
1987  12 572,25  
Brasilia (Brasiilia)  1994  218 136,78  
Ouagadougou (Burkina Faso)  1984  19 248,47  
1997  637 820,64  
Bujumbura (Burundi)  1982  36 584,40  
1986  111 426,72  
Phnom Penh (Kambodža)  2005  466 319,81  
Ottawa (Kanada)  1977  64 132,79  
Praia (Cabo Verde)  1981  14 091,34  
Praia (Cabo Verde)  2015  1 137 361,95  28.2.2018  ET L 57/169 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Bangui (Kesk-Aafrika Vabariik)  1983  65 707,89  
N’Djamena (Tšaad)  1991  11 965,76  
2009  361 840,50  
Peking (Hiina)  1995  1 902 194,88  
Moroni (Komoorid)  1988  18 232,81  
Brazzaville (Kongo)  1994  90 198,76  
San José (Costa Rica)  1995  132 602,56  
Abidjan (Côte d'Ivoire)  1993  103 234,13  
1994  57 174,83  
Pariis (Prantsusmaa)  1990  1 236 105,57  
Libreville (Gabon)  1996  194 334,98  
Banjul (Gambia)  1989  22 778,48  
Bissau (Guinea-Bissau)  1995  188 941,92  
Port au Prince (Haiti)  2012  1 399 504,20  
2014  5 338 865,77  
Tokyo (Jaapan)  2006  34 008 178,59  
2011  43 117 859,38  
Nairobi (Kenya)  2005  515 225,69  
Maseru (Lesotho)  1985  30 467,06  
1985  —  
1990  33 605,58  
2006  173 186,66  
Lilongwe (Malawi)  1982  42 053,03  
1988  —  
1988  12 969,50  
Mexico (Mehhiko)  1995  1 018 838,21  
Rabat (Maroko)  1987  62 541,23  
Port Louis (Mauritius)  1988  18 232,81  
Maputo (Mosambiik)  2008  667 433,83  
2008  2 634 880,47  
Windhoek (Namiibia)  1992  28 773,04  
1992  32 962,55  
1992  52 707,15  
1993  64 919,42  
Niamey (Nigeri Vabariik)  1997  70 366,48  L 57/170  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Abuja (Nigeeria)  1992  207 993,09  
2005  2 947 552,11  
2012  3 304 383,33  
Port Moresby (Paapua Uus-Guinea)  1982  48 274,53  
Kigali (Rwanda)  1980  112 548,18  
1982  71 627,45  
Dakar (Senegal)  1984  325 145,55  
Honiara (Saalomoni Saared)  1990  16 968,28  
Pretoria (Lõuna-Aafrika)  1994  184 410,95  
1994  153 601,18  
1996  384 327,41  
Mbabane (Svaasimaa)  1987  26 994,00  
1988  13 497,00  
Dar es Salaam (Tansaania)  2002  2 146 104,52  
Kampala (Uganda)  1986  28 096,41  
1986  —  
1996  30 549,95  
New York (Ameerika Ühendriigid)  1987  253 001,13  
Washington (Ameerika Ühendriigid)  1997  859 937,62  
Lusaka (Sambia)  1982  43 366,60  
Harare (Zimbabwe)  1990  73 859,06  
1994  133 392,58  
Kõik kokku  3 889 616 217,34  
( 1 ) Bilansipäeva kuupäevaga (31. detsember 2016) esitatud netoväärtus (kui ei ole märgitud teisiti). 
( 2 ) Pikaajaline liising ostuvõimalusega. 
( 3 ) Pikaajaline liising ostuvõimalusega (endine Marie de Bourgogne). 
( 4 ) Pikaajaline liising ostuvõimalusega (osa hoonest kasutab Euroopa Pettustevastane Amet). 
( 5 ) Pikaajaline liising/ost. 
( 6 ) Pikaajaline liising. 
( 7 ) Bilanssi kantud netoväärtus 31. detsembril 2016. Liidu delegatsioonide hooned anti Euroopa välisteenistuse kasutusse 1. jaanu aril 2011.  28.2.2018  ET L 57/171 Euroopa Liidu Teataja
 
I JAGU  
EUROOPA PARLAMENT  L 57/172  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2018 kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  1 950 687 373  
Omavahendid  – 163 965 399  
Nõutav osamaks  1 786 721 974  28.2.2018  ET L 57/173 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONI JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI 
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja hüvitiste maksus- 
tamisest laekuv tulu  76 861 414  74 105 828  71 635 418,—  93,20  
4 0 3  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teen- 
istuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast ajutisest 
maksust laekuv tulu  p.m.  p.m.  13 616,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teen- 
istuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast erimaksust 
ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  11 551 312  11 006 056  10 602 055,—  91,78  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  88 412 726  85 111 884  82 251 089,—  93,03  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  66 291 673  64 712 299  61 138 636,—  92,23  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  9 200 000  9 200 000  7 294 722,—  79,29  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  10 000  10 000  22 096,—  220,96  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  75 501 673  73 922 299  68 455 454,—  90,67  
PEATÜKK 4 2  
4 2 1  Parlamendiliikmete sissemaksed vanaduspensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 4 — Kogusumma  163 914 399  159 034 183  150 706 543,—  91,94  L 57/174  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONI JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja hüvitiste 
maksustamisest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
76 861 414  74 105 828  71 635 418,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
4 0 3 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast ajutisest 
maksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  13 616,—  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast 
erimaksust ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
11 551 312  11 006 056  10 602 055,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
66 291 673  64 712 299  61 138 636,—  28.2.2018  ET L 57/175 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
9 200 000  9 200 000  7 294 722,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
10 000  10 000  22 096,—  
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 2 1 Parlamendiliikmete sissemaksed vanaduspensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri, eelkõige selle III lisa.  L 57/176  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUPADE TARNIMINE) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist (kaupade tarnimine)  
5 0 0 0  Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  589,—  
5 0 0 2  Laekumised kaupade tarnimisest muudele institutsioonidele või 
asutustele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  188 858,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  189 447,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  189 447,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  2 859 618,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  129 706,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  2 989 324,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2 989 324,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  50 000  200 000  23 473,—  46,95  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  50 000  200 000  23 473,—  46,95  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  4 958 708,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  583 648,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  5 542 356,—  28.2.2018  ET L 57/177 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksetest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  3 874 703,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked 
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised 
tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasi- 
maksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  3 298 878,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  7 173 581,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 1  Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  217 498,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  217 498,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  50 000  200 000  16 135 679,—  32 271,36  L 57/178  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUPADE TARNIMINE) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist (kaupade tarnimine)  
5 0 0 0 Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate sõidukite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  589,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukite) müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised kaupade tarnimisest muudele institutsioonidele või asutustele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  188 858,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Eelarvepunktis sisalduvate laenu- ja üürikulude ning -tulude, samuti teenuste osutamise kulude ja tulude üksikasjad 
tuuakse ära eelarve lisas.  28.2.2018  ET L 57/179 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUPADE TARNIMINE) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist laekuvate tulude kirjendamiseks.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artiklis sisalduvad ka elektroonilisel andmekandjal olevate toodete müügist laekuvad tulud.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  2 859 618,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Eelarvepunktis sisalduvate laenu- ja üürikulude ning -tulude, samuti teenuste osutamise kulude ja tulude üksikasjad 
tuuakse ära eelarve lisas.  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  129 706,—  L 57/180  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
50 000  200 000  23 473,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud investeeringutest või antud laenudest, samuti institutsiooni kontodele makstud panga- ja muude 
intressidena laekuvate tulude kirjendamiseks.  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  4 958 708,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  583 648,—  28.2.2018  ET L 57/181 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  (jätkub)  
5 5 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksetest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  3 874 703,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
avatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasimaksetest laekuvate tulude kirjenda- 
miseks.  L 57/182  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  3 298 878,—  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 1 Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  217 498,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artikkel hõlmab ka õnnetusjuhtumitesse sattunud ametnike palga tagasimakseid kindlustusseltsidelt.  28.2.2018  ET L 57/183 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  14 477 581,—  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  14 477 581,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  14 477 581,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  14 477 581,—  L 57/184  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  14 477 581,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt on punkt ette nähtud selliste tulude kirjendamiseks, mida ei nähta ette jaotise 6 
teistes osades ja mida kasutatakse täiendavate assigneeringutena nende kulutuste rahastamisel, milleks nimetatud tulud 
on sihtotstarbeliselt määratud.  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/185 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  1 000  1 000  2 061 711,—  206 171,10  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  1 000  1 000  2 061 711,—  206 171,10  
Jaotis 9 — Kogusumma  1 000  1 000  2 061 711,—  206 171,10  
KÕIK KOKKU  163 965 399  159 235 183  183 381 514,—  111,84  L 57/186  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
1 000  1 000  2 061 711,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud mitmesuguste tulude kirjendamiseks.  
Artiklis sisalduvate laenu- ja üürikulude ning -tulude, samuti teenuste osutamise kulude ja tulude üksikasjad tuuakse ära 
käesoleva eelarve lisas.  28.2.2018  ET L 57/187 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE 
KULUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  211 876 000  210 660 500  203 367 218,93  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  667 614 000  650 213 700  625 820 199,74  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  145 978 333  137 040 500  125 551 150,81  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD 
KULUD  18 648 150  17 539 500  14 441 489,62  
Jaotis 1 — Kogusumma  1 044 116 483  1 015 454 200  969 180 059,10  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  227 352 000  255 137 000  251 599 696,59  
2 1 ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  179 543 500  170 034 500  154 150 447,36  
Reservid (10 0)  p.m.  
179 543 500  170 034 500  154 150 447,36  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  7 103 000  5 719 000  4 421 416,81  
Jaotis 2 — Kogusumma  413 998 500  430 890 500  410 171 560,76  
Reservid (10 0)  p.m.  
413 998 500  430 890 500  410 171 560,76  
3 INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISE 
KULUD  
3 0 KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  36 693 000  32 827 000  33 038 897,66  
3 2 EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, 
ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  131 498 390  108 238 000  106 676 345,04  
Jaotis 3 — Kogusumma  168 191 390  141 065 000  139 715 242,70  
4 INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
4 0 TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  114 770 000  112 905 000  109 952 171,—  
4 2 PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD  208 171 000  207 991 000  194 405 138,69  
4 4 PARLAMENDILIIKMETE JA ENDISTE PARLAMENDI- 
LIIKMETE KOOSOLEKUD JA MUU TEGEVUS  440 000  420 000  420 000,—  
Jaotis 4 — Kogusumma  323 381 000  321 316 000  304 777 309,69  L 57/188  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA 
TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMET NING 
SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE  
5 0 EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI 
POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMETI NING SÕLTUMATUTE 
VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE KULUD  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  1 000 000  864 300  0,—  
10 3  LAIENEMISRESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 4  INFO- JA KOMMUNIKATSIOONIPOLIITIKA RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 5  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD KINNISVARA JAOKS  p.m.  p.m.  0,—  
10 6  UUTE PRIORITEETSETE EESMÄRKIDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 8  SÜSTEEMI EMAS RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  1 000 000  864 300  0,—  
KÕIK KOKKU  1 950 687 373  1 909 590 000  1 823 844 172,25  28.2.2018  ET L 57/189 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Palgad ja hüvitised  
1 0 0 0  Palgad  
Liigendamata assigneeringud  77 125 000  75 846 000  73 871 418,64  95,78  
1 0 0 4  Tavalised reisikulud  
Liigendamata assigneeringud  68 500 000  69 200 000  66 290 000,—  96,77  
1 0 0 5  Muud reisikulud  
Liigendamata assigneeringud  6 200 000  6 000 000  6 150 000,—  99,19  
1 0 0 6  Üldkulude hüvitis  
Liigendamata assigneeringud  40 213 000  39 886 000  38 937 488,—  96,83  
1 0 0 7  Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  185 000  181 500  176 892,22  95,62  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  192 223 000  191 113 500  185 425 798,86  96,46  
1 0 1  Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkind- 
lustuse meetmed  
1 0 1 0  Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkind- 
lustuse kulud  
Liigendamata assigneeringud  2 923 000  3 097 000  1 978 805,22  67,70  
1 0 1 2  Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed  
Liigendamata assigneeringud  805 000  775 000  593 638,06  73,74  
Artikkel 1 0 1 — Kogusumma  3 728 000  3 872 000  2 572 443,28  69,00  
1 0 2  Üleminekuhüvitised  
Liigendamata assigneeringud  960 000  939 000  1 725 886,26  179,78  
1 0 3  Pensionid  
1 0 3 0  Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvi- 
tamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Liigendamata assigneeringud  11 540 000  11 450 000  10 521 344,41  91,17  
1 0 3 1  Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvi- 
tamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Liigendamata assigneeringud  310 000  303 000  300 813,90  97,04  
1 0 3 2  Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude 
hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Liigendamata assigneeringud  2 315 000  2 313 000  2 170 644,40  93,76  
1 0 3 3  Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  287,82  
Artikkel 1 0 3 — Kogusumma  14 165 000  14 066 000  12 993 090,53  91,73  
1 0 5  Keele- ja arvutikursused  
Liigendamata assigneeringud  800 000  670 000  650 000,—  81,25  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  211 876 000  210 660 500  203 367 218,93  95,98  L 57/190  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasu ja muud õigused  
1 2 0 0  Töötasu ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  662 850 000  645 973 700  621 577 766,68  93,77  
1 2 0 2  Tasustatav ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  134 000  135 000  60 000,—  44,78  
1 2 0 4  Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenis- 
tusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  3 430 000  2 950 000  3 425 000,—  99,85  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  666 414 000  649 058 700  625 062 766,68  93,79  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0  Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teen- 
istuse huvides puhkusele saatmise korral  
Liigendamata assigneeringud  1 200 000  1 155 000  757 433,06  63,12  
1 2 2 2  Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste 
töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  1 200 000  1 155 000  757 433,06  63,12  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  667 614 000  650 213 700  625 820 199,74  93,74  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised isikud  
1 4 0 0  Muud teenistujad — Peasekretariaat ja fraktsioonid  
Liigendamata assigneeringud  48 941 000  44 392 000  41 021 126,59  83,82  
1 4 0 1  Muud teenistujad — Turvalisus  
Liigendamata assigneeringud  24 139 600  25 233 000  21 980 312,57  91,05  
1 4 0 2  Muud teenistujad — Peasekretariaadi autojuhid  
Liigendamata assigneeringud  6 202 300  6 169 000  
1 4 0 4  Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus  
Liigendamata assigneeringud  7 197 900  6 806 500  7 033 669,67  97,72  
1 4 0 5  Suulise tõlke kulud  
Liigendamata assigneeringud  50 801 533  46 244 000  48 598 750,—  95,66  
1 4 0 6  Vaatlejad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  137 282 333  128 844 500  118 633 858,83  86,42  28.2.2018  ET L 57/191 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 4 2  Välistõlketeenused  
Liigendamata assigneeringud  8 696 000  8 196 000  6 917 291,98  79,55  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  145 978 333  137 040 500  125 551 150,81  86,01  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimise kulud  
1 6 1 0  Töölevõtmise kulud  
Liigendamata assigneeringud  253 650  214 000  273 500,—  107,83  
1 6 1 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  6 210 000  5 515 000  5 535 265,36  89,13  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  6 463 650  5 729 000  5 808 765,36  89,87  
1 6 3  Toetusmeetmed institutsiooni teenistujatele  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  743 000  768 000  418 323,17  56,30  
1 6 3 1  Liikuvus  
Liigendamata assigneeringud  730 000  700 000  448 687,52  61,46  
1 6 3 2  Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed  
Liigendamata assigneeringud  227 000  230 000  238 000,—  104,85  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  1 700 000  1 698 000  1 105 010,69  65,00  
1 6 5  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad 
meetmed  
1 6 5 0  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  1 250 000  1 275 000  1 095 269,68  87,62  
1 6 5 2  Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 310 000  1 380 000  615 000,—  46,95  
1 6 5 4  Lastehoiuasutused  
Liigendamata assigneeringud  7 478 900  7 162 500  5 517 443,89  73,77  
1 6 5 5  Euroopa Parlamendi toetus akrediteeritud Euroopa koolidele (2. 
tüüp)  
Liigendamata assigneeringud  445 600  295 000  300 000,—  67,32  
Artikkel 1 6 5 — Kogusumma  10 484 500  10 112 500  7 527 713,57  71,80  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  18 648 150  17 539 500  14 441 489,62  77,44  
Jaotis 1 — Kogusumma  1 044 116 483  1 015 454 200  969 180 059,10  92,82  L 57/192  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Palgad ja hüvitised  
1 0 0 0 Palgad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
77 125 000  75 846 000  73 871 418,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikmete põhimäärusega sätestatud palkadeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artiklid 9 ja 10.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 1 ja 2.  
1 0 0 4 Tavalised reisikulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
68 500 000  69 200 000  66 290 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud reisi- ja elamiskulude hüvitamiseks seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude 
ametireisidega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 25 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 20.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 10–21 ja 24.  28.2.2018  ET L 57/193 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 5 Muud reisikulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 200 000  6 000 000  6 150 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud täiendavate reisikulude ja parlamendiliikme valimisriigis sooritatud reiside kulude hüvita- 
miseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 20.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 22 ja 23.  
1 0 0 6 Üldkulude hüvitis  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 213 000  39 886 000  38 937 488,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevateks kuludeks vastavalt Euroopa Parlamendi 
liikmete põhimääruse rakendusmeetmetele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 170 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 20.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 25–28.  
1 0 0 7 Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
185 000  181 500  176 892,22  L 57/194  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 7  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi presidendi ametiülesannetega seotud kindlaksmääratud suurusega 
elamis- ja esinduskulude hüvitiste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 20.  
Juhatuse 17. juuni 2009. aasta otsus.  
1 0 1 Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse meetmed  
1 0 1 0 Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 923 000  3 097 000  1 978 805,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikmete õnnetusjuhtumikindlustuseks, ravikulude hüvitamiseks ja isiklike asjade 
kaotuse või varguse kindlustuseks.  
Assigneering on ette nähtud ka parlamendiliikmete kindlustamiseks ja abistamiseks, kui neil on vaja ametisõitude ajal 
kodumaale tagasi pöörduda seetõttu, et nad haigestuvad raskelt, nendega juhtub õnnetus või kui nende reisi tõrgeteta 
kulgu häirivad ettenägematud asjaolud. Abi hõlmab tagasitoimetamise korraldamist ja sellega seotud kulude hüvitamise 
kohustuse ülevõtmist..  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 200 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artiklid 18 ja 19.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 3–9 ja 29.  
Euroopa Liidu ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse ühine eeskiri.  
Euroopa ühenduste ametnike ravikindlustuse ühine eeskiri.  28.2.2018  ET L 57/195 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 1  (jätkub)  
1 0 1 0  (jätkub)  
Komisjoni otsus, mis käsitleb ravikulude hüvitamise üldisi rakendussätteid.  
1 0 1 2 Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
805 000  775 000  593 638,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teatavateks kuludeks, mis on vajalikud selleks, et anda abi raske puudega parlamendi- 
liikmele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 30.  
1 0 2 Üleminekuhüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
960 000  939 000  1 725 886,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikme ametiaja lõppemisel makstavateks üleminekutoetusteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 13.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 45–48 ja 77.  L 57/196  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 3 Pensionid  
1 0 3 0 Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 540 000  11 450 000  10 521 344,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vanaduspensioni maksmiseks pärast parlamendiliikme ametiaja lõppu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 150 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 75, ning Euroopa Parlamendi liikmete 
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja III lisa.  
1 0 3 1 Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
310 000  303 000  300 813,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pensioni maksmiseks parlamendiliikmetele, kellel tuvastatakse invaliidsus ametiaja jooksul.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 75, ning Euroopa Parlamendi liikmete 
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja II lisa.  
1 0 3 2 Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 315 000  2 313 000  2 170 644,40  28.2.2018  ET L 57/197 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 3  (jätkub)  
1 0 3 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud toitjakaotuspensioni ja/või orvupensioni maksmiseks parlamendiliikmete või endiste 
parlamendiliikmete surma korral.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 15 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 75, ning Euroopa Parlamendi liikmete 
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja I lisa.  
1 0 3 3 Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  287,82  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni sissemakseteks parlamendiliikmete täiendavasse vabatahtlikku pensionis- 
keemi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 500 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 27.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 76, ning Euroopa Parlamendi liikmete 
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja VII lisa.  
1 0 5 Keele- ja arvutikursused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
800 000  670 000  650 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikmete keele- ja arvutikursuste kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  L 57/198  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 5  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 44.  
Juhatuse 4. mai 2009. aasta otsus parlamendiliikmete keele- ja arvutikursuste kohta.  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
1 2 0 Töötasu ja muud õigused  
1 2 0 0 Töötasu ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
662 850 000  645 973 700  621 577 766,68  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmisteks kuludeks: 
— palgad, hüvitised ja palgaga seotud väljamaksed; 
— ravikindlustus, õnnetusjuhtumikindlustus, kutsehaiguskindlustus ja muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— kindlasummalised ületunnitasud; 
— mitmesugused hüvitised ja toetused; 
— ametnike või ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate reisikulude hüvitamine nende sõitmisel teenistus- 
kohast päritolukohta; 
— töötasule ja tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni maksed, mis võimaldavad ajutistel töötajatel luua või säilitada 
pensioniõigused nende päritoluriigis.  
Assigneering on ette nähtud ka Euroopa Parlamendi Brüsseli ja Strasbourgi spordikeskustes aset leidvate õnnetusjuhtu- 
mitega seotud kindlustusmakseteks.  28.2.2018  ET L 57/199 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 0  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 350 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 2 Tasustatav ületunnitöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
134 000  135 000  60 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamise kuludeks vastavalt õiguslikus aluses sätestatud tingimustele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 4 Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 430 000  2 950 000  3 425 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende pereliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, teenistusest 
lahkumise või teisele ametikohale üleviimise korral, kui muutub töökoha asukoht; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused ning kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele teenistujatele, kes 
peavad muutma elukohta seoses tööle asumisega, teisele ametikohale üleviimisega, kui muutub töökoha asukoht, või 
institutsioonist lahkumise ja mujale elama asumisega;  L 57/200  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 4  (jätkub)  
— päevaraha, mida makstakse ametnikele ja ajutistele teenistujatele, kes tõendavad, et olid sunnitud vahetama elukohta 
seoses tööle asumisega või teisele ametikohale üleviimisega, kui muutus töökoha asukoht; 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega lõpetatakse töösuhe ilmse tööga toimetulematuse tõttu; 
— hüvitis ajutistele töötajatele, kui institutsioon lõpetab nendega töölepingu; 
— lepinguliste töötajate poolt liikmesriikide pensioniskeemi tehtud osamaksete ja liidu vastavasse skeemi tehtavate 
osamaksete vahe lepingu muutumisel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0 Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teenistuse huvides puhkusele saatmise korral  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 200 000  1 155 000  757 433,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste maksmiseks: 
— ametnikele, kes on arvatud reservi seoses ametikohtade vähendamisega institutsioonis; 
— ametnikele, kes on saadetud puhkusele organisatsiooniliste vajaduste tõttu, mis on seotud uute pädevuste omanda- 
misega institutsioonides; 
— fraktsioonide kõrgema astme ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes töötavad palgaastme AD 16 või AD 15 
ametikohal ning vabastatakse teenistusest teenistuse huvides.  
Assigneering katab samuti tööandjapoolse ravikindlustuse osamakse ja nendele hüvitistele kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kahjud (v.a töötajate puhul, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirjade artiklit 42c ja kelle 
suhtes paranduskoefitsienti ei kohaldata).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  28.2.2018  ET L 57/201 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2  (jätkub)  
1 2 2 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 41, 42c ja 50 ning IV lisa ja Euroopa Liidu muude 
teenistujate teenistustingimuste artikkel 48a.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— personalieeskirjade või nõukogu määruste (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2689/95 ja (EÜ, Euratom) nr 1748/2002 alusel 
makstavad toetused; 
— tööandjapoolsed osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse; 
— mitmesugustele hüvitistele kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 64 ja 72.  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2689/95, 17. november 1995, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
ühenduste ajutiste töötajate teenistuse lõpetamiseks Austria, Soome ja Rootsi ühinemise tõttu (EÜT L 280, 23.11.1995, 
lk 4).  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1748/2002, 30. september 2002, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
Parlamendi koosseisulisele ametikohale määratud Euroopa ühenduste ametnike ja Euroopa Parlamendi poliitiliste 
fraktsioonide ajutiste töötajate teenistuse lõpetamiseks seoses institutsiooni reformiga (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 9).  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised isikud  
1 4 0 0 Muud teenistujad — Peasekretariaat ja fraktsioonid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
48 941 000  44 392 000  41 021 126,59  L 57/202  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud järgmisteks kuludeks, välja arvatud kulud, mis on seotud turvalisuse eest 
vastutavas peadirektoraadis töötavate muude teenistujatega, kelle tööülesanded on seotud inimeste ja vara kaitsmise, 
infoturbe ja riskihindamisega, ning kulud, mis on seotud muude teenistujatega, kes töötavad peasekretariaadis auto- 
juhtidena või tagavad selle töö koordineerimise: 
— muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistust- 
ingimuste tähenduses) töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaal- 
kindlustusskeemidesse, millest suurem osa tehakse ühenduse sotsiaalkindlustusskeemi, ning kulud, mis tulenevad 
kohanduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate tööasude suhtes, 
— ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud, 
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti väljastatud arved niisuguste teenistujate töölevõtmiseks, kelle 
ülesanne on Euroopa Parlamendi teenistujate haldusdokumentidega (eelkõige töötushüvitised, pensioniõigused jne) 
tegelemine.  
Osa nendest assigneeringutest tuleb kasutada puudega lepinguliste töötajate töölevõtmiseks vastavalt juhatuse 7. ja 
9. juuli 2008. aasta otsusele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 400 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused (IV, V ja VI jaotis).  
Üldised rakendussätted, mis käsitlevad konkursse ja valikumenetlusi ning ametnike ja muude teenistujate töölevõtmist ja 
nende palgaastme määramist Euroopa Parlamendis (Euroopa Parlamendi peasekretäri 17. oktoobri 2014. aasta otsus).  
1 4 0 1 Muud teenistujad — Turvalisus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
24 139 600  25 233 000  21 980 312,57  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud järgmisteks kuludeks, mis on seotud turvalisuse eest vastutavas peadirektoraadis 
töötavate muude teenistujatega, kelle tööülesanded on seotud inimeste ja vara kaitsmise, infoturbe ja riskihindamisega:  28.2.2018  ET L 57/203 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 1  (jätkub)  
— lepinguliste töötajate ja lepinguliste abiteenistujate töötasud, sh hüvitised ja toetused, ning kulud, mis tulenevad 
kohanduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, 
— ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused (IV jaotis).  
Üldised rakendussätted, mis käsitlevad konkursse ja valikumenetlusi ning ametnike ja muude teenistujate töölevõtmist ja 
nende palgaastme määramist Euroopa Parlamendis (Euroopa Parlamendi peasekretäri 17. oktoobri 2014. aasta otsus).  
1 4 0 2 Muud teenistujad — Peasekretariaadi autojuhid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 202 300  6 169 000  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud järgmisteks kuludeks, mis on seotud muude teenistujatega, kes töötavad 
peasekretariaadis autojuhtidena või tagavad selle töö koordineerimise: 
— lepinguliste töötajate ja lepinguliste abiteenistujate töötasud, sh hüvitised ja toetused, ning kulud, mis tulenevad 
kohanduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, 
— ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused (IV jaotis).  
Üldised rakendussätted, mis käsitlevad konkursse ja valikumenetlusi ning ametnike ja muude teenistujate töölevõtmist ja 
nende palgaastme määramist Euroopa Parlamendis (Euroopa Parlamendi peasekretäri 17. oktoobri 2014. aasta otsus).  L 57/204  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 4 Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 197 900  6 806 500  7 033 669,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— praktikantide valiku, töölevõtmise ja vastuvõtmise kulud; 
— kõrgharidusega praktikantide rahalised õigused (stipendiumid), sh ühelt poolt majapidamistoetus ja teiselt poolt 
puudega inimestele makstav lisatoetus (kuni 50 % stipendiumist); 
— õppepraktikal olevatele isikutele makstavad hüvitised; 
— praktikantide sõidukulud; 
— praktikantide õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse kulud; 
— tegevustoetus või praktika nõuandekomitee korraldatud üritustega seotud kulude otsene katmine kuni 2 000 euro 
suuruses summas aastas; 
— Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide või muude riikide avaliku sektori vahelise personalivahetusega seotud kulude 
katmine vastavalt eeskirjadele; 
— kulud, mis on seotud riiklike ekspertide lähetamisega Euroopa Parlamenti, sh toetused ja sõidukulud; 
— riikide lähetatud ekspertide õnnetusjuhtumikindlustus; 
— õppekülastuste hüvitis; 
— tõlkidele ja tõlkijatele koolituste korraldamine, sealhulgas koostöös konverentsitõlke koolitusasutuste ja tõlkealast 
koolitust pakkuvate ülikoolidega, samuti stipendiumid tõlkide ja tõlkijate koolituseks ning erialaseks täiendu- 
sõppeks, õppematerjalide hankimine ja sellega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutiste teenistujate riikide valitsusasutuste, viimastega võrdsustatavate 
asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurde tööle lähetamise eeskiri (juhatuse 7. märtsi 2005. aasta otsus).  
Ekspertide Euroopa Parlamenti tööle lähetamise eeskiri (juhatuse 4. mai 2009. aasta otsus).  
Euroopa Parlamendi peasekretariaadi praktika ja õppekülastuste sise-eeskiri (Euroopa Parlamendi peasekretäri 
1. veebruari 2013. aasta otsus).  28.2.2018  ET L 57/205 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 5 Suulise tõlke kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
50 801 533  46 244 000  48 598 750,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks : 
— Euroopa Parlamendi poolt iseenda tarbeks või muude institutsioonide või asutuste tarbeks korraldatud koosolekute 
jaoks, kus Euroopa Parlamendi tõlgid (ametnikud või ajutised teenistujad) ei saa vajalikke teenuseid osutada, 
palgatud lepinguliste tõlkide tasud ja asjaomased hüvitised, sotsiaalkindlustusmaksed, sõidukulud ja muud kulud; 
— ülalnimetatud koosolekutel, kus Euroopa Parlamendi ametnikud, ajutised teenistujad või muud teenistujad ei saa 
vajalikke teenuseid osutada, rakendatavate konverentsikorraldusettevõtjate, tehnikute ja administraatorite teenustega 
seotud kulud; 
— kulud seoses teenustega, mida Euroopa Parlamendile osutavad muude piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste 
institutsioonide tõlgid; 
— kulud, mis on seotud suulise tõlkega seotud tegevusega, eelkõige koosolekute ettevalmistamise ning tõlkide 
koolitamise ja valimisega, 
— komisjonile makstav summa konverentsitõlkide tasu haldamise eest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 500 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
28. juuli 1999. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks konverentsitõlkide töötingimused ja rahalised tasud (ja 
selle rakendussätted), koos sellele 13. oktoobril 2004. aastal lisatud märkustega, ja mida on muudetud 31. juulil 2008. 
aastal.  
1 4 0 6 Vaatlejad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/206  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vaatlejatega seotud kulude katmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artiklile 13.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
1 4 2 Välistõlketeenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 696 000  8 196 000  6 917 291,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mittekoosseisuliste töövõtjate tehtavate tõlke-, toimetamis-, trüki-, kodeerimis- ja tehnil- 
isteks abitöödeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimise kulud  
1 6 1 0 Töölevõtmise kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
253 650  214 000  273 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 sätestatud konkursside korraldamise kulud ning intervjuule ja meditsiinilisele 
läbivaatusele kutsutud kandidaatide reisi- ja elamiskulud; 
— teenistujate valimise menetluste korralduskulud.  
Põhjendatud juhtudel ja pärast Euroopa Personalivaliku Ametiga konsulteerimist võib assigneeringut kasutada institut- 
siooni enda korraldatud konkurssideks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  28.2.2018  ET L 57/207 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa Ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ja Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 6 1 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 210 000  5 515 000  5 535 265,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste koolituste kulude katmiseks, mille eesmärk on suurendada töötajate teadmisi ja 
oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust, näiteks ametlike töökeelte kursuste kaudu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 3 Toetusmeetmed institutsiooni teenistujatele  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
743 000  768 000  418 323,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— järgmistesse kategooriatesse kuuluvate inimeste abistamine institutsioonidevahelise puudega inimeste abistamis- 
poliitika raames: 
— aktiivses teenistuses ametnikud ja ajutised teenistujad,  L 57/208  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 0  (jätkub)  
— aktiivses teenistuses ametnike ja ajutiste teenistujate abikaasad, 
— ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses,  
puudest tingitud ning vajalikuks tunnistatud, dokumentaalselt tõendatud ja ühisest ravikindlustusskeemist mitte- 
hüvitatavate mittemeditsiiniliste kulude tagasimaksed eelarve võimaluste piires, kui elukoha- või päritoluriigis 
kehtivad õigused on ammendatud; 
— meetmed eriti raskes olukorras ametnike ja muude teenistujate abistamiseks; 
— toetus personalikomiteele ning sotsiaalhoolekande ettenägematud kulud. Sotsiaaltegevuses osalejatele personali- 
komitee poolt tehtavate maksete või hüvitatavate kulude eesmärk on rahastada tegevusi, millel on sotsiaalne, 
kultuuriline või keeleline mõõde, kuid üksikutele töötajatele või leibkondadele toetusi ei maksta; 
— muud institutsiooni tasandil või institutsioonidevahelisel tasandil võetavad sotsiaalsed meetmed, mille eesmärk on 
ametnike ja teenistujate integreerimine; 
— niisuguste konkreetsete mõistlike abinõude (eelkõige isiklik abi töökohal või lähetuses viibimisel) rahastamine või 
selliste meditsiiniliste ja sotsiaalsete analüüside kulude katmine, mida pakutakse puudega ametnikele ja muudele 
teenistujatele ning puudega praktikantidele või sellistele puudega ametnikele ja muudele teenistujatele, kelle 
töölevõtmismenetlus on pooleli, ning puudega praktikantidele, kelle valikumenetlus alles kestab, personalieeskirjade 
artiklit 1d kohaldades.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 1d, artikli 9 lõike 3 kolmas lõik ja artikkel 76.  
1 6 3 1 Liikuvus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
730 000  700 000  448 687,52  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liikuvusega seotud kuludeks eri töökohtades.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/209 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 2 Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
227 000  230 000  238 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eri rahvusest teenistujate vahel sotsiaalsete suhete edendamiseks ja selle rahaliseks 
toetamiseks, näiteks toetusteks töötajate klubidele, spordiühingutele, kultuuriühingutele jms, samuti alalise vaba aja 
keskuse (kultuuri- ja spordiüritused, hobid, restoran) kulude osamaksuks.  
Assigneeringust rahastatakse ka toetust institutsioonidevahelisele ühiskondlikule tegevusele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 600 000 eurot.  
1 6 5 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad meetmed  
1 6 5 0 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 250 000  1 275 000  1 095 269,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud meditsiiniteenistuse halduskuludeks Euroopa Parlamendi kolmes töökohas, sealhulgas 
materjalide, ravimite jms hankimiseks, ennetuslike arstlike läbivaatuste kuludeks, invaliidsuskomisjoni halduskuludeks 
ning kulutusteks üldarsti ettekirjutuse kohaselt väljastpoolt saadava eriarstiabi eest.  
Samuti kaetakse assigneeringust teatavate meditsiiniliselt vajalike töövahendite hankimise kulud ning teenuseosuta- 
mislepingute alusel või lühiajaliselt asendajatena töötavate meditsiini- ja parameditsiinitöötajatega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 5 2 Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 310 000  1 380 000  615 000,—  L 57/210  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 5  (jätkub)  
1 6 5 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate haldus- ning tegevuskuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 800 000 eurot.  
1 6 5 4 Lastehoiuasutused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 478 900  7 162 500  5 517 443,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi osamakseteks institutsioonidesiseste lastehoiuasutuste ja lepinguliste 
lastehoiuasutuste tegevuskulude ja teenuste osutamise kulude katmisel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 250 000 eurot.  
1 6 5 5 Euroopa Parlamendi toetus akrediteeritud Euroopa koolidele (2. tüüp)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
445 600  295 000  300 000,—  
Märkused  
Komisjoni 1. augusti 2013. aasta otsuse C(2013) 4886, ELi toetuse kehtestamise kohta, mida makstakse proportsiona- 
alselt ELi töötajate laste arvule, kes on registreeritud Euroopa koolide kuratooriumi akrediteeritud koolis, millega 
asendatakse komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta otsus K(2009) 7719, nagu seda on muudetud komisjoni 8. detsembri 
2010. aasta otsusega K(2010) 7993 (ELT C 222, 2.8.2013, lk 8), rakendamine.  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Parlamendi toetust nendele 2. tüübi Euroopa koolidele, mille on akrediteerinud 
Euroopa Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa Koolide kura- 
tooriumi poolt akrediteeritud 2. tüüpi Euroopa koolidele Euroopa Parlamendi nimel. Sellega kaetakse nendes koolides 
käivate Euroopa Parlamendi koosseisuliste töötajate lastega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  28.2.2018  ET L 57/211 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  35 948 000  37 169 000  32 913 005,98  91,56  
2 0 0 1  Liisingumaksed  
Liigendamata assigneeringud  13 000 000  p.m.  53 500 000,—  411,54  
2 0 0 3  Kinnisvara soetamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitus  
Liigendamata assigneeringud  17 888 000  32 970 000  17 788 806,93  99,45  
2 0 0 7  Ruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  60 820 000  84 550 000  60 652 105,72  99,72  
2 0 0 8  Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  5 196 000  5 114 000  2 768 631,32  53,28  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  132 852 000  159 803 000  167 622 549,95  126,17  
2 0 2  Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus  
Liigendamata assigneeringud  57 450 000  59 440 000  51 216 628,33  89,15  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  15 800 000  16 690 000  15 852 979,24  100,34  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  18 670 000  18 420 000  16 231 922,34  86,94  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  2 580 000  784 000  675 616,73  26,19  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  94 500 000  95 334 000  83 977 146,64  88,86  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  227 352 000  255 137 000  251 599 696,59  110,67  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid  
2 1 0 0  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Tavapärased 
tegevused  
Liigendamata assigneeringud  26 112 000  24 920 000  25 283 869,50  96,83  
2 1 0 1  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriga 
seotud tavapärased tegevused  
Liigendamata assigneeringud  19 355 000  18 382 000  17 647 112,94  91,18  L 57/212  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  (jätkub)  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Üldise kasuta- 
jatoega seotud tavapärased tegevused  
Liigendamata assigneeringud  13 866 500  13 588 000  12 181 472,58  87,85  
2 1 0 3  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tava- 
pärased tegevused  
Liigendamata assigneeringud  23 865 500  23 139 400  19 340 522,94  81,04  
2 1 0 4  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriin- 
vesteeringud  
Liigendamata assigneeringud  20 615 000  22 023 500  20 450 327,81  99,20  
2 1 0 5  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Projektidesse 
tehtavad investeeringud  
Liigendamata assigneeringud  33 868 000  28 086 500  23 512 236,53  69,42  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  137 682 000  130 139 400  118 415 542,30  86,01  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  5 680 000  6 005 000  2 113 970,90  37,22  
2 1 4  Tehniline varustus ja sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  32 453 500  29 356 100  27 969 260,66  86,18  
2 1 6  Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu  
Liigendamata assigneeringud  3 728 000  4 534 000  5 651 673,50  151,60  
Reservid (10 0)  p.m.  
3 728 000  4 534 000  5 651 673,50  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  179 543 500  170 034 500  154 150 447,36  85,86  
Reservid (10 0)  p.m.  
179 543 500  170 034 500  154 150 447,36  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad 
kaubad  
Liigendamata assigneeringud  1 449 500  1 440 500  1 370 433,69  94,55  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  60 000  40 000  25 001,—  41,67  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahjutasud  
Liigendamata assigneeringud  1 010 000  1 110 000  520 518,18  51,54  
2 3 6  Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  271 000  271 000  193 486,81  71,40  
2 3 7  Kolimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  2 490 000  1 434 000  1 167 643,97  46,89  
2 3 8  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 560 000  1 161 000  1 039 958,96  66,66  
2 3 9  EMASi tegevus, sh edendamine, ja Euroopa Parlamendi 
süsinikuheite tasakaalustamise kava  
Liigendamata assigneeringud  262 500  262 500  104 374,20  39,76  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  7 103 000  5 719 000  4 421 416,81  62,25  
Jaotis 2 — Kogusumma  413 998 500  430 890 500  410 171 560,76  99,08  
Reservid (10 0)  p.m.  
413 998 500  430 890 500  410 171 560,76  28.2.2018  ET L 57/213 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
Märkused  
Kuna kindlustusettevõtjad ei kata enam Euroopa Parlamendi hoonete osas töövaidluste ja terrorirünnakutega seotud 
riske, tuleb need riskid katta Euroopa Liidu üldeelarvest.  
Seetõttu rahastatakse selle jaotise assigneeringutest kõiki töövaidlustest ja terrorirünnakutest põhjustatud kahjudega 
seotud kulusid.  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
35 948 000  37 169 000  32 913 005,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi kasutatavate hoonete või hooneosade üürikuludeks.  
Samuti kaetakse sellest hoonetega seotud maksud. Üürikulud arvutatakse 12 kuu kohta kehtivate või ettevalmistatavate 
üürilepingute alusel, milles üldjuhul on sätestatud ka seos elukallidus- või ehitushinnaindeksiga.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 000 000 eurot.  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  
2 0 0 1 Liisingumaksed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
13 000 000  p.m.  53 500 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete või hooneosade iga-aastasteks liisingumakseteks vastavalt kehtivatele või ettev- 
almistatavatele lepingutele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  L 57/214  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 1  (jätkub)  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  
2 0 0 3 Kinnisvara soetamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kinnisvara soetamisega seotud kuludeks. Kinnistute ja nende arendamisega seotud toetusi 
käsitletakse vastavalt finantsmääruse sätetele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 13 000 eurot.  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  
2 0 0 5 Hoonete ehitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
17 888 000  32 970 000  17 788 806,93  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehituseks (ehitustööd, uuringutasud, hoonete kasutuselevõtuks vajalikud esmased 
viimistlusvahendid ja sisseseade ja kõik sellega seotud kulud) mõeldud võimalike assigneeringute kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 000 eurot.  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/215 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 7 Ruumide sisustamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 820 000  84 550 000  60 652 105,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustööde ja sellega seotud muude tööde kuludeks, sh arhitektide või inseneride 
tasudeks jms.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 600 000 eurot.  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  
2 0 0 8 Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 196 000  5 114 000  2 768 631,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kinnisvarahaldusega seotud kulude katmiseks, mida ei ole selle peatüki teistes 
artiklites eraldi välja toodud, nt: 
— jäätmekäitlus ja -töötlus, 
— kohustuslik kontroll, kvaliteedikontroll, ekspertiisid, auditid, täitmise järelevalve jne, 
— tehniline raamatukogu, 
— haldustugi ( building helpdesk ), 
— hooneplaanide haldus ja teabealane tugi, 
— muud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  L 57/216  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2 Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
57 450 000  59 440 000  51 216 628,33  
Märkused  
Assigneering on mõeldud Euroopa Parlamendi kasutatavate talle kuuluvate või üüritud hoonete (ruumid ja tehnilised 
seadmed) korrashoiu, hoolduse, käitamise ja puhastusega seotud kulude katmiseks vastavalt kehtivatele lepingutele.  
Enne lepingute uuendamist või sõlmimist konsulteerib institutsioon saavutatud lepingutingimuste osas (hinnad, valitud 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) teiste institutsioonidega, võttes arvesse finantsmääruse artiklit 104.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 200 000 eurot.  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 800 000  16 690 000  15 852 979,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 150 000 eurot.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
18 670 000  18 420 000  16 231 922,34  
Märkused  
Assigneering on eelkõige ette nähtud Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja liidus asuvate infobüroode ning 
kolmandates riikides asuvate büroode turvalisuse ja valve kuludeks.  28.2.2018  ET L 57/217 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 6  (jätkub)  
Enne lepingute uuendamist või sõlmimist konsulteerib institutsioon saavutatud lepingutingimuste osas (hinnad, valitud 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) teiste institutsioonidega, võttes arvesse finantsmääruse artiklit 104.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 120 000 eurot.  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 580 000  784 000  675 616,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlustusmakseteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  
Märkused  
Hangete puhul konsulteerib institutsioon saavutatud lepingutingimuste osas teiste institutsioonidega.  
2 1 0 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid  
2 1 0 0 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Tavapärased tegevused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
26 112 000  24 920 000  25 283 869,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse kuludeks ning 
kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüs- 
teemide tõrgeteta tööks vajalike tavapäraste tööde sisseostmiseks. Need kulud puudutavad eelkõige andmetöötlus- ja 
telekommunikatsioonikeskuse süsteeme, osakondade arvutitega varustamist ja võrgu haldamist.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 300 000 eurot.  L 57/218  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 1 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
19 355 000  18 382 000  17 647 112,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse kuludeks ning 
kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüs- 
teemide infrastruktuuride haldamiseks ja korrashoidmiseks vajalike tavapäraste tööde sisseostmiseks. Need kulud 
puudutavad eelkõige võrkude, elektrikaablite, telekommunikatsioonisüsteemide, töökohtade varustuse ja hääletussüstee- 
midega seotud infrastruktuure.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 67 000 eurot.  
2 1 0 2 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
13 866 500  13 588 000  12 181 472,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse kuludeks ning 
kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüs- 
teemide kasutajate abistamiseks ja toetamiseks vajalike tavapäraste tegevuste sisseostmiseks. Need kulud puudutavad 
eelkõige parlamendiliikmetele ja teistele kasutajatele mõeldud tugiteenuseid, eelkõige haldus-, õigusloome- ja 
kommunikatsioonialaste rakenduste jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 1 0 3 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased 
tegevused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
23 865 500  23 139 400  19 340 522,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse ning nendega seotud 
tööde kulude katmiseks ning kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt institutsiooni info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamiseks vajalike tavapäraste tegevuste sisseostmiseks. Need kulud on 
eeskätt seotud parlamendiliikmetele ja teabevahetuseks mõeldud rakenduste ning haldus- ja õigusloomealaste raken- 
dustega.  
Assigneering on ette nähtud ka institutsioonide keelealase koostöö raames vastavalt institutsioonidevahelise kirjaliku ja 
suulise tõlke komitee otsustele ühiselt rahastatavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahenditega seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 32 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/219 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 4 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriinvesteeringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 615 000  22 023 500  20 450 327,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise kuludeks ning kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja 
nõustamisettevõtjatelt Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide infrastruktuuridesse tehtavate 
investeeringutega seotud teenuste sisseostmiseks. Investeeringud puudutavad eelkõige andmetöötlus- ja telekommunik- 
atsioonikeskuse süsteeme, võrke, elektrikaableid ja videokonverentsisüsteeme.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 75 000 eurot.  
2 1 0 5 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Projektidesse tehtavad investeeringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
33 868 000  28 086 500  23 512 236,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise kuludeks ning kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja 
nõustamisettevõtjatelt olemasolevatesse ja uutesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektidesse tehtavate 
investeeringutega seotud teenuste sisseostmiseks. Need investeeringud puudutavad eelkõige parlamendiliikmetele 
mõeldud rakendusi, õigusloome-, haldus-, finants- ja kommunikatsioonivaldkonna rakendusi ning info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia haldamise rakendusi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 25 000 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 680 000  6 005 000  2 113 970,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mööbli, sealhulgas ergonoomilise büroomööbli hankimiseks, rentimiseks, korrashoiuks ja 
parandustöödeks, samuti kulunud ja kasutamiskõlbmatu mööbli ning bürooseadmete väljavahetamiseks. Assigneering 
on samuti ette nähtud Euroopa Parlamendi mööblivarude haldamise mitmesuguste kulude katmiseks.  
Samuti on assigneering ette nähtud kunstiteoste ja erivahendite hankimiseks ning nendega seotud jooksvateks kuludeks, 
nagu eksperdi-, säilitamis-, raamimis-, restaureerimis-, puhastus-, kindlustus- ning eritranspordikuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  L 57/220  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  (jätkub)  
2 1 4 Tehniline varustus ja sisseseade  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
32 453 500  29 356 100  27 969 260,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise tehnilise varustuse ja sisseseade soetamiseks, rentimiseks, hoolduseks ja 
remondiks, samuti haldamiseks: 
— kirjastamise, turvalisuse (sh infotehnoloogia tarkvara), toitlustamise, hoonete, töötajate koolituse, institutsiooni 
spordikeskuste jms tehniline kohtkindel või teisaldatav varustus ja sisseseade; 
— trükikoja, telefoniteenuse, sööklate, kaupluste, turvateenistuse, konverentside tehnilise teenindamise, audiovisuaal- 
sektori jms sisseseade; 
— erivahendid (elektroonilised, arvutitehnilised, elektrilised vahendid) ja nendega seotud sisseostetavad teenused.  
Assigneering on ette nähtud ka inventari edasimüügi jaoks tehtava reklaami ja mahakandmisega seotud kuludeks ning 
tehnilise abi (nõustamise) kuludeks väliseksperdi abi vajavate juhtumite puhul.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 235 000 eurot.  
2 1 6 Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 1 6  3 728 000  4 534 000  5 651 673,50  
Reservid (10 0)  p.m.  
Kogusumma  3 728 000  4 534 000  5 651 673,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukite (autod ja jalgrattad) hankimiseks, korrashoiuks ja remondiks ning autode, 
taksode, busside ja veoautode üürimiseks koos juhiga või ilma juhita, samuti asjakohasteks kindlustuskuludeks ning 
muudeks halduskuludeks. Sõidukipargi uuendamisel ning sõidukite hankimisel ja üürimisel eelistatakse keskkonda kõige 
vähem saastavaid sõidukeid, nt hübriidautosid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 000 eurot.  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
Märkused  
Hangete puhul konsulteerib institutsioon saavutatud lepingutingimuste osas teiste institutsioonidega.  28.2.2018  ET L 57/221 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 0 Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 449 500  1 440 500  1 370 433,69  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud paberi, ümbrike, kontoritarvete, trükikoja ja paljundustöökodade varustuse jms ostmiseks, 
samuti sellega seotud halduskuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 000 eurot.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 000  40 000  25 001,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakuludeks (teenustasud, vahendustasud, mitmesugused muud kulud) ja muudeks 
finantskuludeks, sh hoonete rahastamisega seotud lisakuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahjutasud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 010 000  1 110 000  520 518,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— Euroopa Liidu Kohtu, Üldkohtu või liikmesriikide kohtute poolt Euroopa Parlamendile määratavad võimalikud 
kohtukulud, 
— advokaatide palkamine Euroopa Parlamendi esindamiseks liidu ja liikmesriikide kohtutes ning juriidiliste nõustajate 
või ekspertide palkamine õigusteenistuse abistamiseks; 
— advokaaditasude hüvitamine distsiplinaarmenetluse ja sellega võrdväärsete menetluste raames; 
— kahjutasud ja intressid; 
— Üldkohtu kodukorra III jaotise 11. peatüki alusel sõlmitud vastastikustest kokkulepetest tulenevad hüvitised.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  L 57/222  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 6 Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
271 000  271 000  193 486,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud riiklike postiteenistuste või kullerifirmade posti-, käitlemis- ja kättetoimetamistasudeks.  
Samuti on see ette nähtud postiteenuste kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 25 000 eurot.  
2 3 7 Kolimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 490 000  1 434 000  1 167 643,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kolimisfirmade või alltöövõtjate kaudu kasutatavate ajutiste töötajate teostatud kolimise ja 
sellega seotud tööde kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 8 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 560 000  1 161 000  1 039 958,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— kindlustused, mis ei sisaldu muudes punktides; 
— saaliteenindajate, autojuhtide, vastuvõtulaua töötajate, laotöötajate, kolijate ning külastuste ja seminaride üksuse, 
Parlamentariumi, arstipunktide, turvateenistuse, hoonete korrashoiu üksuse töötajate ning mitmesuguste tehniliste 
teenistujate vormirõivaste hankimine ja korrashoid; 
— mitmesugused tegevus- ja halduskulud, sh individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile seoses endiste 
parlamendiliikmete põhimäärusejärgse pensioniga makstud haldustasud, Euroopa Parlamendi ruumides või 
süsteemides töötavate koosseisuväliste töötajate julgeolekukontrolliga seotud kulud ning kaupade või teenuste ost, 
mis ei sisaldu muudes punktides; 
— keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) tegevusega (teavituskampaaniad jm) seotud mitmesugused 
ostud.  28.2.2018  ET L 57/223 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 8  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 9 EMASi tegevus, sh edendamine, ja Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
262 500  262 500  104 374,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud EMASi tegevusega seotud kuludeks, mille eesmärk on parandada Euroopa Parlamendi 
keskkonnatoimet, sh edendada nimetatud tegevust, ning Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kavaga 
seotud kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  L 57/224  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel  
Liigendamata assigneeringud  29 673 000  25 370 000  26 050 083,46  87,79  
3 0 2  Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 045 000  1 015 000  908 552,04  86,94  
3 0 4  Mitmesugused koosolekute kulud  
3 0 4 0  Mitmesugused sisekoosolekute kulud  
Liigendamata assigneeringud  1 230 000  1 712 000  2 295 000,—  186,59  
3 0 4 2  Koosolekud, kongressid, konverentsid ja delegatsioonid  
Liigendamata assigneeringud  2 515 000  2 570 000  1 745 262,16  69,39  
3 0 4 9  Kulutused reisibüroo teenustele  
Liigendamata assigneeringud  2 230 000  2 160 000  2 040 000,—  91,48  
Artikkel 3 0 4 — Kogusumma  5 975 000  6 442 000  6 080 262,16  101,76  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  36 693 000  32 827 000  33 038 897,66  90,04  
PEATÜKK 3 2  
3 2 0  Eksperdiarvamuste hankimine  
Liigendamata assigneeringud  8 200 350  9 211 500  6 461 534,48  78,80  
3 2 1  Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse, sh raamatukogu ja 
ajalooarhiivide kulud  
Liigendamata assigneeringud  7 603 800  8 314 000  7 273 588,77  95,66  
3 2 2  Dokumentatsioonikulud  
Liigendamata assigneeringud  2 231 500  2 044 000  1 953 971,90  87,56  
3 2 3  Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse 
tugevdamise toetamine  
Liigendamata assigneeringud  1 230 000  1 175 000  667 638,48  54,28  
3 2 4  Kirjastamine ja levitamine  
3 2 4 0  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  830 000  4 500 000  4 771 838,68  574,92  
3 2 4 1  Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded  
Liigendamata assigneeringud  4 307 640  3 650 000  3 948 122,74  91,65  
3 2 4 2  Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Liigendamata assigneeringud  25 410 000  10 580 000  16 286 376,98  64,09  
3 2 4 3  Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus  
Liigendamata assigneeringud  8 400 000  5 742 500  5 748 049,54  68,43  28.2.2018  ET L 57/225 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 4  Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, 
Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine 
kolmandatest riikidest  
Liigendamata assigneeringud  32 491 000  30 845 000  29 213 247,67  89,91  
3 2 4 5  Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korral- 
damine  
Liigendamata assigneeringud  3 649 100  4 466 000  4 958 082,37  135,87  
3 2 4 6  Euroopa Parlamendi video- ja multimeediakommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  4 420 000  4 600 000  4 508 377,59  102,00  
3 2 4 7  Euroopa Ajaloo Maja  
Liigendamata assigneeringud  6 000 000  7 470 000  4 923 830,38  82,06  
3 2 4 8  Audiovisuaalse teabe kulud  
Liigendamata assigneeringud  17 920 000  14 490 000  15 019 157,40  83,81  
3 2 4 9  Teabevahetus riikide parlamentidega  
Liigendamata assigneeringud  205 000  250 000  111 423,44  54,35  
Artikkel 3 2 4 — Kogusumma  103 632 740  86 593 500  89 488 506,79  86,35  
3 2 5  Infobüroodega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  7 800 000  900 000  831 104,62  10,66  
3 2 6  Euroopa teadusmeediakeskus  
Liigendamata assigneeringud  800 000  p.m.  
PEATÜKK 3 2 — KOGUSUMMA  131 498 390  108 238 000  106 676 345,04  81,12  
Jaotis 3 — Kogusumma  168 191 390  141 065 000  139 715 242,70  83,07  L 57/226  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  
3 0 0 Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
29 673 000  25 370 000  26 050 083,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni töötajate, riikide lähetatud ekspertide, praktikantide ja institutsiooni kutsutud 
muude Euroopa Liidu või rahvusvaheliste institutsioonide töötajate ametialasteks sõitudeks nende töökoha ja Euroopa 
Parlamendi kolme töökoha (Brüssel, Luxembourg ja Strasbourg) vahel ning lähetusteks muudesse paikadesse peale 
parlamendi kolme töökoha. Assigneeringust kaetakse transpordikulud, päevaraha, majutuskulud ja ebamugaval ajal 
töötamise hüvitis. Samuti kaetakse sellest täiendavad kulud (sh sõidupiletite ja majutusbroneeringute tühistamise kulud, 
elektrooniliste arvete süsteemiga seotud kulud ja lähetuste kindlustusega seotud kulud).  
Assigneering on ette nähtud ka töötajate lähetustega kaasneva süsinikuheite tasakaalustamise kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 240 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ja VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
3 0 2 Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 045 000  1 015 000  908 552,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— institutsiooni vastuvõttudega seonduvad kulud, sh institutsiooni teaduslike valikute hindamise (STOA) tegevuse ja 
muude tulevikku suunatud meetmetega seotud kulud ja institutsiooni liikmete esinduskulud; 
— presidendi esinduskulud seoses reisidega väljapoole Euroopa Parlamendi töökohti;  28.2.2018  ET L 57/227 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  (jätkub)  
3 0 2  (jätkub)  
— presidendi kantselei esinduskulud ja presidendi kantselei sekretariaadi kulude osamaks; 
— peasekretariaadi vastuvõttude ja esinduskulud, sh meenete ja medalite hankimine ametnike jaoks, kellel on täitunud 
15- või 25-aastane teenistusaeg; 
— mitmesugused protokollist tulenevad kulud, nagu lipud, esitlusalused, kutsed, trükitud menüüd jne; 
— institutsiooni külastavate tähtsate isikute reisi- ja elamiskulud; 
— parlamendiliikmete ja teenistujate ametisõitudega seotud viisakulud; 
— vastuvõtu- ja esinduskulud ja muud Euroopa Parlamendi ametiülesannete täitmisega seotud parlamendiliikmete 
erikulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
3 0 4 Mitmesugused koosolekute kulud  
3 0 4 0 Mitmesugused sisekoosolekute kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 230 000  1 712 000  2 295 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi koosolekutel või selle töökohtades korraldatavatel institutsioonid- 
evahelistel koosolekutel pakutavate karastus- ja muude jookide ning kergete einete kuludeks, samuti nende teenustega 
seotud halduskuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
3 0 4 2 Koosolekud, kongressid, konverentsid ja delegatsioonid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 515 000  2 570 000  1 745 262,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kuludeks, mida ei kaeta peatükist 1 0 ja artiklist 3 0 0 ning mis on seotud 
järgmisega: 
— väljaspool parlamendi töökohti peetavate koosolekute korraldamine (parlamendikomisjonid või nende deleg- 
atsioonid, fraktsioonid), sh vajaduse korral esinduskulud; 
— parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide, parlamentaarsete ühiskomisjonide, parlamentidevah- 
eliste koostöökomisjonide ja parlamendi delegatsioonide WTOs, samuti WTO parlamentaarse konverentsi ja selle 
juhtkomitee korraldus;  L 57/228  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  (jätkub)  
3 0 4  (jätkub)  
3 0 4 2  (jätkub)  
— AKV-ELi parlamentaarses ühisassamblees, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees, Euronesti 
parlamentaarses assamblees ning nende organites osalevate delegatsioonide korraldus; 
— Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee, selle komisjonide ja juhatuse korraldus; kulutus hõlmab Euroopa 
Parlamendi sissemakset assamblee autonoomse sekretariaadi eelarvesse või kulude otsest hüvitamist ulatuses, mis 
kajastab Euroopa Parlamendi osa assamblee eelarves; 
— osamaksed rahvusvahelistele organisatsioonidele, millesse Euroopa Parlament või mõni selle organitest kuulub 
(Parlamentidevaheline Liit, Parlamentide Peasekretäride Assotsiatsioon, Parlamentaarse Liidu 12+ Grupp); 
— ühenduse reisilubade valmistamise kulude (seadmed, töötajad, tarvikud) parlamendipoolse osa hüvitamine komis- 
jonile Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel sõlmitud teenuslepingu alusel vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja 
immuniteetide protokollile (artikkel 6), Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklile 23, liidu muude 
teenistujate teenistustingimuste artiklitele 11 ja 81 ning nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 
1417/2013, millega kehtestatakse Euroopa Liidu väljastatava reisiloa ( laissez-passez ) vorm (ELT L 353, 28.12.2013, 
lk 26).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
3 0 4 9 Kulutused reisibüroo teenustele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 230 000  2 160 000  2 040 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendiga lepingu sõlminud reisibüroo tegevusest tingitud kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/229 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
3 2 0 Eksperdiarvamuste hankimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 200 350  9 211 500  6 461 534,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— Euroopa Parlamendi organite, parlamendikomisjonide, parlamendi delegatsioonide ja administratsiooni jaoks läbivii- 
davateks uuringuteks ja muuks uurimistegevuseks (seminarid, ümarlauad, eksperdirühmad või kuulamised ja 
konverentsid) kvalifitseeritud ekspertide ja uurimisinstituutidega sõlmitavate lepingute kulud; 
— eriotstarbeliste teabeallikate, nt eriandmebaaside, nendega seotud kirjanduse või tehnilise toe omandamine või 
laenuks võtmine, kui see on vajalik eespool nimetatud eksperdilepingute täiendamiseks; 
— komisjonide, delegatsioonide ning uurimis- ja töörühmade koosolekutest ning seminaridest osa võtma kutsutud 
ekspertide ja muude isikute, sealhulgas Euroopa Parlamendile petitsioone esitanud isikute reisi-, elamis- ja muud 
kulud; 
— Euroopa Parlamendi sisemise või välise uurimistegevuse tulemusel koostatud teabematerjali ja muu asjaomase 
teabematerjali institutsioonisiseselt ja üldsusele levitamise kulud (eelkõige internetis avaldamise, sisemiste andme- 
baaside, brošüüride ja väljaannete kaudu); 
— distsiplinaarnõukogu, finantsrikkumiste uurimise toimkonna jms organite tööst osa võtvate välisosalejatega seotud 
kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 64 000 eurot.  
3 2 1 Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse, sh raamatukogu ja ajalooarhiivide kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 603 800  8 314 000  7 273 588,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendi teadusteenuste peadirektoraadi eelkõige järgmise tegevusega seotud kulude 
katmiseks: 
— erieksperdiarvamuste hankimine ja parlamendi teadustegevuse toetamine (sh artiklid, uuringud, töötoad, seminarid, 
ümarlauad, eksperdirühmad ja konverentsid), mille võib vajaduse korral korraldada koostöös muude institut- 
sioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide, riikide parlamentide teadusosakondade ja raamatukogude, mõtte- 
kodade, teadusasutuste ja muude kvalifitseeritud ekspertidega; 
— erieksperdiarvamuste hankimine mõjuhinnangute / eel- ja järelhinnangute, Euroopa lisaväärtuse ning teaduslike ja 
tehnoloogiliste valikute hindamise (STOA) valdkonnas; 
— raamatute, ajakirjade, ajalehtede, andmebaaside, uudisteagentuuride toodete omandamine või laenuks võtmine ja 
muud raamatukogu jaoks mõeldud eri vormis andmekandjad, sh autoriõiguse, kvaliteedijuhtimise süsteemi, köit- 
miseks ja säilitamiseks vajalike materjalide ja tööde ning muude asjakohaste teenustega seotud kulud; 
— arhiveerimisega seotud sisseostetavate teenuste (korraldus, valimine, kirjeldamine, eri andmekandjatele ülekandmine, 
elektroonilisele kujule viimine, esmaste arhiiviallikate hankimine) kulud;  L 57/230  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 1  (jätkub)  
— raamatukogundus- ja arhiivindusdokumentatsiooni ning meediaraamatukogu erimaterjalide hankimine, aren- 
damine, sisseseadmine, kasutamine ja hooldus, sh elektrilised, elektroonilised ning arvutitehnilised vahendid ja/või 
süsteemid, samuti köitmiseks ja säilitamiseks vajalikud materjalid; 
— parlamendi sisemise ja välise teadustegevuse tulemusel koostatud väljaannete ja muude asjaomaste väljaannete 
institutsioonisiseselt ja üldsusele levitamise kulud (eelkõige internetis avaldamise, sisemiste andmebaaside, 
brošüüride ja väljaannete kaudu); 
— parlamendi teadusteenuste peadirektoraadi korraldatud esitlustele, seminaridele, töötubadesse ja muudele üritustele 
osalema kutsutud ekspertide ja autorite sõidu-, elamis- ja muud kulud; 
— teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise üksuse (STOA) osalemine Euroopa ja rahvusvaheliste teadusasutuste 
tegevuses; 
— Euroopa Parlamendi kohustused, mis tulenevad rahvusvahelistest ja/või institutsioonidevahelistest koostöökokku- 
lepetest, sh Euroopa Parlamendi rahaline toetus liidu ajalooarhiivide haldamise kulude katmiseks kooskõlas nõukogu 
määrusega (EÜ, Euratom) nr 354/83.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 354/83, 1. veebruar 1983, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist (EÜT L 43,15.2.1983, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa 
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).  
Juhatuse otsus, 28. november 2001 „Üldsuse juurdepääsu kord Euroopa Parlamendi dokumentidele“, nagu viimati 
muudetud 22. juunil 2011 (ELT C 216, 22.7.2011, lk 19).  
Juhatuse otsus, 16. detsember 2002, Euroopa Parlamendi arhiividele kohalduvate eeskirjade kohta, konsolideeritud 
3. mail 2004.  
Juhatuse otsus, 10. märts 2014 „Euroopa Parlamendi liikmete ja endiste liikmete eraarhiivide omandamise kord“.  
3 2 2 Dokumentatsioonikulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 231 500  2 044 000  1 953 971,90  28.2.2018  ET L 57/231 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— ajalehtede ja ajakirjade, uudisteagentuuride ja nende väljaannete ning internetiteenuste tellimused, sh autoriõiguse 
tasud paljundamise ja levitamise eest nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, samuti ajakirjanduse ülevaadete 
koostamise ja väljavõtete tegemise teenuslepingud; 
— ajakirjandusväljaannete sisukokkuvõtete ja -analüüside koostamise tellimused või teenuslepingud ning ajakirjandus- 
väljaannetes ilmunud artiklite säilitamine optilisel andmekandjal; 
— institutsiooniväliste dokumendikogude ja statistiliste andmebaaside kasutamise kulud (v.a arvuti riistvara ja side- 
kulud); 
— uute sõnaraamatute ja erialasõnastike hankimine või asendamine olenemata andmekandjast, sh uute keelte 
üksustele, ning muude teoste hankimine keeleteenistustele ja õigusaktide kvaliteedi tagamise üksusele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
3 2 3 Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse tugevdamise toetamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 230 000  1 175 000  667 638,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— kulutused teabevahetuse programmidele ja Euroopa Parlamendi ning ühinemiseelsete riikide, eelkõige Lääne-Balkani 
riikide ja Türgi parlamentide vahelisele koostööle; 
— Euroopa Parlamendi ja kolmandate riikide demokraatlikult valitud parlamentide (v.a eelmises taandes osutatud 
parlamendid), samuti vastavate piirkondlike parlamentaarsete organisatsioonide vahel suhete arendamise kuludeks; 
asjakohaste meetmete eesmärk on eelkõige tugevdada parlamentaarset võimekust uutes ja arenevates demokraatlikes 
riikides, eelkõige Euroopa naabruses (lõunas ja idas); 
— kulutused vahendustegevuse toetamise edendamiseks ja Euroopa Liidu ning Euroopa laiendatud naabruses asuvate 
riikide (Magribi riigid, Ida-Euroopa riigid ja Venemaa, Iisraeli-Palestiina dialoogi riigid ning muud demokraatia 
toetamise ja valimiste koordineerimise rühma poolt otsustatud prioriteetsed riigid) noortele poliitilistele liidritele 
mõeldud programmidele; 
— Sahharovi auhinna väljaandmisega seotud korralduskuludeks (eelkõige auhinna summa, auhinna võitja ning muude 
lõppvooru jõudnud kandidaatide sõidu- ja vastuvõtmise kulud, Sahharovi võrgustiku talitluskulud ning võrgustiku 
liikmete lähetuskulud) ning inimõiguste edendamise meetmeteks.  
Need meetmed hõlmavad õppekülastusi Euroopa Parlamenti Brüsselis, Luxembourgis ja Strasbourgis ning liikmes- 
riikides ja kolmandates riikides tehtavaid külastusi. Nimetatud assigneering katab täielikult või osaliselt osalejate kulud, 
eelkõige reisikulud, sõidukulud, majutuse ja päevarahad.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  L 57/232  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 3  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Juhatuse 12. detsembri 2011. aasta otsus, millega luuakse liidu välispoliitika peadirektoraadi juurde demokraatia 
toetamise direktoraat.  
3 2 4 Kirjastamine ja levitamine  
3 2 4 0  Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
830 000  4 500 000  4 771 838,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni osamakseks väljaannete talituse kuludes  Euroopa Liidu Teatajas  avaldatavate 
tekstide avaldamiseks ja levitamiseks ning muudeks sellega seotud kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
3 2 4 1 Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 307 640  3 650 000  3 948 122,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— mitmesugused digitaalse kirjastamisega seotud kulud (siseveebilehed) ning traditsioonilisel andmekandjal kirjas- 
tamise kulud (mitmesuguste dokumentide ja trükistega seotud alltöövõtu kulud), sh jaotamine; 
— toimetamissüsteemide ajakohastamine, hooldus ja korrigeerimine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
3 2 4 2 Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
25 410 000  10 580 000  16 286 376,98  28.2.2018  ET L 57/233 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning 
liikmesriikides ja ühinevates riikides ning riikides, kus Euroopa Parlamendil on kontaktbüroo, avalikel üritustel, messidel 
ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimissüsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks ja selliste vahendite 
või instrumentide väljatöötamiseks, mis on mõeldud suurendama ja lihtsustama üldsuse juurdepääsu sellele mobiilsete 
seadmete abil.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 35 000 eurot.  
3 2 4 3 Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 400 000  5 742 500  5 748 049,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Parlamentariumi – Euroopa Parlamendi külastajatekeskuse – rahastamiseks Brüsselis ning 
väljaspool Brüsselit eraldi kasutamiseks mõeldud sisseseade, näituste ja kohandatud või uuesti valmistatud materjalide 
rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
3 2 4 4 Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate 
kutsumine kolmandatest riikidest  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
32 491 000  30 845 000  29 213 247,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud toetusteks külastusrühmadele ning sellega seotud järelevalve- ja infrastruktuurikuludeks, 
stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele (EUVP) ning Euroscola, Euromed-Scola ja Euronest-Scola 
programmide tegevuskuludeks. Euromed-Scola ja Euronest-Scola programmid viiakse ellu vahelduvalt igal aastal 
Euroopa Parlamendi ruumides Strasbourgis või Brüsselis, välja arvatud valimiste aastatel.  
Assigneeringut suurendatakse igal aastal, kasutades indeksit, mille abil võetakse arvesse rahvamajanduse kogutulu ja 
hindade muutusi.  
Igal Euroopa Parlamendi liikmel on õigus kutsuda aastas kuni viis külastajate rühma – kokku kuni 110 külastajat.  L 57/234  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 4  (jätkub)  
Assigneeringusse on arvatud vajalik summa puudega külastajate jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 200 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 16. detsember 2002, külastusrühmade vastuvõtmise ning Euroscola, Euromed- 
Scola ja Euronest-Scola programmide eeskirja kohta, konsolideeritud 3. mail 2004. aastal, nagu viimati muudetud 
24. oktoobril 2016. aastal.  
3 2 4 5 Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 649 100  4 466 000  4 958 082,37  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— liikmesriikide, ühinevate riikide ja selliste riikide, kus Euroopa Parlamendil on kontaktbüroo, arvamuskujundajatele 
riigisiseste ja rahvusvaheliste sümpoosionide ja seminaride korraldamisega seotud kuludeks või rahalisteks 
toetusteks, parlamentaarsete sümpoosionide ja seminaride korraldamise kuludeks ning üleeuroopaliste kultuuri- 
projektide, näiteks Euroopa Parlamendi filmiauhinna LUX rahastamiseks; 
— Strasbourgi ja Brüsseli istungisaalis toimuvate erisündmuste kuludeks vastavalt juhatuse vastu võetud aastakavale; 
— mitmekeelsust edendavateks meetmeteks ja vahenditeks, näiteks seminarideks ja konverentsideks, kohtumisteks 
tõlkide ja tõlkijate koolitajatega, mitmekeelsuse alase teadlikkuse parandamise meetmeteks ning tõlgi ja tõlkija 
elukutset edendavateks meetmeteks, sh ülikoolidele, koolidele ja muudele suulist või kirjalikku tõlget õpetavatele 
organisatsioonidele mõeldud tugiprogrammiks, virtuaalseteks sidelahendusteks, institutsioonidevahelise ja rahvus- 
vahelise koostöö raames võetud meetmeteks ning institutsioonidevahelise ja rahvusvahelise koostöö raames koos 
teiste teenistustega korraldatavates samalaadsetes tegevustes osalemiseks; 
— Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sümpoosionide ja seminaride korraldamisega seotud kuludeks.  
Assigneeringust kaetakse ka nimetatud tegevuste korraldamisega seotud kulud, sh toitlustusteenused ning kulud, mis 
kaasnevad ajakirjanike kutsumisega neile üritustele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 25 000 eurot.  
3 2 4 6 Euroopa Parlamendi video- ja multimeediakommunikatsioon  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 420 000  4 600 000  4 508 377,59  28.2.2018  ET L 57/235 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud levitamiseks mõeldud veebiklippide ja muu 
multimeediamaterjali tootmise, levitamise ja säilitamisega vastavalt Euroopa Parlamendi kommunikatsioonistrateegiale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
3 2 4 7 Euroopa Ajaloo Maja  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 000 000  7 470 000  4 923 830,38  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Ajaloo Maja tegevuskulusid ning kulusid, mis tekivad näiteks spetsiaalse sisustuse 
hankimisel, kollektsioonide soetamisel ja näituste korraldamisel, sh raamatute, ajakirjade ja muude Euroopa Ajaloo Maja 
tegevusega seotud väljaannete ostmise kulusid.  
Assigneering on ühtlasi ette nähtud Euroopa Ajaloo Maja jaoks läbiviidavateks uuringuteks ja teisteks uurimistege- 
vusteks (seminarid, ümarlauad, eksperdirühmad ja konverentsid) kvalifitseeritud ekspertide ja uurimisinstituutidega 
sõlmitavate lepingutega seotud kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 000 000 eurot.  
3 2 4 8 Audiovisuaalse teabe kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
17 920 000  14 490 000  15 019 157,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade 
tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, 
liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu 
asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve; 
— täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete kulud; 
— sellise arhiivi sisseseadmine, mis tagab meediakanalitele ja kodanikele alalise juurdepääsu teabele.  L 57/236  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 8  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi resolutsioon, 12. märts 2002, 2003. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta (ELT C 47 E, 
27.2.2003, lk 72).  
Euroopa Parlamendi resolutsioon, 14. mai 2002, Euroopa Parlamendi 2003. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta 
(ELT C 180 E, 31.7.2003, lk 150).  
Euroopa Parlamendi resolutsioon, 14. mai 2003, Euroopa Parlamendi 2004. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta 
(ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 179).  
3 2 4 9 Teabevahetus riikide parlamentidega  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
205 000  250 000  111 423,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamise kulud; see hõlmab parlamentidevahelisi 
suhteid, mis ei ole kaetud peatükkidega 1 0 ja 3 0, teabe- ja dokumentide vahetust ning abi vastava teabe analüüsil ja 
haldamisel, sh teabevahetust Euroopa Parlamendi uurimis- ja dokumentatsioonikeskusega (ECPRD); 
— Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide ametnike koostööprogrammide ja koolituste rahastamine ning üldised 
abinõud nende parlamentaarse võimekuse suurendamiseks.  
See hõlmab õppekülastusi Euroopa Parlamenti Brüsselis, Luxembourgis ja Strasbourgis; assigneeringust kaetakse 
täielikult või osaliselt osalejate kulud, eelkõige reisikulud, sõidukulud, majutus ja päevaraha; 
— õigusloome ning dokumentatsiooni, analüüsi ja teabe alased koostöömeetmed, domeeni www.ipex.eu turbe 
meetmed, sh ECPRD rakendatavad meetmed.  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahelise koostöö rahastamiseks ÜVJP/ 
ÜJKP parlamentaarse kontrolli valdkonnas vastavalt Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetele 
ning eelkõige protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklitele 9 ja 10.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  28.2.2018  ET L 57/237 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 9  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa parlamentaarsete assambleede (juuni 1977) ja Euroopa Liidu parlamentide (september 2000, märts 2001) 
esimeeste konverentsid.  
3 2 5 Infobüroodega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 800 000  900 000  831 104,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi infobüroodega seotud kuludeks liikmesriikides: 
— kommunikatsiooni- ja teavitamiskulud (teave ja avalikud üritused; veebisisu – tootmine, edendamine, konsult- 
atsioonid; seminarid; audiovisuaaltooted), 
— üldkuludeks ja mitmesugusteks lisakuludeks (kontoritarbed, telekommunikatsioon, kohaletoimetamiskulud, käit- 
lemine, transport, säilitamine, reklaammaterjalid, andmebaasid, perioodika tellimused jne).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
3 2 6 Euroopa teadusmeediakeskus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
800 000  p.m.  
Märkused  
Euroopa Parlamendi liikmete, teadusringkondade ja ajakirjanike seas – eelkõige käesolevate teaduslike või tehnoloo- 
giliste suundumuste ja -küsimuste üle – tulemusliku arutelu toetamine oleks Euroopa Parlamendile kasulik seetõttu, et 
selles valdkonnas tekiks sihipärane ja usaldusväärne arutelu-, koolitus- ja teadmiste levitamise struktuur. Selleks loodi 
Euroopa teadusmeediakeskus, mille tegevuse üle teeb järelevalvet Euroopa Parlamendi STOA (Teaduslike ja tehnoloo- 
giliste valikute hindamine) esinduskogu.  
Käesoleva artikli assigneeringutest – mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi, teadusringkondade ja meedia kokkupuute- 
punktiga seotud tegevuste soodustamiseks – kaetakse Euroopa teadusmeediakeskuse kulud, mis kaasnevad eelkõige 
võrgustiku loomise, koolituse ja teadmiste levitamisega. See hõlmab näiteks järgmisi tegevusi: 
— Euroopa Parlamendi, teadusringkondade ja meedia kokkupuutepunktis võrgustike loomine ja tööshoidmine;  L 57/238  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 6  (jätkub)  
— seminaride, konverentside ja koolituskursuste korraldamine praeguste teaduslike ja tehnoloogiliste suundumuste ja 
küsimuste ning teaduskirjanduse laadi ja tõhususe kohta; 
— eksperditeabe ning teadlastelt, ajakirjandusväljaannetest ja muudest teadus- ja tehnoloogiateabeallikatest analüüside 
kogumine ning poliitikakujundajate ja kodanike käsutusse andmine; 
— Euroopa Parlamendi uuringute ning muu asjakohase teadusliku ja tehnoloogiaalase materjali muutmine kirjalike, 
audiovisuaal- ja muude vahendite abil laialdasemalt kättesaadavaks; 
— selliste võtete ja meetodite väljatöötamine, millega parandada oskust teha kindlaks ja levitada usaldusväärseid teadus- 
ja tehnoloogiateabe allikaid; 
— arutelu toetavate tipptasemel tehniliste lahenduste ja meediavahendite paigaldamise, täiustamise ja/või kasutamise 
toetamine; 
— üldisemalt tihedama koostöö ja suhete arendamine Euroopa Parlamendi, asjaomaste meediakanalite ning selle 
valdkonna ülikoolide ja teaduskeskuste vahel, selgitades muu hulgas kodanikele meedias, milline on teadusmee- 
diakeskuse roll ja töö ning kuidas saavad kodanikud seda kasutada.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse 
kohta) lõige 30 (ELT C 346, 21.9.2016, lk 188).  
Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse 
kohta) lõige 54 (vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016) 0132).  28.2.2018  ET L 57/239 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 4 0 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD 
PEATÜKK 4 2 — PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD 
PEATÜKK 4 4 — PARLAMENDILIIKMETE JA ENDISTE PARLAMENDILIIKMETE KOOSOLEKUD JA MUU TEGEVUS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendi- 
liikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase 
tegevusega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  63 000 000  62 000 000  61 000 000,—  96,83  
4 0 2  Euroopa tasandi erakondade rahastamine  
Liigendamata assigneeringud  32 447 000  31 905 000  30 575 015,—  94,23  
4 0 3  Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine  
Liigendamata assigneeringud  19 323 000  19 000 000  18 377 156,—  95,11  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  114 770 000  112 905 000  109 952 171,—  95,80  
PEATÜKK 4 2  
4 2 2  Parlamendiliikmete assistentide kulud  
Liigendamata assigneeringud  208 171 000  207 991 000  194 405 138,69  93,39  
PEATÜKK 4 2 — KOGUSUMMA  208 171 000  207 991 000  194 405 138,69  93,39  
PEATÜKK 4 4  
4 4 0  Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  220 000  210 000  210 000,—  95,45  
4 4 2  Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu 
tegevuse kulud  
Liigendamata assigneeringud  220 000  210 000  210 000,—  95,45  
PEATÜKK 4 4 — KOGUSUMMA  440 000  420 000  420 000,—  95,45  
Jaotis 4 — Kogusumma  323 381 000  321 316 000  304 777 309,69  94,25  L 57/240  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 4 0 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  
4 0 0 Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase 
tegevusega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
63 000 000  62 000 000  61 000 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks: 
— sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud; 
— poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud liidu poliitilise tegevuse raames.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Juhatuse 30. juuni 2003. aasta otsusega vastu võetud eelarvepunkti 4 0 0 assigneeringute kasutamise eeskiri, nagu 
viimati muudetud 27. aprillil 2015.  
4 0 2 Euroopa tasandi erakondade rahastamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
32 447 000  31 905 000  30 575 015,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa tasandi erakondade rahastamiseks. Tagada tuleb hea valitsemistava ja vahendite 
kasutamise kindel kontroll.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu leping, eriti selle artikli 10 lõige 4.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikkel 224.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, 22. oktoober 2014, mis käsitleb Euroopa tasandi 
erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014. lk 1).  28.2.2018  ET L 57/241 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 4 0 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  (jätkub)  
4 0 3 Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
19 323 000  19 000 000  18 377 156,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamiseks. Tagada tuleb hea valitsemistava ja vahendite 
kasutamise kindel kontroll.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu leping, eriti selle artikli 10 lõige 4.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikkel 224.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, 22. oktoober 2014, mis käsitleb Euroopa tasandi 
erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014. lk 1).  
PEATÜKK 4 2 — PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD  
4 2 2 Parlamendiliikmete assistentide kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
208 171 000  207 991 000  194 405 138,69  
Märkused  
Assigneering on mõeldud töötajatega seotud kulude, parlamendiliikmete assisteerimise eest vastutavate teenuseosuta- 
jatega seotud kulude ning makseagentidega seotud kulude katmiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka parlamendiliikmete registreeritud assistentide lähetus- ja koolituskulud (väliskursused).  
See on ette nähtud ka vahetuskursierinevusteks, mis kaetakse Euroopa Parlamendi eelarvest vastavalt parlamendiliikmete 
assisteerimise kulude hüvitamise suhtes kohaldatavatele sätetele, ning parlamendiliikmete assistentide haldamisega 
seotud abiteenuste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 775 000 eurot.  L 57/242  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 4 2 — PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD  (jätkub)  
4 2 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 21.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 33–44.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige artikkel 5a ja artiklid 125–139.  
Juhatuse otsus, 14. aprill 2014, Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste VII jaotise rakendusmeetmete 
kohta.  
PEATÜKK 4 4 — PARLAMENDILIIKMETE JA ENDISTE PARLAMENDILIIKMETE KOOSOLEKUD JA MUU TEGEVUS  
4 4 0 Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
220 000  210 000  210 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi endiste liikmete ühenduse koosolekute kuludeks ning vajaduse korral 
muudeks sellega seotud kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
4 4 2 Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
220 000  210 000  210 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute kuludeks ja vajaduse korral muudeks 
sellega seotud kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  28.2.2018  ET L 57/243 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 5 
EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMET NING 
SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE  
PEATÜKK 5 0 — EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMETI 
NING SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste 
sihtasutuste ameti tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Sõltumatute väljapaistvate isikute komiteega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 57/244  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 5 
EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMET NING 
SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE  
PEATÜKK 5 0 — EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMETI NING 
SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE KULUD  
5 0 0 Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti tegevuskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on mõeldud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti kulude 
katmiseks, et tagada selle täielik ja sõltumatu tegevus.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, 22. oktoober 2014, mis käsitleb Euroopa tasandi 
erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1), eriti selle 
artikli 6 lõiked 1 ja 7.  
5 0 1 Sõltumatute väljapaistvate isikute komiteega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on mõeldud katma kulusid, mis on seotud sõltumatute väljapaistvate isikute komitee sekretariaadi ja 
rahastamisega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, 22. oktoober 2014, mis käsitleb Euroopa tasandi 
erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1), eriti selle 
artikli 11 lõige 2.  28.2.2018  ET L 57/245 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV 
PEATÜKK 10 3 — LAIENEMISRESERV 
PEATÜKK 10 4 — INFO- JA KOMMUNIKATSIOONIPOLIITIKA RESERV 
PEATÜKK 10 5 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD KINNISVARA JAOKS 
PEATÜKK 10 6 — UUTE PRIORITEETSETE EESMÄRKIDE RESERV 
PEATÜKK 10 8 — SÜSTEEMI EMAS RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  1 000 000  864 300  0,—  0  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  1 000 000  864 300  0,—  0  
PEATÜKK 10 3  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 4  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 4 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 5  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 6  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 8  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  1 000 000  864 300  0,—  0  
KÕIK KOKKU  1 950 687 373  1 909 590 000  1 823 844 172,25  93,50  L 57/246  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 000 000  864 300  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul vastu võetud eelarveotsustest tulenevateks ettenägematuteks kuludeks.  
PEATÜKK 10 3 — LAIENEMISRESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kuludeks seoses laienemiseks valmistumisega.  
PEATÜKK 10 4 — INFO- JA KOMMUNIKATSIOONIPOLIITIKA RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud info- ja kommunikatsioonipoliitika kuludeks.  
PEATÜKK 10 5 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD KINNISVARA JAOKS  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/247 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 10 5 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD KINNISVARA JAOKS  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kinnisvarainvesteeringute ja sisustustööde kuludeks. Euroopa Parlamendi 
juhatusel palutakse võtta kinnisvara valdkonnas vastu sidus ja vastutustundeline pikaajaline strateegia, milles võetakse 
arvesse suurenevate hoolduskuludega seotud eriprobleemi, renoveerimisvajadust ja turvamiskulusid ning tagatakse 
Euroopa Parlamendi eelarve jätkusuutlikkus.  
PEATÜKK 10 6 — UUTE PRIORITEETSETE EESMÄRKIDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonis väljatöötamisel olevate prioriteetsete projektidega seotud kuludeks.  
PEATÜKK 10 8 — SÜSTEEMI EMAS RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tegevuskuludega seotud konkreetsete eelarveridade rahastamiseks vastavalt juhatuse 
otsustele EMASi tegevuskava rakendamise kohta, eelkõige pärast Euroopa Parlamendi süsinikdioksiidi bilansi hindamist.  L 57/248  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
TÖÖTAJAD  
I jagu – Euroopa Parlament  
Tegevusüksus ja 
palgaaste  2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Teised  Fraktsioonid  Teised  Fraktsioonid  
Kategooriata  1  —  —  —  1  —  —  —  
AD 16  13  —  1  7  13  —  1  7  
AD 15  54  —  1  5  54  —  1  5  
AD 14  213  2  7  36  214  2  7  36  
AD 13  430  8  2  38  439  8  2  38  
AD 12  327  —  13  60  294  —  13  60  
AD 11  157  —  8  29  154  —  7  29  
AD 10  253  —  8  30  213  —  7  25  
AD 9  337  —  6  40  149  —  6  32  
AD 8  341  —  8  38  446  —  7  40  
AD 7  250  —  3  68  311  —  2  65  
AD 6  161  —  9  50  181  —  8  46  
AD 5  105  —  4  70  143  —  5  88  
Kokku AD  2 641  10  70  471  2 611  10  66  471  
AST 11  102  10  —  37  120  10  —  37  
AST 10  80  —  19  35  82  —  20  35  
AST 9  509  —  4  42  570  —  4  42  
AST 8  314  —  10  39  288  —  6  39  
AST 7  304  —  3  49  321  —  2  47  
AST 6  310  —  4  74  304  —  6  73  
AST 5  430  —  15  81  376  —  19  70  
AST 4  313  —  4  85  354  —  3  90  
AST 3  177  —  13  86  216  —  15  84  
AST 2  21  —  —  56  38  —  —  53  
AST 1  — —  —  80  2  —  —  94  
Kokku AST  2 560  10  72  664  2 671  10  75  664  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  70  —  —  —  50  —  —  —  
AST/SC 1  134  —  —  —  134  —  —  —  
Kokku AST/SC  204  —  —  —  184  —  —  —  
Kokku  5 406  ( 1 ) 20  ( 2 ) 142  ( 3 ) 1 135  5 467  ( 1 ) 20  ( 2 ) 141  ( 3 ) 1 135  
Kõik kokku  6 683  6 743  
( 1 ) Nendest 3  ad personam  edutamist (kolm astmelt AD 14 astmele AD 15), mida võimaldatakse erandjuhtudel teenekatele ametnikele. 
( 2 ) Institutsiooni huvides mujale lähetatud ametnike mõtteline reserv, mis ei kajastu töötajate koguarvus. 
( 3 ) Sh üks ajutine AD 12 ametikoht – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktor.  28.2.2018  ET L 57/249 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
II JAGU  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU  L 57/250  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarveaasta 2018 kulude 
finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  572 894 377  
Omavahendid  – 53 020 000  
Nõutav osamaks  519 874 377  28.2.2018  ET L 57/251 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  26 645 000  26 381 000  23 763 814,—  89,19  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teen- 
istuses olevate teenistujate palkadelt makstavast ajutisest 
maksust  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  3 565 000  3 530 000  4 593 738,—  128,86  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  30 210 000  29 911 000  28 357 552,—  93,87  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  22 810 000  22 584 000  23 485 529,—  102,96  
4 1 1  Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine  p.m.  p.m.  1 220 078,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  22 810 000  22 584 000  24 705 607,—  108,31  
Jaotis 4 — Kogusumma  53 020 000  52 495 000  53 063 159,—  100,08  L 57/252  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
26 645 000  26 381 000  23 763 814,—  
Märkused  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadelt makstavast 
ajutisest maksust  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
3 565 000  3 530 000  4 593 738,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
22 810 000  22 584 000  23 485 529,—  28.2.2018  ET L 57/253 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 220 078,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikkel 4 ja artikli 11 lõige 2.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikli 11 lõige 2 ja artikkel 48.  L 57/254  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE 
EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  16 629,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 2  Tulud teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupadest 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  16 629,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  16 629,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja seadmete kasutusse andmise eest  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude maksetest  p.m.  p.m.  1 240 386,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 240 386,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  2 664,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2 664,—  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  965 419,—  
5 5 1  Sellised tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende 
tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  158 304,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 123 723,—  28.2.2018  ET L 57/255 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  17 448 493,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu tulu fondidelt, toetused, kinked 
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised 
tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 678 282,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  19 126 775,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Mitmesugused hüvitised — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  703 283,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  703 283,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  22 213 460,—  L 57/256  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  16 629,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Tulud teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupadest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/257 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 0 Laekumised mööbli ja seadmete kasutusse andmise eest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude maksetest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 240 386,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  2 664,—  L 57/258  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  965 419,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Sellised tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  158 304,—  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  17 448 493,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/259 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 2 Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 678 282,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Mitmesugused hüvitised — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  703 283,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/260  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 6 3 — ERIKOKKULEPETEGA SEOTUD OSAMAKSED 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 1  
6 1 2  Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 3  
6 3 1  Osamaksed Schengeni acquis’ raames — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 1 1  Islandi ja Norraga sõlmitud raamlepingu raames tekkinud 
halduskulude osamaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 178 789,—  
Artikkel 6 3 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 178 789,—  
PEATÜKK 6 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 178 789,—  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 178 789,—  28.2.2018  ET L 57/261 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 2 Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 6 3 — ERIKOKKULEPETEGA SEOTUD OSAMAKSED  
6 3 1 Osamaksed Schengeni acquis’ raames — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 1 1 Islandi ja Norraga sõlmitud raamlepingu raames tekkinud halduskulude osamaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 178 789,—  
Märkused  
Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline 18. mai 1999. aasta leping viimase kahe 
riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36) 
ja eelkõige selle artiklist 12 tulenevate halduskulude osamaksed.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  L 57/262  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/263 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 7 
VIIVISED JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISED JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 7 0  
7 0 0  Viivised  
7 0 0 0  Viivised seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud 
omavahenditega  p.m.  p.m.  0,—  
7 0 0 1  Muud viivised  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 7 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
7 0 9  Muud intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 7 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 7 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 57/264  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 7 
VIIVISED JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISED JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
7 0 0 Viivised  
7 0 0 0 Viivised seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud omavahenditega  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  
7 0 0 1 Muud viivised  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  
7 0 9 Muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  28.2.2018  ET L 57/265 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  904,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  904,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  904,—  
KÕIK KOKKU  53 020 000  52 495 000  76 456 312,—  144,20  L 57/266  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  904,—  28.2.2018  ET L 57/267 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  1 346 000  1 322 000  971 453,—  
1 1 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  328 800 000  315 446 000  294 763 750,—  
1 2 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  13 040 000  14 149 000  12 364 849,—  
1 3 MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS 
TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  9 973 000  9 407 000  8 556 633,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  353 159 000  340 324 000  316 656 685,—  
2 HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  56 360 377  57 789 000  73 241 358,—  
2 1 INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  47 873 000  48 449 000  43 713 062,—  
2 2 TEGEVUSKULUD  114 002 000  113 014 000  85 323 021,—  
Jaotis 2 — Kogusumma  218 235 377  219 252 000  202 277 441,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  1 500 000  2 000 000  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  1 500 000  2 000 000  0,—  
KÕIK KOKKU  572 894 377  561 576 000  518 934 126,—  L 57/268  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasud ja muud õigused  
1 0 0 0  Põhipalk  
Liigendamata assigneeringud  342 000  335 000  319 196,—  93,33  
1 0 0 1  Ametikohaga seotud rahalised õigused  
Liigendamata assigneeringud  70 000  68 000  64 896,—  92,71  
1 0 0 2  Isikliku olukorraga seotud rahalised õigused  
Liigendamata assigneeringud  10 000  10 000  8 531,—  85,31  
1 0 0 3  Sotsiaalkindlustus  
Liigendamata assigneeringud  14 000  14 000  12 461,—  89,01  
1 0 0 4  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  675 000  675 000  429 818,—  63,68  
1 0 0 6  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel 
ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 0 0 7  Töötasude iga-aastane kohandamine  
Liigendamata assigneeringud  50 000  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  1 161 000  1 102 000  834 902,—  71,91  
1 0 1  Teenistuse lõpetamine  
1 0 1 0  Üleminekutoetus  
Liigendamata assigneeringud  185 000  170 000  136 551,—  73,81  
Artikkel 1 0 1 — Kogusumma  185 000  170 000  136 551,—  73,81  
1 0 2  Esialgne assigneering  
1 0 2 0  Esialgne assigneering rahaliste õiguste muutumise korral  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  50 000  0,—  
Artikkel 1 0 2 — Kogusumma  p.m.  50 000  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  1 346 000  1 322 000  971 453,—  72,17  
PEATÜKK 1 1  
1 1 0  Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 1 0 0  Põhipalgad  
Liigendamata assigneeringud  246 398 000  236 814 000  223 030 383,—  90,52  28.2.2018  ET L 57/269 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 1  Personalieeskirjades sätestatud ametikohaga seonduvad rahalised 
õigused  
Liigendamata assigneeringud  1 920 000  1 850 000  1 322 671,—  68,89  
1 1 0 2  Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad 
rahalised õigused  
Liigendamata assigneeringud  62 300 000  59 571 000  57 356 078,—  92,06  
1 1 0 3  Sotsiaalkindlustus  
Liigendamata assigneeringud  10 100 000  9 452 000  9 339 564,—  92,47  
1 1 0 4  Paranduskoefitsiendid  
Liigendamata assigneeringud  52 000  50 000  142 502,—  274,04  
1 1 0 5  Ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  1 450 000  1 500 000  1 110 425,—  76,58  
1 1 0 6  Personalieeskirjades sätestatud rahalised õigused teenistusse 
asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  2 400 000  2 600 000  1 904 300,—  79,35  
1 1 0 7  Töötasude iga-aastane kohandamine  
Liigendamata assigneeringud  3 128 000  
Artikkel 1 1 0 — Kogusumma  327 748 000  311 837 000  294 205 923,—  89,77  
1 1 1  Teenistusest lahkumine  
1 1 1 0  Hüvitis seoses teenistuskoha huvides pensionile jäämisega 
(kooskõlas personalieeskirja artiklitega 41 ja 50)  
Liigendamata assigneeringud  362 000  171 000  54 169,—  14,96  
1 1 1 1  Teenistusest lõpliku lahkumise hüvitis  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 1 2  Endiste peasekretäride õigused  
Liigendamata assigneeringud  690 000  665 000  503 658,—  72,99  
Artikkel 1 1 1 — Kogusumma  1 052 000  836 000  557 827,—  53,03  
1 1 2  Esialgne assigneering  
1 1 2 0  Esialgne assigneering (ametnikud ja ajutised töötajad)  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  2 767 000  0,—  
1 1 2 1  Esialgne assigneering (pensionile jäänud ja ametist vabastatud 
isikud)  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  6 000  0,—  
Artikkel 1 1 2 — Kogusumma  p.m.  2 773 000  0,—  
PEATÜKK 1 1 — KOGUSUMMA  328 800 000  315 446 000  294 763 750,—  89,65  L 57/270  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused  
1 2 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  10 565 000  9 706 000  9 283 499,—  87,87  
1 2 0 1  Riikide lähetatud eksperdid  
Liigendamata assigneeringud  993 000  973 000  743 968,—  74,92  
1 2 0 2  Praktika  
Liigendamata assigneeringud  680 000  670 000  583 054,—  85,74  
1 2 0 3  Sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  498 000  2 498 000  1 678 745,—  337,10  
1 2 0 4  Lisateenused tõlkeosakonnale  
Liigendamata assigneeringud  200 000  200 000  75 583,—  37,79  
1 2 0 7  Töötasude iga-aastane kohandamine  
Liigendamata assigneeringud  104 000  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  13 040 000  14 047 000  12 364 849,—  94,82  
1 2 2  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  102 000  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  13 040 000  14 149 000  12 364 849,—  94,82  
PEATÜKK 1 3  
1 3 0  Personalijuhtimise kulud  
1 3 0 0  Mitmesugused värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  192 000  181 000  172 215,—  89,70  
1 3 0 1  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  2 028 000  1 992 000  1 955 930,—  96,45  
Artikkel 1 3 0 — Kogusumma  2 220 000  2 173 000  2 128 145,—  95,86  
1 3 1  Institutsiooni abi oma töötajatele  
1 3 1 0  Eritoetused  
Liigendamata assigneeringud  30 000  30 000  0,—  0  
1 3 1 1  Sotsiaalsed kontaktid töötajate vahel  
Liigendamata assigneeringud  117 000  117 000  116 650,—  99,70  28.2.2018  ET L 57/271 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 3 1  (jätkub)  
1 3 1 2  Täiendav abi puudega inimestele  
Liigendamata assigneeringud  210 000  210 000  167 512,—  79,77  
1 3 1 3  Muud sotsiaalkulutused  
Liigendamata assigneeringud  66 000  66 000  65 600,—  99,39  
Artikkel 1 3 1 — Kogusumma  423 000  423 000  349 762,—  82,69  
1 3 2  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad 
meetmed  
1 3 2 0  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  505 000  498 000  404 075,—  80,01  
1 3 2 1  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 3 2 2  Lastesõimed ja laste hoidu võimaldavad asutused  
Liigendamata assigneeringud  2 895 000  2 683 000  2 366 000,—  81,73  
Artikkel 1 3 2 — Kogusumma  3 400 000  3 181 000  2 770 075,—  81,47  
1 3 3  Lähetused  
1 3 3 1  Nõukogu peasekretariaadi lähetuskulud  
Liigendamata assigneeringud  3 130 000  2 980 000  2 579 923,—  82,43  
1 3 3 2  Euroopa Ülemkoguga seotud teenistujate sõidukulud  
Liigendamata assigneeringud  800 000  650 000  728 728,—  91,09  
Artikkel 1 3 3 — Kogusumma  3 930 000  3 630 000  3 308 651,—  84,19  
1 3 4  Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele (2. tüüp)  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 3 — KOGUSUMMA  9 973 000  9 407 000  8 556 633,—  85,80  
Jaotis 1 — Kogusumma  353 159 000  340 324 000  316 656 685,—  89,66  L 57/272  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasud ja muud õigused  
1 0 0 0 Põhipalk  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
342 000  335 000  319 196,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja põhipalga katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 1 Ametikohaga seotud rahalised õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
70 000  68 000  64 896,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikohaga seotud rahaliste õiguste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 0 0 2 Isikliku olukorraga seotud rahalised õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 000  10 000  8 531,—  28.2.2018  ET L 57/273 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja isikliku olukorraga seotud rahaliste õiguste katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 3 Sotsiaalkindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
14 000  14 000  12 461,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja eest tööandja makstavate kindlustusmaksete katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 4 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
675 000  675 000  429 818,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse järgmised kulud: 
— lähetusega kaasnevad sõidukulud ja päevarahad ning lisa- või erakorralised kulud, mis kaasnevad Euroopa 
Ülemkogu eesistuja lähetusega;  L 57/274  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 4  (jätkub)  
— Euroopa Ülemkogu eesistuja esinduskulud, mis on seotud tema ülesannete täitmisega ja on osa institutsiooni 
tegevusest; 
— Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikohale asumise või ametikohalt lahkumise ettevalmistustega seotud ühekordsed 
kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 0 0 6 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistusse asumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest 
lahkumisega seotud rahaliste õiguste katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 0 0 7 Töötasude iga-aastane kohandamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
50 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja töötasu muutumisega kaasneva finantsmõju katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 0 1 Teenistuse lõpetamine  
1 0 1 0 Üleminekutoetus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
185 000  170 000  136 551,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks:  28.2.2018  ET L 57/275 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 1  (jätkub)  
1 0 1 0  (jätkub)  
— Euroopa Ülemkogu eesistuja üleminekutoetus; 
— Euroopa Ülemkogu endise eesistuja lese ja orbude toitjakaotuspensionid; 
— paranduskoefitsientide mõju Euroopa Ülemkogu institutsiooni endise eesistuja vanaduspensionile.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 2 Esialgne assigneering  
1 0 2 0 Esialgne assigneering rahaliste õiguste muutumise korral  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  50 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja rahaliste õiguste muutumisega kaasneva finantsmõju 
katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringud eelarveaastaks hinnatakse Euroopa Ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelu alusel.  
Võtmaks arvesse asjaolu, et kõik ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohad ei ole kogu aeg täidetud, kohaldatakse 
töötasude, toetuste ja maksete suhtes 5,0 % kindlamääralist vähendamist.  L 57/276  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0 Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 1 0 0 Põhipalgad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
246 398 000  236 814 000  223 030 383,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate 
põhipalkade, väljavõtmata iga-aastase puhkuse ja juhtimistoetuste rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 1 Personalieeskirjades sätestatud ametikohaga seonduvad rahalised õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 920 000  1 850 000  1 322 671,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— sekretariaaditoetusi, 
— majutus- ja transporditoetusi, 
— kindlasummalisi kohalike sõidukulude hüvitisi, 
— hüvitisi vahetustega töö või valveaja eest ametniku töökohal või kodus, 
— muid hüvitisi ja tagasimakseid, 
— ületunnitööd (autojuhid, turvatöötajad, nõukogu peasekretäri ja Euroopa Ülemkogu eesistuja sekretärid).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/277 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 2 Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad rahalised õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
62 300 000  59 571 000  57 356 078,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetusi; 
— majapidamis-, ülalpeetava lapse- ja haridustoetusi; 
— lapsehoolduspuhkuse või perepuhkuse toetusi; 
— ametniku või ajutise töötaja, tema abikaasa ja tema ülalpeetavate isikute töötamiskohast päritolukohta sõitmise 
kulusid; 
— muid hüvitisi ja toetusi.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 3 Sotsiaalkindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 100 000  9 452 000  9 339 564,—  L 57/278  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 3  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus, kutsehaiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustusmaksed, 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni maksed, et võimaldada ajutistel töötajatel luua või säilitada 
pensioniõigused nende päritoluriigis.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 4 Paranduskoefitsiendid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
52 000  50 000  142 502,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate 
puhul selliste paranduskoefitsientide mõju katmiseks, mida kohaldatakse töötasule ja osale tasudest, mis kantakse üle 
teise riiki kui töökohariik.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 5 Ületunnitöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 450 000  1 500 000  1 110 425,—  28.2.2018  ET L 57/279 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 5  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamisega seotud kulude katmiseks vastavalt allpool nimetatud sätetele.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 6 Personalieeskirjades sätestatud rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahku misel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 400 000  2 600 000  1 904 300,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende pereliikmete) sõidukulud teenistusse asumisel või teenistusest 
lahkumisel või teisele tööle üleviimisel, kui muutub töökoha asukoht; 
— sisseseadmis- või ümberasumistoetus ja kolimiskulud ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on pidanud vahetama 
elukohta pärast teenistusse asumist või pärast nende teisele tööle üleviimist või pärast teenistusest lõplikku 
lahkumist, millele järgneb teise elukohta ümberasumine; 
— päevarahad ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et pärast teenistusse asumist on nad pidanud 
vahetama elukohta; 
— teenistusest vabastamise hüvitis katseajal olevale ametnikule, kes vabastatakse töölt ilmse sobimatuse tõttu; 
— hüvitis ajutise töötaja lepingu lõpetamise korral institutsiooni poolt.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/280  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 7 Töötasude iga-aastane kohandamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 128 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja ajutiste töötajate töötasude muutumisega kaasneva finantsmõju katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 1 1 Teenistusest lahkumine  
1 1 1 0 Hüvitis seoses teenistuskoha huvides pensionile jäämisega (kooskõlas personalieeskirja artiklitega 41 ja 50)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
362 000  171 000  54 169,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmistele ametnikele makstavate hüvitiste katmiseks: 
— reservi arvamise korral seoses töökohtade arvu vähendamisega institutsioonis, 
— teenistuskoha huvides pensionile jäänud astme AD 16 või AD 15 ametnik.  
See katab ka tööandja osa ravikindlustusest ja nimetatud hüvitistele kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
1 1 1 1 Teenistusest lõpliku lahkumise hüvitis  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/281 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 1  (jätkub)  
1 1 1 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— personalieeskirjade või määruse (EÜ, Euratom) nr 1747/2002 alusel makstavad toetused, 
— tööandjapoolsed osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse, 
— mitmesugustele hüvitistele kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1747/2002, 30. september 2002, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu 
Nõukogu koosseisulisele ametikohale määratud Euroopa ühenduste ametnike teenistuse lõpetamiseks seoses institut- 
siooni reformiga (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 5).  
1 1 1 2 Endiste peasekretäride õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
690 000  665 000  503 658,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— institutsiooni endiste peasekretäride vanaduspension, 
— institutsiooni endiste peasekretäride leskede ja orbude toitjakaotuspensionid, 
— institutsiooni endiste peasekretäride vanaduspensioni paranduskoefitsientide mõju rahastamine.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 57/282  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 2 Esialgne assigneering  
1 1 2 0 Esialgne assigneering (ametnikud ja ajutised töötajad)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  2 767 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu poolt töötasude ajakohastamise kulude katmiseks.  
Assigneering on esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist käesoleva peatüki asjakohastele 
eelarveridadele.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65 ja XI lisa.  
1 1 2 1 Esialgne assigneering (pensionile jäänud ja ametist vabastatud isikud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  6 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu poolt töötasude ajakohastamise kulude katmiseks.  
Assigneering on esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist käesoleva peatüki asjakohastele 
eelarveridadele.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65 ja XI lisa.  28.2.2018  ET L 57/283 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 2 0 Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused  
1 2 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 565 000  9 706 000  9 283 499,—  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud muude teenistujate, eelkõige abitöötajate, lepinguliste töötajate, kohaliku 
personali, erinõunike (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste tähenduses) töötasude, tööandja poolt eri 
sotsiaalkindlustussüsteemidesse tehtavate maksete ning selliste teenistujate töötasule kohaldatavate paranduskoefit- 
sientide mõju katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 1 Riikide lähetatud eksperdid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
993 000  973 000  743 968,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud riikide lähetatud ekspertide hüvitiste ja halduskulude rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/829/EÜ, 5. detsember 2007, mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja 
sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2003/479/EÜ (ELT L 327, 
13.12.2007, lk 10).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1027, 23. juuni 2015, mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud ekspertide suhtes 
kohaldatavaid eeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/829/EÜ (ELT L 163, 30.6.2015, lk 40).  
1 2 0 2 Praktika  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
680 000  670 000  583 054,—  L 57/284  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud praktikantide stipendiumi, õpingutega seotud sõidu- ja lähetuskulude ning praktika ajal 
õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 0 3 Sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
498 000  2 498 000  1 678 745,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi nende teenuste kulude katmiseks, mida osutavad isikud, kes ei ole seotud 
institutsiooniga, ja eelkõige: 
— mitmesuguseid teenuseid osutav ajutine personal, 
— lisapersonal kohtumisteks Luxembourgis ja Strasbourgis, 
— töötajatega seotud juurdepääsuload, 
— töötingimuste valdkonna eksperdid.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 0 4 Lisateenused tõlkeosakonnale  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
200 000  200 000  75 583,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooniväliste tõlkebüroode osutatud tõlketeenuste kulude katmiseks, et ühest küljest 
vähendada nõukogu tõlkeosakonna ajutist ülekoormust ning teisest küljest kontrollida Euroopa Liidu keelte hulka 
mittekuuluvates keeltes kolmandate riikidega sõlmitud lepinguid ja muid kokkuleppeid. Assigneeringust kavatsetakse 
katta ka nõukogu tõlkealaseid arendusprojekte.  
Punkt katab samuti Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusele antud mis tahes tööga seotud kulutused.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/285 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 7 Töötasude iga-aastane kohandamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
104 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muu personali töötasude muutumisega kaasneva finantsmõju katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 2 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  102 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu poolt töötasude ajakohastamise kulude katmiseks.  
Assigneering on esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist käesoleva peatüki asjakohastele 
eelarveridadele.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  
1 3 0 Personalijuhtimise kulud  
1 3 0 0 Mitmesugused värbamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
192 000  181 000  172 215,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 ette nähtud konkursside korraldamise kulud ning vestlusele ja arstlikule läbivaatusele 
kutsutud kandidaatide sõidu- ja elamiskulud;  L 57/286  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
1 3 0 0  (jätkub)  
— ajutiste töötajate, abipersonali ja kohaliku personali valikuprotseduuride korraldamise kulud; 
— valimis- ja valikukomisjonide tööga seotud kulud, eelkõige kandidaatide pädevuste hindamiseks kasutatavate 
eritestide kulud; kui see on põhjendatud ametikohast tulenevate vajadustega ja kui on konsulteeritud Euroopa 
Personalivaliku Ametiga, võib seda assigneeringut kasutada konkursside korraldamiseks institutsiooni enda poolt; 
— uue töökoha leidmise meetmete kulud, 
— muud tüüpi värbamis- ja liikuvuskulud, näiteks nõustamisteenuste ja vabade ametikohtade teatavakstegemise kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 3 0 1 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 028 000  1 992 000  1 955 930,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— institutsioonidevaheliste ja institutsioonidesiseste täienduskursuste ja ümberõppe, sealhulgas keelekursuste korral- 
damine, pädevuse kontrollimine; 
— ametnike seminaride ja konverentside osavõtumaksud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  28.2.2018  ET L 57/287 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
1 3 0 1  (jätkub)  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 3 1 Institutsiooni abi oma töötajatele  
1 3 1 0 Eritoetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
30 000  30 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eriti raskes olukorras olevate ametnike ja muu personali abistamiseks võetavate meetmete 
rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 24 ja 76.  
1 3 1 1 Sotsiaalsed kontaktid töötajate vahel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
117 000  117 000  116 650,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötajate omavaheliste sotsiaalsete kontaktide kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 3 1 2 Täiendav abi puudega inimestele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
210 000  210 000  167 512,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud puudega inimeste abistamise poliitika raames antava abi katmiseks puudega inimestele, kes 
on: L 57/288  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 1  (jätkub)  
1 3 1 2  (jätkub)  
— teenistuses olevad ametnikud, 
— teenistuses olevate ametnike abikaasad, 
— ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses.  
Assigneering võimaldab eelarve raames olemasolevate rahaliste vahendite piires ja pärast seda, kui on arvesse võetud 
elukoha- või päritoluriigist saadavad hüvitised, hüvitada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vajalikud mittemedit- 
siinilised kulud, mis on tingitud puudest.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 3 1 3 Muud sotsiaalkulutused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
66 000  66 000  65 600,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötajate ja nende perekondade kasuks tehtavate muude sotsiaalkulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 3 2 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad meetmed  
1 3 2 0 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
505 000  498 000  404 075,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Ülemkoguga seotud meditsiinikulud; 
— meditsiinikabinettide tegevuskulud, tarbimis-, hoolekande- ja meditsiinilise varustuse kulud; 
— terviseuuringutega (töölevõtmisel ja iga-aastased) seotud kulud; 
— invaliidsuskomiteede ja eriuuringute jaotisesse paigutatavad kulud;  28.2.2018  ET L 57/289 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 2  (jätkub)  
1 3 2 0  (jätkub)  
— monitoriga töötamiseks vajalike prillidega seotud kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Peasekretäri vastu võetud sisedirektiiv nr 2/2010, mis käsitleb monitoriga töötamiseks vajalike prillidega seotud kulude 
hüvitamist.  
1 3 2 1 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate rendilevõtja osutatud teenuste eest makstava tasu katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 3 2 2 Lastesõimed ja laste hoidu võimaldavad asutused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 895 000  2 683 000  2 366 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— nõukogu osamaks lasteaedade ja teiste sõimede ning laste hoidu võimaldavate asutuste kuludesse (maksta komis- 
jonile), 
— nõukogu lastesõime halduskulud.  
Vanemate osamaksudest ja vanemate tööandjateks olevate asutuste osamaksudest laekuvatest tuludest tulenev sihtot- 
starbeline tulu.  L 57/290  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 2  (jätkub)  
1 3 2 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: 957 000 eurot.  
1 3 3 Lähetused  
1 3 3 1 Nõukogu peasekretariaadi lähetuskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 130 000  2 980 000  2 579 923,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nõukogu peasekretariaadi personali lähetuskulude ja ametireiside, sõidukulude, päeva- 
rahade ning lähetusega kaasnevate või erakorraliste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
1 3 3 2 Euroopa Ülemkoguga seotud teenistujate sõidukulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
800 000  650 000  728 728,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja kabineti liikmete ja muu eesistuja alluvuses töötava personali 
Euroopa Ülemkogu konkreetse tegevusega seotud lähetuskulude ja ametireiside, sõidukulude, päevarahade ning 
lähetusega kaasnevate või erakorraliste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  28.2.2018  ET L 57/291 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 4 Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele (2. tüüp)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Selle assigneeringu eesmärk on katta nõukogu toetus Euroopa Koolide kuratooriumi akrediteeritud Euroopa Koolidele 
(2. tüüp) või hüvitada komisjoni poolt kooskõlas komisjoniga sõlmitud teenuslepinguga Euroopa Koolide kuratooriumi 
akrediteeritud Euroopa Koolidele (2. tüüp) makstud toetus. See katab personalieeskirjadega reguleeritud nõukogu 
töötajate lastega seotud kulud, kes käivad nimetatud koolides.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Komisjoni 1. augusti 2013. aasta otsus C(2013) 4886 ELi toetuse maksmise kohta Euroopa koolide kuratooriumi 
akrediteeritud koolidele proportsionaalselt ühenduse töötajate registreeritud laste arvule, millega asendatakse komisjoni 
otsus K(2009) 7719, nagu seda on muudetud komisjoni otsusega K(2010) 7993 (ELT C 222, 2.8.2013, lk 8).  L 57/292  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 2 
HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  1 109 000  1 982 000  17 759 045,—  1 601,36  
2 0 0 1  Iga-aastased liisingumaksed  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 2  Kinnisvara omandamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  11 005 000,—  
2 0 0 3  Sisustus- ja paigaldustööd  
Liigendamata assigneeringud  8 855 377  10 618 000  7 338 868,—  82,87  
2 0 0 4  Turvalisusega seotud tööd  
Liigendamata assigneeringud  2 547 000  2 830 000  904 859,—  35,53  
2 0 0 5  Hoonete omandamisele, ehitamisele ja sisustamisele eelnevad 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  690 000  711 000  519 100,—  75,23  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  13 201 377  16 141 000  37 526 872,—  284,26  
2 0 1  Hoonetega seotud kulud  
2 0 1 0  Puhastus- ja hooldustööd  
Liigendamata assigneeringud  19 080 000  19 057 000  15 356 378,—  80,48  
2 0 1 1  Vesi, gaas, elektrienergia ja küte  
Liigendamata assigneeringud  4 766 000  4 974 000  3 706 814,—  77,78  
2 0 1 2  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  18 493 000  16 815 000  15 925 700,—  86,12  
2 0 1 3  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  270 000  191 000  319 141,—  118,20  
2 0 1 4  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  550 000  611 000  406 453,—  73,90  
Artikkel 2 0 1 — Kogusumma  43 159 000  41 648 000  35 714 486,—  82,75  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  56 360 377  57 789 000  73 241 358,—  129,95  28.2.2018  ET L 57/293 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Informaatika ja telekommunikatsioon  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara omandamine  
Liigendamata assigneeringud  10 716 000  12 262 000  13 500 520,—  125,98  
2 1 0 1  Arvutisüsteemide töö ja arendamisega seotud sisseostetavad 
teenused  
Liigendamata assigneeringud  21 798 000  21 850 000  18 355 019,—  84,21  
2 1 0 2  Seadmete ja tarkvara teenindus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  7 196 000  7 156 000  5 213 407,—  72,45  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  1 590 000  1 532 000  1 649 691,—  103,75  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  41 300 000  42 800 000  38 718 637,—  93,75  
2 1 1  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  733 000  942 000  666 719,—  90,96  
2 1 2  Tehniline varustus ja seadmed  
2 1 2 0  Tehnilise varustuse ja seadmete ostmine ja väljavahetamine  
Liigendamata assigneeringud  2 494 000  2 650 000  2 636 755,—  105,72  
2 1 2 1  Tehnilise varustuse ja seadmete töö ja arendamisega seotud 
sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  312 000  78 000  229 427,—  73,53  
2 1 2 2  Tehnilise varustuse ja seadmete üürimine, teenindus, hooldus ja 
remont  
Liigendamata assigneeringud  1 538 000  931 000  620 714,—  40,36  
Artikkel 2 1 2 — Kogusumma  4 344 000  3 659 000  3 486 896,—  80,27  
2 1 3  Transport  
Liigendamata assigneeringud  1 496 000  1 048 000  840 810,—  56,20  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  47 873 000  48 449 000  43 713 062,—  91,31  
PEATÜKK 2 2  
2 2 0  Koosolekud ja konverentsid  
2 2 0 0  Delegatsioonide sõidukulud  
Liigendamata assigneeringud  17 802 000  17 802 000  16 609 174,—  93,30  
2 2 0 1  Mitmesugused sõidukulud  
Liigendamata assigneeringud  470 000  470 000  390 943,—  83,18  L 57/294  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 2 0  (jätkub)  
2 2 0 2  Tõlkekulud  
Liigendamata assigneeringud  79 316 000  79 816 000  57 587 693,—  72,61  
2 2 0 3  Esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  175 000  150 000  157 763,—  90,15  
2 2 0 4  Mitmesugused sisenõupidamiste kulud  
Liigendamata assigneeringud  4 040 000  4 174 000  2 943 355,—  72,86  
2 2 0 5  Konverentside, kongresside ja koosolekute korraldamine  
Liigendamata assigneeringud  260 000  190 000  75 834,—  29,17  
Artikkel 2 2 0 — Kogusumma  102 063 000  102 602 000  77 764 762,—  76,19  
2 2 1  Teabega seotud kulud  
2 2 1 0  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  3 770 000  2 000 000  1 652 329,—  43,83  
2 2 1 1  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  1 777 000  3 500 000  2 243 250,—  126,24  
2 2 1 2  Üldväljaanded  
Liigendamata assigneeringud  220 000  250 000  206 002,—  93,64  
2 2 1 3  Teavitamine ja avalikud üritused  
Liigendamata assigneeringud  4 385 000  2 535 000  2 378 741,—  54,25  
Artikkel 2 2 1 — Kogusumma  10 152 000  8 285 000  6 480 322,—  63,83  
2 2 3  Muud kulud  
2 2 3 0  Kontoritarbed  
Liigendamata assigneeringud  358 000  408 000  380 999,—  106,42  
2 2 3 1  Postikulud  
Liigendamata assigneeringud  60 000  80 000  51 000,—  85,00  
2 2 3 2  Uuringute, uurimuste ja konsultatsioonide kulud  
Liigendamata assigneeringud  60 000  45 000  11 500,—  19,17  
2 2 3 3  Institutsioonidevaheline koostöö  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 2 3 4  Kolimine  
Liigendamata assigneeringud  18 000  80 000  24 372,—  135,40  28.2.2018  ET L 57/295 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 5  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  10 000  10 000  5 515,—  55,15  
2 2 3 6  Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid  
Liigendamata assigneeringud  1 000 000  1 250 000  541 903,—  54,19  
2 2 3 7  Muud tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  281 000  254 000  62 648,—  22,29  
Artikkel 2 2 3 — Kogusumma  1 787 000  2 127 000  1 077 937,—  60,32  
PEATÜKK 2 2 — KOGUSUMMA  114 002 000  113 014 000  85 323 021,—  74,84  
Jaotis 2 — Kogusumma  218 235 377  219 252 000  202 277 441,—  92,69  L 57/296  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 2 
HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 109 000  1 982 000  17 759 045,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu poolt kasutatavate hoonete üüri ja maksude ning 
koosolekuruumide, lao ja parkimiskohtade üüri rahastamiseks: 
— ruumid Brüsselis, 
— ruumid Luxembourgis (Kirchberg).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 35 000 eurot.  
Assigneeringutaotluste summat on vähendatud, võttes arvesse hinnangulist sihtotstarbelist tulu.  
2 0 0 1 Iga-aastased liisingumaksed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete või hooneosade iga-aastaste liisingumaksete rahastamiseks kehtivate lepingute või 
koostatavate lepingute alusel.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 2 Kinnisvara omandamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  11 005 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kinnisvara omandamise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/297 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 3 Sisustus- ja paigaldustööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 855 377  10 618 000  7 338 868,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustööde kulude katmiseks, eelkõige 
— teenistusruumide sisustamiseks ja ümberkujundamiseks kooskõlas tegevusalaste nõuetega, 
— teenistusruumide ja tehniliste sisseseadete kohandamiseks, et viia need vastavusse kehtivate töötervishoiu- ja 
tööohutusnõuete ning standarditega.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 4 Turvalisusega seotud tööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 547 000  2 830 000  904 859,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud isikute ja vara füüsilise ja materiaalse turvalisusega seotud hoonete sisustamise tööde 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 5 Hoonete omandamisele, ehitamisele ja sisustamisele eelnevad kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
690 000  711 000  519 100,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muu hulgas ekspertide poolt institutsiooni hoonete kohandamise ja laiendamise kohta 
tehtud uuringutega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/298  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 1 Hoonetega seotud kulud  
2 0 1 0 Puhastus- ja hooldustööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
19 080 000  19 057 000  15 356 378,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste puhastus- ja hooldustööde kulude katmiseks: 
— ehitusalade puhastamine; 
— mitmesugused hooldus- ja parandustööd; 
— tehnilised seadmed; 
— mitmesuguste tehniliste seadmete (õhukonditsioneerid, küte, jäätmekäitlus, liftid, elektri- ja turvaseadmed) hool- 
damise lepingud; 
— aedade ja taimede hooldus.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 1 Vesi, gaas, elektrienergia ja küte  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 766 000  4 974 000  3 706 814,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 2 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
18 493 000  16 815 000  15 925 700,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige Euroopa Ülemkogu ja nõukogu poolt kasutatavate hoonete turvalisuse ja valvega 
seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/299 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 3 Kindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
270 000  191 000  319 141,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu poolt kasutatavate hoonete jaoks kindlustusettevõtetega 
sõlmitud lepingute kohaste maksete rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 4 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
550 000  611 000  406 453,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonetega seotud ja käesoleva peatüki muudes artiklites määratlemata muude jooksvate 
kulude, eelkõige jäätmete koristamise, märgutahvlite, eriasutuste kontrollidega jne seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  
2 1 0 Informaatika ja telekommunikatsioon  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara omandamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 716 000  12 262 000  13 500 520,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud arvuti riistvara ja -süsteemide ning rakendustarkvara ostu- ja üürikulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 1 Arvutisüsteemide töö ja arendamisega seotud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
21 798 000  21 850 000  18 355 019,—  L 57/300  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud arvutiteenuseid osutavate ettevõtete ja konsultatsioonifirmade poolt arvutisüsteemide ning 
rakendustarkvara töö ja arendamisega seotud abitööde ja koolituste kulude katmiseks (kaasa arvatud kasutajatugi).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 2 Seadmete ja tarkvara teenindus ja hooldus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 196 000  7 156 000  5 213 407,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud arvuti riistvara ja -süsteemide ning rakendustarkvara teeninduse ja hooldusega seotud 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 590 000  1 532 000  1 649 691,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sideteenuste liitumis- ja teenustasude ning andmesidekulude rahastamiseks.  
Telefonikulude arvestuses võeti hinnangute koostamisel arvesse korduvkasutuse tasuvust.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 1 Mööbel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
733 000  942 000  666 719,—  28.2.2018  ET L 57/301 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— mööbli ja erimööbli ostmine; 
— sellise mööbli väljavahetamine, mis on ostetud vähemalt 15 aastat tagasi või mida ei saa taaskasutada; 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldus ja remont.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 2 Tehniline varustus ja seadmed  
2 1 2 0 Tehnilise varustuse ja seadmete ostmine ja väljavahetamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 494 000  2 650 000  2 636 755,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mitmesuguste, eelkõige arhiveerimise, ostuosakonna, turvalisuse, konverentsitehnika, 
sööklate ja hoonetega seotud tehniliste püsi- või teisaldatavate seadmete ja varustuse ostmise või väljavahetamise 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 2 1 Tehnilise varustuse ja seadmete töö ja arendamisega seotud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
312 000  78 000  229 427,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige konverentside ja sööklatega seotud tehnilise abi ja järelevalve kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/302  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 2  (jätkub)  
2 1 2 2 Tehnilise varustuse ja seadmete üürimine, teenindus, hooldus ja remont  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 538 000  931 000  620 714,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tehnilise varustuse ja seadmete üürimise kulude, samuti nende teeninduse, hoolduse ja 
remondiga seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 3 Transport  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 496 000  1 048 000  840 810,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muu hulgas järgmiste kulude katmiseks: 
— autopargi omandamine, liisimine ja väljavahetamine; 
— autode üürimise kulud; 
— ametiautode hooldamise ja remontimise kulud (kütuse, rehvide jms ostmine); 
— nõukogu peasekretariaadi poolt vastu võetud liikuvuspoliitika kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  
2 2 0 Koosolekud ja konverentsid  
2 2 0 0 Delegatsioonide sõidukulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
17 802 000  17 802 000  16 609 174,—  28.2.2018  ET L 57/303 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 0  (jätkub)  
2 2 0 0  (jätkub)  
Märkused  
Selle assigneeringu eesmärk on katta liikmesriikide delegaatide sõidukulud nõukogu peasekretäri otsuse nr 30/2013 
kohaselt.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu peasekretäri otsus nr 30/2013, mis käsitleb liikmesriikide delegaatide sõidukulude hüvitamist.  
2 2 0 1 Mitmesugused sõidukulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
470 000  470 000  390 943,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nõukogu peasekretäri või Euroopa Ülemkogu eesistuja poolt koosolekutele kutsutud või 
lähetusse saadetud ekspertide sõidukulude ja päevarahade rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu Nõukogu asepeasekretäri otsus nr 21/2009 lähetuskulude hüvitamise kohta isikutele, kes ei ole Euroopa 
Liidu Nõukogu töötajad.  
2 2 0 2 Tõlkekulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
79 316 000  79 816 000  57 587 693,—  
Märkused  
Selle assigneeringu eesmärk on katta suulise tõlke kulud nõukogu peasekretäri otsuste nr 111/2007 ja nr 03/17 
kohaselt.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/304  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 0  (jätkub)  
2 2 0 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus nr 111/2007 suulise tõlkimise kohta 
Euroopa Ülemkogul, nõukogus ja selle ettevalmistavates organites.  
Euroopa Liidu peasekretäri otsus nr 3/17 tõlke rahastamise õigus- ja eelarveraamistiku kohta, kui seda ei osuta SCIC.  
2 2 0 3 Esinduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
175 000  150 000  157 763,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonil lasuvatest kohustustest tulenevate esinduskulude ja muude kulude (välja 
arvatud toitlustuskulude) katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 0 4 Mitmesugused sisenõupidamiste kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 040 000  4 174 000  2 943 355,—  
Märkused  
Selle assigneeringu eesmärk on katta institutsioonil lasuvatest kohustustest tulenevad toitlustamisega seotud kulud (nt 
eined, joogid, vahepalad), sealhulgas kaubad ja teenused, mida võib pidada toitlustuslepingutega seotuks (nt pesu- 
pesemine, laualinade hankimine ja väiksemad ostud).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 0 5 Konverentside, kongresside ja koosolekute korraldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
260 000  190 000  75 834,—  
Märkused  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/305 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1 Teabega seotud kulud  
2 2 1 0 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 770 000  2 000 000  1 652 329,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— raamatute ja muude trükiste ja/või elektrooniliste väljaannete ostmine raamatukogu jaoks; 
— ajalehtede, ajakirjade, nende sisuanalüüse esitavate teenuste ja muude elektrooniliste väljaannete (välja arvatud 
ajakirjandusagentuurid) tellimine; assigneering katab samuti kõnealuste väljaannete püsikoopiatena või elektroo- 
nilisel kujul taasesitamisest ja ringlusesse laskmisest tulenevad autoriõigusega seotud kulud; 
— kulud seoses juurdepääsuga välistele dokumentidele ja statistilistele andmebaasidele; 
— uudisteagentuuride teletaibivastuvõtjate abonementtasud; 
— raamatute köitmine ning muud raamatute ja ajakirjade säilitamiseks vajalikud kulud; 
— teabe ja teadmiste haldamise tõhustamine.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 1 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 777 000  3 500 000  2 243 250,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste tekstide koostamise, avaldamise ja levitamise kulude katmiseks, mida nõukogu peab 
avaldama  Euroopa Liidu Teatajas  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 kohaselt, ning liidu õigusaktide jõustumise 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/306  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1  (jätkub)  
2 2 1 2 Üldväljaanded  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
220 000  250 000  206 002,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu muude väljaannete kui  Euroopa Liidu Teataja  liikmesriikide 
ametlikes keeltes koostamise, kas traditsioonilisel (paberil või filmil) või elektroonilisel kujul väljaandmise ja levitamise 
kulude rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 3 Teavitamine ja avalikud üritused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 385 000  2 535 000  2 378 741,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis tekivad muu hulgas seoses nõukogu avalike kohtumiste ja institutsiooni tööd tagava audiovisuaalse 
meedia abiga (varustuse üürimine ja raadio-/TV-teenuste lepingud, raadio-/TV-teenuste ülekannete jaoks vajaliku 
varustuse ostmine, hooldus ja parandus, välised fototeenused jne); 
— ka erinevate teabealaste tegevuste ja avalike suhete kulud; 
— institutsiooni tegevustega seotud väljaannetest ja avalikest üritustest teavitamise kulud, kaasa arvatud abijuhtimise ja 
infrastruktuuri kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 Muud kulud  
2 2 3 0 Kontoritarbed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
358 000  408 000  380 999,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— paberi ostmine; 
— valguskoopiad ja teenustasud;  28.2.2018  ET L 57/307 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 0  (jätkub)  
— eripaber ja kontoritarbed (igapäevased kontoritarbed); 
— trükitud materjalid; 
— kirjade saatmiseks vajalikud tarvikud (ümbrikud, pakkepaber, postifrankeerimismasinad, templid, raamid); 
— dokumentide paljundustöökoja tarvikud (printeritahm, ofsetivormid, filmid ja kemikaalid plaatide valmistamiseks).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 1 Postikulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 000  80 000  51 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postikulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 2 Uuringute, uurimuste ja konsultatsioonide kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 000  45 000  11 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepingute alusel väljastpoolt kaasatud kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide uurimuste ja 
konsultatsioonide kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 3 Institutsioonidevaheline koostöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/308  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 3  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonidevaheliste tegevustega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 4 Kolimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
18 000  80 000  24 372,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kolimise ja varustuse transpordiga seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 5 Finantskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 000  10 000  5 515,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide finantskulude, sealhulgas pangakulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 6 Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 000 000  1 250 000  541 903,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— võimalikud kulud, mille kandmise on nõukogule määranud üks kohtutest, mis moodustavad Euroopa Liidu Kohtu;  28.2.2018  ET L 57/309 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 6  (jätkub)  
— kohtus nõukogu esindama või nõukogu haldus- ja lepingulistes küsimustes nõustama palgatud advokaatidele 
makstavad tasud; 
— kahjutasud ja kompensatsioonid, mida nõukogu võib olla kohustatud maksma; 
— kulud, mis on seotud õigusloomeprotsessi jaoks vajalike mõjuhinnangute tellimisega välistelt teenuseosutajatelt.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 7 Muud tegevuskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
281 000  254 000  62 648,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— kindlustusmaksed, välja arvatud hoonete kindlustusmaksed, mida arvestatakse punktis 2 0 1 3; 
— töötajate töörõivaste ostmise kulud vastavalt nõukogu peadirektoraadi A poolt vastu võetud eeskirjadele ning 
töökodade ja siseteenuste töötajate töövahendite ostmise ja töörõivaste parandamise ning hooldamise kulud; 
— nõukogu osalemine selliste ühenduste kulude katmises, kelle tegevus on otseselt seotud liidu institutsioonide 
tegevusega; 
— muud eelnevates rubriikides eraldi määratlemata tegevuskulud (lipud, mitmesugused teenused).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/310  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  1 500 000  2 000 000  0,—  0  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  1 500 000  2 000 000  0,—  0  
Jaotis 10 — Kogusumma  1 500 000  2 000 000  0,—  0  
KÕIK KOKKU  572 894 377  561 576 000  518 934 126,—  90,58  28.2.2018  ET L 57/311 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Selle peatüki assigneeringud on esialgsed ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist muudele 
eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/ 
2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 500 000  2 000 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste ettenägematute kulude katmiseks, mis tulenevad eelarveaasta jooksul vastu võetud 
eelarvelistest otsustest.  L 57/312  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PERSONAL  
Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  
Tegevusüksus ja 
palgaaste  2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Euroopa Ülemkogu 
eesistuja  Teised  Euroopa Ülemkogu 
eesistuja  Teised  
Kategooriata  1  —  —  1  —  —  
AD 16  8  1  —  8  1  —  
AD 15  33 (  1 ) 1  —  33 (  1 ) 1  —  
AD 14  127 (  2 ) 2  1  127 (  2 ) 2  1  
AD 13  133  3  —  128  3  —  
AD 12  180  2  —  172  2  1  
AD 11  84  1  1  80  1  1  
AD 10  125  5  —  105  5  —  
AD 9  203  1  —  173  1  —  
AD 8  190  —  —  200  —  —  
AD 7  144  1  —  148  1  —  
AD 6  136  3  —  145  3  —  
AD 5  72 —  —  92  —  —  
Kokku AD  1 435  20  2  1 411  20  3  
AST 11  34  —  —  30  —  —  
AST 10  32  —  —  28  —  —  
AST 9  166  2  —  147  2  —  
AST 8  179  1  —  184  1  —  
AST 7  134  —  —  160  —  —  
AST 6  159  3  —  161  3  —  
AST 5  253  3  —  235  3  —  
AST 4  226  1  —  236  1  —  
AST 3  167  2  —  178  2  —  
AST 2  18  1  —  57  1  —  
AST 1  12 —  —  8  —  —  
Kokku AST  1 380  13  —  1 424  13  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  15  —  —  15  —  —  
AST/SC 2  25  —  —  15  —  —  
AST/SC 1  140  —  —  125  —  —  
Kokku AST/SC  180  —  —  155  —  —  
Kokku  2 996  33  2  2 991  33  3  
Kõik kokku  3 031  3 027  
( 1 ) Millest neli  ad personam  palgaastmel AD 16. 
( 2 ) Millest seitse  ad personam  palgaastmel AD 15.  28.2.2018  ET L 57/313 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
III JAGU  
KOMISJON  L 57/314  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD  28.2.2018  ET L 57/315 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 4 
TULUD, MIS PÄRINEVAD INSTITUTSIOONI JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI 
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksusta- 
misest laekuv tulu  632 519 144  600 439 327  583 011 183,72  92,17  
4 0 3  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliste teen- 
istujate töötasult makstavast ajutisest maksust laekuv 
tulu  p.m.  p.m.  70 140,77  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistujate 
palkadelt makstavast eri- ja solidaarsusmaksust laekuv 
tulu  60 888 266  57 405 978  56 700 581,94  93,12  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  693 407 410  657 845 305  639 781 906,43  92,27  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  320 611 896  308 270 359  302 457 302,60  94,34  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või taga- 
siostmine  125 912 882  132 760 601  129 256 312,80  102,66  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  100 000  100 000  112 100,91  112,10  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  446 624 778  441 130 960  431 825 716,31  96,69  
PEATÜKK 4 2  
4 2 0  Detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organis- 
atsioonide tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi  40 984 006  39 664 373  40 342 054,31  98,43  
PEATÜKK 4 2 — KOGUSUMMA  40 984 006  39 664 373  40 342 054,31  98,43  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 181 016 194  1 138 640 638  1 111 949 677,05  94,15  L 57/316  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 4 
TULUD, MIS PÄRINEVAD INSTITUTSIOONI JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
632 519 144  600 439 327  583 011 183,72  
Märkused  
Artikkel hõlmab kõiki makse, mis peetakse kinni palgast, töötasust ja muud tüüpi rahalistest tasudest, v.a hüvitised ja 
peretoetused, mida makstakse pensioni saavatele isikutele ning komisjoni liikmetele, ametnikele ning muudele 
teenistujatele ja isikutele, kes saavad teenistuse lõpetamise hüvitisi, millele on osutatud iga kulude eelarvestuse jaotise 
peatükis 01.  
Prognoositav tulu hõlmab ka Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimisfondi 
summasid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, 29. juuni 1976, millega kehtestatakse Euroopa elu- ja 
töötingimuste parandamise fondi personali teenistustingimused (EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliste teenistujate töötasult makstavast ajutisest maksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  70 140,77  28.2.2018  ET L 57/317 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 3  (jätkub)  
Märkused  
Ajutisi makse käsitlevad sätted kehtisid 30. juunini 2003. Seepärast hõlmab kõnealune eelarverida komisjoni liikmete, 
ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadelt makstud ajutiste maksude jääkidest tulenevaid tulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistujate palkadelt makstavast eri- ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
60 888 266  57 405 978  56 700 581,94  
Märkused  
Artikkel on mõeldud personalieeskirjade artikli 66a kohase ametnike ja muude alaliste teenistujate töötasult makstava 
eri- ja solidaarsusmaksu laekumise kajastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 57/318  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
320 611 896  308 270 359  302 457 302,60  
Märkused  
Artikkel kajastab töötajate sissemakseid pensioniskeemi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, 29. juuni 1976, millega kehtestatakse Euroopa elu- ja 
töötingimuste parandamise fondi personali teenistustingimused (EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24).  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
125 912 882  132 760 601  129 256 312,80  
Märkused  
Artikkel kajastab ametnike varasemate ametikohtade pensioniõiguste kindlustusmatemaatilise väärtuse või kindlasum- 
malise tagasiostmisväärtuse makseid liidu eelarvesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
100 000  100 000  112 100,91  
Märkused  
Isiklikel põhjustel puhkust võtvad ametnikud või muud teenistujad võivad jätkata pensioniõiguste omandamist 
tingimusel, et nad kannavad ka tööandja osamaksete kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  28.2.2018  ET L 57/319 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 2  (jätkub)  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 2 0 Detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
40 984 006  39 664 373  40 342 054,31  
Märkused  
Artikkel hõlmab detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tehtavaid tööandja osamakseid 
pensioniskeemi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/320  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0  Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  57 204,24  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  10 661,—  
5 0 0 2  Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või 
asutustele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  800 454,53  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  868 319,77  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  40 995,30  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  909 315,07  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  355 336,67  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning 
üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  14 081 131,55  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  2 372 911,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  16 454 042,55  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  16 809 379,22  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- 
ja muud intressid institutsiooni kontodelt  p.m.  p.m.  337 758,48  
5 2 1  Investeeringutest ja antud laenudest laekuv tulu ning 
panga- ja muud intressid komisjonile ülekantavaid 
toetusi saavate asutuste kontodelt  — 25 000 000  37 644 922,58  
5 2 2  Eelfinantseeringutelt laekuvad intressid  40 000 000  40 000 000  6 514 023,32  16,29  
5 2 3  Usalduskontodelt saadav tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  52 901 263,24  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  40 000 000  65 000 000  97 397 967,62  243,49  28.2.2018  ET L 57/321 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud 
teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institut- 
sioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude 
tagasimaksed nendelt — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  51 825 514,76  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende 
tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 535 042,59  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  53 360 557,35  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  6 686 727,41  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, 
toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institut- 
siooni sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekande- 
kulude tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  131 791 097,48  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  138 477 824,89  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  2 437,88  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2 437,88  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  5 000 000  5 000 000  2 287 368,36  45,75  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  5 000 000  5 000 000  2 287 368,36  45,75  
Jaotis 5 — Kogusumma  45 000 000  70 000 000  309 244 850,39  687,21  L 57/322  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0 Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  57 204,24  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluvate sõidukite müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia kantakse ka 
laekumised selliste sõidukite müügist, mis on välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on 
täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  10 661,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukid) müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia 
kantakse ka laekumised selliste vahendite, sisseseade, materjali ning teaduslike ja tehniliste seadmete müügist, mis on 
välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või asutustele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  800 454,53  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/323 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  40 995,30  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti h kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 0 Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  355 336,67  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  14 081 131,55  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 57/324  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  2 372 911,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
5 2 0 Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja muud intressid institutsiooni kontodelt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  337 758,48  
Märkused  
Artiklisse kantakse investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid, millega on 
krediteeritud ja debiteeritud institutsioonide kontosid.  
5 2 1 Investeeringutest ja antud laenudest laekuv tulu ning panga- ja muud intressid komisjonile ülekantavaid toetusi 
saavate asutuste kontodelt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
— 25 000 000  37 644 922,58  
Märkused  
Artikkel kajastab intressimakseid toetatavatelt organisatsioonidelt, kes on paigutanud komisjonilt saadud ettemaksed 
intressi teenivatele kontodele. Kui nimetatud ettemaksed jäävad kasutamata, tuleb need koos intressiga komisjonile 
tagastada.  
5 2 2 Eelfinantseeringutelt laekuvad intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
40 000 000  40 000 000  6 514 023,32  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse eelfinantseeringutest saadav intressitulu.  28.2.2018  ET L 57/325 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  (jätkub)  
5 2 2  (jätkub)  
Seda tulu võib kasutada vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile d täiendavate assigneeringute kandmiseks 
eelarveridadele, kus oli vastava tulu aluseks olnud esialgne kulu.  
Eelarvest tehtud eelmaksetelt kogunenud intressid ei kuulu liidule tasumisele, kui delegeerimislepingutest ei tulene teisiti, 
välja arvatud kolmandate riikidega või nende määratud asutustega sõlmitud lepingud. Juhtudel, mil intressid on ette 
nähtud, võetakse need kas uuesti asjaomase meetme jaoks kasutusse, arvatakse finantsmääruse artikli 23 lõike 1 esimese 
lõigu punkti c kohaselt maksetaotlustest maha või nõutakse sisse.  
Delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 sätestatakse ka sätted eelmaksetelt kogunenud intresside arvestamise kohta.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 8 lõige 4 ning artikli 21 lõike 3 punkt d.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
5 2 3 Usalduskontodelt saadav tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  52 901 263,24  
Märkused  
Sellesse artiklisse kirjendatakse usalduskontodelt saadavad intressi- ja muud tulud.  
Liidu usalduskontosid peetakse rahvusvahelistes finantsasutustes (Euroopa Investeerimisfond, Euroopa Investeeri- 
mispank, Euroopa Nõukogu Arengupank / Kreditanstalt für Wiederaufbau, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank), 
kes haldavad liidu programme. Liidu sissemaksed jäävad kontole seni, kuni need tehakse kättesaadavaks ühe kindla 
programmi abisaajatele, nagu väikestele või keskmise suurusega ettevõtetele või institutsioonidele, kes haldavad projekte 
ühinevates riikides.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt kasutatakse liidu programmide jaoks kasutatavatelt usalduskontodelt 
saadavaid intresse täiendavate assigneeringute eraldamiseks eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud 
esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 21 lõige 4.  L 57/326  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  (jätkub)  
5 2 3  (jätkub)  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende 
institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  51 825 514,76  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 535 042,59  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  6 686 727,41  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/327 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  131 791 097,48  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 57/328  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  2 437,88  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
5 000 000  5 000 000  2 287 368,36  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse muud haldustegevusest saadavad tulud.  28.2.2018  ET L 57/329 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 0  
6 0 1  Mitmesugused teadusprogrammid  
6 0 1 1  Šveitsi-Euratomi koostöökokkulepped kontrollitud termo- 
tuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 0 1 2  Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepe 
(EFDA) — Sihtotstarbeline tulu  — —  0,—  
6 0 1 3  Koostöölepingud kolmandate riikidega liidu teaduspro- 
grammide raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  291 302 748,97  
6 0 1 5  Koostöölepingud kolmandate riikide asutustega liidule huvi 
pakkuvate teaduslike ja tehnoloogiliste projektide raames 
(„Eureka“ ja teised) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 0 1 6  Lepingud Euroopa teadus- ja tehnikauuringutealase 
koostöö valdkonnas — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 0 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  291 302 748,97  
6 0 2  Muud programmid  
6 0 2 1  Mitmesugused tulud, mis on määratud humanitaarabitege- 
vuseks ja erakorraliseks toetuseks — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  57 781 507,49  
Artikkel 6 0 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  57 781 507,49  
6 0 3  Assotsieerimislepingud liidu ja kolmandate riikide vahel  
6 0 3 1  Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani 
potentsiaalsete kandidaatriikide osalemisest liidu 
programmides — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  238 065 676,34  
6 0 3 2  Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani 
potentsiaalsete kandidaatriikide hulka mittekuuluvate 
kolmandate riikide osalemisest tollikoostöö kokkulepetes 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  246 489,60  
6 0 3 3  Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  38 269 817,52  
Artikkel 6 0 3 — Kogusumma  p.m.  p.m.  276 581 983,46  
PEATÜKK 6 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  625 666 239,92  L 57/330  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 1  
6 1 1  Ühe või mitme liikmesriigi eest kantud kulude tagasi- 
maksed  
6 1 1 3  Tulud, mis pärinevad otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4 
nimetatud investeeringutest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  35 732 929,25  
6 1 1 4  Tulud söe ja terase teadusfondi uurimisprogrammi raames 
tagasi makstud summadest  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  35 732 929,25  
6 1 2  Nende kulude hüvitamine, mis kaasnesid tasu eest 
tellitud töödega — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  5 845,93  
6 1 4  Majanduslikult edukatele projektidele ja tegevusaladele 
antava liidu abi tagasimaksed  
6 1 4 3  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks 
Euroopa riskikapitali raames antud liidu abi tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 4 4  Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist 
rahastatavatele riskijagamisvahenditele antava liidu abi 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5  Kasutamata liidu abi tagasimaksed  
6 1 5 0  Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja 
Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi, 
Kalanduse Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Liidu Solidaarsusfondi, ISPA, IPA, EKFi, FEADi, EMKFi ja 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi kasutamata 
abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  46 067 434,95  
6 1 5 1  Eelarve tasakaalustamiseks kasutamata abirahade tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 2  Kasutamata intressihüvitiste tagasimaksed — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 3  Institutsiooni sõlmitud lepingute alusel makstud kasu- 
tamata summade tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 7  Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kaland- 
usfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate 
isikute jaoks ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ettemaksete 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  420 116 068,08  
6 1 5 8  Mitmesuguse kasutamata liidu abi tagasimaksed — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  607 450,06  
Artikkel 6 1 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  466 790 953,09  28.2.2018  ET L 57/331 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
6 1 6  Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri eest kantud 
kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 7  Seoses liidu abiga kolmandatele riikidele makstud 
summade tagasimaksed  
6 1 7 0  Tagasimaksed Lõuna-Aafrikaga tehtava koostöö raames — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 7 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 8  Toiduabi raames makstud summade tagasimaksed  
6 1 8 0  Seoses toiduabiga saadud üleliigsete summade tagasi- 
maksed hankijate või abisaajate poolt — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 8 1  Toiduabi saajate põhjustatud lisakulude tagasimaksed — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  3 356,64  
Artikkel 6 1 8 — Kogusumma  p.m.  p.m.  3 356,64  
6 1 9  Kolmandate isikute eest kantud muude kulude tagasi- 
maksed  
6 1 9 1  Muude selliste kulude tagasimaksed, mis on kantud 
kolmandate isikute eest nõukogu otsuse 77/270/Euratom 
alusel — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  502 533 084,91  
PEATÜKK 6 2  
6 2 0  Tasu eest lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide 
tarnimine (Euratomi asutamislepingu artikli 6 punkt b) 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 2 2  Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele 
isikutele tasu eest osutatud teenustest laekuv tulu  
6 2 2 1  Kõrgvooreaktori käitamisest saadud tulu kasutamiseks 
täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  21 815,79  
6 2 2 3  Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolman- 
datele isikutele tasu eest osutatud teenustelt ja abilt kasuta- 
miseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  9 798 787,42  
6 2 2 4  Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (paten- 
teeritavad või mitte), mis tulenevad liidu teadustööst 
Teadusuuringute Ühiskeskuse raames — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  249 647,78  L 57/332  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 5  Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse kasuks — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 2 2 6  Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt muudele liidu institut- 
sioonidele või komisjoni muudele talitustele konkurentsi 
tingimustes osutatavatest teenustest laekuv tulu, mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  77 886 596,21  
Artikkel 6 2 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  87 956 847,20  
6 2 4  Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (paten- 
teeritavad või mitte), mis tulenevad ühenduse teadustööst 
(kaudne tegevus) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  87 956 847,20  
PEATÜKK 6 3  
6 3 0  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide 
osamaksed Euroopa Majanduspiirkonna koostöölepingu 
raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  393 490 071,—  
6 3 1  Maksed Schengeni acquis’ raames  
6 3 1 2  Osamaksed suuremahuliste IT-süsteemide väljatöö- 
tamiseks, loomiseks, toimimiseks ning kasutamiseks 
Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud 
lepingute raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  396 714,84  
6 3 1 3  Muud Schengeni  acquis ’ raames tehtavad osamaksed 
(Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein) — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  19 789 217,14  
Artikkel 6 3 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  20 185 931,98  
6 3 2  Rahaline toetus Euroopa Arengufondi ühiste haldustoe- 
tuskulude rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  95 169 370,—  
6 3 3  Rahaline toetus teatavate välisabiprogrammide rahasta- 
miseks — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 3 0  Liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, 
üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  679 449 344,05  
6 3 3 1  Kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike 
asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja 
haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  9 475 721,93  28.2.2018  ET L 57/333 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
6 3 3  (jätkub)  
6 3 3 2  Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja 
haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 3 3 — Kogusumma  p.m.  p.m.  688 925 065,98  
6 3 4  Rahaline toetus ELi usaldusfondidest – Sihtotstarbeline 
tulu  
6 3 4 0  ELi usaldusfondide rahaline toetus komisjoni juhtimis- 
kuludele – Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  15 011 561,40  
Artikkel 6 3 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  15 011 561,40  
6 3 5  Rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis 
(EFSD) — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 5 0  Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätku- 
suutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
6 3 5 1  Liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste 
isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu 
Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
6 3 5 2  Kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku 
Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
6 3 5 3  Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa 
Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  
Artikkel 6 3 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 6 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 212 782 000,36  
PEATÜKK 6 4  
6 4 1  Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Sihtotstarbeline 
tulu  
6 4 1 0  Rahaline toetus rahastamisvahenditest (tulud) – Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  
6 4 1 1  Rahaline toetus rahastamisvahenditest (tagasimaksed) – 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 4 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
6 4 2  Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Sihtotstarbeta 
tulu  
6 4 2 0  Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Tulu  25 000 000  
6 4 2 1  Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Tagasimaksed  25 000 000  
Artikkel 6 4 2 — Kogusumma  50 000 000  
PEATÜKK 6 4 — KOGUSUMMA  50 000 000  p.m.  0,—  0  L 57/334  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU 
PÕLLUMAJANDUSFONDIGA SEONDUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 5  
6 5 1  2000. aasta eelsete programmitöö perioodidega seotud 
finantskorrektsioonid  p.m.  p.m.  12 003 509,60  
6 5 2  Programmitöö perioodiga 2000–2006 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  35 407 317,64  
6 5 3  Programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 5 4  Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  47 410 827,24  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  567 796 492,88  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  60 000 000  60 000 000  3 492 703,59  5,82  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  60 000 000  60 000 000  571 289 196,47  952,15  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  60 000 000  60 000 000  571 289 196,47  952,15  
PEATÜKK 6 7  
6 7 0  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seonduv tulu  
6 7 0 1  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  1 593 690 104,14  
6 7 0 2  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevate õigus- 
normide rikkumine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  118 371 446,59  
6 7 0 3  Piimatootjate lisamaksud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  815 080 221,22  
Artikkel 6 7 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  2 527 141 771,95  
6 7 1  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga seonduv 
tulu  
6 7 1 1  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  329 084 729,99  
6 7 1 2  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
käsitlevate õigusnormide rikkumine — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  8 752 186,37  
Artikkel 6 7 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  337 836 916,36  
PEATÜKK 6 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2 864 978 688,31  
Jaotis 6 — Kogusumma  110 000 000  60 000 000  5 912 616 884,41  5 375,11  28.2.2018  ET L 57/335 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  
6 0 1 Mitmesugused teadusprogrammid  
6 0 1 1 Šveitsi-Euratomi koostöökokkulepped kontrollitud termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas — Sihtotstarbeline 
tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö 
lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 
2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning 
millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) 
alusel saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 08 03 50 ja 32 05 50 (kaudsed meetmed) olenevalt kuludest, mida on vaja 
katta.  
6 0 1 2 Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepe (EFDA) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
— —  0,—  
Märkused  
Euroopa Aatomienergiaühenduse ja tema 26 termotuumasünteesiga tegeleva koostööpartneri vahelise, 2013. aasta 
lõpus kehtivuse kaotanud mitmepoolse Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) alusel saadavad 
tulud.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklisse 08 03 50 ja punkti 32 05 50 02 (kaudsed meetmed), olenevalt kuludest, mida 
on vaja katta.  
6 0 1 3 Koostöölepingud kolmandate riikidega liidu teadusprogrammide raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  291 302 748,97  
Märkused  
Liidu ja kolmandate riikide (eelkõige selliste riikide, kes osalevad Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööpro- 
grammis (COST), et ühineda liidu teadusprogrammidega) vaheliste koostöölepingute alusel saadav tulu.  L 57/336  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Laekuvatest osamaksudest kaetakse kõnealuse programmiga seotud koosolekute, ekspertide lepingute ja teadusuur- 
ingute kulud.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks kulude 
eelarvestuse käesoleva eelarvejao artiklites 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 08 03 50, 08 04 50, 09 04 50, 
15 03 50, 32 04 50, 32 05 50 (kaudsed meetmed), 10 02 50 ja 10 03 50 (otsesed meetmed), olenevalt kuludest, mida 
on vaja katta.  
Šveitsi osalemine raamprogrammis „Horisont 2020“, Euratomi 2014.–2018. aasta programmis ning ITERi ja tuumasün- 
teesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (ühisettevõte Fusion for Energy) 2014.–2020. aasta tegevuses oli 
kavandatud kuni 31. detsembrini 2016.  
Pärast seda, kui Šveitsi Föderaalnõukogu ratifitseeris 16. detsembril 2016 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli, mis 
käsitleb Horvaatia Vabariigi osalemist lepingus seoses tema ühinemisega Euroopa Liiduga (ELT L 31, 4.2.2017, lk 3), 
kohaldub 1. jaanuarist 2017 edasi Šveitsi assotsieerimisleping raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja seda laiendatakse 
kogu raamprogrammile „Horisont 2020“, Euratomi 2014.–2018. aasta programmile ja ühisettevõtte Fusion for Energy 
läbiviidavale tegevusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vaheline partnerlus- ja koostööleping (EÜT L 49, 19.2.1998, 
lk 3), mis allkirjastati 14. juunil 1994. aastal, jõustus 1. märtsil 1998. aastal ning jääb kehtima nendele ühelt poolt 
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieeri- 
mislepingu osadele, mida ei kohaldata ajutiselt.  
Nõukogu otsus 2008/372/EÜ, 12. veebruar 2008, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assot- 
siatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles 
käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelist raamlepingut Iisraeli Riigi ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtete kohta) allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 129, 17.5.2008, lk 39).  
Nõukogu otsus 2011/28/EL, 12. juuli 2010, millega sõlmitakse partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmitakse 
partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel) protokoll, 
milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist raamlepingut Moldova Vabariigi liidu programmides 
osalemise üldpõhimõtete kohta (ELT L 14, 19.1.2011, lk 5).  
Nõukogu otsus 2012/777/EL, 10. detsember 2012, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt 
poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja 
Armeenia Vabariigi vahelist raamlepingut Armeenia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) 
Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L 340, 13.12.2012, lk 26).  28.2.2018  ET L 57/337 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2014) 2089, 2. aprill 2014, Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu (milles käsitletakse Iisraeli 
osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja 
allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus 2014/494/EL, 16. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelisele assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle 
ajutise kohaldamise kohta (ELT L 261, 30.8.2014, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2014) 4290, 30. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Moldova osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus 2014/691/EL, 29. september 2014, millega muudetakse otsust 2014/668/EL ühelt poolt Euroopa Liidu 
ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu 
Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise 
territooriumil seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning 
seotud lisade ja protokollide osas (ELT L 289, 3.10.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/953/EL, 4. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise 
kohta (ELT L 370, 30.12.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/954/Euratom, 4. detsember 2014, millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa 
Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu 
(mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja 
kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega regu- 
leeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimine 
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel (ELT L 370, 30.12.2014, lk 19).  
Komisjoni otsus C(2014) 9320, 5. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimise kohta Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/209, 10. november 2014, Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise teadus- ja tehnoloo- 
giakoostöö lepingu (mille kohaselt Fääri saared assotsieeruvad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga 
„Horisont 2020“ aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 35, 
11.2.2015, lk 1).  L 57/338  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus (EL) 2015/575, 17. detsember 2014, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse 
assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) 
protokollile (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu 
programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta 
(ELT L 96, 11.4.2015, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2015) 1355, 3. märts 2015, Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu (milles käsitletakse Ukraina 
osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja 
allakirjutamise kohta.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1795, 1. oktoober 2015, Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö 
lepingu, mille kohaselt Fääri saared assotsieeruvad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ 
aastateks 2014–2020, sõlmimise kohta (ELT L 263, 8.10.2015, lk 6).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1796, 1. oktoober 2015, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses, sõlmimise kohta (ELT L 263, 8.10.2015, lk 8).  
Komisjoni otsus C(2015) 8195, 25. november 2015, Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Tuneesia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allakirjutamise kohta (leping on allkirjastamata).  
Komisjoni otsus C(2016) 1360, 9. märts 2016, Gruusia osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise ja allakirju- 
tamise kohta.  
Komisjoni otsus C(2016) 2119, 14. aprill 2016, Armeenia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise ja allakirju- 
tamise kohta (kokkuleppele kirjutati alla 19. mail 2016 ja see jõustub pärast Armeenia ametivõimude heakskiidu 
saamist).  
Komisjoni otsus C(2016) 3119, 27. mai 2016, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja 
tehnoloogiakoostöö lepingu (mille kohaselt Ukraina assotsieerub Euratomi 2014.–2018. aasta teadusuuringute ja 
koolituse programmiga) sõlmimise kohta.  
6 0 1 5 Koostöölepingud kolmandate riikide asutustega liidule huvi pakkuvate teaduslike ja tehnoloogiliste projektide raames 
(„Eureka“ ja teised) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/339 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 5  (jätkub)  
Märkused  
Liidule huvi pakkuvate teadus- ja tehnoloogiaprojektide („Eureka“ jt) raames liidu ja kolmandate riikide asutustega 
sõlmitud koostöölepingute alusel saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 09 04 50, 15 03 50 ja 32 04 50 
(kaudsed meetmed).  
6 0 1 6 Lepingud Euroopa teadus- ja tehnikauuringutealase koostöö valdkonnas — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt laekuv tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesolevasse 
eelarvejakku.  
6 0 2 Muud programmid  
6 0 2 1 Mitmesugused tulud, mis on määratud humanitaarabitegevuseks ja erakorraliseks toetuseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  57 781 507,49  
Märkused  
Kolmandate isikute osamaksed seoses humanitaarabi ja erakorralise toetusega.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesolevasse 
eelarvejakku.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  L 57/340  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 2  (jätkub)  
6 0 2 1  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 375/2014, 3. aprill 2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/369, 15. märts 2016, erakorralise toetuse andmise kohta liidus (ELT L 70, 16.3.2016, lk 1).  
6 0 3 Assotsieerimislepingud liidu ja kolmandate riikide vahel  
6 0 3 1 Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide osalemisest liidu programmides 
— Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  238 065 676,34  
Märkused  
Liidu ja allpool loetletud riikide vaheliste assotsieerimislepingute alusel nende riikide erinevates liidu programmides 
osalemise tulemusena saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vaheline raamkokkulepe, mis käsitleb üldisi põhimõtteid Türgi Vabariigi osale- 
miseks ühenduse programmides (EÜT L 61, 2.3.2002, lk 29).  
Komisjoni otsus C(2014) 3502, 2. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Türgi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhi- 
mõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 2).  
Komisjoni otsus C(2014) 3711, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Albaania osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 9).  
Komisjoni otsus C(2014) 3693, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Bosnia ja Hertsegoviina osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 29).  28.2.2018  ET L 57/341 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 3  (jätkub)  
6 0 3 1  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2014) 3710, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Serbia ja Montenegro vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Serbia ja Montenegro osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel 
sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav protokoll, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut (ELT L 192, 22.7.2005, lk 23).  
Komisjoni otsus C(2014) 3707, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise 
lepingu (milles käsitletakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu 
protokoll nr 8 üldpõhimõtete kohta Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (ELT L 108, 29.4.2010, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2014) 3705, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Montenegro osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) 
heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus (EL) 2017/1388, 17. juuli 2017, Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise Kosovo liidu programmides 
osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu sõlmimise kohta (ELT L 195, 27.7.2017, lk 1).  
Euroopa lepingute lisaprotokollid (artiklid 228 ja 238), millega avatakse liidu programmid kandidaatriikidele.  
6 0 3 2 Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide hulka mittekuuluvate 
kolmandate riikide osalemisest tollikoostöö kokkulepetes — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  246 489,60  
Märkused  
Punkti kantakse kolmandatelt riikidelt laekuvad rahvusvahelise koostöö lepingute osamaksud, mis on seotud eelkõige 
transiidiprojekti ning tollitariifide ja muude andmete (elektroonilist) levitamist käsitlevate projektidega.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 14 02 01, 14 02 51, 14 03 01 ja 14 03 51.  L 57/342  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 3  (jätkub)  
6 0 3 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
20. mail 1987. aastal Euroopa Majandusühenduse ning Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra 
Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ühistransiidiprotseduuri konventsioon 
(EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2).  
Nõukogu otsus 2000/305/EÜ, 30. märts 2000, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel kokkuleppe sõlmimise kohta 
kirjavahetuse teel seoses ühise teabevõrgu / ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri 
konventsiooni raames (EÜT L 102, 27.4.2000, lk 50).  
Nõukogu otsus 2000/506/EÜ, 31. juuli 2000, Euroopa Ühenduse ja Norra vahel seoses ühise teabevõrgu / ühise 
süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni raames sõlmitud kokkuleppe sõlmimise 
kohta kirjavahetuse teel (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 35).  
Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus, millega antakse komisjonile volitused pidada Euroopa Ühenduse nimel 
läbirääkimisi 15. detsembril 1950 Brüsselis allkirjastatud tollikoostöönõukogu asutamist käsitleva konventsiooni 
muutmise üle, et Euroopa Ühendus saaks astuda selle organisatsiooni liikmeks.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1286/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse tegevusprogramm 
Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 25), eriti selle artikkel 5.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209), eriti selle artikkel 5.  
6 0 3 3 Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  38 269 817,52  
Märkused  
Punkt on ette nähtud kolmandate riikide või isikute panuse jaoks liidu tegevusse.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2018  ET L 57/343 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 1 Ühe või mitme liikmesriigi eest kantud kulude tagasimaksed  
6 1 1 3 Tulud, mis pärinevad otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4 nimetatud investeeringutest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  35 732 929,25  
Märkused  
Otsuses 2003/76/EÜ on sätestatud, et komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) nende finants- 
operatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise ajal.  
Vastavalt kõnealuse otsuse artiklile 4 lähevad kasutatavate varade investeeringute puhastulud Euroopa Liidu üldeelarve 
tuludesse, mis on sihtotstarbelised ning mõeldud söe- ja terasetööstusega seotud sektorites teadusprojektide rahasta- 
miseks söe ja terase teadusfondist.  
Puhastulu teadusprojektide rahastamiseks aastal n + 2 kajastatakse likvideeritava ESTÜ aasta n bilansis ning pärast 
likvideerimise lõpetamist varadena söe ja terase teadusfondi bilansis. Selline rahastamismehhanism jõustus 2003. aastal. 
Aastast 2016 pärinevat tulu kasutatakse teadusuuringuteks 2018. aastal. Minimeerimaks finantsturgudel toimuvatest 
muutustest tulenevaid kõikumisi teadusuuringute rahastamises, kohaldatakse tasandusmeetmeid. Eeldatavalt ulatub 
2018. aastal teadusuuringute rahastamiseks kasutada oleva puhastulu summa 27 400 000 euroni.  
Vastavalt otsuse 2003/76/EÜ artiklile 4 eraldatakse 72,8 % fondi assigneeringutest terasesektorile ja 27,2 % söesektorile.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 181 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks käesoleva jao kulude eelarvestuse peatükki 08 05.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2003/76/EÜ, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakenda- 
miseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).  
6 1 1 4 Tulud söe ja terase teadusfondi uurimisprogrammi raames tagasi makstud summadest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Otsuses 2003/76/EÜ on sätestatud, et komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) nende finants- 
operatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise ajal.  
Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 4 lõikele 5 lähevad tagasi makstavad summad esialgu tagasi likvideeritava ESTÜ 
varadesse ning seejärel, pärast likvideerimise lõpetamist, söe ja terase teadusfondi varadesse.  L 57/344  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 1  (jätkub)  
6 1 1 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2003/76/EÜ, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakenda- 
miseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).  
6 1 2 Nende kulude hüvitamine, mis kaasnesid tasu eest tellitud töödega — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  5 845,93  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 1 4 Majanduslikult edukatele projektidele ja tegevusaladele antava liidu abi tagasimaksed  
6 1 4 3 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks Euroopa riskikapitali raames antud liidu abi tagasimaksed — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Äriliselt edukaks osutunud projektidele makstud toetuste täielik või osaline tagasimaksmine koos võimaliku osalemisega 
kasumist, mis tuleneb Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks tehtavate riskikapitalitehingute 
osana Venture Consorti ja Eurotech Capitali vahenditest saadud toetustest.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 1 4 4 Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavatele riskijagamisvahenditele antava liidu abi 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/345 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 4  (jätkub)  
6 1 4 4  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavatele riskijagamisvahenditele antava liidu abi 
tagasimaksed ja ülejäägid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 14 ja 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
6 1 5 Kasutamata liidu abi tagasimaksed  
6 1 5 0 Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi, Kalanduse 
Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi, ISPA, IPA, EKFi, FEADi, EMKFi ja Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi kasutamata abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  46 067 434,95  
Märkused  
Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist, 
Kalanduse Arendusrahastust, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Liidu Solidaarsusfondist, ühinemiseelse struktuuripoliitika 
rahastamisvahendist (ISPA) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), Euroopa Kalandusfondist (EKF), Euroopa 
abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) ja Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfondist saadud, kuid kasutamata jäänud abi tagasimaksed.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse tulusid täiendavateks assigneeringuteks eelarveridadele, kus oli vastava 
tulu aluseks olnud esialgne kulu.  L 57/346  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 5  (jätkub)  
6 1 5 1 Eelarve tasakaalustamiseks kasutamata abirahade tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 2 Kasutamata intressihüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 3 Institutsiooni sõlmitud lepingute alusel makstud kasutamata summade tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 7 Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute 
jaoks ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ettemaksete tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  420 116 068,08  
Märkused  
Punkti kantakse struktuurifondidest (Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Sotsiaalfond), Ühtekuuluvusfondist, 
Euroopa Kalandusfondist, Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks, Euroopa Merendus- ja Kaland- 
usfondist ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist tehtud ettemaksete tagasimaksed.  28.2.2018  ET L 57/347 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 5  (jätkub)  
6 1 5 7  (jätkub)  
Finantsmääruse artiklite 21 ja 177 kohaselt eraldatakse sellesse punkti kantud tulude alusel täiendavaid assigneeringuid 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatel ridadel, kui neid on vaja selleks, et fondide 
panus kõnealustesse toimingutesse ei väheneks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1), 
eriti selle II lisa artikkel D.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), eriti selle artikli 82 lõige 2 ja II 
peatükk.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
6 1 5 8 Mitmesuguse kasutamata liidu abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  607 450,06  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 57/348  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 6 Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri eest kantud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri tagasimaksed seoses summadega, mille komisjon on tasunud ettemaksena 
verifikatsioonilepete alusel tehtud järelevalve eest (vt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikleid 32 03 01 ja 32 
03 02).  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Kokkulepe Belgia Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, 
Saksamaa Liitvabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri 
vahel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks (EÜT L 51, 22.2.1978, lk 1), eriti 
selle artikkel 15.  
Ühenduse, Ühendkuningriigi ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
Ühenduse, Prantsusmaa ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
6 1 7 Seoses liidu abiga kolmandatele riikidele makstud summade tagasimaksed  
6 1 7 0 Tagasimaksed Lõuna-Aafrikaga tehtava koostöö raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Lõuna-Aafrikaga tehtava arengukoostöö raames enam makstud summade tagasimaksed pakkujatelt või abisaajatelt.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse punktidesse 21 02 05 01 ja 21 02 05 02.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  28.2.2018  ET L 57/349 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 8 Toiduabi raames makstud summade tagasimaksed  
6 1 8 0 Seoses toiduabiga saadud üleliigsete summade tagasimaksed hankijate või abisaajate poolt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Pakkumiskutsetes või toiduabi saamise tingimusi käsitlevatele komisjoni kirjadele lisatud finantstingimustes sisalduvad 
sätted toiduabi andmise kohta.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
6 1 8 1 Toiduabi saajate põhjustatud lisakulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  3 356,64  
Märkused  
Toiduabi saamise tingimusi käsitlevatele komisjoni kirjadele lisatud tarnetingimustes sisalduvad sätted.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
6 1 9 Kolmandate isikute eest kantud muude kulude tagasimaksed  
6 1 9 1 Muude selliste kulude tagasimaksed, mis on kantud kolmandate isikute eest nõukogu otsuse 77/270/Euratom alusel — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/350  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 9  (jätkub)  
6 1 9 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 21 06 01, 21 06 02, 21 06 51 ja 22 02 51.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 300/2007, 19. veebruar 2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 81, 22.3.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 237/2014, 13. detsember 2013, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 109).  
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  
6 2 0 Tasu eest lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide tarnimine (Euratomi asutamislepingu artikli 6 punkt b) — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Tulu, mis on saadud lähtematerjalide või uurimisprogrammides kasutamiseks mõeldud lõhustuvate erimaterjalide tasu 
eest liikmesriikidele tarnimisest.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eelkõige selle artikli 6 punkt b.  
6 2 2 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele isikutele tasu eest osutatud teenustest laekuv tulu  
6 2 2 1 Kõrgvooreaktori käitamisest saadud tulu kasutamiseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  21 815,79  28.2.2018  ET L 57/351 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 1  (jätkub)  
Märkused  
Tulu, mis on saadud kõrgvooreaktori käitamisest Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni üksuses.  
Kolmandate isikute maksed igasuguste Teadusuuringute Ühiskeskuse kõrgvooreaktori käitamisega seotud kulude 
katteks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05 ja 10 04 04.  
Varasemate programmide lõpuleviimin e 
Tulud laekuvad Prantsusmaalt ja Madalmaadelt.  
6 2 2 3 Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele isikutele tasu eest osutatud teenustelt ja abilt kasuta- 
miseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  9 798 787,42  
Märkused  
Tulu, mis on saadud isikutelt, ettevõtetelt ja kolmandatelt isikutelt, kellele Teadusuuringute Ühiskeskus teeb tasu eest 
uurimistöid ja/või osutab teenuseid.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks kulude eelarvestuse käesoleva eelarvejao artiklitesse 10 01 05, 10 02 01, 10 02 51, 10 02 52, 10 03 01, 10 
03 51, 10 03 52 ja 10 04 02 kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevate kulude ulatuses.  
6 2 2 4 Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (patenteeritavad või mitte), mis tulenevad liidu teadustööst Teadusuur-  
ingute Ühiskeskuse raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  249 647,78  
Märkused  
Nõukogu otsusega 2013/743/EL on ette nähtud, et Teadusuuringute Ühiskeskusel tuleb toetada teadmus- ja tehnosiiret 
ning luua täiendavaid vahendeid näiteks intellektuaalomandi kasutamise teel.  L 57/352  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 4  (jätkub)  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja eriti selle artikliga 12 antakse liikmesriikidele, isikutele ja 
ettevõtjatele õigus omandada sobiva tasu eest mittevälistavaid litsentse Euroopa Aatomienergiaühendusele kuuluvate 
patentide, ajutiselt kaitstud patendiõiguste, kasulike mudelite või patenditaotluste raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05, 10 04 02 ja 10 04 03 ja peatükkidesse 10 02 ja 10 03.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 182 ja 183.  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eriti selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2380/74, 17. september 1974, millega võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse 
teadusprogrammidega seotud teabelevi käsitlevad sätted (EÜT L 255, 20.9.1974, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2020.–2014. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
6 2 2 5 Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse kasuks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Tulu, mis laekub kolmandate isikute maksetest, kingetest või annakutest Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklisse 10 01 05 ja peatükkidesse 10 02, 10 03 ja 10 04.  
6 2 2 6 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt muudele liidu institutsioonidele või komisjoni muudele talitustele konkurentsi 
tingimustes osutatavatest teenustest laekuv tulu, mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks — Sihtotstarbeline 
tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  77 886 596,21  28.2.2018  ET L 57/353 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 6  (jätkub)  
Märkused  
Tulu, mis on saadud liidu institutsioonidelt või muudelt komisjoni talitustelt, kellele Teadusuuringute Ühiskeskus teeb 
tasu eest uuringuid ja/või osutab teenuseid, ning tulu osalemisest teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogram- 
midega seotud tegevuses.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks kulude eelarvestuse käesoleva eelarvejao artiklitesse 10 01 05, 10 02 01, 10 02 51, 10 02 52, 10 03 01, 10 
03 51, 10 03 52 ja 10 04 03 liidu institutsioonide või muude komisjoni talitustega sõlmitud lepingutest tulenevate 
kulude ulatuses.  
6 2 4 Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (patenteeritavad või mitte), mis tulenevad ühenduse teadustööst 
(kaudne tegevus) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja eriti selle artikliga 12 antakse liikmesriikidele, isikutele ja 
ettevõtjatele õigus omandada sobiva tasu eest mittevälistavaid litsentse Euroopa Aatomienergiaühendusele kuuluvate 
patentide, ajutiselt kaitstud patendiõiguste, kasulike mudelite või patenditaotluste raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2380/74, 17. september 1974, millega võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse 
teadusprogrammidega seotud teabelevi käsitlevad sätted (EÜT L 255, 20.9.1974, lk 1).  
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  
6 3 0 Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamaksed Euroopa Majanduspiirkonna koostöölepingu 
raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  393 490 071,—  L 57/354  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 0  (jätkub)  
Märkused  
Artikkel kajastab Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamakseid, mis tulenevad nende riikide 
finantsosalusest liidu tegevuses vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 82 ja protokollile 32.  
Kavandatud osamaksete kogumaht on toodud kokkuvõttes, mis on esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse 
lisas teabe eesmärgil.  
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamaksed antakse komisjoni kasutusse vastavalt Euroopa 
Majanduspiirkonna lepingu protokolli 32 artiklitele 1, 2 ja 3.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Euroopa Majanduspiirkonna leping (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3).  
6 3 1 Maksed Schengeni acquis’ raames  
6 3 1 2 Osamaksed suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks, loomiseks, toimimiseks ning kasutamiseks Islandi, Norra, 
Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud lepingute raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  396 714,84  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 18 02 07, 18 02 08, 18 02 09 ja 18 03 03.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 1999/439/EÜ, 17. mai 1999, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimise kohta viimase 
kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, 
lk 35).  
Nõukogu otsus 2001/258/EÜ, 15. märts 2001, Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise 
lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest 
vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38), eelkõige selle lepingu artikkel 9.  28.2.2018  ET L 57/355 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta 
(EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöö- 
tamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, 2. september 2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad 
määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes 
vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 222, 5.9.2003, 
lk 3).  
Nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite 
registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 
28.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).  
Nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, 
toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).  
Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/147/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
Nõukogu otsus 2008/149/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).  
Nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli 
juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise 
eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja 
liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).  L 57/356  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2011/349/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase 
koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli 
kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).  
Nõukogu otsus 2011/351/EL, 7. märts 2011, protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni 
ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 
lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määr- 
atlemise kriteeriume ja mehhanisme (ELT L 160, 18.6.2011, lk 37).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega asutatakse Euroopa amet 
vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013, 26. juuni 2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise 
Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi 
määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvus- 
vahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste 
ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja 
mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).  
6 3 1 3 Muud Schengeni  acquis ’ raames tehtavad osamaksed (Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  19 789 217,14  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklisse 18 03 02.  28.2.2018  ET L 57/357 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 1999/439/EÜ, 17. mai 1999, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimise kohta viimase 
kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, 
lk 35).  
Nõukogu otsus 2001/258/EÜ, 15. märts 2001, Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise 
lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest 
vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38), ja eriti selle lepingu artikkel 9.  
Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/147/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
Nõukogu otsus 2008/149/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, 19. mai 2010, millega luuakse Euroopa Varjupaiga- 
küsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).  
Nõukogu otsus 2011/349/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase 
koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli 
kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).  L 57/358  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2012/192/EL, 12. juuli 2010, kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liech- 
tensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide 
osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni  
acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 103, 13.4.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/193/EL, 13. märts 2012, sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini 
Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist 
nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni  acquis ’ sätete 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 103, 13.4.2012, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1053/2013, 7. oktoober 2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism 
Schengeni  acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, 
millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).  
Nõukogu otsus 2014/185/EL, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis 
käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirju- 
tamise kohta (ELT L 102, 5.4.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/194/EL, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 
Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta 
(ELT L 106, 9.4.2014, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
Nõukogu otsus 2014/301/EL, 19. mai 2014, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb Norra 
Kuningriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta (ELT L 157, 27.5.2014, 
lk 33).  
Nõukogu otsus 2014/344/EL, 19. mai 2014, Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (mis käsitleb 
Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta (ELT L 170, 
11.6.2014, lk 49).  
Nõukogu otsus (EL) 2016/350, 25. veebruar 2016, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis 
käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta 
(ELT L 65, 11.3.2016, lk 61).  
Nõukogu otsus (EL) 2017/657, 3. aprill 2017, Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate 
normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) 
sõlmimise kohta (ELT L 94, 7.4.2017, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/359 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus (EL) 2017/1249, 16. juuni 2017, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (täiendavate 
eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 
2014–2020) sõlmimise kohta (ELT L 179, 12.7.2017, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2226, 30. november 2017, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist 
lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu raken- 
damise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprillil 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ELi reisiinfo ja 
-lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja (EL) 2016/1624 
(COM(2016) 731).  
6 3 2 Rahaline toetus Euroopa Arengufondi ühiste haldustoetuskulude rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  95 169 370,—  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse kogu Euroopa Arengufondi (EAF) tulu, millest toetatakse tugimeetme- 
kulude rahastamist, täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse 
punkti 21 01 04 07.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/755/EL, 25. november 2013, ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa 
Liiduga („ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/759/EL, 12. detsember 2013, milles käsitletakse EAFi juhtimise üleminekumeetmeid alates 
1. jaanuarist 2014 kuni 11. Euroopa Arengufondi jõustumiseni (ELT L 335, 14.12.2013, lk 48).  
Alusaktid  
Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta 
mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise 
kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa 
(ELT L 247, 9.9.2006, lk 32).  L 57/360  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 2  (jätkub)  
Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist 
(11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine (COM(2011)0837).  
6 3 3 Rahaline toetus teatavate välisabiprogrammide rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 3 0 Liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  679 449 344,05  
Märkused  
Punkti kantakse liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 3 1 Kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavat es 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  9 475 721,93  
Märkused  
Punkti kantakse kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline 
osalus teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 3 2 Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse osamaksud, mida rahvusvahelised organisatsioonid teevad teatavatesse välisabiprogrammidesse, mida 
rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  28.2.2018  ET L 57/361 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 3  (jätkub)  
6 3 3 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 4 Rahaline toetus ELi usaldusfondidest – Sihtotstarbeline tulu  
6 3 4 0 ELi usaldusfondide rahaline toetus komisjoni juhtimiskuludele – Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  15 011 561,40  
Märkused  
Punkti kantakse haldustasud, mida komisjonil on õigus kasutada kuni 5 % ELi usaldusfondi koondatud summast oma 
halduskulude katteks alates aastast, mil iga usaldusfondi toetussummasid kasutama hakati.  
Selliseid haldustasusid käsitatakse kogu ELi usaldusfondi tegevusaja jooksul sihtotstarbeliste tuludena finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 187 lõige 7.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti selle artikkel 259.  
6 3 5 Rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis (EFSD) — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 5 0 Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Punkti kantakse Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 57/362  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 5  (jätkub)  
6 3 5 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
6 3 5 1 Liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis —  
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Punkti kantakse liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku 
Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
6 3 5 2 Kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu 
Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Punkti kantakse kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa 
Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2018  ET L 57/363 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 5  (jätkub)  
6 3 5 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
6 3 5 3 Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Punkti kantakse rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  
6 4 1 Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Sihtotstarbeline tulu  
6 4 1 0 Rahaline toetus rahastamisvahenditest (tulud) – Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Tulu, mis seondub rahastamisvahendile liidu üldeelarvest makstava toetusega, sealhulgas dividendid, kapitalikasum, 
tagatistasud ning intressid laenudelt ja usalduskontodel olevatelt summadelt, mis makstakse tagasi komisjonile või 
rahastamisvahendite jaoks avatud usalduskontodele.  L 57/364  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  (jätkub)  
6 4 1  (jätkub)  
6 4 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) 
nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, 
(EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja (EL) nr 652/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014/EL 
(COM(2016) 605  final ). 
6 4 1 1 Rahaline toetus rahastamisvahenditest (tagasimaksed) – Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Uus punkt (endine punkt 6 3 4 1)  
Iga-aastased tagasimaksed, mis seonduvad rahastamisvahendile liidu üldeelarvest makstava toetusega, seahulgas kapitali 
tagasimaksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis makstakse tagasi komisjonile või rahasta- 
misvahendi jaoks avatud usalduskontodele, on finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatavad sihtotstarbelise sisetuluna 
ja neid kasutatakse sama rahastamisvahendi jaoks, piiramata kõnealuse määruse artikli 140 lõike 9 kohaldamist, 
ajavahemikul, mis ei ületa assigneeringute kulukohustustega sidumise perioodi pluss kaks aastat, kui alusaktis ei ole 
sätestatud teisiti.  
Sellesse punkti kantakse ka tagasimaksed, mis tehakse rahastamisvahendile antava liidu toetuse vähendamise tõttu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 140 lõige 6.  28.2.2018  ET L 57/365 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  (jätkub)  
6 4 1  (jätkub)  
6 4 1 1  (jätkub)  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 
1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) 
nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja (EL) nr 652/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014/EL 
(COM(2016) 605  final ). 
6 4 2 Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Sihtotstarbeta tulu  
6 4 2 0 Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
25 000 000  
Märkused  
Uus punkt  
Tulu, mis seondub rahastamisvahendile liidu üldeelarvest makstava toetusega, sealhulgas dividendid, kapitalikasum, 
tagatistasud ning intressid laenudelt ja usalduskontodel olevatelt summadelt, mis makstakse tagasi komisjonile või 
rahastamisvahendite jaoks avatud usalduskontodele, kantakse pärast halduskulude ja -tasude mahaarvamist eelarvesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  L 57/366  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 4 — RAHALINE TOETUS RAHASTAMISVAHENDITEST  (jätkub)  
6 4 2  (jätkub)  
6 4 2 0  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 
1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) 
nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja (EL) nr 652/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014/EL 
(COM(2016) 605  final ). 
6 4 2 1 Rahaline toetus rahastamisvahenditest – Tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
25 000 000  
Märkused  
Uus punkt  
Iga-aastaseid tagasimakseid, mis seonduvad rahastamisvahendile liidu üldeelarvest makstava toetusega, seahulgas kapitali 
tagasimaksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis makstakse tagasi komisjonile või rahasta- 
misvahendi jaoks avatud usalduskontodele, ei käsitata sihtotstarbelise sisetuluna, kui see on määratud kindlaks alusaktis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 
1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) 
nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja (EL) nr 652/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014/EL 
(COM(2016) 605  final ). 28.2.2018  ET L 57/367 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  
6 5 1 2000. aasta eelsete programmitöö perioodidega seotud finantskorrektsioonid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  12 003 509,60  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja 
Tagatisfondi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu ja Ühtekuuluvusfondi 2000. aasta eelsete programmitöö 
perioodidega seotud finantskorrektsioonid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib käesolevasse artiklisse kantud summasid kasutada täiendavate assigneeringute 
tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatesse rubriikidesse, kui neid on vaja 
varem vastu võetud korrektsioonide tühistamise või vähendamise vältimiseks.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõikele 1 ei mõjuta nimetatud määrus komisjoni poolt määruste 
(EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) nr 4253/88, (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1260/1999 või mis tahes muude 31. detsembril 
2006 ja pärast seda kuni abi või projektide lõpetamiseni kõnesoleva abi suhtes kehtinud või kehtivate õigusaktide alusel 
heaks kiidetud ja struktuurifondidest kaasrahastatava abi või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatava projekti jätkamist ega 
muutmist, sealhulgas nimetatud abi või projekti täielikku või osalist tühistamist.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1), eelkõige selle 
artikkel 24.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4256/88, 19. detsember 1988, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
kohaldamiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) arendusrahastu suhtes (EÜT L 374, 
31.12.1988, lk 25).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2080/93, 20. juuli 1993, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
kohaldamiseks Kalanduse Arendusrahastu suhtes (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 1).  L 57/368  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 1  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eriti selle artikli 39 lõige 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
6 5 2 Programmitöö perioodiga 2000–2006 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  35 407 317,64  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja 
Tagatisfondi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi ning põllumajanduse ja maaelu arendamise 
ühinemiseelse programmi (programmitöö periood 2000–2006) ning Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi 
tagatisrahastust rahastatava maaelu arengu ajutise rahastamisvahendiga (TRDI) seotud finantskorrektsioonid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib käesolevasse artiklisse kantud summasid kasutada täiendavate assigneeringute 
tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatesse rubriikidesse, kui neid on vaja 
varem vastu võetud korrektsioonide tühistamise või vähendamise vältimiseks.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõikele 1 ei mõjuta nimetatud määrus komisjoni poolt määruste 
(EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) nr 4253/88, (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1260/1999 või mis tahes muude 31. detsembril 
2006 ja pärast seda kuni abi või projektide lõpetamiseni kõnesoleva abi suhtes kehtinud või kehtivate õigusaktide alusel 
heaks kiidetud ja struktuurifondidest kaasrahastatava abi või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatava projekti jätkamist ega 
muutmist, sealhulgas nimetatud abi või projekti täielikku või osalist tühistamist.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  28.2.2018  ET L 57/369 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 2  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eriti selle artikli 39 lõige 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2001, 2. märts 2001, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad finantskorrektsioonide tegemise korra kohta struktuurifondidest antavas abis (EÜT L 64, 
6.3.2001, lk 13).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1386/2002, 29. juuli 2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes kohaldatavate juhtimis- ja kontrollisüs- 
teemidega ning finantskorrektsioonide tegemise korraga (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 5).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 27/2004, 5. jaanuar 2004, millega kehtestatakse üksikasjalikud üleminekueeskirjad nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohaldamiseks seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, 
Poolas, Sloveenias ja Slovakkias EAGGF tagatisrahastust rahastatavate maaelu arendamise meetmetega (ELT L 5, 
9.1.2004, lk 36).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2004, 28. jaanuar 2004, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 
rakenduseeskirjad seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja 
Slovakkias kohaldatavate maaelu arendamise üleminekumeetmetega (ELT L 24, 29.1.2004, lk 25).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  L 57/370  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 3 Programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi 
ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskorrektsioonid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib käesolevasse artiklisse kantud summasid kasutada täiendavate assigneeringute 
tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatesse rubriikidesse, kui neid on vaja 
varem vastu võetud korrektsioonide tühistamise või vähendamise vältimiseks.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
6 5 4 Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) 
programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskorrektsioonid.  28.2.2018  ET L 57/371 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 4  (jätkub)  
Artiklisse kantud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate assigneeringute eraldamiseks 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotistes 04, 05, 11 ja 13.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  567 796 492,88  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade 
alla ja mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette 
nähtud.  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
60 000 000  60 000 000  3 492 703,59  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida ei kasutata finants- 
määruse artikli 21 kohaselt.  L 57/372  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  
6 7 0 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seonduv tulu  
6 7 0 1 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 593 690 104,14  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on laekunud liidu eelarvesse tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsustest, mis on tehtud seoses kuludega, mida on finantseeritud Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi tagatisrahastust 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi ja Euroopa Põlluma- 
janduse Tagatisfondist (EAGF) mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013 ja 2014–2020) 2. rubriigi alusel vastavalt 
määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 51 ja 52. See hõlmab finantskorrektsioone, mis on seotud nimetatud määruse 
artikli 40 kohaste maksetähtaegade täitmatajätmisega.  
Punkti kantakse ka määrusega (EÜ) nr 320/2006 loodud ja 30. septembril 2012 lõpetatud ajutise suhkrutööstuse 
ümberkorralduskava alusel (suhkrutööstuse ümberkorraldusfondist) rahastatavaid kulusid käsitlevate raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsuste alusel liidu üldeelarvesse laekuvad summad.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 1 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse 
kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finantsmääruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes 
tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse mis tahes punkti EAGFi 
raames.  
Punkti tulu on hinnanguliselt 1 343 900 000 eurot, sealhulgas hinnanguliselt 610 000 000 eurot, mis kantakse 
vastavalt finantsmääruse artiklile 14 üle 2017. aastast 2018. aastasse. 2018. aasta eelarve koostamisel võeti summat 
400 000 000 eurot arvesse artikli 05 02 08 (punkt 05 02 08 03) alla kuuluvate meetmete rahastamiseks ja ülejäänud 
summat 943 900 000 eurot võeti arvesse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) alla kuuluvate meetmete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 0 2 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevate õigusnormide rikkumine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  118 371 446,59  28.2.2018  ET L 57/373 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel, sealhulgas seotud intressid, 
eelkõige eeskirjade eiramise või pettuse korral sisse nõutud summad, saadud trahvimaksed ja intress, samuti tagatised, 
hoiused või minetatud tagatised seoses kuludega, mida on finantseeritud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 
tagatisrahastust 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 
mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013 ja 2014–2020) 2. rubriigi alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 54 ja 55.  
Punkt on ette nähtud ka nende summade jaoks, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või eksimuste tagajärjel, 
sealhulgas intressid, karistusmaksed ja tagatised, mis tulenevad kuludest, mida on rahastatud määrusega (EÜ) nr 320/ 
2006 loodud ja 30. septembril 2012 lõppenud ajutise suhkrutööstuse ümberkorralduskava alusel (suhkrutööstuse 
ümberkorraldusfondist).  
Punkti on kavas kanda ka tagasi makstud netosummad, millest liikmesriigid võivad kinni pidada 20 % vastavalt määruse 
(EL) nr 1306/2013 artiklile 55.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 1 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 ja 55 käsitatakse 
kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finantsmääruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes 
tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse mis tahes punkti EAGFi 
raames.  
Punkti tulu on hinnanguliselt 132 000 000 eurot. 2018. aasta eelarve koostamisel võeti seda summat arvesse artikli 
05 03 01 (punkt 05 03 01 10) alla kuuluvate meetmete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 0 3 Piimatootjate lisamaksud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  815 080 221,22  L 57/374  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 3  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on seotud piimakvootide süsteemi suhtes kohaldatava kvoodiületamistasuga, mida 
kogutakse või nõutakse tagasi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki III jaoga, eelkõige selle 
artikliga 78.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse mis tahes punkti EAGFi raames.  
Kuna 2015. kalendriaastal lõppes piimakvootide süsteem, kogusid ja deklareerisid liikmesriigid piimatootjate lisa- 
maksusid viimast korda 2016. aasta liidu üldeelarve kohaselt. Kui selles punktis saadakse tulu, siis laekub see ainult 
vastavalt täpsustustele, mis tehakse nende juhtumite raames, mille kohta ei ole võimalik eelhinnangut koostada. Seda 
tulu kasutatakse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) kohaste meetmete vajaduste rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 1 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga seonduv tulu  
6 7 1 1 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  329 084 729,99  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on laekunud liidu eelarvesse tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsustest, mis on seotud finantseerimisega EAFRD tagatisrahastust vastavalt 
määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 51 ja 52. Sellesse punkti kantakse ka EAFRDst tehtud ettemaksete tagasimaks- 
misega seotud summad.  28.2.2018  ET L 57/375 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 1  (jätkub)  
6 7 1 1  (jätkub)  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 177 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
mis tahes punkti EAFRD raames.  
2018. aasta eelarve koostamise ajal ei olnud artiklite 05 04 05 ja 05 04 60 jaoks ette nähtud konkreetset summat.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 1 2 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) käsitlevate õigusnormide rikkumine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  8 752 186,37  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel, sealhulgas seotud intressid, 
eelkõige eeskirjade eiramise või pettuse korral tagasi nõutud summad, saadud trahvimaksed ja intress, samuti minetatud 
tagatised seoses kuludega, mida on finantseeritud EAFRD tagatisrahastust vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 
artiklitele 54 ja 56.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 177 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
mis tahes punkti EAFRD raames.  
2018. aasta eelarve koostamise ajal ei olnud artiklite 05 04 05 ja 05 04 60 jaoks ette nähtud konkreetset summat.  L 57/376  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 1  (jätkub)  
6 7 1 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  28.2.2018  ET L 57/377 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 7 
VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT 
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 7 0  
7 0 0  Viivisintressid  
7 0 0 0  Viivisintressid seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks 
tehtud omavahenditega  5 000 000  5 000 000  24 228 921,70  484,58  
7 0 0 1  Muud viivisintressid  p.m.  p.m.  1 142 720,28  
Artikkel 7 0 0 — Kogusumma  5 000 000  5 000 000  25 371 641,98  507,43  
7 0 1  Intressid rahatrahvidelt ja karistusmaksetelt  10 000 000  15 000 000  52 134 205,13  521,34  
7 0 2  Liidu majanduse juhtimise raames kogunevad hoiuste 
intressid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
7 0 9  Muud intressid  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 7 0 — KOGUSUMMA  15 000 000  20 000 000  77 505 847,11  516,71  
PEATÜKK 7 1  
7 1 0  Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud 
karistused seoses konkurentsieeskirjade rakendamisega  100 000 000  3 210 000 000  2 961 185 957,47  2 961,19  
7 1 1  Karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud 
aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkunud liikmes- 
riigile Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest  p.m.  p.m.  136 784 800,—  
7 1 2  Liidu finantshuve kahjustava pettuse ja õigusnormide 
rikkumised eest määratud rahatrahvid  p.m.  p.m.  
7 1 3  Liidu majandusjuhtimise raames laekuvad rahatrahvid 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
7 1 9  Muud rahatrahvid ja karistusmaksed  
7 1 9 0  Muud rahatrahvid ja karistusmaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  
7 1 9 1  Muud sihtotstarbeta rahatrahvid ja karistusmaksed  p.m.  p.m.  2 075,02  
Artikkel 7 1 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  2 075,02  
PEATÜKK 7 1 — KOGUSUMMA  100 000 000  3 210 000 000  3 097 972 832,49  3 097,97  
Jaotis 7 — Kogusumma  115 000 000  3 230 000 000  3 175 478 679,60  2 761,29  L 57/378  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 7 
VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
7 0 0 Viivisintressid  
7 0 0 0 Viivisintressid seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud omavahenditega  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
5 000 000  5 000 000  24 228 921,70  
Märkused  
Kui liikmesriik viivitab omavahendite sissemakse tegemisega komisjoni nimel avatud kontole, millele on osutatud 
määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 9 lõikes 1, siis peab see liikmesriik tasuma viivist. Alla 500 euro suuruste 
viivisesummade sissenõudmisest siiski loobutakse.  
Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite puhul makstakse viivist üksnes hilinemiste eest 
määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 12 lõikes 2 osutatud summade kontole kandmisel.  
Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide viivisemäär võrdub  Euroopa Liidu Teataja  C-seerias avaldatud makse- 
tähtpäeva kuu esimese kalendripäeva intressimääraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseeri- 
mistehingute suhtes, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendi- 
punkti võrra. Viivisemäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.  
Majandus- ja rahaliitu mittekuuluvate liikmesriikide viivisemäär võrdub määraga, mida keskpangad kohaldasid oma 
põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kõnealuse kuu esimesel päeval, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on 
suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendipunkti võrra. Liikmesriikide puhul, mille kohta keskpanga määr ei ole 
kättesaadav, võrdub viivisemäär määraga, mis on kõige lähemal määrale, mida kohaldati liikmesriigi rahaturul kõnealuse 
kuu esimesel päeval, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendi- 
punkti võrra. Viivisemäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.  
Viivisemäär ei tohi ületada 16 protsendipunkti. Kõrgendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 12.  
7 0 0 1 Muud viivisintressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 142 720,28  28.2.2018  ET L 57/379 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 0  (jätkub)  
7 0 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Punktis kajastatakse kõik muud viivisintressid peale omavahenditelt laekuvate viivisintresside.  
Õiguslik alus  
Euroopa majanduspiirkonna leping (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3), eelkõige protokolli 32 artikli 2 lõige 5.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), eelkõige selle artikkel 102.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 83.  
7 0 1 Intressid rahatrahvidelt ja karistusmaksetelt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
10 000 000  15 000 000  52 134 205,13  
Märkused  
Artikkel on mõeldud trahvide erikonto intresside ning rahatrahvide ja karistusmaksetega, sealhulgas liikmesriikidega 
seonduvate karistusmaksetega seotud viivisintresside jaoks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsiees- 
kirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle 
(ELT L 24, 29.1.2004, lk 1), eelkõige selle artiklid 14 ja 15.  L 57/380  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 1  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 83.  
7 0 2 Liidu majanduse juhtimise raames kogunevad hoiuste intressid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on mõeldud liidu majanduse juhtimise raames kogunevate hoiuste intresside jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
avatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97, 7. juuli 1997, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6), eriti artikkel 16.  
7 0 9 Muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Artiklisse kantakse muud peatükis 7 0 loetlemata viivisintressid, mis kogunevad üksnes erandjuhtudel ja mille jaoks ei 
ole vaja luua eraldi eelarverida.  
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  
7 1 0 Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud karistused seoses konkurentsieeskirjade rakendamisega  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
100 000 000  3 210 000 000  2 961 185 957,47  28.2.2018  ET L 57/381 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  (jätkub)  
7 1 0  (jätkub)  
Märkused  
Komisjon võib määrata rahatrahve, perioodilisi karistusmakseid ja muid trahve ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele, 
kes rikuvad keelde või ei täida oma kohustusi, mis tulenevad allpool loetletud määrustest või Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklitest 101 ja 102.  
Rahatrahvid tuleb tavaliselt tasuda kolme kuu jooksul pärast komisjoni otsusest teatamist. Komisjon ei nõua siiski 
maksmisele kuuluvat summat sisse, kui ettevõtja on esitanud hagi Euroopa Liidu Kohtule. Ettevõtja peab hiljemalt 
lõplikuks maksetähtajaks komisjonile tegema ajutise makse või andma nii võlasummat kui ka intressi või lisatasusid 
katva pangagarantii.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsiees- 
kirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ 
ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1), eelkõige selle artiklid 14 ja 15.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
7 1 1 Karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkunud liikmesriigile 
Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  136 784 800,—  
Märkused  
Artiklis kajastatakse karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud aluslepingust tulenevaid kohustusi 
rikkunud liikmesriigile Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikli 260 lõige 2.  L 57/382  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  (jätkub)  
7 1 2 Liidu finantshuve kahjustava pettuse ja õigusnormide rikkumised eest määratud rahatrahvid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Artiklisse kantakse karistusmaksed, mis tulenevad meetmetest, mida komisjon võtab liidu finantshuvide kaitsmise 
raamistikus juhul, kui avastatakse õigusnormide rikkumisi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209).  
7 1 3 Liidu majandusjuhtimise raames laekuvad rahatrahvid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse liidu majandusjuhtimise raames laekuvad rahatrahvid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97, 7. juuli 1997, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6), eriti artikkel 16.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1173/2011, 16. november 2011, eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise 
kohta euroalal (ELT L 306, 23.11.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1174/2011, 16. november 2011, euroalal esineva ülemäärase 
makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 8).  
7 1 9 Muud rahatrahvid ja karistusmaksed  
7 1 9 0 Muud rahatrahvid ja karistusmaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  28.2.2018  ET L 57/383 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  (jätkub)  
7 1 9  (jätkub)  
7 1 9 0  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 7 teiste osade 
alla ja mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette 
nähtud.  
7 1 9 1 Muud sihtotstarbeta rahatrahvid ja karistusmaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  2 075,02  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud artikli 7 1 0 teiste osade alla ja mida ei kasutata 
finantsmääruse artikli 21 kohaselt.  L 57/384  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 8 
LAENUTEHINGUD  
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES 
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 8 0  
8 0 0  Euroopa Liidu tagatised maksebilansi toetuseks võetud 
liidu laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 0 1  Euroopa Liidu tagatis Euratomi võetud laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 0 2  Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud 
seoses finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmeh- 
hanismi raames  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 1  
8 1 0  Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega 
tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riski- 
kapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid  p.m.  p.m.  35 170 433,24  
8 1 3  Komisjoni poolt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika 
arengumaadele Euroopa Liidu investeeringupartnerite 
programmi raames antud laenude ja riskikapitali 
põhiosa tagasimaksed ja intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  35 170 433,24  
PEATÜKK 8 2  
8 2 7  Euroopa Liidu tagatis liidu sõlmitud laenukavadele 
makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele 
riikidele  p.m.  p.m.  0,—  
8 2 8  Tagatis Euratomi laenudele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides 
ja Sõltumatute Riikide Ühenduses asuvate tuumaelek- 
trijaamade tõhususe ja turvalisuse parandamiseks  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/385 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD, MIS ON SEOTUD EUROOPA LIIDU TAGATISEGA LAENUDELE, MIDA ANNAVAD 
FINANTSASUTUSED KOLMANDATES RIIKIDES 
PEATÜKK 8 5 — TAGATISASUTUSTE MAKSETEST SAADAV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 8 3  
8 3 5  Euroopa Liidu tagatis Euroopa Investeerimispangast 
kolmandatele riikidele antud laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 3 6  Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu 
Fondile (EFSD)  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 8 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 5  
8 5 0  Euroopa Investeerimisfondi makstavad dividendid  6 186 061  6 928 960  6 164 043,—  99,64  
PEATÜKK 8 5 — KOGUSUMMA  6 186 061  6 928 960  6 164 043,—  99,64  
Jaotis 8 — Kogusumma  6 186 061  6 928 960  41 334 476,24  668,19  L 57/386  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 8 
LAENUTEHINGUD  
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  
8 0 0 Euroopa Liidu tagatised maksebilansi toetuseks võetud liidu laenudele  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidest võetud laenudele. Liikmesriikidele lubatud 
laenusumma ei või sellisel juhul ületada 50 000 000 000 eurot.  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 02 02 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kirjenda- 
miseks, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vaata märkust käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 02 02 juures.  
8 0 1 Euroopa Liidu tagatis Euratomi võetud laenudele  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 04 03 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kirjenda- 
miseks, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õiguslik alus vt märkus käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 04 03 juures.  28.2.2018  ET L 57/387 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  (jätkub)  
8 0 2 Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi 
raames  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidest võetud laenudele. Liikmesriigile antava laenu või 
krediidilimiidi põhisumma peab jääma õigusliku alusega ette nähtud piiresse.  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 02 03 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kirjenda- 
miseks, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vaata märkust käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 02 03 juures.  
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD  
8 1 0 Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali 
põhiosa tagasimaksed ja intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  35 170 433,24  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse peatükkide 22 02 ja 22 04 alla kantud assigneer- 
ingutest Vahemere piirkonnas asuvatele kolmandatele riikidele antud erilaenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksete ja 
intressimaksete kajastamiseks.  
Siia kantakse ka mõnele Vahemere-äärsele liikmesriigile antud erilaenude ja riskikapitali tagasimaksed ja intressimaksed, 
kuid need moodustavad väikse osa üldmahust. Nimetatud laenud/riskikapital anti siis, kui asjaomased riigid ei olnud 
veel liiduga ühinenud.  
Tavaliselt ületab saadud tulu eelarves prognoositud summad, sest erilaenude intressimakseid võib tasuda nii eelmise kui 
ka jooksva finantsaasta jooksul. Erilaenudelt ja riskikapitalilt võetakse intressi alates laenu väljamaksmise hetkest; 
erilaenude intresse makstakse poolaastamaksetena ning riskikapitali intresse üldjuhul aastamaksetena.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võidakse selles punktis kirjendada sihtotstarbelisi tulusid, mida kasutatakse 
täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 57/388  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD  (jätkub)  
8 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Õiguslik alus vt märkus käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse peatükkide 22 02 ja 22 04 juures.  
8 1 3 Komisjoni poolt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika arengumaadele Euroopa Liidu investeeringupartnerite 
programmi raames antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artiklite 21 02 51 ja 22 04 51 Euroopa Liidu 
investeeringupartnerite tegevuse alla kantud assigneeringutest antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksete ja 
intressimaksete kajastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Õiguslik alus vt märkus käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artiklite 21 02 51 ja 22 04 51 juures.  
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  
8 2 7 Euroopa Liidu tagatis liidu sõlmitud laenukavadele makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 03 03 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kajastamiseks, 
tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vaata märkus käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 03 03 juures.  28.2.2018  ET L 57/389 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  (jätkub)  
8 2 8 Tagatis Euratomi laenudele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja Sõltumatute Riikide Ühenduses asuvate 
tuumaelektrijaamade tõhususe ja turvalisuse parandamiseks  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artiklis 01 03 04 nimetatud tagatisega seotud õiguste 
teostamisest saadud tulude kirjendamiseks, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vt märkust käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 03 04 juures.  
PEATÜKK 8 3 — TULUD, MIS ON SEOTUD EUROOPA LIIDU TAGATISEGA LAENUDELE, MIDA ANNAVAD FINANTSASUTUSED 
KOLMANDATES RIIKIDES  
8 3 5 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Investeerimispangast kolmandatele riikidele antud laenudele  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artiklis 01 03 05 nimetatud tagatisega seotud õiguste 
teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vt märkust käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 03 05 juures.  
8 3 6 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondile (EFSD)  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  L 57/390  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD, MIS ON SEOTUD EUROOPA LIIDU TAGATISEGA LAENUDELE, MIDA ANNAVAD FINANTSASUTUSED 
KOLMANDATES RIIKIDES  (jätkub)  
8 3 6  (jätkub)  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse punktis 01 03 07 nimetatud tagatisega seotud õiguste 
teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
PEATÜKK 8 5 — TAGATISASUTUSTE MAKSETEST SAADAV TULU  
8 5 0 Euroopa Investeerimisfondi makstavad dividendid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
6 186 061  6 928 960  6 164 043,—  
Märkused  
Artikkel on mõeldud nende dividendide kirjendamiseks, mida Euroopa Investeerimisfond maksab tehtud sissemaksete 
eest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/375/EÜ, 6. juuni 1994, ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis 
(EÜT L 173, 7.7.1994, lk 12).  
Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali 
suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 562/2014/EL, 15. mai 2014, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa 
Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/391 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  25 000 000  25 000 000  15 159 820,43  60,64  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  25 000 000  25 000 000  15 159 820,43  60,64  
Jaotis 9 — Kogusumma  25 000 000  25 000 000  15 159 820,43  60,64  
KÕIK KOKKU  1 482 202 255  4 530 569 598  10 565 784 388,12  712,84  L 57/392  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
25 000 000  25 000 000  15 159 820,43  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud mitmesuguste tulude kirjendamiseks.  28.2.2018  ET L 57/393 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
ASSIGNEERINGUTE (2018 JA 2017) JA TÄITUMISTE (2016) KOKKUVÕTE  L 57/394  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
Jaotis  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 MAJANDUS- JA 
RAHANDUSVALDKOND  2 208 268 036  2 153 674 136  3 361 394 801  3 115 247 301  2 533 752 168,83  1 528 863 242,24  
Reservid (40 02 40, 
40 02 41)  130 185 000  25 000 000  
2 338 453 036  2 178 674 136  3 361 394 801  3 115 247 301  2 533 752 168,83  1 528 863 242,24  
02 SISETURG, TÖÖSTUS, 
ETTEVÕTLUS JA VKED  2 356 185 710  2 062 361 812  2 437 745 834  2 244 099 566  2 391 075 116,62  1 900 907 499,71  
03 KONKURENTS  109 841 980  109 841 980  108 427 562  108 427 562  104 906 256,61  104 906 256,61  
04 TÖÖHÕIVE, SOTSIAAL- 
KÜSIMUSED JA 
SOTSIAALNE KAAS- 
ATUS  14 504 772 962  12 207 667 532  14 315 326 529  9 577 065 124  13 368 571 854,85  8 876 250 556,03  
Reservid (40 02 41)  11 102 000  8 327 000  
14 515 874 962  12 215 994 532  14 315 326 529  9 577 065 124  13 368 571 854,85  8 876 250 556,03  
05 PÕLLUMAJANDUS JA 
MAAELU ARENG  58 159 838 271  55 462 985 694  57 518 919 539  53 315 507 435  63 449 875 939,42  57 207 636 212,57  
Reservid (40 02 41)  1 800 000  1 350 000  
58 161 638 271  55 464 335 694  57 518 919 539  53 315 507 435  63 449 875 939,42  57 207 636 212,57  
06 LIIKUVUS JA TRAN- 
SPORT  4 007 575 953  2 267 065 045  3 767 437 307  1 800 796 328  4 266 370 508,96  2 237 898 321,60  
07 KESKKOND  498 283 862  350 533 612  472 338 520  388 088 137  458 052 493,65  392 581 658,73  
Reservid (40 02 41)  1 000 000  750 000  
499 283 862  351 283 612  472 338 520  388 088 137  458 052 493,65  392 581 658,73  
08 TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON  6 890 257 765  6 472 483 396  6 361 155 986  6 061 771 730  6 556 660 583,76  5 916 274 024,33  
09 SIDEVÕRGUD, SISU JA 
TEHNOLOOGIA  2 132 573 932  2 259 062 678  1 924 096 778  2 092 389 358  1 846 451 370,54  2 385 196 199,18  
10 OTSENE TEADUSTE- 
GEVUS  403 727 789  397 336 829  401 736 330  401 569 370  510 349 456,47  502 104 199,10  28.2.2018  ET L 57/395 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
Jaotis  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 MERENDUS JA 
KALANDUS  1 084 735 790  659 590 725  1 090 123 127  752 664 410  1 071 057 883,30  588 743 232,60  
Reservid (40 02 41)  46 565 000  43 302 703  3 643 000  4 448 000  
1 131 300 790  702 893 428  1 093 766 127  757 112 410  1 071 057 883,30  588 743 232,60  
12 FINANTSSTABIILSUSE, 
FINANTSTEENUSTE JA 
KAPITALITURGUDE LIIT  94 563 454  94 367 704  85 913 287  88 425 287  86 836 498,56  84 556 112,31  
Reservid (40 02 41)  4 856 000  3 267 000  
94 563 454  94 367 704  90 769 287  91 692 287  86 836 498,56  84 556 112,31  
13 REGIONAAL- JA 
LINNAPOLIITIKA  39 812 082 371  34 132 507 452  39 779 339 821  21 952 379 022  36 139 347 701,51  29 123 665 734,57  
Reservid (40 01 40, 
40 02 41)  23 625 000  12 375 000  
39 812 082 371  34 132 507 452  39 802 964 821  21 964 754 022  36 139 347 701,51  29 123 665 734,57  
14 MAKSUKORRALDUS JA 
TOLLILIIT  175 802 112  168 303 344  178 361 995  161 007 995  171 126 384,10  161 810 912,67  
15 HARIDUS JA KULTUUR  3 806 105 904  3 502 751 391  3 364 357 284  3 144 529 354  3 246 977 755,51  3 356 271 691,31  
Reservid (40 01 40, 
40 02 41)  42 785 652  33 226 000  
3 848 891 556  3 535 977 391  3 364 357 284  3 144 529 354  3 246 977 755,51  3 356 271 691,31  
16 TEABEVAHETUS  213 021 691  211 969 691  211 571 438  210 059 438  210 687 751,16  201 896 272,84  
17 TERVIS JA TOIDU- 
OHUTUS  599 104 264  562 925 962  564 194 603  541 211 603  573 425 119,32  551 146 907,60  
18 RÄNNE JA SISEASJAD  2 637 400 839  2 257 961 158  3 409 209 756  2 529 702 082  3 495 247 556,88  2 388 278 032,58  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  
2 637 400 839  2 257 961 158  3 449 209 756  2 529 702 082  3 495 247 556,88  2 388 278 032,58  L 57/396  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
Jaotis  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 VÄLISPOLIITIKA 
VAHENDID  816 917 462  705 331 155  738 187 747  699 292 859  688 843 846,58  617 829 761,37  
Reservid (40 01 40, 
40 02 41)  23 750 000  8 673 000  
840 667 462  714 004 155  738 187 747  699 292 859  688 843 846,58  617 829 761,37  
20 KAUBANDUS  115 924 575  114 524 575  113 201 323  111 701 323  109 431 020,14  107 780 562,11  
21 RAHVUSVAHELINE 
KOOSTÖÖ JA ARENG  3 486 428 453  3 248 829 555  3 702 842 929  3 339 435 538  3 348 603 489,46  3 511 968 863,90  
Reservid (40 02 41)  6 250 000  
3 492 678 453  3 248 829 555  3 702 842 929  3 339 435 538  3 348 603 489,46  3 511 968 863,90  
22 NAABRUSPOLIITIKA JA 
LAIENEMISLÄBIRÄÄKI- 
MISED  3 891 105 748  3 680 713 958  4 508 080 400  3 182 965 335  4 904 244 864,39  3 334 734 517,72  
Reservid (40 02 41)  70 000 000  35 000 000  
3 961 105 748  3 715 713 958  4 508 080 400  3 182 965 335  4 904 244 864,39  3 334 734 517,72  
23 HUMANITAARABI JA 
KODANIKUKAITSE  1 189 000 497  1 195 508 750  1 052 651 277  1 254 755 387  2 230 504 867,98  2 002 562 750,81  
Reservid (40 02 41)  2 000 000  1 500 000  
1 191 000 497  1 197 008 750  1 052 651 277  1 254 755 387  2 230 504 867,98  2 002 562 750,81  
24 PETTUSTEVASTANE 
VÕITLUS  82 294 500  79 884 041  82 246 700  80 192 081  78 208 850,25  78 536 468,10  
25 KOMISJONI POLIITIKA 
KOORDINEERIMINE JA 
ÕIGUSNÕUSTAMINE  244 565 633  244 015 633  232 305 442  232 055 442  216 031 931,16  216 031 931,16  
26 KOMISJONI HALDUS  1 126 245 771  1 128 233 771  1 065 512 732  1 063 133 732  1 104 610 848,65  1 108 457 409,03  
Reservid (40 01 40)  5 915 694  5 915 694  4 644 253  4 644 253  
1 132 161 465  1 134 149 465  1 070 156 985  1 067 777 985  1 104 610 848,65  1 108 457 409,03  
27 EELARVE  78 630 924  78 630 924  76 142 758  76 142 758  64 040 410,06  64 040 410,06  
28 AUDIT  19 359 668  19 359 668  19 227 094  19 227 094  19 136 476,54  19 136 476,54  
29 STATISTIKA  144 068 650  130 593 650  143 533 663  127 573 663  145 264 648,83  134 198 210,41  28.2.2018  ET L 57/397 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
Jaotis  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
30 PENSIONID JA 
NENDEGA SEOTUD 
KULUD  1 899 409 800  1 899 409 800  1 796 802 000  1 796 802 000  1 684 492 659,39  1 684 492 659,39  
31 KEELETALITUSED  398 802 462  398 802 462  407 877 123  407 877 123  437 381 657,05  437 381 657,05  
32 ENERGEETIKA  1 640 012 879  1 579 046 002  1 618 915 213  1 293 269 975  1 423 035 928,49  1 602 200 158,03  
33 ÕIGUS- JA TARBIJAKÜ- 
SIMUSED  257 557 182  224 742 182  270 997 258  238 117 353  259 254 368,83  230 631 944,47  
34 KLIIMAMEETMED  155 158 150  96 805 400  146 724 470  102 431 675  138 052 271,55  68 506 389,13  
Reservid (40 02 41)  500 000  375 000  
155 658 150  97 180 400  146 724 470  102 431 675  138 052 271,55  68 506 389,13  
40 RESERVID  516 902 000  344 600 000  506 724 000  315 000 000  0,—  0,—  
Kogusumma  156 098 380 385  140 665 841 064  155 910 390 879  122 849 648 693  157 331 910 539,40  132 727 477 235,86  
Millest reservid 
(40 01 40, 40 02 40, 
40 02 41)  341 853 346  163 419 397  76 768 253  24 734 253  L 57/398  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
JAOTIS XX  
HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  28.2.2018  ET L 57/399 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS XX 
HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01  HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  
XX 01 01  Eri poliitikavaldkondades töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
XX 01 01 01  Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
XX 01 01 01 01  Töötasud ja toetused  5,2 2 058 238 200  2 011 496 000  1 977 369 674,92  
XX 01 01 01 02  Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud 
kulud ja toetused  5,2 11 214 800  12 072 000  11 147 568,89  
XX 01 01 01 03  Töötasude kohandamine  5,2 20 647 600  18 170 000  0,—  
Vahesumma  2 090 100 600  2 041 738 000  1 988 517 243,81  
XX 01 01 02  Liidu delegatsioonides töötavate komisjoni ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
XX 01 01 02 01  Töötasud ja toetused  5,2 113 090 400  111 637 000  106 365 073,63  
XX 01 01 02 02  Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud 
kulud ja toetused  5,2 7 539 800  7 430 000  7 141 384,29  
XX 01 01 02 03  Assigneeringud töötasude kohandamiseks  5,2 1 083 000  967 000  0,—  
Vahesumma  121 713 200  120 034 000  113 506 457,92  
Artikkel XX 01 01 — Vahesumma  2 211 813 800  2 161 772 000  2 102 023 701,73  
XX 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
XX 01 02 01  Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised töötajad  
XX 01 02 01 01  Lepingulised töötajad  5,2 69 531 600  68 270 000  76 027 135,67  
XX 01 02 01 02  Renditud tööjõud ning eri tegevusalade tehniline ja haldustugi  5,2 20 998 600  22 460 000  19 754 182,52  
XX 01 02 01 03  Ajutiselt institutsiooni juurde lähetatud riiklikud avalikud 
teenistujad  5,2 39 377 800  38 533 000  30 493 165,76  
Vahesumma  129 908 000  129 263 000  126 274 483,95  
XX 01 02 02  Komisjoni koosseisuvälised töötajad liidu delegatsioonides  
XX 01 02 02 01  Muu personali töötasud  5,2 9 642 000  9 131 000  9 559 655,93  
XX 01 02 02 02  Noorte ekspertide ja riikide lähetatud ekspertide koolitamine  5,2 1 971 000  1 868 000  1 763 000,—  
XX 01 02 02 03  Muu personali ja muude teenustega seotud kulud  5,2 370 000  351 000  396 893,—  
Vahesumma  11 983 000  11 350 000  11 719 548,93  L 57/400  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 02 11  Institutsiooni muud juhtimiskulud  
XX 01 02 11 01  Lähetus- ja esinduskulud  5,2 56 969 000  57 319 000  59 065 294,79  
XX 01 02 11 02  Konverentside, koosolekute ja eksperdirühmadega seotud 
kulud  5,2 23 490 000  25 490 000  20 011 845,14  
XX 01 02 11 03  Komiteede koosolekud  5,2 10 515 000  12 015 000  9 543 097,14  
XX 01 02 11 04  Uuringud ja konsultatsioonid  5,2 4 590 000  6 090 000  5 033 013,61  
XX 01 02 11 05  Info- ja juhtimissüsteemid  5,2 35 082 000  28 937 000  36 725 571,84  
XX 01 02 11 06  Täiendus- ja juhtimiskoolitus  5,2 12 600 000  13 100 000  13 924 195,61  
Vahesumma  143 246 000  142 951 000  144 303 018,13  
XX 01 02 12  Muud juhtimiskulud seoses liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personaliga  
XX 01 02 12 01  Lähetus-, konverentsi- ja esinduskulud  5,2 5 700 000  5 652 000  5 946 995,—  
XX 01 02 12 02  Delegatsioonide töötajate lisakoolitus  5,2 485 000  485 000  698 497,57  
Vahesumma  6 185 000  6 137 000  6 645 492,57  
Artikkel XX 01 02 — Vahesumma  291 322 000  289 701 000  288 942 543,58  
XX 01 03  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja 
hoonetega seotud kulud  
XX 01 03 01  Komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  
XX 01 03 01 03  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmed  5,2 67 287 000  64 283 000  77 688 666,38  
XX 01 03 01 04  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused  5,2 67 824 000  63 210 000  73 787 694,44  
Vahesumma  135 111 000  127 493 000  151 476 360,82  
XX 01 03 02  Hooned ja liidu delegatsioonides töötava komisjoni 
personaliga seotud muud kulud  
XX 01 03 02 01  Soetamine, üürimine ja sellega seotud kulud  5,2 28 515 000  28 503 000  26 847 000,—  
XX 01 03 02 02  Seadmed, sisustus, varustus ja teenused  5,2 667 000  827 000  500 100,—  
Vahesumma  29 182 000  29 330 000  27 347 100,—  
Artikkel XX 01 03 — Vahesumma  164 293 000  156 823 000  178 823 460,82  
PEATÜKK XX 01 — KOGUSUMMA  2 667 428 800  2 608 296 000  2 569 789 706,13  28.2.2018  ET L 57/401 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
JAOTIS XX 
HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  
XX 01 01 Eri poliitikavaldkondades töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
XX 01 01 01 Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 01 01  Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
XX 01 01 01 01  Töötasud ja toetused  5,2 2 058 238 200  2 011 496 000  1 977 369 674,92  
XX 01 01 01 02  Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud 
kulud ja toetused  5,2 11 214 800  12 072 000  11 147 568,89  
XX 01 01 01 03  Töötasude kohandamine  5,2 20 647 600  18 170 000  0,—  
Punkt XX 01 01 01 — Kogusumma  2 090 100 600  2 041 738 000  1 988 517 243,81  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse järgmised ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega (v.a kolmandates riikides töötav personal) seotud kulud: 
— palgad, toetused ja muud palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed, mida komisjon peab tegema ajutiste töötajate pensioniõiguste 
kehtestamiseks või säilitamiseks nende päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja stipendiumid; 
— ametnike ja ajutiste töötajate toetused seoses vahetustega tööga või valveajaga tööl või kodus; 
— toetused, mida makstakse ametniku vallandamisel ilmse ebakompetentsuse tõttu; 
— toetused, mida makstakse juhul, kui institutsioon ütleb üles ajutise töötajaga sõlmitud lepingu; 
— liidu territooriumil asuvates liidu asutustes ja liidu delegatsioonides töötavate ametnike kodudes rakendatud 
turvameetmetega seotud kulude hüvitamine; 
— kindlasummalised toetused ja tunnitasu alusel tehtavad maksed AST-kategooria ametnikele ületunnitöö eest, mida 
kehtiva korra kohaselt ei saa hüvitada vabade päevadega / vaba ajaga; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsientide kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes ning 
mujale kui töökohariiki kantavate rahaliste tasude suhtes;  L 57/402  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 01  (jätkub)  
XX 01 01 01  (jätkub)  
— ametnike ja ajutiste töötajate (kaasa arvatud nende perekondade) sõidukulud, mis on seotud tööle asumise, 
institutsioonist lahkumise või teise töökohta üleviimisega; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega, uuele töökohale üleviimisega ning lõpuks institutsioonist lahkumise ja mujale 
elama asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud vahetama elukohta seoses tööle 
asumisega, uuele töökohale üleviimisega ning lõpuks institutsioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— päevarahad, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega või üleviimisega teisele töökohale; 
— üleminekukulud, mis on seotud ametnikega, kes on määratud uutes liikmesriikides asuvatele ametikohtadele enne 
ühinemist, kuid kellelt nõutakse teenistuse jätkamist nendes liikmesriikides ka pärast ühinemiskuupäeva ning kellel 
vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste X 
lisale on erandkorras õigus samadele finants- ja materiaalsetele tingimustele kui need, mida komisjon kohaldas enne 
ühinemist; 
— eelarveaasta jooksul töötasude kõigi kohandamistega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 51 623 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
XX 01 01 02 Liidu delegatsioonides töötavate komisjoni ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 01 02  Liidu delegatsioonides töötavate komisjoni ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
XX 01 01 02 01  Töötasud ja toetused  5,2 113 090 400  111 637 000  106 365 073,63  
XX 01 01 02 02  Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud 
kulud ja toetused  5,2 7 539 800  7 430 000  7 141 384,29  
XX 01 01 02 03  Assigneeringud töötasude kohandamiseks  5,2 1 083 000  967 000  0,—  
Punkt XX 01 01 02 — Kogusumma  121 713 200  120 034 000  113 506 457,92  28.2.2018  ET L 57/403 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 01  (jätkub)  
XX 01 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Punktide 19 01 01 02, 20 01 01 02, 21 01 01 02 ja 22 01 01 02 puhul, milles käsitletakse liidu delegatsioone 
kolmandates riikides ning rahvusvaheliste organisatsioonide juures, kaetakse sellest assigneeringust järgmised komisjoni 
ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste töötajatega seotud kulud: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks nende 
päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— ületunnitöö; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes; 
— eelarveaasta jooksul töötasude kõigi kohandamistega seotud kulud; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõpliku töölt lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— töötajate ning nende perekonnaliikmete sõidukulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumise, töölt lahkumise või 
teisele tööle üleviimisega, kui sellega kaasneb töökoha muutumine; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või lõpliku töölt lahkumise ja mujale elama asumisega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/404  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
XX 01 02 01 Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised töötajad  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 02 01  Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised töötajad  
XX 01 02 01 01  Lepingulised töötajad  5,2 69 531 600  68 270 000  76 027 135,67  
XX 01 02 01 02  Renditud tööjõud ning eri tegevusalade tehniline ja haldustugi  5,2 20 998 600  22 460 000  19 754 182,52  
XX 01 02 01 03  Ajutiselt institutsiooni juurde lähetatud riiklikud avalikud 
teenistujad  5,2 39 377 800  38 533 000  30 493 165,76  
Punkt XX 01 02 01 — Kogusumma  129 908 000  129 263 000  126 274 483,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste Euroopa Liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— abi- ja lepinguliste töötajate (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste tähenduses) töötasud, tööandja 
maksed seoses lepinguliste töötajate sotsiaalkindlustusega ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohalda- 
misest nimetatud töötajate töötasude suhtes; 
— summad, mis on vajalikud puudega inimeste juhtisikutena tegutsevate lepinguliste töötajate töötasude katmiseks; 
— renditud tööjõu, eelkõige bürootöötajate ja stenografistide-masinakirjutajate kasutamine; 
— tehnilise ja haldustöö ning intellektuaalteenuste teenuslepingute alusel töötava personaliga seotud kulud ning 
nimetatud personaliga seotud tegevuskulud ning kulud hoonetele ja seadmetele; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega 
komisjoni või kutsumisega lühinõupidamistele, eriti seoses mitmesuguste valdkondade õigusaktide ühtlustamist 
käsitlevate eelnõude koostamisega ning personalivahetusega, mida korraldatakse ELi õigusaktide ühetaolise kohal- 
damise tagamiseks liikmesriikides; 
— eelarveaasta jooksul töötasude kõigi kohandamistega seotud kulud.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest ELi üldkuludes vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 
artiklile 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastel eelarveridadel. Sellise tulu 
suurus on hinnanguliselt 169 020 eurot.  28.2.2018  ET L 57/405 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses ELi programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on olemasolevate andmete põhjal hinn- 
anguliselt 6 271 644 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Nõukogu direktiiv 2000/78/EÜ, 27. november 2000, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö 
saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16).  
Euroopa Parlamendi juhatuse 22. juuni 2005. aasta otsusega vastu võetud puudega inimeste töölevõtmise tegevu- 
seeskiri.  
XX 01 02 02 Komisjoni koosseisuvälised töötajad liidu delegatsioonides  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 02 02  Komisjoni koosseisuvälised töötajad liidu delegatsioonides  
XX 01 02 02 01  Muu personali töötasud  5,2 9 642 000  9 131 000  9 559 655,93  
XX 01 02 02 02  Noorte ekspertide ja riikide lähetatud ekspertide koolitamine  5,2 1 971 000  1 868 000  1 763 000,—  
XX 01 02 02 03  Muu personali ja muude teenustega seotud kulud  5,2 370 000  351 000  396 893,—  
Punkt XX 01 02 02 — Kogusumma  11 983 000  11 350 000  11 719 548,93  
Märkused  
Punktide 19 01 02 02, 20 01 02 02, 21 01 02 02 ja 22 01 02 02 puhul, milles käsitletakse komisjoni koosseisu- 
väliseid töötajaid liidu delegatsioonides, mis asuvad kolmandates riikides või rahvusvaheliste organisatsioonide juures, 
kaetakse sellest assigneeringust järgmised kulud: 
— kohaliku ja/või lepingulise tööjõu töötasud, samuti sotsiaalkindlustusmaksed ja hüvitised, mida peab tasuma 
tööandja;  L 57/406  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 02  (jätkub)  
— tööandja sissemaksed seoses kohaliku personali täiendava sotsiaalkindlustuskattega; 
— renditud tööjõu või vabakutseliste töötajate teenused.  
Liidu delegatsioonidesse lähetatud noorte ekspertide ja riikide ekspertide puhul kasutatakse käesolevat assigneeringut 
selleks, et 
— rahastada või kaasrahastada neid kulusid, mis on seotud noorte (ülikooli lõpetanud) ekspertide lähetamisega liidu 
delegatsioonidesse; 
— katta liikmesriikide või kolmandate riikide noortele diplomaatidele mõeldud seminaride korraldamise kulusid; 
— katta kulusid, mis on seotud liikmesriikide ametnike lähetamise või ajutise tööle määramisega liidu delegatsiooni- 
desse.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
XX 01 02 11 Institutsiooni muud juhtimiskulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 02 11  Institutsiooni muud juhtimiskulud  
XX 01 02 11 01  Lähetus- ja esinduskulud  5,2 56 969 000  57 319 000  59 065 294,79  
XX 01 02 11 02  Konverentside, koosolekute ja eksperdirühmadega seotud 
kulud  5,2 23 490 000  25 490 000  20 011 845,14  
XX 01 02 11 03  Komiteede koosolekud  5,2 10 515 000  12 015 000  9 543 097,14  
XX 01 02 11 04  Uuringud ja konsultatsioonid  5,2 4 590 000  6 090 000  5 033 013,61  
XX 01 02 11 05  Info- ja juhtimissüsteemid  5,2 35 082 000  28 937 000  36 725 571,84  
XX 01 02 11 06  Täiendus- ja juhtimiskoolitus  5,2 12 600 000  13 100 000  13 924 195,61  
Punkt XX 01 02 11 — Kogusumma  143 246 000  142 951 000  144 303 018,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste detsentraliseeritud talitluskulude rahastamiseks.  28.2.2018  ET L 57/407 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 11  (jätkub)  
Lähetused: 
— personalieeskirjade alusel töötavate komisjoni töötajate ning komisjoni osakondades lähetusel viibivate riikide või 
rahvusvaheliste ekspertide või ametnike lähetusega seotud sõidukulud, kaasa arvatud piletite ja broneerimisega 
seotud lisakulud, päevarahad ning täiendavad ja erakorralised kulud (muude liidu institutsioonide ning asutuste või 
kolmandate isikute eest tasutud lähetuskulude tagasimaksed loetakse sihtotstarbelisteks kuludeks). Võimaluse korral 
kasutab komisjon selliseid lennuettevõtjaid, kes on sõlminud töötajatega kollektiivlepingu ja kes täidavad asjako- 
haseid ILO konventsioone.  
Esinduskulud: 
— ametlikult komisjoni esindavate isikute kulude hüvitamine (ei hüvitata kulusid, mis tulenevad esinduskohustustest 
suhetes komisjoni või teiste liidu institutsioonide töötajatega).  
Ekspertide kohtumised: 
— komisjoni poolt loodud või kokku kutsutud eksperdirühmade toimimiseks tehtud kulutuste hüvitamine: uurimis- ja 
töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste organiseerimisega 
seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide või välisesinduste peakorterite olemasolevate infrastruktuuride 
raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel).  
Konverentsid: 
— kulutused, mis on seotud konverentside, kongresside ja kohtumistega, mida korraldab komisjon oma poliitiliste 
tegevussuundade toetuseks, ning kulutused finantskontrolliasutuste ja -organite võrgustiku toimimiseks, sealhulgas 
selliste organisatsioonide ja Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmete vahelise aastakoosoleku korral- 
damiseks, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni (Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta 
üldeelarve täitmise kohta, III jagu „Komisjon“ (ELT L 340, 6.12.2006, lk 5)) lõikes 88; 
— kulutused, mis on seotud konverentside, seminaride, koosolekute, koolituskursuste ning majasisese praktika 
korraldamisega liikmesriikide ametnikele, kes juhivad või kontrollivad ELi vahenditest rahastatavaid toiminguid või 
ELi omavahenditesse laekuvate tulude sissenõudmisega seotud toiminguid või teevad koostööd ELi statistikasüsteemi 
raames, ning samaliigilised kulutused ELi programmide raames rahastatavaid toiminguid juhtivatele või kontrolli- 
vatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ametnikele; 
— liidu finantshuvide kaitsmisega otseselt seotud juhtimis- või kontrolliülesandeid täitvate kolmandatest riikidest pärit 
ametnike koolitusega seotud kulutused; 
— kulud, mis on seotud komisjoni osalemisega konverentsidel, kongressidel ja koosolekutel; 
— konverentsidel osalemise tasud, välja arvatud koolituskulud;  L 57/408  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 11  (jätkub)  
— kutse- ja teadusühingute liikmemaksud; 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud.  
Komiteede koosolekud: 
— Euroopa Liidu toimimise lepingu või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste või nõukogu määruste alusel loodud 
komiteedes osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste organiseerimisega 
seotud kulud, kui neid ei kaeta (institutsioonide või välisesinduste peakorterite) olemasolevate infrastruktuuride 
raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel).  
Uuringud ja konsultatsioonid: 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida viivad läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (eraisikud või 
ettevõtted) lepingu alusel, juhul kui komisjonil ei ole sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid teha; 
— tehtud uuringute ostmine ning spetsialiseeritud teadusasutuste liikmemaksud.  
Info- ja juhtimissüsteemid: 
— juhtimis- ja infosüsteemide väljatöötamine ja hooldamine lepingu alusel; 
— täielike (kasutusvalmis) info- ja juhtimissüsteemide soetamine ja hooldus halduskorralduse (personal, eelarve, 
rahandus, raamatupidamine jne) valdkonnas; 
— nimetatud süsteemide ja projektijuhtimisega seotud uurimused, dokumentatsioon ja koolitus; 
— infotehnoloogia kvaliteedi, turvalisuse, tehnoloogia, selle väljatöötamise metoodika, infotehnoloogia halduse ja muu 
sellisega seotud oskuste ja teadmiste omandamine kõikides osakondades; 
— selliste süsteemide tehniline tugi ja nende nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalikud tehnilised tööd.  
Lisakoolitus ja juhtimiskoolitus: 
— kulutused üldkoolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning komisjoni töö tulemuslikkust ja 
tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatsioonimeetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteeditagamise ning 
personalijuhtimise konsultantidele makstavad tasud;  28.2.2018  ET L 57/409 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 11  (jätkub)  
— komisjoni korraldatud koolituskursuste, -seminaride ja -konverentside kavandamise, pidamise ja hindamisega 
seotud kulutused (kursuste juhendajad / ettekannete esitajad ning nende sõidu- ja elamiskulud, samuti 
õppematerjalid); 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja 
majutamisega seotud kulutused; 
— koolituskulud, mis on seotud trükiste, teabe ja asjaomaste veebilehekülgedega, samuti õppevahendite ostmisega, 
kaugõppe liikmemaksude ja litsentsidega, raamatute, ajakirjanduse ja multimeediatoodetega; 
— õppevahendite ostmine.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest ELi üldkuludes vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 
artiklile 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastel eelarveridadel. Sellise tulu 
suurus on hinnanguliselt 725 000 eurot.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on olemasolevate andmete põhjal hinn- 
anguliselt 10 589 970 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/410  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 12 Muud juhtimiskulud seoses liidu delegatsioonides töötava komisjoni personaliga  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 02 12  Muud juhtimiskulud seoses liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personaliga  
XX 01 02 12 01  Lähetus-, konverentsi- ja esinduskulud  5,2 5 700 000  5 652 000  5 946 995,—  
XX 01 02 12 02  Delegatsioonide töötajate lisakoolitus  5,2 485 000  485 000  698 497,57  
Punkt XX 01 02 12 — Kogusumma  6 185 000  6 137 000  6 645 492,57  
Märkused  
Punktide 19 01 02 12, 20 01 02 12, 21 01 02 12 ja 22 01 02 12 puhul, milles käsitletakse komisjoni personali liidu 
delegatsioonides kolmandates riikides ning rahvusvaheliste organisatsioonide juures, kaetakse sellest assigneeringust 
järgmised kulud: 
— muu personaliga seotud mitmesugused kulud ja toetused, sh õigusnõustamine; 
— ametnike, lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate värbamise menetlusega seotud kulutused, sh avaldamiskulud, 
sõidu- ja elamiskulud ning katsetele ja intervjuule kutsutud kandidaatide õnnetusjuhtumikindlustus, ning rühmavii- 
siliste värbamiskatsete ning värbamiseelsete terviseuuringute korraldamisega seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud ametnike, lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate iga-aastaste terviseuuringute ning nende 
käigus tehtavate analüüside ja katsetega, samuti kultuuriürituste ning ühiskondlike suhete sõlmimisele kaasa aitavate 
algatustega; 
— kulud, mis on seotud arstiabi andmisega ning meditsiinilise ja hambaravialase nõustamisega kohalikele töötajatele, 
kes on tööle võetud kohaliku õiguse kohase lepinguga, ning kulud, mis tulenevad AIDSiga seotud meetmete 
rakendamisest töökohal; 
— kindlasummaline toetus, mida makstakse ametnikele, kelle ametiülesanded toovad kaasa regulaarseid esindusku- 
lusid, ning selliste kulude hüvitamine, mida kannavad volitatud ametnikud komisjoni/liidu esindamisel teenistuse 
huvides ning seoses oma ametiülesannetega (liidu territooriumil asuvate liidu delegatsioonide puhul kaetakse 
majutuskulud osaliselt kindlasummalisest esindustoetusest); 
— ametnike ja muude töötajate lähetustega seotud transpordikulud ning lähetuste päevarahad ja kaasnevad täiendavad 
või erakorralised kulud; 
— meditsiinilise evakueerimisega seotud transpordikulud ja päevarahad; 
— kriisiolukordadest põhjustatud kulud, sealhulgas reisi- ja majutuskulud ning päevarahad;  28.2.2018  ET L 57/411 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 12  (jätkub)  
— kulutused üld- ja keelekoolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning komisjoni töö tulemuslikkust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatsioonimeetodite, planeerimise, juhtimise, strateegia, kvaliteedita- 
gamise ning personalijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— komisjoni või Euroopa välisteenistuse korraldatud koolituskursuste, -seminaride ja -konverentside kavandamise, 
pidamise ja hindamisega seotud kulutused (kursuste juhendajad / ettekannete esitajad ning nende sõidu- ja 
elamiskulud, ning õppematerjalid); 
— kursuste korraldamise praktiliste ja logistiliste aspektidega seotud kulud, sealhulgas ruumide, transpordi ja 
seadmete üürimine väljaõppe ning kohalike ja piirkondlike seminaride jaoks, samuti mitmesugused asjaomased 
kulud, nagu joogid ja suupisted; 
— konverentsidel ja sümpoosionidel osalemise kulud ning kutse- ja teadusorganisatsioonide liikmemaksud; 
— väljaannete ja teabe, vastavate internetilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
XX 01 03 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonetega seotud kulud  
XX 01 03 01 Komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 03 01  Komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  
XX 01 03 01 03  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmed  5,2 67 287 000  64 283 000  77 688 666,38  
XX 01 03 01 04  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused  5,2 67 824 000  63 210 000  73 787 694,44  
Punkt XX 01 03 01 — Kogusumma  135 111 000  127 493 000  151 476 360,82  L 57/412  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 03  (jätkub)  
XX 01 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste Euroopa Liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— komisjoni hoonete telekommunikatsiooniseadmed, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, videokonver- 
entsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus; 
— andmesidevõrgud (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenused (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ning teisaldamine); 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üür ja liisimine; 
— teabe trükitud kujul esitamiseks vajalike vahendite, nt printerite, fakside, koopiamasinate, skannerite ja toonerite ost, 
üürimine või liisimine; 
— elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— kulud, mis on seotud abonementide ostmise, elektrooniliste teabeteenuste ja asutuseväliste andmebaaside kasu- 
tamise ning elektrooniliste andmekandjate soetamisega; sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonementmaksud ja 
nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkudega seotud kulud, hoonetevahelise telefoni- ja andmeside ning 
liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinide kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paberil ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisuse ja kvaliteedi tagamise uuringud; 
— järgmised andmekeskuse kulud: 
— andmekeskuses kasutatavate arvutite, välisseadmete ja tarkvara ost, üürimine või liisimine ning tagavarasead- 
metega seotud kulud; 
— kõnealuste seadmete hoolduse, kasutajatoe, uuringute, dokumentatsiooni, koolituse ja tarvikute ning teenindava 
välispersonaliga seotud kulud;  28.2.2018  ET L 57/413 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 03  (jätkub)  
XX 01 03 01  (jätkub)  
— andmekeskuse tegevuse jaoks vajaliku tarkvara väljatöötamine ja hooldus lepingu alusel.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 11 001 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
XX 01 03 02 Hooned ja liidu delegatsioonides töötava komisjoni personaliga seotud muud kulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
XX 01 03 02  Hooned ja liidu delegatsioonides töötava komisjoni 
personaliga seotud muud kulud  
XX 01 03 02 01  Soetamine, üürimine ja sellega seotud kulud  5,2 28 515 000  28 503 000  26 847 000,—  
XX 01 03 02 02  Seadmed, sisustus, varustus ja teenused  5,2 667 000  827 000  500 100,—  
Punkt XX 01 03 02 — Kogusumma  29 182 000  29 330 000  27 347 100,—  L 57/414  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 03  (jätkub)  
XX 01 03 02  (jätkub)  
Märkused  
Punktide 19 01 03 02, 20 01 03 02, 21 01 03 02 ja 22 01 03 02 puhul, milles käsitletakse komisjoni personali liidu 
delegatsioonides kolmandates riikides ning rahvusvaheliste organisatsioonide juures, kaetakse sellest assigneeringust 
järgmised kulud: 
— ajutised majutustoetused ja päevarahad; 
— väljaspool liitu asuvate liidu delegatsioonide hoonete üür ja muud tasud järgmises ulatuses: väljapoole liitu tööle 
määratud ametnike kasutuses olevate kõikide hoonete ja hooneosade puhul: üür (kaasa arvatud ajutine majutus) ja 
maksud, kindlustusmaksed, remont ning kapitaalremont, samuti inimeste julgeolekuga seotud korralised kulutused; 
— liidu territooriumil asuvate liidu delegatsioonide hoonete üür ja muud tasud järgmises ulatuses: ametnike kasutuses 
olevate hoonete ja hooneosade puhul: eluasemete turvalisusega seotud kulude hüvitamine; 
— ametnike eluasemete jaoks seadmete, näiteks generaatorite ja kliimaseadmete ost, hooldus ja parandus; 
— igasugused kulud, mis on seotud ametnike kasutusse antud eluruumide sisustuse ja seadmetega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/415 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
JAOTIS 01  
MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND  L 57/416  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 01 
MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 01  MAJANDUSE JA 
RAHANDUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA 
HALDUSKULUD  82 734 214  82 734 214  81 979 051  81 979 051  83 497 326,15  83 497 326,15  
01 02  MAJANDUS- JA RAHALIIT  12 555 100  13 153 200  12 547 500  14 000 000  15 776 104,58  11 514 289,32  
01 03  RAHVUSVAHELISED 
MAJANDUS- JA RAHAN- 
DUSKÜSIMUSED  179 886 722  179 886 722  561 368 250  561 368 250  257 453 613,—  262 252 987,28  
Reservid (40 02 40)  25 000 000  25 000 000  
204 886 722  204 886 722  561 368 250  561 368 250  257 453 613,—  262 252 987,28  
01 04  FINANTSTEHINGUD JA 
RAHASTAMISVAHENDID  1 933 092 000  1 877 900 000  2 705 500 000  2 457 900 000  2 177 025 125,10  1 171 598 639,49  
Reservid (40 02 41)  105 185 000  
2 038 277 000  1 877 900 000  2 705 500 000  2 457 900 000  2 177 025 125,10  1 171 598 639,49  
Jaotis 01 — Kogusumma  2 208 268 036  2 153 674 136  3 361 394 801  3 115 247 301  2 533 752 168,83  1 528 863 242,24  
Reservid (40 02 40, 
40 02 41)  130 185 000  25 000 000  
2 338 453 036  2 178 674 136  3 361 394 801  3 115 247 301  2 533 752 168,83  1 528 863 242,24  28.2.2018  ET L 57/417 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
JAOTIS 01 
MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND  
PEATÜKK 01 01 — MAJANDUSE JA RAHANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
01 01  MAJANDUSE JA RAHANDUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
01 01 01  Majanduse ja rahanduse poliiti- 
kavaldkonnas töötavate ametnike 
ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud  5,2 68 650 802  67 718 579  67 268 606,74  97,99  
01 01 02  Majanduse ja rahanduse poliiti- 
kavaldkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
01 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 577 871  3 989 271  4 210 223,66  117,67  
01 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 5 627 727  5 642 625  6 378 007,84  113,33  
Artikkel 01 01 02 — Vahesumma  9 205 598  9 631 896  10 588 231,50  115,02  
01 01 03  Majanduse ja rahanduse poliiti- 
kavaldkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud ning 
muud tegevuskulud  
01 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud ning muud tege- 
vuskulud  5,2 4 437 814  4 228 576  5 172 956,17  116,57  
01 01 03 04  Konkreetsete elektroonika-, tele- 
kommunikatsiooni- ja informaati- 
kavajadustega seotud kulud  5,2 440 000  400 000  467 531,74  106,26  
Artikkel 01 01 03 — Vahesumma  4 877 814  4 628 576  5 640 487,91  115,64  
Peatükk 01 01 — Kogusumma  82 734 214  81 979 051  83 497 326,15  100,92  
01 01 01 Majanduse ja rahanduse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
68 650 802  67 718 579  67 268 606,74  L 57/418  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 01 — MAJANDUSE JA RAHANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
01 01 02 Majanduse ja rahanduse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
01 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 577 871  3 989 271  4 210 223,66  
01 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 627 727  5 642 625  6 378 007,84  
01 01 03 Majanduse ja rahanduse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud 
kulud ning muud tegevuskulud  
01 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud ning muud tegevuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 437 814  4 228 576  5 172 956,17  
01 01 03 04 Konkreetsete elektroonika-, telekommunikatsiooni- ja informaatikavajadustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
440 000  400 000  467 531,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, rent, paigaldus ning hooldus, ning 
andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— elektrooniliste kontoriseadmete, arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku 
tarkvara ostmine, rentimine või liisimine, paigaldamine ja hooldamine;  28.2.2018  ET L 57/419 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 01 — MAJANDUSE JA RAHANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
01 01 03  (jätkub)  
01 01 03 04  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud abonementide ostmise, elektrooniliste teabeteenuste ja asutuseväliste andmebaaside kasu- 
tamise ning elektrooniliste andmekandjate soetamisega (CD-ROMid jne); 
— sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, teleks, telegraaf, televisioon, tele- ja videokonverentsid) abonement- 
maksud ja nende teenustega seotud kulud, andmesidevõrkude, telemaatikateenuste ja muu sellisega seotud kulud 
ning telefonikataloogide ostuga seotud kulud; 
— telekommunikatsioonivõrkude, nt SWIFTi (pankadevaheline) ja CoreNet’i (Euroopa Keskpanga loodud turvaline 
võrk) ühenduskulud, ning sellega seotud infrastruktuuri ja teenuste kulud; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, hindamine, dokumentatsioon ja tarvikud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/420  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 02  MAJANDUS- JA 
RAHALIIT  
01 02 01  Majandus- ja rahaliitu, 
sealhulgas eurot, 
käsitlev koordi- 
neerimine, järelevalve ja 
teabevahetus  1,1 11 500 000  11 500 000  11 500 000  12 000 000  11 746 750,71  10 024 560,16  87,17  
01 02 02  Euroopa Liidu tagatis 
maksebilansi toetuseks 
võetud liidu laenudele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 02 03  Euroopa Liidu tagatis 
liidu laenudele, mis on 
võetud seoses finant- 
sabiga Euroopa finants- 
stabiilsusmehhanismi 
raames  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 02 04  Euro pangatähtede ja 
müntide kaitsmine võlt- 
simise ja sellega seotud 
pettuste eest  1,1 1 055 100  953 200  1 047 500  1 000 000  1 029 353,87  715 252,16  75,04  
01 02 05  Kohustusliku eelarvejär- 
elevalvega seotud laeku- 
mised, mis kantakse üle 
Euroopa stabiilsusmeh- 
hanismi vahenditesse  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
01 02 51  „Periklese“ programmi 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
01 02 77 01  Ettevalmistav meede — 
Suutlikkuse suuren- 
damine ja institut- 
sioonide ülesehitamine 
majandusreformide ellu- 
viimise toetamiseks  1,2 p.m.  700 000  p.m.  1 000 000  3 000 000,—  774 477,—  110,64  
Artikkel 01 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  700 000  p.m.  1 000 000  3 000 000,—  774 477,—  110,64  
Peatükk 01 02 — 
Kogusumma  12 555 100  13 153 200  12 547 500  14 000 000  15 776 104,58  11 514 289,32  87,54  
01 02 01 Majandus- ja rahaliitu, sealhulgas eurot, käsitlev koordineerimine, järelevalve ja teabevahetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 500 000  11 500 000  11 500 000  12 000 000  11 746 750,71  10 024 560,16  28.2.2018  ET L 57/421 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ELi ettevõtlus- ja tarbijauuringute ühtlustatud ühisprogrammi läbiviimise kulude katmiseks 
liikmes- ja kandidaatriikides. Programm on algatatud komisjoni otsusega novembris 1961 ja seda on muudetud 
nõukogu ja komisjoni hilisemate otsustega. Viimati kiideti programm heaks komisjoni 15. juuli 1997. aasta otsusega 
K(97) 2241 ning see esitati komisjoni 12. juuli 2006. aasta teatises KOM(2006) 379 (lõplik) (ELT C 245, 12.10.2006, 
lk 5).  
Assigneeringust kaetakse samuti kulud, mis on seotud uuringute, töörühmade, konverentside, analüüside, hindamiste, 
avaldamiste, tehnilise abi, andmebaaside ja tarkvara ostmise ja hooldamise ning selliste meetmete kaasrahastamise ja 
toetamisega, mis on seotud järgmisega: 
— eelarvepoliitika, sealhulgas eelarvepositsiooni jälgimine, 
— liikmesriikide tegevuse jälgimine majandus- ja rahaliidu toimimist toetava uue liidu eelarve juhtimise raamistiku 
ülevõtmisel ja rakendamisel, 
— majandusarengu jälgimine, meetmete koostoime makro- ja mikromajanduslik analüüs ning majanduspoliitiliste 
tegevussuundade koordineerimine, 
— majandus- ja rahaliidu välisaspektid, 
— euroala makromajanduslik areng, 
— struktuurireformide jälgimine ning majandus- ja rahaliidu ja liidu turgude toimimise parandamine, 
— tegevuse koordineerimine finantsasutustega ning finantsturgude analüüs ja arendamine, laenutehingud, sh liik- 
mesriike hõlmavad laenutehingud, 
— finantsabi süsteem liikmesriikide maksebilansi toetamiseks ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, 
— koostöö eespool nimetatud valdkondade ettevõtjate ja otsustusõigusega isikutega, 
— majandus- ja rahaliidu süvendamine ja laiendamine, 
— seadmete ost, tarkvara arendamine euro kaitsmiseks võltsimise eest, selle tarkvara hooldus ja sellega seotud koolitus.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada esmatähtsaid teavitusmeetmeid seoses liidu poliitikaga majandus- ja 
rahaliidu eeskirjade ja toimimise, tihedama poliitilise koordineerimise ning struktuurireformide kasulikkuse kõikides 
aspektides ning anda peamistele sidusrühmadele ja kodanikele vajalikku teavet majandus- ja rahaliidu kohta.  L 57/422  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 01  (jätkub)  
Selle meetme eesmärk on olla tõhusaks sidepidamis- ja dialoogivahendiks liidu kodanike ja liidu institutsioonide vahel 
ning selle puhul võetakse vajaduse korral koostöös liikmesriikide ametiasutustega arvesse riikide ja piirkondade 
konkreetseid iseärasusi. Tähelepanu pööratakse samuti kodanike ettevalmistamisele liikmesriikides, kes kavatsevad 
kasutusele võtta euro.  
Siia kuuluvad: 
— tsentraliseeritud teabevahetuse arendamine (brošüürid, reklaamlehed, teabelehed, veebilehtede disain, arendamine ja 
hooldus, sotsiaalmeedia, näitused, väljapanekud, konverentsid, seminarid, audiovisuaaltooted, arvamusküsitlused, 
vaatlused, uuringud, reklaammaterjal, mündikujunduse konkursid, mestimisprogrammid, koolitus jne) ning muu 
selline tegevus, mida viiakse ellu liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil koostöös komisjoni esindustega, 
— partnerluslepingud nende liikmesriikidega, kes soovivad euro või majandus- ja rahaliidu kohta teavet anda, 
— koostöö ja võrgustike loomine liikmesriikidega asjaomastes foorumites, 
— teabevahetusega seotud algatused kolmandates riikides, eelkõige euro rahvusvahelise rolli ja finantsintegratsiooni 
tähtsuse esiletõstmiseks.  
Komisjon peaks võtma selle artikli täitmisel nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelise teaberühma (IGI) 
kohtumiste tulemusi.  
Komisjoni kommunikatsioonistrateegiat rakendatakse tihedas koostöös liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga.  
Strateegia ja iga-aastase töökava vastuvõtmisel lähtub komisjon oma 11. augusti 2004. aasta teatisest (KOM(2004) 552 
(lõplik)). Komisjon annab korrapäraselt Euroopa Parlamendi asjaomasele komisjonile aru programmi rakendamise ja 
järgmiseks aastaks kavandatava tegevuse kohta.  
Assigneering on ette nähtud ka makromajandusliku finantsabi, Euratomi, maksebilansi ja Euroopa finantsstabiilsus- 
mehhanismi laenuvõtmise ja -andmisega seotud tehingute sõlmimisel ja teostamisel tekkinud liidu kulude katmiseks või 
ajutiseks eelrahastamiseks.  
Tulu alusel, mis on kantud eelarvestuse artiklisse 5 5 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punktile a.  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002, 18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse 
keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/423 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 01  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2003/861/EÜ, 8. detsember 2003, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja 
koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44).  
Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 
12.5.2010, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2005/37/EÜ, 29. oktoober 2004, millega asutatakse Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja 
nähakse ette tehniliste meetmete kooskõlastamine euromüntide kaitsmiseks võltsimise eest (ELT L 19, 21.1.2005, 
lk 73).  
Komisjoni otsus C(2015) 6968 final, 19. oktoober 2015, millega luuakse võltsitud müntide ekspertgrupp, mis tegeleb 
euromüntide võltsimise eest kaitsmist käsitlevate komisjoni strateegiate ja määrustega (ELT C 347, 20.10.2015, lk 4).  
01 02 02 Euroopa Liidu tagatis maksebilansi toetuseks võetud liidu laenudele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt võetud laenudele. Liikmesriikidele antavate 
laenude põhiosa on piiratud 50 000 000 000 euroga.  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud 
jätavad oma lepingulised kohustused täitmata.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002, 18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse 
keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).  L 57/424  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2009/102/EÜ, 4. november 2008, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 37, 6.2.2009, lk 5).  
Nõukogu otsus 2009/290/EÜ, 20. jaanuar 2009, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 79, 25.3.2009, lk 39).  
Nõukogu otsus 2009/459/EÜ, 6. mai 2009, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 150, 13.6.2009, lk 8).  
Nõukogu otsus 2011/288/EL, 12. mai 2011, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi 
(ELT L 132, 19.5.2011, lk 15).  
01 02 03 Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi 
raames  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikes 2 on sätestatud, et kui mõni liikmesriik on raskustes või kui tal on 
tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud juhtumid, võib talle anda liidu 
finantsabi.  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt võetud laenudele.  
Määruse (EL) nr 407/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on stabiilsusmehhanismi raames liikmesriigile antava laenu või 
krediidilimiidi põhisumma piiratud maksete assigneeringute suhtes kohaldatava liidu omavahendite ülemmäära piiresse 
jääva varuga.  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud 
jätavad oma lepingulised kohustused täitmata.  
Komisjon võib oma kohustuste täitmiseks võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Kohaldatakse 
nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, 
Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 
12.5.2010, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/425 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 03  (jätkub)  
Nõukogu rakendusotsus 2011/77/EL, 7. detsember 2010, Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 30, 4.2.2011, 
lk 34).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL, 17. mai 2011, Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, 
lk 88).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/682/EL, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale 
liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 269, 14.10.2011, lk 31).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/683/EL, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL 
Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 269, 14.10.2011, lk 32).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 122 lõige 2.  
01 02 04 Euro pangatähtede ja müntide kaitsmine võltsimise ja sellega seotud pettuste eest  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 055 100  953 200  1 047 500  1 000 000  1 029 353,87  715 252,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EL) nr 331/2014 artiklis 8 loetletud meetmete rahastamiseks, mille eesmärk on 
tagada teabevahetus, koostöö ja vastastikune abistamine ning luua ühtlustatud võrgustik euro kaitsmiseks. Assig- 
neeringut saab kasutada ka selleks, et parandada liidu kodanike teadlikkust euro kaitsmise valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 331/2014, 11. märts 2014, millega luuakse vahetus-, abi- ja 
koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm „Perikles 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ (ELT L 103, 5.4.2014, 
lk 1), eriti selle artikkel 4.  
Nõukogu määrus (EL) 2015/768, 11. mai 2015, millega laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 
331/2014 (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm „Perikles 
2020“)) kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele (ELT L 121, 14.5.2015, lk 1), eriti selle artikkel 1.  L 57/426  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 05 Kohustusliku eelarvejärelevalvega seotud laekumised, mis kantakse üle Euroopa stabiilsusmehhanismi vahenditesse  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Käesolev artikkel on ette nähtud nende Euroopa stabiilsusmehhanismi suunatud eraldiste hõlmamiseks, mis saadakse 
määruse (EL) nr 1173/2011 artiklite 6 ja 8 rakendamisel kogutud trahvisummadest kooskõlas osutatud määruse 
artikliga 10. Trahvisummadest saadavate tulude alusel, mis kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 7 1 3, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Määrusega (EL) nr 1173/2011 ette nähtud sanktsioonide süsteem toetab stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku ja 
parandusliku osa jõustamist euroalal.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1173/2011, 16. november 2011, eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise 
kohta euroalal (ELT L 306, 23.11.2011, lk 1).  
01 02 51 „Periklese“ programmi lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse „Periklese“ programmi (mis hõlmab euro võltsimise vastu võitlemisega seotud koolitust, 
teabevahetust ja abi) lõpetamise kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2001/923/EÜ, 17. detsember 2001, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaits- 
miseks võltsimise eest (programm Perikles) (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50).  
Nõukogu otsus 2001/924/EÜ, 17. detsember 2001, millega laiendatakse mõju, mis on otsusel, millega luuakse vahetus- 
, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), liikmesriikidele, kus euro ei ole 
ühisrahana kasutusele võetud (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 55).  28.2.2018  ET L 57/427 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2006/75/EÜ, 30. jaanuar 2006, mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ (millega luuakse vahetus-, abi- ja 
koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles)) muutmist ja kehtivuse pikendamist (ELT L 36, 
8.2.2006, lk 40).  
Nõukogu otsus 2006/76/EÜ, 30. jaanuar 2006, otsuse 2006/75/EÜ (mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega luuakse 
vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja kehtivuse 
pikendamist) kohaldamisala laiendamise kohta mitteosalevatele liikmesriikidele (ELT L 36, 8.2.2006, lk 42).  
Nõukogu otsus 2006/849/EÜ, 20. november 2006, mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja 
koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja selle kehtivuse pikendamist 
(ELT L 330, 28.11.2006, lk 28).  
Nõukogu otsus 2006/850/EÜ, 20. november 2006, otsuse 2006/849/EÜ (mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega 
luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja selle 
kehtivuse pikendamist) kohaldamisala laiendamise kohta mitteosalevatele liikmesriikidele (ELT L 330, 28.11.2006, 
lk 30).  
Alusaktid  
Komisjoni 22. juuli 1998. aasta teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Keskpangale „Euro kaitse – 
võltsimisvastane võitlus“ (KOM(98) 474 (lõplik)).  
Euroopa Parlamendi resolutsioon, 17. november 1998, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile 
ja Euroopa Keskpangale „Euro kaitse – võltsimisvastane võitlus“ (EÜT C 379, 7.12.1998, lk 39).  
01 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
01 02 77 01 Ettevalmistav meede — Suutlikkuse suurendamine ja institutsioonide ülesehitamine majandusreformide elluviimise 
toetamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  700 000  p.m.  1 000 000  3 000 000,—  774 477,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetme eesmärk on toetada rahaliselt liikmesriike, kes viivad ellu olulisi reforme vastutustundliku 
eelarvepoliitika, majanduskasvu toetava avaliku halduse ja konkurentsivõime valdkonnas.  L 57/428  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 77  (jätkub)  
01 02 77 01  (jätkub)  
Toetuse kaudu soovitakse suurendada liikmesriikide suutlikkust viia ellu reforme ja tugevdada oma avalik-õiguslikke 
asutusi. Toetus peaks eelkõige keskenduma sellistele eelarve-, struktuursetele ja institutsioonilistele reformidele, mis on 
seatud prioriteediks liidu korrapärase makromajandusliku järelevalvetsükli, majandusliku kohandamisprogrammi, 
tõhustatud järelevalve või programmijärgse järelevalve raames. Komisjon annab toetust liikmesriigi soovi korral ja 
toetust võivad taotleda kõik liikmesriigid.  
Assigneeringutest võib rahastada tehnilise abi programme ja projekte, mida viivad ellu riiklikud või rahvusvahelised 
avalik-õiguslikud organisatsioonid või erasektori osalejad, kellel on suured kogemused suutlikkuse suurendamise ja 
institutsioonide ülesehitamise alal. Samuti võib nendest katta kulusid, mis on seotud selliste programmide ja projektide 
ettevalmistusetapi (kavandamise, määratlemise ja sõnastamise), järelevalve ja hindamisega ning rakendamise ajal ja järel 
toimuva auditeerimise ja kontrollimisega. Assigneeringutest võib katta ka lühiajalise tehnilise abi ja avalik-õiguslike 
asutuste mestimise kulusid ning sellise tegevuse toetuskulusid (koolitus, koosolekud, seminarid ja uuringud).  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/429 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 03  RAHVUSVAHELISED 
MAJANDUS- JA 
RAHANDUS- 
KÜSIMUSED  
01 03 01  Osalus rahvus- 
vaheliste finantsa- 
sutuste kapitalis  
01 03 01 01  Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja Aren- 
gupank — Märgitud 
kapitali aktsiate 
sissemakse rahas- 
tamine  4 —  —  —  —  0,—  0,—  
01 03 01 02  Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja Aren- 
gupank — Märgitud 
kapitali sissenõutav 
osa 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 01 03 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 03 02  Makromajanduslik 
finantsabi  4 42 086 000  42 086 000  45 828 000  45 828 000  331 821,—  5 131 195,28  12,19  
01 03 03  Euroopa Liidu 
tagatis liidu 
laenudele, mis on 
võetud seoses 
makromajandusliku 
finantsabiga 
kolmandatele 
riikidele  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 03 04  Tagatis Euratomi 
laenudele 
kolmandates riikides 
asuvate tuumaelek- 
trijaamade tõhususe 
ja turvalisuse paran- 
damiseks  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 03 05  ELi tagatis EIPst 
kolmandatele 
riikidele antud 
laenudele ja laenuta- 
gatistele  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/430  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 03 06  Välistegevuse taga- 
tisfondi rahastamine  4 137 800 722  137 800 722  240 540 250  240 540 250  257 121 792,—  257 121 792,—  186,59  
01 03 07  Euroopa Liidu 
tagatis Euroopa 
Jätkusuutliku 
Arengu Fondile 
(EFSD)  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
01 03 08  EFSD tagatisfondi 
rahastamine  4 p.m.  p.m.  275 000 000  275 000 000  
Reservid (40 02 40)  25 000 000  25 000 000  
25 000 000  25 000 000  275 000 000  275 000 000  
Peatükk 01 03 — 
Kogusumma  179 886 722  179 886 722  561 368 250  561 368 250  257 453 613,—  262 252 987,28  145,79  
Reservid (40 02 40)  25 000 000  25 000 000  
204 886 722  204 886 722  561 368 250  561 368 250  257 453 613,—  262 252 987,28  
01 03 01 Osalus rahvusvaheliste finantsasutuste kapitalis  
01 03 01 01 Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank — Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
— —  —  —  0,—  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud liidu märgitud kapitali rahastamiseks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 90/674/EMÜ, 19. november 1990, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga asutamislepingu 
sõlmimise kohta (EÜT L 372, 31.12.1990, lk 1).  
Nõukogu otsus 97/135/EÜ, 17. veebruar 1997, millega nähakse ette, et Euroopa Ühendus peab Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja Arengupanga aktsiakapitali kahekordistamise otsuse tõttu märkima täiendavaid aktsiaid (EÜT L 52, 
22.2.1997, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1219/2011/EL, 16. november 2011, mille kohaselt märgib Euroopa Liit 
tulenevalt otsusest suurendada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga aktsiakapitali panga kapitalis täiendavaid 
aktsiaid (ELT L 313, 26.11.2011, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/431 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 01  (jätkub)  
01 03 01 02 Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank — Märgitud kapitali sissenõutav osa  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu märgitud kapitali kogu sissenõutava osaga või sellest mingi osaga seotud makse- 
taotluse rahastamiseks.  
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga praegune kapitalibaas on 29 674 000 000 eurot ning liidu märgitud 
aktsiakapital moodustab 900 440 000 eurot (3 %). Märgitud kapitali makstud osa moodustab 187 810 000 eurot, 
seega on märgitud kapitali sissenõutav osa 712 630 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 90/674/EMÜ, 19. november 1990, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga asutamislepingu 
sõlmimise kohta (EÜT L 372, 31.12.1990, lk 1).  
Nõukogu otsus 97/135/EÜ, 17. veebruar 1997, millega nähakse ette, et Euroopa Ühendus peab Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja Arengupanga aktsiakapitali kahekordistamise otsuse tõttu märkima täiendavaid aktsiaid (EÜT L 52, 
22.2.1997, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1219/2011/EL, 16. november 2011, mille kohaselt märgib Euroopa Liit 
tulenevalt otsusest suurendada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga aktsiakapitali panga kapitalis täiendavaid 
aktsiaid (ELT L 313, 26.11.2011, lk 1).  
01 03 02 Makromajanduslik finantsabi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
42 086 000  42 086 000  45 828 000  45 828 000  331 821,—  5 131 195,28  
Märkused  
Makromajanduslik finantsabi on finantsabi vorm, mida liit pakub maksebilansikriisis partnerriikidele. Makromajan- 
duslik finantsabi on mõeldud liidule geograafiliselt, majanduslikult ja poliitiliselt lähedastele riikidele. Siia hulka 
kuuluvad kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid ja teatavatel 
asjaoludel muud kolmandad riigid. Põhimõtteliselt võimaldatakse makromajanduslikku finantsabi vaid riikidele, kes 
osalevad Rahvusvahelise Valuutafondi programmis.  L 57/432  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 02  (jätkub)  
Makromajanduslik finantsabi on oma olemuselt erandlik ja seda võetakse kasutusele iga juhtumi puhul eraldi, et aidata 
suurtes maksebilansiraskustes riike. Selle eesmärgiks on taastada tasakaalustatud välisrahastamisolukord, soodustades 
samal ajal majanduslikku kohandamist ja struktuurireforme.  
Kuigi makromajanduslikku finantsabi võidakse anda keskmise või pika tähtajaga laenu või toetuse vormis või neid 
omavahel kombineerides, kaetakse käesolevast artiklist vaid makromajandusliku finantsabi toetusi.  
Selle artikli assigneeringuid kasutatakse ka makromajandusliku finantsabi andmisega kaasnevate kulude katmiseks, 
eelkõige on hõlmatud i) kulud, mis on seotud tegevuse hindamise läbiviimisega toetust saavates riikides, et olla 
põhjendatult kindel, et haldusmenetlused ja raharinglus toimivad, ii) parema õigusloome suuniste rakendamisega 
seotud kulud, eelkõige makromajandusliku finantsabi toimingute järelhinnangute kulud, ja iii) komiteemenetluse 
nõuetega seotud kulud.  
Komisjon teavitab regulaarselt eelarvepädevaid institutsioone toetust saavate riikide makromajanduslikust olukorrast 
ning annab kord aastas põhjalikult aru makromajandusliku finantsabi kasutamisest.  
Tulu alusel, mis on kantud eelarvestuse artiklisse 5 5 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punktile a.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2002/639/EÜ, 12. juuli 2002, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi 
(EÜT L 209, 6.8.2002, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 388/2010/EL, 7. juuli 2010, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Ukrainale (ELT L 179, 14.7.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 778/2013/EL, 12. august 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta Gruusiale (ELT L 218, 14.8.2013, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1025/2013/EL, 22. oktoober 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Kirgiisi Vabariigile (ELT L 283, 25.10.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2013/EL, 11. detsember 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).  
Nõukogu otsus 2014/215/EL, 14. aprill 2014, Ukrainale makromajandusliku finantsabi andmise kohta (ELT L 111, 
15.4.2014, lk 85).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 534/2014/EL, 15. mai 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Tuneesia Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/601, 15. aprill 2015, mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku 
finantsabi andmist (ELT L 100, 17.4.2015, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/433 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/1112, 6. juuli 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Tuneesiale (ELT L 186, 9.7.2016, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/2371, 14. detsember 2016, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 352, 23.12.2016, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1565, 13. september 2017, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Moldova Vabariigile (ELT L 242, 20.9.2017, lk 14).  
01 03 03 Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses makromajandusliku finantsabiga kolmandatele riikidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil vajaduse korral tagada võla (põhiosa, intresside ja 
muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud jätavad täitmata oma lepingulised kohustused allpool osutatud 
otsuste alusel antud laenude puhul.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 26. mai 2014. aasta määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (meetodite ja menetluse kohta, millega 
tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude 
sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39)) artiklit 14.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 97/471/EÜ, 22. juuli 1997, millega antakse makromajanduslikku finantsabi endisele Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigile (EÜT L 200, 29.7.1997, lk 59) (põhisummas kuni 40 000 000 eurot).  
Nõukogu otsus 1999/325/EÜ, 10. mai 1999, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Bosniale ja Herts- 
egoviinale (EÜT L 123, 13.5.1999, lk 57) (laenuna põhisummas kuni 30 000 000 eurot 15 aastaks).  
Nõukogu otsus 1999/732/EÜ, 8. november 1999, millega antakse Rumeeniale täiendavat makromajanduslikku 
finantsabi (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 29) (põhisummas kuni 200 000 000 eurot).  
Nõukogu otsus 1999/733/EÜ, 8. november 1999, millega antakse täiendavat makromajanduslikku finantsabi endisele 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 31) (põhisummas kuni 50 000 000 eurot).  L 57/434  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 03  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2000/244/EÜ, 20. märts 2000, millega muudetakse erakorralise rahalise abi andmisega Armeeniale ja 
Gruusiale seotud otsust 97/787/EÜ eesmärgiga laiendada seda Tadžikistanile (EÜT L 77, 28.3.2000, lk 11) (põhi- 
summas 245 000 000 eurot).  
Nõukogu otsus 2001/549/EÜ, 16. juuli 2001, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liitvabariigile 
(EÜT L 197, 21.7.2001, lk 38).  
Nõukogu otsus 2002/639/EÜ, 12. juuli 2002, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi 
(EÜT L 209, 6.8.2002, lk 22).  
Nõukogu otsus 2002/882/EÜ, 5. november 2002, Jugoslaavia Liitvabariigile täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 25).  
Nõukogu otsus 2002/883/EÜ, 5. november 2002, Bosniale ja Hertsegoviinale täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 28).  
Nõukogu otsus 2003/825/EÜ, 25. november 2003, millega muudetakse otsust 2002/882/EÜ (Jugoslaavia Liitvabariigile 
täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta) seoses Serbiale ja Montenegrole täiendava makromajandusliku 
finantsabi andmisega (ELT L 311, 27.11.2003, lk 28).  
Nõukogu otsus 2004/580/EÜ, 29. aprill 2004, millega antakse Albaaniale makromajanduslikku abi (ELT L 261, 
6.8.2004, lk 116).  
Nõukogu otsus 2004/861/EÜ, 7. detsember 2004, millega muudetakse nõukogu otsust 2002/883/EÜ Bosniale ja 
Hertsegoviinale täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta (ELT L 370, 17.12.2004, lk 80).  
Nõukogu otsus 2004/862/EÜ, 7. detsember 2004, millega antakse Serbiale ja Montenegrole makromajanduslikku 
finantsabi (ELT L 370, 17.12.2004, lk 81).  
Nõukogu otsus 2007/860/EÜ, 10. detsember 2007, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile 
(ELT L 337, 21.12.2007, lk 111).  
Nõukogu otsus 2009/890/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale 
(ELT L 320, 5.12.2009, lk 3).  
Nõukogu otsus 2009/891/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Herts- 
egoviinale (ELT L 320, 5.12.2009, lk 6).  
Nõukogu otsus 2009/892/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale 
(ELT L 320, 5.12.2009, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 388/2010/EL, 7. juuli 2010, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Ukrainale (ELT L 179, 14.7.2010, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/435 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 778/2013/EL, 12. august 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta Gruusiale (ELT L 218, 14.8.2013, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1025/2013/EL, 22. oktoober 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Kirgiisi Vabariigile (ELT L 283, 25.10.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2013/EL, 11. detsember 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).  
Nõukogu otsus 2014/215/EL, 14. aprill 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale (ELT L 111, 
15.4.2014, lk 85).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 534/2014/EL, 15. mai 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Tuneesia Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/601, 15. aprill 2015, mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku 
finantsabi andmist (ELT L 100, 17.4.2015, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/1112, 6. juuli 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Tuneesiale (ELT L 186, 9.7.2016, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/2371, 14. detsember 2016, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 352, 23.12.2016, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1565, 13. september 2017, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Moldova Vabariigile (ELT L 242, 20.9.2017, lk 14).  
01 03 04 Tagatis Euratomi laenudele kolmandates riikides asuvate tuumaelektrijaamade tõhususe ja turvalisuse 
parandamiseks  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil vajaduse korral tagada võla (põhiosa, intresside ja 
muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud jätavad täitmata oma lepingulised kohustused.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 26. mai 2014. aasta määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (meetodite ja menetluse kohta, millega 
tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude 
sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39)) artiklit 14.  L 57/436  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 04  (jätkub)  
Liikmesriikidele ning kolmandatele riikidele antavate Euratomi laenude kogusummaks jääb 4 000 000 000 eurot, nagu 
on märgitud artiklis 01 04 03.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
Euratomi laenude õigusliku aluse kohta vt ka artiklit 01 04 03.  
01 03 05 ELi tagatis EIPst kolmandatele riikidele antud laenudele ja laenutagatistele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Vastavalt nõukogu 8. märtsi 1977. aasta otsusele tagab liit laenud, mida antakse Euroopa Investeerimispangast seoses 
liidu finantskohustustega Vahemere piirkonna riikide ees.  
Selle otsuse alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel Brüsselis 30. oktoobril 
1978. aastal ja Luxembourgis 10. novembril 1978. aastal allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatakse üldtagatis, 
mille suuruseks on 75 % kõikidest vahenditest, mis on ette nähtud laenutehinguteks järgmistes riikides: Malta, Tuneesia, 
Alžeeria, Maroko, Portugal (finantsprotokoll, otsetoetus), Türgi, Küpros, Süüria, Iisrael, Jordaania, Egiptus, endine 
Jugoslaavia ja Liibanon.  
Otsuse 90/62/EMÜ alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 24. aprillil 1990. 
aastal Brüsselis ja 14. mail 1990. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping laenude kohta Ungaris ja Poolas; see 
otsus on aluseks ka kõnealuse lepingu laiendamisele, mis hõlmab laene Tšehhoslovakkias, Rumeenias ja Bulgaarias ning 
mis allkirjastati 31. juulil 1991 Brüsselis ja Luxembourgis.  
Otsuse 93/696/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 1994 Brüsselis ja 
12. augustil 1994 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Vastavalt otsustele 93/115/EMÜ ja 96/723/EÜ tagab liit laenud, mida Euroopa Investeerimispank võib individuaalsel 
alusel anda Ladina-Ameerika ja Aasia riikides, kellega Euroopa Ühendus on sõlminud koostöölepingud. Otsuse 93/115/ 
EMÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 4. novembril 1993. aastal Brüsselis ja 
17. novembril 1993. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping. Otsuse 96/723/EÜ alusel sõlmiti Euroopa 
Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 18. märtsil 1997. aastal Brüsselis ja 26. märtsil 1997. aastal 
Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  28.2.2018  ET L 57/437 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Vastavalt otsusele 95/207/EÜ tagab liit laenud, mida Euroopa Investeerimispank võib individuaalsel alusel anda Lõuna- 
Aafrikas. Otsuse 95/207/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 4. oktoobril 1995 
Brüsselis ja 16. oktoobril 1995 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997. aastal 
Brüsselis ja 29. juulil 1997. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks 
on 70 % eraldatud assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Eraldatud assigneeringute üldine 
ülemmäär on 7 105 000 000 eurot.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 24. jaanuaril 2000. aastal 
Brüsselis ja 17. jaanuaril 2000. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, viimati uuesti sõnastatud 2005. aastal, 
millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % eraldatud assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade 
kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 19 460 000 000 eurot. Euroopa Investeerimispangale 
tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest tagatistest. Võimaluse 
korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
Otsuse 2001/777/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 6. mail 2002. aastal 
Brüsselis ja 7. mail 2002. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatakse 100 % tagatis 
Põhjamõõtme raames Venemaa Läänemere valgalas asuvatele valitud keskkonnaprojektidele antavatest erilaenudest 
tulenevate kahjude puhuks. Üldine ülemmäär on 100 000 000 eurot.  
Otsuse 2005/48/EÜ alusel allkirjastati 9. detsembril 2005. aastal Luxembourgis ja 21. detsembril 2005. aastal Brüsselis 
Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vaheline tagatisleping, millega kehtestatakse 100 % tagatis teatavat 
liiki projektide jaoks Venemaal, Ukrainas, Moldovas ja Valgevenes antud laenudest tulenevate kahjude puhuks. Üldine 
ülemmäär on 500 000 000 eurot. Nimetatud ülemmäär hõlmab perioodi kuni 31. jaanuarini 2007. Kuna kõnealuse 
tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati 
tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel allkirjastati 1. augustil 2007. aastal Luxembourgis ja 29. augustil 2007. aastal Brüsselis 
Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vaheline tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 
65 % EIP finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad 
ja millele on lisatud kõik sellega seotud summad. Otsuse kohaselt on kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 
27 800 000 000 eurot, ülemmäär on ette nähtud ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 
(võimaliku kuuekuulise pikendusega). Kõnealune otsus on asendatud otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 633/2009/EÜ alusel allkirjastati 28. oktoobril 2009 Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 
1. augustil 2007. aastal Luxembourgis ja 29. augustil 2007. aastal Brüsselis allkirjastatud tagatislepingu muudatus. Liidu 
tagatise ülemmäär on 65 % antud krediidi ja tagatiste kogusummast. Euroopa Investeerimispanga finantstehingute 
ülemmäär, millest on maha arvatud tühistatud summad, on 27 800 000 000 eurot, mis jaguneb 25 800 000 000 euro 
suuruseks baasmääraks ja 2 000 000 000 euro suuruseks fakultatiivseks volituseks. Nimetatud ülemmäär hõlmab 
perioodi kuni 31. oktoobrini 2011.  L 57/438  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel allkirjastasid Euroopa Liit ja Euroopa Investeerimispank 22. novembril 2011. aastal 
Luxembourgis ja Brüsselis tagatislepingu. Liidu tagatise ülemmäär on 65 % kõigi antud krediidi ja tagatiste kogu- 
summast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ning millele on lisatud kõik sellega seotud summad. 
Euroopa Investeerimispanga finantstehingute ülemmäär, millest on maha arvatud tühistatud summad, ei ületa 
29 484 000 000 eurot, mis jaguneb 27 484 000 000 euro suuruseks üldvolituseks ja 2 000 000 000 euro suuruseks 
kliimamuutuste volituseks. Nimetatud ülemmäär hõlmab ajavahemikku alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 
2013 ning seda pikendatakse kuni uue otsuse jõustumiseni.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel allkirjastasid Euroopa Liit ja Euroopa Investeerimispank 22. juulil 2014. aastal 
Luxembourgis ja 25. juulil 2014. aastal Brüsselis tagatislepingu. Liidu tagatise ülemmäär on Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute puhul 65 % kõigi antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud 
summad ning millele on lisatud kõik sellega seotud summad. Euroopa Investeerimispanga finantstehingute ülempiir, 
millest on maha arvatud tühistatud summad, ei tohi liidu tagatiste raames ületada 30 000 000 000 eurot, millest 
27 000 000 000 eurot on fikseeritud piirmäär ning 3 000 000 000 eurot on fakultatiivne volitus. Euroopa Parlament 
ja nõukogu otsustavad tavamenetluses fakultatiivse volituse tervikuna või osalise kasutamise üle. Liidu tagatised antakse 
Euroopa Investeerimispanga finantstehingutele, mis on allkirjastatud ajavahemikus 25. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 
2020, mida võib pikendada kuue kuu võrra, kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei ole vastu võtnud uut otsust, millega 
antaks enne 2020. aastat väljaspool liitu tehtavatele Euroopa Investeerimispanga finantstehingutele kahjumi puhuks 
liidu tagatis.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 26. mai 2014. aasta määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (meetodite ja menetluse kohta, millega 
tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude 
sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39)) artiklit 14.  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil vajaduse korral tagada võla (põhimaksed ja intressi- 
maksed ning muud kulud) tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud jätavad Euroopa Investeerimispanga antud laenude 
puhul oma lepingulised kohustused täitmata.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 8. märtsi 1977. aasta otsus (Vahemere protokollid).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1273/80, 23. mai 1980, koostöölepingu protokolli nr 2 ennetähtaegset rakendamist 
käsitleva vaheprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel 
(EÜT L 130, 27.5.1980, lk 98).  
Nõukogu 19. juuli 1982. aasta otsus (täiendav erakorraline abi Liibanoni ülesehitamiseks).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3180/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 22).  28.2.2018  ET L 57/439 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).  
Nõukogu 9. oktoobri 1984. aasta otsus (Jugoslaavia protokolli väline laen).  
Nõukogu otsus 87/604/EMÜ, 21. detsember 1987, teise finantskoostööd käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel (EÜT L 389, 31.12.1987, lk 65).  
Nõukogu otsus 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).  
Nõukogu otsus 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).  
Nõukogu otsus 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).  
Nõukogu otsus 90/62/EMÜ, 12. veebruar 1990, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari, 
Poola, Tšehhoslovakkia, Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks 
(EÜT L 42, 16.2.1990, lk 68).  
Nõukogu otsus 91/252/EMÜ, 14. mai 1991, millega laiendatakse Tšehhoslovakkiale, Bulgaariale ja Rumeeniale otsust 
90/62/EMÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari ja Poolaga seotud projektide jaoks 
antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 123, 18.5.1991, lk 44).  
Nõukogu otsus 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).  
Nõukogu otsus 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).  
Nõukogu otsus 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).  
Nõukogu otsus 92/210/EMÜ, 16. märts 1992, finantskoostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse 
ja Iisraeli Riigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 45).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1763/92, 29. juuni 1992, finantskoostöö kohta kõikide Vahemere piirkonna kolmandate 
riikidega (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 5).  L 57/440  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Nõukogu otsus 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 93/115/EMÜ, 15. veebruar 1993, millega antakse ühenduse garantii Euroopa Investeerimispangale 
teatavates kolmandates riikides teostatavate vastastikust huvi pakkuvate projektide jaoks antud laenudest tuleneva 
kahjumi suhtes (EÜT L 45, 23.2.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 93/166/EMÜ, 15. märts 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Eesti, 
Läti ja Leeduga seotud investeerimisprojektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 69, 20.3.1993, 
lk 42).  
Nõukogu otsus 93/408/EMÜ, 19. juuli 1993, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Sloveenia Vabariigi vahel (EÜT L 189, 29.7.1993, lk 152).  
Nõukogu otsus 93/696/EÜ, 13. detsember 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Kesk- 
ja Ida-Euroopa riikidega (Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik , Slovaki Vabariik, Rumeenia, Bulgaaria, Eesti, Läti, Leedu ja 
Albaania) seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 321, 23.12.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).  
Nõukogu otsus 95/207/EÜ, 1. juuni 1995, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis Lõuna- 
Aafrikaga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 131, 15.6.1995, lk 31).  
Nõukogu otsus 95/485/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 22).  
Nõukogu otsus 96/723/EÜ, 12. detsember 1996, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis 
kahjude puhuks, mis tulenevad ühendusega koostöölepingu sõlminud Ladina-Ameerika ja Aasia riikidega (Argentina, 
Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, 
Peruu, El Salvador, Uruguay ja Venezuela; Bangladesh, Brunei, Hiina, India, Indoneesia, Macao, Malaisia, Pakistan, 
Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam) seotud ühishuviprojektide jaoks antud laenudest (EÜT L 329, 
19.12.1996, lk 45).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühendus- 
eväliste (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia, Lõuna-Aafrika, endine Jugoslaavia Make- 
doonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 98/348/EÜ, 19. mai 1998, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis endise 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga seotud projektidest tulenevate kahjude puhuks ja muudetakse otsust 97/256/EÜ, 
millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühendusevälistest (Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere 
maad, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid ja Lõuna-Aafrika) projektidest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 155, 
29.5.1998, lk 53).  28.2.2018  ET L 57/441 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Nõukogu otsus 98/729/EÜ, 14. detsember 1998, millega muudetakse otsust 97/256/EÜ, et laiendada Euroopa 
Investeerimispangale antud ühenduse tagatist Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektide jaoks antud laenudele 
(EÜT L 346, 22.12.1998, lk 54).  
Nõukogu otsus 1999/786/EÜ, 29. november 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis 
maavärinates kannatada saanud Türgi piirkondade ülesehitamise projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude 
puhuks (EÜT L 308, 3.12.1999, lk 35).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii 
ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina- 
Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2000/688/EÜ, 7. november 2000, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et laiendada ühenduse 
garantiid, mis anti Euroopa Investeerimispangale Horvaatia projektidega seotud laenude katteks (EÜT L 285, 10.11.2000, 
lk 20).  
Nõukogu otsus 2000/788/EÜ, 4. detsember 2000, otsuse 2000/24/EÜ muutmise kohta EÜ ja Türgi vahelise tolliliidu 
tugevdamise ja intensiivistamise toetamiseks ettenähtud Euroopa Investeerimispanga sihtprogrammi vastuvõtmiseks 
(EÜT L 314, 14.12.2000, lk 27).  
Nõukogu otsus 2001/777/EÜ, 6. november 2001, ühenduse garantii andmise kohta Euroopa Investeerimispangale 
Põhjamõõtme raames Venemaa Läänemere valgalas asuvatele valitud keskkonnaprojektidele antavatest spetsiaalsetest 
laenudest tekkida võiva kahju suhtes (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 41).  
Nõukogu otsus 2001/778/EÜ, 6. november 2001, otsuse 2000/24/EÜ muutmise kohta Euroopa Investeerimispangale 
antud ühenduse garantii laiendamiseks nii, et see katab Jugoslaavia Liitvabariigis teostatavatele projektidele antavaid 
laene (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 43).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa 
Liidu laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2005/48/EÜ, 22. detsember 2004, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii 
teatud tüüpi projektidele Venemaal, Ukrainas, Moldovas ja Valgevenes antud laenudest tulenevate kahjude vastu 
(ELT L 21, 25.1.2005, lk 11).  
Nõukogu otsus 2006/174/EÜ, 27. veebruar 2006, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et lisada Maldiivid 
hõlmatud riikide nimekirja seoses hiidlainekatastroofiga India ookeanil 2004. aasta detsembris (ELT L 62, 3.3.2006, 
lk 26).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeeri- 
mispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks 
ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale 
ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi 
puhuks (ELT L 135, 8.5.2014, lk 1).  L 57/442  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 
466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks 
sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016) 583 final).  
01 03 06 Välistegevuse tagatisfondi rahastamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
137 800 722  240 540 250  257 121 792,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rahaliste vahendite tagamiseks, et teha välistegevuse tagatisfondi selle maksemehhanismile 
vastavaid makseid ja fondi juhtimisega seotud tegevuskulude makseid ning viia seoses EIP välismandaati käsitleva 
vahekokkuvõttega läbi välishindamine.  
Tulude eelarvestuse artikli 6 4 1 või 8 1 0 alusel saadud sihtotstarbelise tulu puhul võib sellest artiklist eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja otsuse nr 466/2014/EL artiklile 10.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009, 25. mai 2009, välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 
10.6.2009, lk 10).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale 
ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantstehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks 
(ELT L 135, 8.5.2014, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 
määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (COM(2016) 582 final).  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 
466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks 
sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016) 583 final).  28.2.2018  ET L 57/443 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 07 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondile (EFSD)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil vajaduse korral, kui võlgnik peaks tagatud rahasta- 
misvahenditele võlgu jääma, võlga teenindada (põhisumma, intressi ja muude kulude tasumine). See võimaldab 
komisjonil vajaduse korral tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud 
jätavad täitmata oma lepingulised kohustused tagatud rahastamisvahendite ees.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 26. mai 2014. aasta määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (meetodite ja menetluse kohta, millega 
tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude 
sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39)) artiklit 14.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  
01 03 08 EFSD tagatisfondi rahastamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
01 03 08  p.m.  275 000 000  
Reservid (40 02 40)  25 000 000  
Kogusumma  25 000 000  275 000 000  
Märkused  
See assigneering on ette nähtud selleks, et tagada rahalised vahendid maksete tegemiseks EFSD tagatisfondi kooskõlas 
selle õigusliku alusega ning selles kindlaks määratud menetlustega.  
Tulude eelarvestuse artikli 6 3 5 alusel saadud sihtotstarbelise tulu puhul võib selle artikli alusel eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601, 26. september 2017, millega luuakse Euroopa Kestliku 
Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).  L 57/444  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 04  FINANTSTEHINGUD 
JA RAHASTAMIS- 
VAHENDID  
01 04 01  Euroopa Investeeri- 
misfond  
01 04 01 01  Euroopa Investeeri- 
misfond — Märgitud 
kapitali aktsiate 
sissemakse rahas- 
tamine  1,1 p.m.  p.m.  44 500 000  44 500 000  40 987 457,28  40 987 457,28  
01 04 01 02  Euroopa Investeeri- 
misfond — Märgitud 
kapitali sissenõutav 
osa 1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 01 04 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  44 500 000  44 500 000  40 987 457,28  40 987 457,28  
01 04 02  Tuumaohutus — 
Koostöö Euroopa 
Investeerimispangaga  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 04 03  Tagatis Euratomi 
laenudele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 04 04  Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi 
(EFSI) tagatis  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 04 05  Maksed EFSI taga- 
tisfondi  1,1 1 905 092 000  1 800 000 000  2 641 000 000  2 300 000 000  2 110 238 000,—  1 018 037 889,04  56,56  
Reservid (40 02 41)  105 185 000  
2 010 277 000  1 800 000 000  2 641 000 000  2 300 000 000  2 110 238 000,—  1 018 037 889,04  
01 04 06  Euroopa investeeri- 
misnõustamise keskus 
(EIAH) ja Euroopa 
investeerimispro- 
jektide portaal (EIPP)  1,1 20 000 000  20 000 000  20 000 000  16 800 000  19 999 667,82  8 603 693,17  43,02  
01 04 07  Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute 
Fondist antava abi 
suurendamise tõttu 
Euroopa Investeeri- 
misfondile makstavad 
tasud  1,1 8 000 000  8 000 000  p.m.  p.m.  5 000 000,—  5 000 000,—  62,50  28.2.2018  ET L 57/445 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 04 51  Väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate 
valdkonna 
programmide (enne 
2014. aastat) lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  49 900 000  p.m.  96 000 000  0,—  98 649 600,—  197,69  
01 04 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
01 04 77 02  Katseprojekt — 
Riigivara haldamine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  600 000  800 000,—  320 000,—  
Artikkel 01 04 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  600 000  800 000,—  320 000,—  
Peatükk 01 04 — 
Kogusumma  1 933 092 000  1 877 900 000  2 705 500 000  2 457 900 000  2 177 025 125,10  1 171 598 639,49  62,39  
Reservid (40 02 41)  105 185 000  
2 038 277 000  1 877 900 000  2 705 500 000  2 457 900 000  2 177 025 125,10  1 171 598 639,49  
01 04 01 Euroopa Investeerimisfond  
01 04 01 01 Euroopa Investeerimisfond — Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  44 500 000  44 500 000  40 987 457,28  40 987 457,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamiseks.  
Euroopa Investeerimisfond loodi 1994. aastal. Selle asutajaliikmed olid Euroopa Ühendus, keda esindas komisjon, 
Euroopa Investeerimispank ja mitu finantsasutust. Liidu liikmesus Euroopa Investeerimisfondis on praegu kindlaks 
määratud otsusega 94/375/EÜ.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/375/EÜ, 6. juuni 1994, ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis (EÜT L 173, 
7.7.1994, lk 12).  
Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali 
suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 562/2014/EL, 15. mai 2014, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa 
Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1).  L 57/446  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 01  (jätkub)  
01 04 01 02 Euroopa Investeerimisfond — Märgitud kapitali sissenõutav osa  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu märgitud kapitali aktsiate sissenõutava osa rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/375/EÜ, 6. juuni 1994, ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis (EÜT L 173, 
7.7.1994, lk 12).  
Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali 
suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 562/2014/EL, 15. mai 2014, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa 
Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1).  
01 04 02 Tuumaohutus — Koostöö Euroopa Investeerimispangaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse ohutus-, keskkonna-, majandus- ja finantsaspektide hindamiseks vajalikku tehnilist ja 
õigusabi, k.a Euroopa Investeerimispanga tehtavaid uuringuid, selliste projektide puhul, mille rahastamiseks on taotletud 
Euratomi laenu. Samuti on meetmed ette nähtud laenulepingute sõlmimiseks ja rakendamiseks.  
Kõnealuse artikli assigneeringuid kasutatakse ka Euratomi laenuvõtmise ja -andmise tehingute sõlmimisel ja teostamisel 
tekkinud liidu kulude katmiseks või ajutiseks eelrahastamiseks.  
Tulu alusel, mis on kantud eelarvestuse artiklisse 5 5 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punktile a.  28.2.2018  ET L 57/447 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
01 04 03 Tagatis Euratomi laenudele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Laenude lubatud ülemmääraks on 4 000 000 000 eurot, millest 500 000 000 eurot on lubatud võtta otsuse 77/270/ 
Euratom alusel, 500 000 000 eurot otsuse 80/29/Euratom alusel, 1 000 000 000 eurot otsuse 82/170/Euratom alusel, 
1 000 000 000 eurot otsuse 85/537/Euratom ja 1 000 000 000 eurot otsuse 90/212/Euratom alusel.  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud 
jätavad oma lepingulised kohustused täitmata.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
Nõukogu otsus 77/271/Euratom, 29. märts 1977, otsuse 77/270/Euratom (millega volitatakse komisjoni väljastama 
Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) rakendamise kohta (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 11).  
Nõukogu otsus 80/29/Euratom, 20. detsember 1979, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom otsuse 77/270/ 
Euratom (millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) 
rakendamise kohta (EÜT L 12, 17.1.1980, lk 28).  
Nõukogu otsus 82/170/Euratom, 15. märts 1982, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom seoses Euratomi laenude 
kogusummaga, mille ulatuses komisjon on volitatud sõlmima lepinguid, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahasta- 
misele (EÜT L 78, 24.3.1982, lk 21).  L 57/448  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 03  (jätkub)  
Nõukogu otsus 85/537/Euratom, 5. detsember 1985, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom seoses Euratomi 
laenude kogusummaga, mille ulatuses komisjon on volitatud sõlmima lepinguid, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade 
rahastamisele (EÜT L 334, 12.12.1985, lk 23).  
Nõukogu otsus 90/212/Euratom, 23. aprill 1990, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom otsuse 77/270/Euratom 
(millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) raken- 
damise kohta (EÜT L 112, 3.5.1990, lk 26).  
01 04 04 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tagatis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Käesoleva artikli jaoks eraldatakse assigneeringuid ainult juhul, kui Euroopa Investeerimispank realiseerib lisaks 
tagatisfondi olemasolevatele vahenditele EFSI tagatise vastavalt määrusele (EL) 2015/1017 ning panga ja komisjoni 
sellekohasele lepingule lepinguga ette nähtud korras.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ 
(COM(2014) 903 final).  
Komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerib taas – Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ 
(COM(2016) 359 final).  
Komisjoni 29. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerimiskava: hinnangud annavad alust kava tugevdada“ 
(COM(2016) 764 final).  28.2.2018  ET L 57/449 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 05 Maksed EFSI tagatisfondi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 04 05  1 905 092 000  1 800 000 000  2 641 000 000  2 300 000 000  2 110 238 000,—  1 018 037 889,04  
Reservid (40 02 41)  105 185 000  
Kogusumma  2 010 277 000  1 800 000 000  2 641 000 000  2 300 000 000  2 110 238 000,—  1 018 037 889,04  
Märkused  
Assigneeringuga eraldatakse rahalised vahendid maksete tegemiseks EFSI tagatisfondi vastavalt määrusele (EL) 2015/ 
1017 ja selle määrusega ette nähtud korras. Assigneeringu eesmärk on võimaldada eelarve nõuetekohast täitmist EFSI 
tagatise realiseerimise korral.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ 
(COM(2014) 903 final).  
Komisjoni otsus C(2016) 165, 21. jaanuar 2016, millega kiideti heaks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi 
varahalduse suunised.  
Komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerib taas – Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ 
(COM(2016) 359 final).  
Komisjoni 29. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerimiskava: hinnangud annavad alust kava tugevdada“ 
(COM(2016) 764 final).  L 57/450  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 06 Euroopa investeerimisnõustamise keskus (EIAH) ja Euroopa investeerimisprojektide portaal (EIPP)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 000 000  20 000 000  20 000 000  16 800 000  19 999 667,82  8 603 693,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Investeerimispanga rahaline toetus EIAH loomiseks ja tegevuseks vastavalt määruse (EL) 2015/1017 
artiklile 14, muu hulgas projektide elluviijate nõustamine, mis hõlmab rahastamisvahendite loomise ja kasutamisega 
seotud tehnilist abi; 
— kulud, mis on seotud Euroopa investeerimisprojektide portaali (EIPP) loomise, arendamise, haldamise, veebitoe, 
hoolduse ja majutusega, samuti kaubamärgi arendamise ja teabevahetusega vastavalt komisjoni 22. juuli 2015. aasta 
rakendusotsusele (EL) 2015/1214, millega luuakse Euroopa investeerimisprojektide portaal ja nähakse ette selle 
tehniline kirjeldus (ELT L 196, 24.7.2015, lk 23).  
Punkti 6 6 0 0 kantud tulude alusel, mis on saadud seoses Euroopa investeerimisprojektide portaaliga projektiarenda- 
jatelt kogutud tasudest, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ 
(COM(2014) 903 final).  
Komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele „Euroopa investeerib taas – Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ 
(COM(2016) 359 final).  
Komisjoni 29. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele „Euroopa investeerimiskava: hinnangud annavad alust kava tugevdada“ 
(COM(2016) 764 final).  28.2.2018  ET L 57/451 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 07 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist antava abi suurendamise tõttu Euroopa Investeerimisfondile 
makstavad tasud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 000 000  8 000 000  p.m.  p.m.  5 000 000,—  5 000 000,—  
Märkused  
Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu rakendatakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) VKEde rahasta- 
misvahendit, millest toetatakse VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele pakutavate laenude ja 
omakapitali rahastamist. EIFil on õigus nõuda haldustasu VKEde rahastamisvahendi rakendamise eest. Vastavalt 
määrusele (EL) 2015/1017 kaetakse EIFile makstavad tasud peamiselt EFSI tagatisfondi vahendite ja EFSI tuludest. 
Need EIFile makstavad tasud, mille katmiseks EFSI tuludest ei piisa, kaetakse liidu üldeelarvest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ 
(COM(2014) 903 final).  
01 04 51 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate valdkonna programmide (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  49 900 000  p.m.  96 000 000  0,—  98 649 600,—  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmiste aastate kulukohustustega seotud tegemata maksete katteks.  
Kuigi kohustusperiood on lõppenud, peavad vahendid toimima mitu aastat, mille jooksul on vaja makseid investeer- 
inguteks ja tagatiskohustuste täitmiseks. Seepärast jätkatakse aruandlus- ja järelevalvenõuete kohaldamist kuni 
kõnealuste vahendite kestvusperioodi lõpuni.  L 57/452  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 51  (jätkub)  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamak- 
sudest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on liidu üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu ja tagasimaksed, mis on saadud usalduskontodelt ja kantud tulude eelarvestuse artiklisse 5 2 3, tagastatakse 
vastavalt finantsmäärusele ning määrustele (EL) nr 1287/2013 ja (EL) nr 1290/2013 Euroopa Liidu üldeelarvesse või 
kantakse üle õigusjärgsetele rahastamisvahenditele, mis kuuluvad programmi „Horisont 2020“ raames teadusuuringute 
ja innovatsiooni jaoks loodud liidu omakapitalipõhiste rahastamisvahendite või COSME programmi raames loodud 
kasvuetapi omakapitalirahastu alla.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 98/347/EÜ, 19. mai 1998, finantsabi meetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja 
keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) – kasvu ja tööhõive initsiatiiv (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43).  
Nõukogu otsus 2000/819/EÜ, 20. detsember 2000, ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega 
ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1776/2005/EÜ, 28. september 2005, millega muudetakse nõukogu otsust 
2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva 
mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (ELT L 289, 3.11.2005, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete 
konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).  28.2.2018  ET L 57/453 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
01 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
01 04 77 02 Katseprojekt — Riigivara haldamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  600 000  800 000,—  320 000,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/454  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
JAOTIS 02  
SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED  28.2.2018  ET L 57/455 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 02 
SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 01  SISETURU, TÖÖSTUSE, 
ETTEVÕTLUSE JA VKEDE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  133 842 680  133 842 680  138 439 538  138 439 538  143 731 590,23  143 731 590,23  
02 02  ETTEVÕTETE KONKU- 
RENTSIVÕIME NING 
VÄIKESTE JA KESKMISE 
SUURUSEGA ETTE- 
VÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  349 120 000  198 923 451  343 600 000  269 121 432  330 922 848,59  134 735 955,66  
02 03  KAUPADE JA TEENUSTE 
SISETURG  77 965 021  73 590 836  123 330 500  117 039 500  109 326 958,10  106 783 656,42  
02 04  „HORISONT 2020“ — 
ETTEVÕTETEGA SEOTUD 
TEADUSUURINGUD  331 469 484  304 666 320  306 055 360  313 803 660  276 028 524,56  342 341 451,36  
02 05  EUROOPA SATELLIITNAVI- 
GATSIOONI 
PROGRAMMID („EGNOS“ 
JA „GALILEO“)  836 197 525  746 338 525  921 488 436  711 523 436  931 566 816,14  584 633 098,05  
02 06  MAA SEIRE EUROOPA 
PROGRAMM  627 591 000  605 000 000  604 832 000  694 172 000  599 498 379,—  588 681 747,99  
Jaotis 02 — Kogusumma  2 356 185 710  2 062 361 812  2 437 745 834  2 244 099 566  2 391 075 116,62  1 900 907 499,71  L 57/456  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
JAOTIS 02 
SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED  
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
02 01  SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE 
POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
02 01 01  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavald- 
konnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 84 934 866  89 338 192  93 600 658,08  110,20  
02 01 02  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
02 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 6 740 536  7 341 175  6 763 995,52  100,35  
02 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 5 030 730  5 059 144  4 934 863,—  98,09  
Artikkel 02 01 02 — Vahesumma  11 771 266  12 400 319  11 698 858,52  99,38  
02 01 03  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitika- 
valdkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  5,2 5 490 470  5 578 578  7 197 578,81  131,09  
02 01 04  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitika- 
valdkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
02 01 04 01  Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate programmi toetuskulud  1,1 3 500 000  3 440 000  3 109 344,40  88,84  
02 01 04 02  Õigusaktide standardimise ja ühtlustamise toetuskulud  1,1 160 000  160 000  158 843,46  99,28  
02 01 04 03  Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide toetuskulud  1,1 3 000 000  2 500 000  3 809 285,67  126,98  
02 01 04 04  Maa seire Euroopa programmi (Copernicus) toetuskulud  1,1 2 600 000  2 600 000  2 664 299,29  102,47  
Artikkel 02 01 04 — Vahesumma  9 260 000  8 700 000  9 741 772,82  105,20  
02 01 05  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavald- 
konnas teadus- ja innovatsiooniprogrammide 
toetuskulud  
02 01 05 01  Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — 
„Horisont 2020“  1,1 8 326 928  7 855 592  8 149 910,—  97,87  28.2.2018  ET L 57/457 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
02 01 05  (jätkub)  
02 01 05 02  Teadus- ja innovatsiooniprogrammide rakendamisel 
osalevad koosseisuvälised töötajad — „Horisont 2020“  1,1 2 670 464  2 605 344  2 871 630,—  107,53  
02 01 05 03  Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud 
— „Horisont 2020“  1,1 1 900 000  2 937 950  3 465 787,—  182,41  
Artikkel 02 01 05 — Vahesumma  12 897 392  13 398 886  14 487 327,—  112,33  
02 01 06  Rakendusametid  
02 01 06 01  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Raken- 
dusamet — Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate programmist (COSME) 
antav toetus  1,1 9 488 686  9 023 563  7 005 395,—  73,83  
Artikkel 02 01 06 — Vahesumma  9 488 686  9 023 563  7 005 395,—  73,83  
Peatükk 02 01 — Kogusumma  133 842 680  138 439 538  143 731 590,23  107,39  
02 01 01 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
84 934 866  89 338 192  93 600 658,08  
02 01 02 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
02 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 740 536  7 341 175  6 763 995,52  
02 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 030 730  5 059 144  4 934 863,—  L 57/458  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 03 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 490 470  5 578 578  7 197 578,81  
02 01 04 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
02 01 04 01 Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 500 000  3 440 000  3 109 344,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või, kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse punkti täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 02.  28.2.2018  ET L 57/459 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 04  (jätkub)  
02 01 04 02 Õigusaktide standardimise ja ühtlustamise toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
160 000  160 000  158 843,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse 
osutamise lepinguid.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 02 03 02.  
02 01 04 03 Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 000 000  2 500 000  3 809 285,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 05.  L 57/460  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 04  (jätkub)  
02 01 04 04 Maa seire Euroopa programmi (Copernicus) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 600 000  2 600 000  2 664 299,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid. Samuti võib see hõlmata kasutajafoorumi loomist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta 
määruse (EL) nr 911/2010 (mis käsitleb Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgseid toiminguid 
(2011–2013)) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1) artikli 17 alusel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või, kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse punkti täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 06.  28.2.2018  ET L 57/461 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 05 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonnas teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
02 01 05 01 Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 326 928  7 855 592  8 149 910,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni 
programme rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud 
ametikohtadel ja osalevad kaudselt muude kui tuumaprogrammide rakendamisel, sealhulgas liidu delegatsioonides.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 04.  
02 01 05 02 Teadus- ja innovatsiooniprogrammide rakendamisel osalevad koosseisuvälised töötajad — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 670 464  2 605 344  2 871 630,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide rakendamisel 
osalevate muude kui tuumaprogrammide koosseisuväliste töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse 
määratud koosseisuväliste töötajatega, seotud kulude katmiseks.  L 57/462  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 05  (jätkub)  
02 01 05 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 04.  
02 01 05 03 Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 900 000  2 937 950  3 465 787,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide juhtimisega 
kaasnevate halduskulude, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude 
katmiseks muude kui tuumaprogrammide raames.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2018  ET L 57/463 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 05  (jätkub)  
02 01 05 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 04.  
02 01 06 Rakendusametid  
02 01 06 01 Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet — Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate programmist (COSME) antav toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
9 488 686  9 023 563  7 005 395,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rakendusameti personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud rakendusameti tegevusega 
ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või, kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse punkti täiendavaid assigneeringuid.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  L 57/464  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 06  (jätkub)  
02 01 06 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete 
konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2004/20/EÜ, 23. detsember 2003, millega luuakse „Aruka energeetika rakendusasutus“, mis korraldab 
ühenduse tegevust energeetika valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 85).  
Komisjoni otsus 2007/372/EÜ, 31. mai 2007, millega muudetakse otsust 2004/20/EÜ, et muuta Aruka energeetika 
rakendusasutus konkurentsivõime ja uuendustegevuse täitevasutuseks (ELT L 140, 1.6.2007, lk 52).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/771/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, 
lk 73).  
Komisjoni otsus C(2013) 9414, 23. detsember 2013, millega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid energia, keskkonna ja 
kliimameetmete, konkurentsivõime ja VKEde, teadusuuringute ja innovatsiooni, IKT, merenduspoliitika ja kalanduse 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  28.2.2018  ET L 57/465 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 02  ETTEVÕTETE KONKURENT- 
SIVÕIME NING VÄIKESTE JA 
KESKMISE SUURUSEGA ETTE- 
VÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  
02 02 01  Ettevõtluse edendamine ning 
liidu ettevõtete konkurent- 
sivõime ja turulepääsu paran- 
damine  1,1 126 566 000  69 717 000  119 820 000  140 000 000  113 609 618,08  57 217 895,74  82,07  
02 02 02  Väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate (VKEde) juur- 
depääsu parandamine rahasta- 
misele omakapitali ja laenude 
vormis  1,1 214 554 000  120 850 000  217 030 000  120 000 000  209 313 851,53  67 550 195,42  55,90  
02 02 51  Konkurentsivõime ja ettevõtluse 
valdkonna varasemate 
meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  700 000  152 886,64  5 954 112,03  
02 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
02 02 77 03  Ettevalmistav meede — 
Programm „Erasmus noortele 
ettevõtjatele“  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  71 489,99  
02 02 77 08  Ettevalmistav meede — Euroopa 
ja riikidevaheliste kultuuritur- 
ismitoodete edendamine erilise 
rõhuasetusega kultuuri- ja töös- 
tustoodetel  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  485 000  0,—  989 272,39  
02 02 77 09  Ettevalmistav meede — Turism 
ja selle kõigile kättesaadavus  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  270 000  0,—  460 652,61  
02 02 77 10  Ettevalmistav meede — Euroopa 
— Vahemere piirkonna innova- 
tiivsed ettevõtjad muutuste 
nimel  1,1 p.m.  100 000  p.m.  490 000  0,—  487 191,89  487,19  
02 02 77 13  Katseprojekt — Euroopa 
„loomepiirkondade“ arendamine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  280 287,97  
02 02 77 16  Katseprojekt — Tootmise tulevik  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
02 02 77 17  Katseprojekt — Äritegevuse 
üleminek ja koostöömudel: 
VKEde jätkusuutlikkuse 
tagamine  1,1 p.m.  81 000  p.m.  270 000  0,—  119 583,90  147,63  L 57/466  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 18  Katseprojekt — Naisäriinglid  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  1 060 000  1 199 541,34  954 044,73  
02 02 77 19  Katseprojekt — Üleilmne turism  1,1 p.m.  225 000  p.m.  225 000  0,—  149 818,—  66,59  
02 02 77 20  Katseprojekt — ELi piirkondade 
majanduslik lähenemine (TREC)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  346 432  0,—  0,—  
02 02 77 21  Ettevalmistav meede — Rahvus- 
vaheline kultuuriteemaline 
Euroopa turismitoode  1,1 p.m.  450 000  1 500 000  1 000 000  0,—  0,—  0  
02 02 77 23  Katseprojekt — Noored turism- 
ialases partnerluses (Youth on 
the SPOT) — Spetsiaalne 
turismialane partnerlus  1,1 p.m.  247 330  p.m.  p.m.  494 660,—  247 330,—  100,00  
02 02 77 24  Katseprojekt — kaubamärk 
„Sihtkoht Euroopa“ — Euroopa 
propageerimine turismisektoris  1,1 p.m.  426 146  1 000 000  500 000  452 291,—  226 145,—  53,07  
02 02 77 25  Katseprojekt — Noorte rändajate 
ettevõtlusalase suutlikkuse 
suurendamine  1,1 p.m.  1 102 000  1 000 000  1 000 000  2 200 000,—  0,—  0  
02 02 77 26  Katseprojekt — Ühistarbimise 
idufirmade algatus — 
Rahastades Euroopa ettevõtluse 
tulevikku  1,1 p.m.  500 000  p.m.  1 150 000  2 500 000,—  0,—  0  
02 02 77 27  Katseprojekt — Noorte töötuse 
vähendamine ja kooperatiivide 
loomine töövõimaluste suuren- 
damiseks liidus  1,1 p.m.  224 975  p.m.  p.m.  500 000,—  27 935,99  12,42  
02 02 77 28  Katseprojekt — VKEde rahasta- 
misvahend naiste osalemise 
suurendamiseks  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  500 000,—  0,—  
02 02 77 29  Ettevalmistav meede — Euroopa 
turismipealinn  1,1 p.m.  1 000 000  2 500 000  1 250 000  28.2.2018  ET L 57/467 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 02 77 30  Katseprojekt — Juhtpositsiooni 
saavutamine ettevõtluses ja 
koostöövõimalustes (ALECO)  1,1 p.m.  p.m.  750 000  375 000  
02 02 77 31  Ettevalmistav meede — 
Kultuurivaldkonna programm 
„Euroopa aarete tutvustamine“  1,1 1 100 000  550 000  
02 02 77 32  Ettevalmistav meede — World 
Bridge Tourism  1,1 1 800 000  900 000  
02 02 77 33  Ettevalmistav meede — Noorte 
rändajate ettevõtlusalase suut- 
likkuse suurendamine  1,1 1 300 000  650 000  
02 02 77 34  Katseprojekt — Rahvusvahelis- 
tumisvõime suurendamine 
Euroopa VKEde võrgustike 
kaudu  1,1 1 500 000  750 000  
02 02 77 35  Ettevalmistav meede — ELi 
tööstuse moderniseerimise 
kiirendamine, parandades toetust 
üleeuroopalistele tutvustusraja- 
tistele — 3D-printimine  1,1 800 000  400 000  
02 02 77 36  Ettevalmistav meede — 
Cir©Lean: liidu VKEdele 
mõeldud äritegevust soodustav 
võrgustik ringmajanduse ärivõi- 
maluste kasutamiseks  1,1 1 500 000  750 000  
Artikkel 02 02 77 — Vahesumma  8 000 000  8 356 451  6 750 000  8 421 432  7 846 492,34  4 013 752,47  48,03  
Peatükk 02 02 — Kogusumma  349 120 000  198 923 451  343 600 000  269 121 432  330 922 848,59  134 735 955,66  67,73  
02 02 01 Ettevõtluse edendamine ning liidu ettevõtete konkurentsivõime ja turulepääsu parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
126 566 000  69 717 000  119 820 000  140 000 000  113 609 618,08  57 217 895,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime 
tugevdamiseks ning ettevõtlikkuse stimuleerimiseks ning VKEde asutamise ja kasvu soodustamiseks.  
Rakendatavad meetmed on eelkõige järgmised: 
— võrgustikud, mis koondavad mitmesuguseid huvirühmi; 
— turustamisprojektid; 
— poliitika analüüs, arendamine ja koordineerimine osalevate riikidega; 
— ettevõtluse toetamise poliitikameetmed;  L 57/468  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 01  (jätkub)  
— teabe jagamine, levitamine ja teadvustamine ning nõustamisteenused VKEde konkurentsivõime ja parandamiseks 
ning selleks, et aidata neil osaleda ühtsel turul ja kaugemalgi; 
— liikmesriikide või piirkondade ühistegevuse toetamine ning muud ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate programmi meetmed.  
Liit toetab selliseid algatusi nagu Euroopa ettevõtlusvõrgustik, samuti ettevõtluse edendamist. Toetatakse ka projekte, 
mis käsitlevad selliste liidu tasandil oluliste uuenduslike tehnoloogiate, toodete või meetodite esmakordset rakendamist 
või turustamist (näiteks uued ettevõtlusideed tarbekaupade valdkonnas), mille tehniline tutvustamine on olnud edukas, 
kuid mis jääkriski tõttu ei ole veel turul oluliselt levinud. Need projektid on ette nähtud kasutuse edendamiseks ja 
turuleviimise hõlbustamiseks osalevates riikides.  
Projektide eesmärk on ka parandada liidu ettevõtete, sealhulgas turismisektori konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse 
suurendamise raamtingimusi, kaasa arvatud klastrite ja muude ärivõrgustike suutlikkuse suurendamise teel, pöörates 
eriti tähelepanu VKEde rahvusvahelistumise toetamisele, toetades rakendamise sidusust ja järjepidevust ning liidu 
tasandil hästi informeeritud poliitiliste otsuste tegemist. Lisaks algatatakse ühtse turu strateegia ja idufirmade algatuse 
rakendamist toetavaid projekte. Kaalutakse ka nende eesmärkide saavutamisega otseselt seotud toetusmeetmete, nagu 
kohtumiste (sealhulgas õpikodade), uuringute, teavitamis- ja avaldamistegevuse ning uurimisrühmades osalemise 
rahastamist.  
Soolise võrdõiguslikkuse osas pööratakse erilist tähelepanu projektidele, millega edendatakse naisettevõtjate olukorda, 
eesmärgiga aidata naistel ületada võimalikke soopõhiseid takistusi ning saavutada nais- ja meesettevõtjate võrdne 
esindatus kogu liidus.  
Erilist tähelepanu pööratakse säästvale turismile, kusjuures algseteks prioriteetideks on pehme liikuvus, rattateede 
võrgustikud, ökoturism ja looduskaitse. Seoses sellega on väga olulisel kohal ka üldkättesaadavus, pidades eriti silmas 
liikumispuudega ja sotsiaalselt tõrjutud isikuid.  
Liit koordineerib, edendab ja toetab säästvat turismi soodustavaid tegevusi, nagu 
— pikaajaliste säästva turismi vahendite säilitamine loodus-, kultuuri-, ajaloo- ja tööstuspärandi kaitsmise kaudu; 
— selliste meetmete koordineerimine ja toetamine, mis tagavad säästva turismiga seotud teabe ja teenuste kättesaa- 
davuse vaesuses elavate ebasoodsamas olukorras olevate kodanike ja piiratud liikumisvõimega isikute jaoks; 
— Euroopa jalgrattateede võrgustike piirülene koordineerimine koos rongi- ja kaugliinibusside liiklust puudutava teabe 
ja teenustega.  
Programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ eesmärk on edendada Euroopa ettevõtlust, teadmiste ja parimate tavade 
vahetust ning väärtuslike võrgustike ja partnerluste loomist.  
Praeguse raske majandusolukorra tõttu on hädavajalik toetada Euroopa ettevõtjaid, eelkõige noori innovaatilisi 
idufirmasid ja naisettevõtjaid, ning edendada ettevõtlust, nähes ette piisavad rahalised vahendid sellistele programmidele 
nagu ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME). Eriti oluline on 
toetada ja stimuleerida kõige innovaatilisemaid ja tänapäevasemaid sektoreid, näiteks jagamismajandus ja digimajandus. 
Liit peab toetama noori ettevõtjaid, kes on nendes sektorites aktiivsed, ja tagama selliste meetmete väljatöötamise ja 
rakendamise, mis võimaldavad idufirmadel üleilmsel tasandil sarnaste kolmandate riikide idufirmadega konkureerida.  28.2.2018  ET L 57/469 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 01  (jätkub)  
Just programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ on olnud väga edukas, aidates tõhusalt ja tulemuslikult võidelda 
tööpuuduse vastu ning toetada tugevaid idufirmasid kogu Euroopas. Seoses naiste alaesindatusega ettevõtjate hulgas 
tuleks eritähelepanu pöörata noorte naisettevõtjate programmi kaasamisele, et ergutada neid ettevõtjana karjääri tegema 
ja saama kogemusi selle kohta, kuidas ületada soost tulenevaid takistusi, millega naisettevõtjad silmitsi võivad seista.  
Programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ assigneeringuid tuleb suurendada eelkõige järgmistel põhjustel: 
— programm aitab edendada Euroopa ettevõtlust, teadmiste ja parimate tavade vahetust ning väärtuslike võrgustike ja 
partnerluste loomist; 
— programm on äärmiselt tulemuslik ja selles osalejate arv on viimaste aastate jooksul üha suurenenud ning suureneb 
ilmselt edaspidigi; 
— programm aitab tõhusalt võidelda noorte tööpuuduse probleemiga, sest see aitab töötutel noortel hakata füüsilisest 
isikust ettevõtjaks ning VKEdel oma äritegevust laiendades ja/või rahvusvaheliseks muutes töökohti luua; 
— taotluste arv ületab kaugelt seda, mida komisjon saab praegu kasutada olevate rahaliste vahenditega täita.  
Sellesse artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete 
konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33), ning eeskätt selle artikli 3 lõike 1 
punktid a, b ja c.  
02 02 02 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu parandamine rahastamisele omakapitali ja laenude 
vormis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
214 554 000  120 850 000  217 030 000  120 000 000  209 313 851,53  67 550 195,42  L 57/470  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringut kasutatakse omakapitali ja laenude pakkumiseks VKEdele, sh naisettevõtjate äriühingutele, et parandada 
nende rahastamisvõimalusi käivitamis-, kasvu- ja üleminekuetapis.  
Laenutagamisrahastust (LGF) pakutakse vastutagatisi, otsetagatisi ja muid riskijagamise vahendeid, et rahastada laenusid, 
vähendamaks elujõuliste VKEde eriraskusi rahastamisele juurdepääsul, mille põhjustab nende arvatav kõrge riskitase või 
piisava tagatise puudumine, ja väärtpaberistada VKEde laenurahaportfelle.  
Kasvu toetav omakapitalirahastu (EFG) võimaldab teha investeeringuid riskikapitalifondidesse, mis investeerivad eelkõige 
piiriüleselt tegutsevatesse VKEdesse nende laienemis- ja kasvuetapis, järgides samal ajal sootundlikku ja mittediskrimi- 
neerivat lähenemisviisi. Luuakse ka võimalus teha investeeringuid varajase kasvuetapi fondidesse koos programmi 
„Horisont 2020“ raames toimiva teadus-, arendus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastuga. Mitmeetapilistesse 
fondidesse tehtavate ühisinvesteeringute puhul pakutakse investeeringuid proportsionaalselt ettevõtete konkurent- 
sivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi raames tegutsevast EFGst ning programmi 
„Horisont 2020“ raames loodud teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastust. EFG toetust pakuvad otse Euroopa 
Investeerimisfond (EIF) ja muud üksused, kellele komisjon on andnud rakendamisvolitused, ning piiriüleste investeer- 
ingutega tegelevad fondifondid ja investeerimisvahendid.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt võib rahastamisvahendist tehtud ja tulude eelarvestuse punkti 6 3 4 1 
kantud tagasimakseid komisjonile, sealhulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma tagasi- 
makseid, kasutada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete 
konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33), ning eeskätt selle artikli 3 lõike 1 
punkt d.  
02 02 51 Konkurentsivõime ja ettevõtluse valdkonna varasemate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  700 000  152 886,64  5 954 112,03  28.2.2018  ET L 57/471 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 89/490/EMÜ, 28. juuli 1989, majanduskeskkonna parandamise ja ettevõtete, eelkõige väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtete arengu edendamise kohta ühenduses (EÜT L 239, 16.8.1989, lk 33).  
Nõukogu otsus 91/179/EMÜ, 25. märts 1991, rahvusvahelise vase uurimisrühma pädevuse heakskiitmise kohta 
(EÜT L 89, 10.4.1991, lk 39).  
Nõukogu otsus 91/319/EMÜ, 18. juuni 1991, millega vaadatakse läbi ühenduse majanduskeskkonna parandamise ja 
ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengu edendamise programm (EÜT L 175, 4.7.1991, 
lk 32).  
Nõukogu otsus 91/537/EMÜ, 14. oktoober 1991, rahvusvahelise tina uurimisrühma pädevuse heakskiitmise kohta 
(EÜT L 293, 24.10.1991, lk 23).  
Nõukogu otsus 92/278/EMÜ, 18. mai 1992, millega kinnitatakse EÜ-Jaapani tööstuskoostöö keskuse konsolideerimine 
(EÜT L 144, 26.5.1992, lk 19).  
Nõukogu otsus 93/379/EMÜ, 14. juuni 1993, ühenduse meetmete mitmeaastase programmi kohta, et tugevdada 
esmatähtsaid valdkondi ja tagada ühenduses ettevõtluspoliitika järjepidevus ja kindlustamine, eriti väikese ja keskmise 
suurusega ettevõtete suhtes (EÜT L 161, 2.7.1993, lk 68).  
Nõukogu otsus 96/413/EÜ, 25. juuni 1996, Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tugevdava ühenduse tegevuspro- 
grammi rakendamise kohta (EÜT L 167, 6.7.1996, lk 55).  
Nõukogu otsus 97/15/EÜ, 9. detsember 1996, Euroopa Liidus kolmanda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete 
(VKEde) mitmeaastase programmi kohta (1997–2000) (EÜT L 6, 10.1.1997, lk 25).  L 57/472  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2000/819/EÜ, 20. detsember 2000, ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega 
ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84).  
Nõukogu otsus 2001/221/EÜ, 12. märts 2001, ühenduse osaluse kohta rahvusvahelises plii ja tsingi uurimisrühmas 
(EÜT L 82, 22.3.2001, lk 21).  
Nõukogu otsus 2002/651/EÜ, 22. juuli 2002, ühenduse osalemise kohta rahvusvahelises kautšuki uurimisrühmas 
(EÜT L 215, 10.8.2002, lk 13).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 
30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 593/2004/EÜ, 21. juuli 2004, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/ 
819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase 
programmi kohta (2001–2005) (ELT L 268, 16.8.2004, lk 3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1776/2005/EÜ, 28. september 2005, millega muudetakse nõukogu otsust 
2000/819/EÜ ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva 
mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (ELT L 289, 3.11.2005, lk 14).  
Komisjoni otsus 2006/77/EÜ, 23. detsember 2005, konkurentsivõimet, energeetikat ja keskkonda käsitleva kõrgeta- 
semelise töörühma loomise kohta (ELT L 36, 8.2.2006, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
02 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
02 02 77 03 Ettevalmistav meede — Programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  71 489,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/473 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 08 Ettevalmistav meede — Euroopa ja riikidevaheliste kultuuriturismitoodete edendamine erilise rõhuasetusega kultuuri-  ja 
tööstustoodetel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  485 000  0,—  989 272,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 09 Ettevalmistav meede — Turism ja selle kõigile kättesaadavus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  270 000  0,—  460 652,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/474  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 10 Ettevalmistav meede — Euroopa — Vahemere piirkonna innovatiivsed ettevõtjad muutuste nimel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  100 000  p.m.  490 000  0,—  487 191,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 13 Katseprojekt — Euroopa „loomepiirkondade“ arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  280 287,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/475 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 16 Katseprojekt — Tootmise tulevik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 17 Katseprojekt — Äritegevuse üleminek ja koostöömudel: VKEde jätkusuutlikkuse tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  81 000  p.m.  270 000  0,—  119 583,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/476  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 18 Katseprojekt — Naisäriinglid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 060 000  1 199 541,34  954 044,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 19 Katseprojekt — Üleilmne turism  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  225 000  p.m.  225 000  0,—  149 818,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/477 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 20 Katseprojekt — ELi piirkondade majanduslik lähenemine (TREC)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  346 432  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 21 Ettevalmistav meede — Rahvusvaheline kultuuriteemaline Euroopa turismitoode  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  450 000  1 500 000  1 000 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
02 02 77 23 Katseprojekt — Noored turismialases partnerluses (Youth on the SPOT) — Spetsiaalne turismialane partnerlus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  247 330  p.m.  p.m.  494 660,—  247 330,—  L 57/478  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 23  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
02 02 77 24 Katseprojekt — kaubamärk „Sihtkoht Euroopa“ — Euroopa propageerimine turismisektoris  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  426 146  1 000 000  500 000  452 291,—  226 145,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
02 02 77 25 Katseprojekt — Noorte rändajate ettevõtlusalase suutlikkuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 102 000  1 000 000  1 000 000  2 200 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
02 02 77 26 Katseprojekt — Ühistarbimise idufirmade algatus — Rahastades Euroopa ettevõtluse tulevikku  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  1 150 000  2 500 000,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/479 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 26  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
02 02 77 27 Katseprojekt — Noorte töötuse vähendamine ja kooperatiivide loomine töövõimaluste suurendamiseks liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  224 975  p.m.  p.m.  500 000,—  27 935,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
02 02 77 28 Katseprojekt — VKEde rahastamisvahend naiste osalemise suurendamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
02 02 77 29 Ettevalmistav meede — Euroopa turismipealinn  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 000 000  2 500 000  1 250 000  L 57/480  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 29  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Turism on Euroopa suuruselt kolmas majandusvaldkond. Liidus töötab reisi- ja turismisektoris (otseselt ja kaudselt) 
umbes 25 miljonit inimest ning turistid toovad sisse 351 miljardit eurot aastas. Turismitööstus annab liidu 28 
liikmesriigi SKPst 9,7 %, mis prognooside kohaselt suureneb 2025. aastaks 10,4 %-ni.  
Möödunud aastal käis liidus rohkem kui 455 miljonit turisti. Turism on igapäevaelu osa; see on osa Euroopa väärtustest. 
Viimase aja kriiside tõttu ning ülemaailmse terroriohu suurenemise ajal on suurem vajadus turismi kui rahu edendava 
majandusharu järele.  
Selle majanduslikult äärmiselt tähtsa sektori säästvaks arendamiseks ja kaitsmiseks on vaja tihedamat koostööd Euroopa 
Liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste vahel, kaasates sellesse ka võimalikult suures ulatuses kodanikke.  
Praegu on juba olemas kaks programmi, nimelt Euroopa kultuuripealinn ja Euroopa spordipealinn. Euroopa kultuuri- 
pealinnade hindamisest ja avalikust arutelust selle tuleviku üle pärast 2019. aastat on selgunud, et kultuuripealinnade 
traditsioon on saanud üheks kõige suurejoonelisemaks ja Euroopa kodanike poolt enim hinnatud kultuurialgatuseks 
Euroopas. See programm on edendanud majandust enamikus kaasatud linnades. 2013. aastal käis Marseille's (Prant- 
susmaa) ligikaudu 11 miljonit turisti, samal ajal kui Pécsis (Ungari) saavutati hotellitubade kasutamise kasv 27 %. 
Ennekõike on selle programmiga loodud kogukonnad ja suurem osa kaasatud linnadest leidis oma arengukavadele uue 
aluse. Sellega kaasnes ka majanduskasv piirkondades, kus need linnad asuvad.  
Nende väärtuste alalhoidmine ja võimalikult laialdane levitamine on ülimalt oluline. Euroopa kultuuripealinna meede 
oleks selle tarbeks suurepärane vahend. Sellise programmi eesmärk oleks edendada Euroopa riikide rikkalikke 
turismivõimalusi; võimendada ühist kohaliku turismiga seonduvate väärtuste tunnet; tugevdada turismist ajendatud 
arengut linnades, linnalähedastes paikades ja nende piirkondades; parandada tiitli pälvinud linnade kuvandit ja 
kokkuvõttes muuta nende linnade piirkondade maine paremaks.  
Samuti oleks oluline, et seda tiitlit kandvad linnad püüaksid edendada sotsiaalset kaasatust ja võrdseid võimalusi ning 
annaksid kõik endast oleneva, et tagada kõikide kodanikuühiskonna rühmade võimalikult suur kaasamine turismiga 
seotud programmi ettevalmistamisse ja rakendamisse, pöörates seejuures erilist tähelepanu noortele ning tõrjutud ja 
ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele.  
Tiitli andmine peaks põhinema konkreetselt loodud turismialasel programmil, millel peaks olema tugev Euroopa 
mõõde. See turismi arenguprogramm peaks olema osa pikaajalisest strateegiast, millel on jätkusuutlik mõju kohalikule 
majanduslikule, kultuurilisele ja sotsiaalsele arengule.  
Turismi tugeva piirkondliku mõõtme tõttu on väga tähtis, et Euroopa turismipealinna tiitli kõrval oleks võimalik 
autasustada neid linnu ja piirkondi, kes on saavutanud turismi valdkonnas ainulaadse ja innovatsioonipõhise tulemuse.  
Euroopa turismiauhinda võiks seetõttu anda välja sõltumatu ekspertide kogu eri kategooriates (näiteks: säästev turism, 
digitaalne turism, tervishoiuturism), mille määravad kindlaks Euroopa Parlament, komisjon ja Regioonide Komitee. Selle 
protsessi käigus oleks suurepäraseks partneriks majanduskasvu ja töökohtade manifesti loonud turismi sidusrühmade 
võrgustik, keda toetaksid kodanikuühiskonna organisatsioonid.  28.2.2018  ET L 57/481 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 29  (jätkub)  
Ettevalmistava meetme peamine eesmärk on järgmine: 
— luua kohaliku turismi jaoks oma profiil ja tugevdada seoseid linnade ja nende piirkondade vahel; 
— luua juba olemasolevas institutsioonilises raamistikus Euroopa turismipealinna tiitel kõrvuti kultuuri- ja spordi- 
pealinna programmide ning nende hästitoimivate meetoditega, selgitada välja ühised väärtused, kasutada võimalusi 
sünergia saavutamiseks ning vältida dubleerimist; 
— suurendada linnade ja piirkondade ligitõmbavust, mis võib aidata tekitada majanduskasvu ja töökohti.  
Tegevuseesmärgid on järgmised: 
— vähemalt kolme Euroopa turismipealinna tiitli andmine aastas; 
— määrata kindlaks Euroopa turismiauhinna tingimused ja kategooriad; 
— kaasata alguses liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel ning algatada struktuurne dialoog nõukoguga; 
— luua kutseühendus, mis on ettevalmistav komisjon, kes hindab pakkumusi koos Euroopa Parlamendi, komisjoni ja 
Regioonide Komiteega; 
— kuna piirkonnad on peamised liidu rahaliste vahendite saajad, hinnata võimalust rahalise panuse tegemiseks 
programmi jätkusuutlikkuse tagamiseks; 
— luua iga-aastane kulutasuvuse kava tiitlite ja autasude arvu kohta;  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 30 Katseprojekt — Juhtpositsiooni saavutamine ettevõtluses ja koostöövõimalustes (ALECO)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  750 000  375 000  L 57/482  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 30  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
ALECO on katseprojekt liidu noorte ettevõtjate ühesuunaliseks liikuvusskeemiks, maksimumkestusega 1–6 kuud valitud 
kolmandates sihtriikides. Eesmärk on muuta ALECO programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ (EYE) lahutamatuks 
osaks peamiselt programmi ajakohastamise kaudu, laiendades selle geograafilist kohaldamisala ja keskendumist 
edukatele ettevõtlusmudelitele. Katseprojekt kasutab programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ olemasolevat taristut, 
sh tugiametit, vahendavaid organisatsioone ja IT-vahendeid.  
Oodatav osalus on kuni 200 noort ettevõtjat liidu liikmesriikidest. Sihtrühm valitakse ettevõtjaprofiilide põhjal pärast 
esitatud taotluste hindamist. Kõlblikkuskriteeriumid: 1) tulevased ettevõtjad, kellel on ette näidata teostamisküps 
äriplaan ning kes võtavad siduva kohustuse asutada uue ettevõtte; 2) ettevõtjad, kes on viimase kolme aasta jooksul 
üksi või koos äripartneriga asutanud ettevõtte; 3) ettevõtjad, kes on osalenud programmis „Erasmus noortele 
ettevõtjatele“ ja kellel on ette näidata edusaavutused oma äris.  
Vastuvõtvate riikide hulka võivad kuuluda USA, Iisrael, Kanada, Singapur, Jaapan, Hiina ja Lõuna-Korea.  
Katseprojekti toetavad Euroopa Kaubandus- ja Tööstuskodade Liit (Eurochambres), Euroopa noortefoorum, algatus 
Junior Achievement, foorum Knowledge 4 Innovation ning Euroopa Demokraatlik Üliõpilasorganisatsioon.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 31 Ettevalmistav meede — Kultuurivaldkonna programm „Euroopa aarete tutvustamine“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 100 000  550 000  
Märkused  
Kasutades ära Euroopa kultuuripärandi aastaks kavandatud 2018. aastat, tutvustatakse ja reklaamitakse käesoleva 
meetmega Euroopa mitmekesist ja rikkalikku pärandit ning kultuuriväärtusi (UNESCO maailmapärandi nimistusse 
kantud paigad, muusika- ja toidufestivalid, folkloor ja vaimsus) kui põhjust Euroopat – kultuuri ja loovuse maailmajagu 
– külastada.  28.2.2018  ET L 57/483 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 31  (jätkub)  
Selle ettevalmistava meetme alusel ellu viidavad tegevused võiksid olla seotud teemaga „Kultuuriline Euroopa – Euroopa 
aarete tutvustamine“, mille alusel eri riigid, piirkonnad või makropiirkonnad esitlevad laiale rahvusvahelisele publikule 
oma konkreetset pärandit ja kultuuriväärtusi.  
Ettevalmistava meetmega arendatakse edasi ja jätkatakse katseprojekti „Destination Brand Europe“, kuid tehakse 
ettepanek laiendada selle ulatust ja suurendada selle eelarvet. Meetmega edendatakse ka vähem tuntud, kuid 
samaväärselt huvitavaid paiku ja turismiobjekte ning nende lõplik eesmärk on mitmekesistada Euroopa sihtkohtade 
valikut, luua uusi turismitooteid ja toetada vähem arenenud piirkondi.  
Portaal VisitEurope.com, mis töötati välja liidu toetusel, võiks olla sobiv reklaami- ja turundusmeetmete platvorm. 
Lisaks saaks reklaami- ja turundusstrateegiasse lisada komisjoni poolt 2017. aasta algul esitletud rakenduse 360° 
European Wonders.  
Meede suurendab ka teadlikkust vastutustundlikust ja kestlikust arengust seoses kultuuripärandi ja ressursside kaitsega 
tulevaste põlvkondade jaoks.  
Peamised eesmärgid ja meetmed hõlmavad järgmist: 
— Euroopa juhtiva positsiooni kaitsmine maailma turismisihtkohtade osas, edendades selleks Euroopa kultuuri- 
pärandit; 
— selliste reklaami- ja turustuskanalite loomine ja arendamine (veebipõhiselt ja muul viisil), mis võimaldavad 
sihtkohtadel suurendada oma turismipakkumise ulatust; 
— Euroopa sihtkohtade valiku mitmekesistamine, edendades vähem nähtavaid teiseseid sihtkohti ehk nn varjatud 
aardeid uute turismitoodetena; 
— selliste paljude hästi arendatud ja juurdepääsetavate alternatiivsete turismisihtkohtade uurimine ja tuvastamine, mille 
järgi on potentsiaalselt suur nõudlus ning huvi Euroopa sees ja välisturgudel; 
— koostöö tegemine eri sidusrühmadega kõikides liidu liikmesriikides, et suurendada kultuuripärandi paikade 
nähtavust; 
— toetuse pakkumine turismisektori partneritele (eelkõige VKEdele vastuvõtu- ja transpordivaldkonnas) selliste 
turismitoodete arendamisel, mille puhul need alternatiivsed sihtkohad on turismipakettidesse juba lisatud.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/484  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 32 Ettevalmistav meede — World Bridge Tourism  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 800 000  900 000  
Märkused  
World Bridge Tourismi katseprojekt algatati 2015. aasta eelarves. Projekti peamine eesmärk oli tagada, et Euroopa peaks 
saama turismisektori SKP suurendamise kaudu World Bridge Tourismi projektist kasu. Samal ajal toob see kaasa 
märkimisväärse majanduskasvu ning aitab muu hulgas luua kestlikke tööhõivevõimalusi.  
Ettevalmistav meede keskendub Hiinale kui maailma kõige kiiremini kasvavale turismi päritolu turule. Nagu katse- 
projektis täpsustati, eeldatakse, et Hiina turistide soov välismaale reisida järgmistel kümnenditel suureneb. Euroopa on 
Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide kõrval Hiina turistide sagedasim reisisihtkoht. Kuna Euroopa on Hiina turistide 
seas väga populaarne, tuleb mõelda, kuidas liidu liikmesriigid saaksid Hiina turiste tulemuslikumalt võõrustada. See 
hõlmab vastastikust mõistmist ning töötajate pidevat ja kestlikku koolitust kogu Euroopa turismisektoris.  
Ettevalmistav meede suurendab Hiina turistide voogu, edendades ärisidemeid Euroopa turismiteenuste osutajate ja Hiina 
ostjate vahel.  
2018. aasta on ELi ja Hiina turismi aasta, mille ettevalmistusperioodi jooksul on World Bridge Tourismi projektil väga 
oluline roll.  
Peamised eesmärgid ja meetmed hõlmavad järgmist: 
— parimate tavade tuvastamine ja katseprojekti tulemuste analüüsimine; 
— teadlikkuse parandamise kampaania jätkamine reisikorraldajate ja -agentuuride seas; 
— aktiivne osavõtt ELi ja Hiina turismiaastast 2018; 
— projekti haarde suurendamine, kaasates Hiina kultuuriinstituudid (nt Konfutsiuse Instituut) ja muud kodanikeni 
jõudvad sidusrühmad; 
— osalemise suurendamine sotsiaalvõrgustikes ja keskendumine digiteerimisele ning stiimulite loomine turismitoodete 
ja -teenuste kohandamiseks Hiina turistide vajadustele, sh turustusvahendite kasutamine (hiinakeelsed veebisaidid ja 
voldikud) ning nende reklaamimine Hiina sotsiaalvõrgustikes (nt Weibo).  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/485 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 33 Ettevalmistav meede — Noorte rändajate ettevõtlusalase suutlikkuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 300 000  650 000  
Märkused  
Teadmised ja oskused on äärmiselt olulised mitte üksnes iga kodaniku isikliku heaolu, vaid ka jätkusuutliku arengu ja 
majanduskasvu jaoks. Seetõttu on oluline pakkuda majandus- ja sotsiaalkriisis olevatest riikidest tulevatele inimestele, 
eriti noortele, tulevikuperspektiive, et neil oleks võimalus luua lisandväärtust mitte ainult enda, vaid ka üldsuse jaoks.  
Seetõttu on oluline anda noortele rändajatele ja pagulastele võimalus saada juurdepääs teadmistele ja arendada oskusi, 
mida nad saavad kasutada ja millest neil on kasu, kui nad pöörduvad tagasi oma päritoluriiki.  
Sel viisil ei ole nad mitte üksnes suutelised teenima elatist, vaid neist võivad saada ka ettevõtjad, kes ehitavad üles oma 
ettevõtte ja loovad töökohti.  
Käesoleva algatuse keskmes on sihtotstarbelised nõustamisprogrammid, mida korraldaksid eri organisatsioonid, nt 
kodanikukaitse ja avalike teenuste valdkonnas, samuti ettevõtted (sh kohalikud tarnijad). Duaalse koolituse süsteemi 
elemendid aitaksid toetuse saajatel tuvastada kohapeal organisatsioonide või ettevõtete konkreetseid vajadusi.  
Majandustegevuse alustamisele eelneva ooteaja osas on õiguslik olukord liikmesriikides väga erinev. Selleks et käesolev 
ettevalmistav meede osutuks edukaks, oleks seetõttu vaja vaadata läbi ka praegused riiklikud õigusraamistikud ja 
tuvastada parimad tavad, mida saaks menetluste kiirendamiseks edendada, et noored rändajad saaksid pakutavatest 
programmidest võimalikult ruttu pärast saabumist kasu.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 34 Katseprojekt — Rahvusvahelistumisvõime suurendamine Euroopa VKEde võrgustike kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  L 57/486  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 34  (jätkub)  
Märkused  
VKEde rahvusvahelistumisvõime suurendamine on Euroopa konkurentsivõime jaoks otsustava tähtsusega. 99 % liidu 
ettevõtjatest on VKEd; enamik neist puutub kokku paljude raskustega, kui nad püüavad luua rahvusvahelistumise 
strateegiat, eriti seoses kolmandate riikide turgudega, kus nad seisavad silmitsi tugeva – ja mõnikord ebaõiglase – 
konkurentsiga. Viimase kolme aasta jooksul on vaid 29 % mikroettevõtjatest ning vastavalt 43 % ja 59 % väikestest ja 
keskmise suurusega ettevõtjatest eksportinud teise liikmesriiki. Paljudel VKEdel puuduvad vajalikud oskused rahvus- 
vaheliste ettevõtetega suhtlemiseks, rahvusvahelistel messidel osalemiseks või e-kaubanduse taristu loomiseks.  
Seda probleemi saaks vältida, toetades VKEsid koonduma ja tegema koostööd konkreetsete rahvusvahelistumise 
projektide alal. Viimaste aastate kogemused on näidanud potentsiaali, mida annab VKEde-vaheline koostöö nende 
rahvusvahelistumisvõime suurendamisel. Koostöö lisaväärtust on tunnistanud ka komisjon (nt väikeettevõtlusalgatuse 
läbivaatamise raames). Liikmesriikide parimatele tavadele tuginedes on komisjon võtnud kasutusele mõiste „ettevõtlus- 
võrgustik“, määratledes selle kui ettevõtetevahelise koostöö, mis võimaldab ka eri piirkondades või riikides asuvatel 
äriühingutel teha koostööd koostöökokkuleppes või -lepingus väljendatud ühiste arengueesmärkide alusel. Äriühingud 
otsustavad ühendada oma tugevad küljed, jagada teavet ja luua sünergiat, et muutuda uuenduslikumaks ja konkurent- 
sivõimelisemaks nii siseturul kui ka rahvusvahelistel turgudel, säilitades samal ajal oma sõltumatuse, loomata eraldi 
juriidilist isikut. See koostöömudel sobib mis tahes liiki äritegevuse või sektori jaoks.  
Rahvusvahelistumisel on oluline osa Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks. Arvestades asjaolu, et 
raskused, mida VKEd kogevad rahvusvahelise tegevuse alustamisel mitte ainult kolmandates riikides, vaid ka Euroopa 
Liidu siseturul, on sageli tingitud nende piiratud suurusest, tuleks katsetada ja arendada koostöö ergutamist ja õhutada 
VKEsid ühendama oma jõudusid, et tegutseda parema struktuuri alusel, säilitades samal ajal oma ettevõtlusautonoomia. 
Teatisega „Väike ettevõte, suured ideed – uus partnerlus, et aidata VKEdel saada osa üleilmsetest võimalustest“ (2011) on 
komisjon juhtinud tähelepanu sellele, kui oluline on klastrite ja võrgustike edendamine VKEde rahvusvahelistumise 
eesmärgil. Euroopa ettevõtlusvõrgustikul on oluline roll VKEde rahvusvahelisemaks muutumise toetamisel vajaduste 
sobitamise ja kulude vähendamise kaudu.  
Sellega seoses võiks käivitada liidu tasandil katse, et testida oma jõud ühendanud ja koostööd tegema hakanud eri 
liikmesriikidest pärit VKEde mõju väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahvusvahelistumisvõime tugevnemisele 
ning nende kohaloleku suurenemisele kolmandate riikide turgudel. Eelkõige võiks katse eesmärk olla: 1) testida väikeste 
ja keskmise suurusega ettevõtjate koondumise lisaväärtust rahvusvahelistumisele, 2) edendada VKEde hulgas koostöö- 
kultuuri ja võrgustike loomist, 3) levitada seda koostöö/võrgustike mudelit kui parimat tava ja konkreetset vahendit, mis 
võimaldab VKEdel siseneda uutele turgudele, näidates, et ühiste rahvusvahelistumiskavade alal koostööd tehes võivad 
nad saavutada palju paremaid rahvusvahelisi tulemusi.  
Võrgustikud peaksid koosnema vähemalt kolmest VKEst, mis on pärit kolmest eri liikmesriigist. Taotlejad peaksid 
esitama ettepaneku rahvusvahelistumise strateegia väljatöötamiseks, esitades koostöö eesmärgi ja strateegiliste eesm- 
ärkide üksikasjaliku kirjelduse. Katse peaks hõlmama selliseid VKEde võrgustike rahvusvahelistumise algetapi tegevuste 
kulusid, nagu: 
— selliste rahvusvaheliste turgude kindlakstegemine, kuhu VKEde võrgustiku liikmed soovivad siseneda, et oma tooteid 
turustada; 
— teadmiste ja teabe jagamine turgude ja klientide kohta; 
— kooskõlastatud reklaami-, turustus- ja müügistrateegiate (sh ühised digitaalsed turustusstrateegiad / e-kaubanduse 
taristu) arendamine;  28.2.2018  ET L 57/487 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 34  (jätkub)  
— turustus- ja levitamiskanalite valimine; 
— ühise kaubamärgi loomine; 
— messide, näituste ning siseriiklike ja rahvusvaheliste äriürituste tuvastamine VKEde toodete edendamiseks ja 
turustamiseks; 
— kvaliteetse müügijärgse abi väljaarendamine ja kohaloleku suurendamine rahvusvahelistel turgudel; 
— toodete kvaliteedi parandamine, eelkõige heade tavade ja oskusteabe vahetamise kaudu VKEde võrgustiku liikmete 
vahel; 
— konsultatsioonikulude jagamine.  
Muud tegevused  
1 500 000 euro suuruse eelarvega toetab katsemeede 30 VKEde võrgustikku ühise rahvusvahelistumise tegevuskava 
väljaarendamisel. Iga võrgustik saab rahalist toetust summas 30 000 kuni 50 000 eurot. Miinimumnõudeks on kolm 
VKEd iga võrgustiku puhul. Meede hõlmab vähemalt 90 Euroopa VKEd.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 35 Ettevalmistav meede — ELi tööstuse moderniseerimise kiirendamine, parandades toetust üleeuroopalistele tutvustusra-  
jatistele — 3D-printimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
800 000  400 000  
Märkused  
Tööstuse moderniseerimine on äärmiselt oluline liidu konkurentsivõime suurendamiseks ning on seega liidu poliitika 
tõeline nurgakivi. Sellega seoses on määrava tähtsusega tööstusettevõtete suutlikkus uusi tehnoloogiaid mitte ainult luua, 
vaid ka vastu võtta ja edukalt rakendada. See on aga endiselt väga tõsine probleem paljude ettevõtete jaoks.  L 57/488  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 35  (jätkub)  
Uute tehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtu protsessis on võimalik tuvastada eri etappe. Üha rohkem on 
tõendeid, et turutõrge tekib innovatsiooniprotsessi tutvustusetapis (TRL 6-8), rakendusuuringute, prototüüpimise ja 
turule sisenemise vahel. Prototüüpide katsetamine ja valideerimine tööstuslikus keskkonnas ning uute rakenduste 
sertifitseerimine on endiselt väga kulukas ja äärmiselt ebakindel. Paljudel juhtudel takistab see paljutõotavate teaduslike 
ja tööstuslike uuenduste turuleviimist (või vähemalt tekitab märkimisväärseid viivitusi), sealhulgas Euroopa Liidu poolt 
eelnevalt rahastatud projektide puhul. Ühest küljest pole tööstusettevõtjatel sageli kõiki vajalikke seadmeid ja oskusi, et 
jätkata prototüüpide katsetamist, valideerimiskatsetusi, sertifitseerimismenetlusi, hinnavõrdlusi ja muid prototüüpimis- 
järgseid tegevusi, mis on vajalikud enne täieliku tootmistegevuse ja turuletoomise alustamist. Need tegevused on 
tavaliselt liigitatud ühekordsete kulutuste alla ja neid kutsutakse ka nimetusega „surmaorg“. Teisest küljest on vaid 
vähestel piirkondadel olemas kogu tutvustusvõimekus, millega aidata ettevõtetel teha kõiki prototüüpimisjärgseid 
toiminguid konkreetse tehnoloogia valdkonnas.  
On tungiv vajadus ja kaalukad põhjused luua üleeuroopaliste ühiste tutvustusvõimalustega („tootmisharu ühisvara“) 
piirkondadevaheline innovatsioonistruktuur, mis oleks kättesaadav tööstuse jaoks ja mis suudaks kiirendada tehnoloogia 
kasutuselevõttu tööstusettevõtetes ja tööstusettevõtete poolt. Ühiseid tutvustusvõimalusi võib luua, ühendades ja 
ajakohastades piirkondades juba eksisteerivaid rajatisi või luues vajaduse korral uusi ühiseid rajatisi.  
Mitme piirkonna varasem kogemus, kuid ka käimasoleva Vanguardi algatuse (VI) katseprojekti (www.s3vanguardiniti- 
ative.eu) praegune kogemus näitab, et „ühiste tutvustusrajatiste“ rajamine sisaldab enamasti mittekasumlikku elementi. 
Kõnealune rahastamispuudujääk tekib ühiste rajatiste rajamisel ja esimeste tegevuskulude tasumisel. Tööstuslik tutvus- 
tamistegevus saab toimuda alles siis, kui kõnealune rahastamispuudujääk on likvideeritud. Edu korral saavad äriühingud 
seejärel oma tootmist laiendada, turul tulu teenida ning luua seega majanduskasvu ja töökohti. Selleks et kiirendada 
tehnoloogia kasutuselevõttu ja tööstuse moderniseerimist, on vaja innovatsiooni ja majanduskasvu potentsiaali 
vallapäästmiseks tugevamat avaliku sektori sekkumist. Praegusel ajal puudub sobiv piirkondadevaheline ja üleeuroo- 
paline vahend, millega toetada hädavajalikke investeeringuid innovatsioonitaristusse.  
Sellega seoses täiendab ja laiendab käesolev ettevalmistav meede veelgi käimasolevaid tegevusi Vanguardi algatuse ja 
TSSP IM (temaatiline aruka spetsialiseerumise platvorm tööstuse moderniseerimiseks) platvormi raames. Kuna TSSP IM 
ja selle piirkondadevahelised partnerlused, nagu Vanguardi algatus, on väga olulised selleks, et tuvastada ja algatada 
piirkondadevahelist koostööd tehnoloogia kasutuselevõtuks, toetatakse käesoleva meetmega investeeringute, tegevuste 
ja teenuste arendamist ning tööstusorganisatsioonide kliendibaasi teenindavate ühiste tutvustusrajatiste koordineerimise 
kulusid kogu Euroopas.  
Käesolev ettevalmistav meede on eriti oluline seoses sisendi loomisega mitme liidu poliitikavaldkonna (ümber)kujunda- 
miseks, sh innovatsioon (FP9), investeeringud (EFSI) ja ühtekuuluvuspoliitika. Meede aitab välja selgitada olemasolevate 
fondide ja rahastamisvahendite ulatuse ja piirangud, et lõpptulemusena soodustada turgu loovate tehnoloogiate 
kasutuselevõttu ja edendada erasektori järelinvesteeringuid, sh ka tihedas või tihedamas koostöös tööstusliitudega, ning 
aidata nii poliitikakujundajaid.  
Käesoleva ettevalmistava meetme puhul keskendutakse konkreetsele Vanguardi algatuse ühiste tutvustusrajatiste katse- 
projektile „Kõrgefektiivne tootmine 3D-printimise abil“ (3DP). 3DP katseprojekt on üks kõige kaugemale jõudnud 
katseprojektidest, kuid seisab oma mitme tööstusliku rakenduse puhul silmitsi tõsise investeeringute puudusega. On 
tehtud kindlaks, et 3D-printimise puhul on tegemist murrangulise tehnoloogiaga, mis mõjutab märkimisväärselt 
paljusid tööstussektoreid.  
Ettevalmistav meede keskendub konkreetselt järgmistele tegevustele: 
1) omavahel seotud tutvustusrajatiste piirkondadevahelise tegevusplatvormi loomine, muu hulgas: 
— tutvustusrajatiste ühendamine virtuaalse toetusplatvormina;  28.2.2018  ET L 57/489 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 35  (jätkub)  
— tööstusharule pakutavate oskusteabe, seadmete ja teenuste seire, et tagada ulatuslik valdkondlik katvus; 
— vajaduse korral ühendatud rajatiste võrgustiku laiendamine parema tööstusliku ja/või geograafilise katvuse saavuta- 
miseks; 
— akrediteeritud teenusepakkujate võrgustiku loomine kogu Euroopas (toetuse, koolituse, sertifitseerimise jne pakku- 
miseks võrgustatud tutvustusrajatiste raames); 
2) tööstuslike tutvustusprojektide kaasamine mainitud platvormi kaudu, muu hulgas: 
— suhtlemine peamiste sidusrühmadega; 
— platvormi edendamine ja võimaluste tuvastamine; 
— 3DP näidis- ja kasutusjuhtumite edasiarendamine, mis toob kaasa uusi väärtusahelaid; 
— konkreetsete koordineerimiskulude ja toetusinvesteeringute kindlaksmääramine; 
— suhtlemine ja töö laiema avalikkusega, kasutades selleks ka temaatilist aruka spetsialiseerumise platvormi tööstuse 
moderniseerimiseks; 
— asjaomase katseprojekti ja sellega seotud algatuste vahelise koostoime arendamine; 
— konkreetseid investeerimisvajadusi puudutavate rahastamisprobleemide kohta konkreetsete teadmiste omandamine; 
3) kokkuvõtte esitamine erinevate liidu poliitikavaldkondade konkreetsetest muudatusettepanekutest dialoogis komis- 
joniga.  
Nõuetekohaseks täitmiseks ja hindamiseks vajalik ajavahemik on kolm aastat (2018–2020), mis sisaldab iga-aastast 
tegevuskava ajakohastamist strateegianõukogu poolt, kuhu kuuluvad ka Euroopa Parlamendi liikmed.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/490  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 36 Ettevalmistav meede — Cir©Lean: liidu VKEdele mõeldud äritegevust soodustav võrgustik ringmajanduse ärivõimaluste 
kasutamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  
Märkused  
Selle ettevalmistava meetmega luuakse VKEdele suunatud äritegevust soodustav võrgustik ringmajanduse ärivõimaluste 
kasutamiseks. See edendab uut tüüpi keskkonnasõbralikku tegevusvaldkonda, kus väärtusetu muudetakse väärtuslikuks, 
kasutades täiel määral ära kõiki materjale, sh jääke ja jäätmeid.  
Peamised kemikaale kasutavad tööstused, ettevõtjad ja nendega seotud tarneahelad Euroopa eri piirkondades (eelkõige 
Soomes, Prantsusmaal, Norras, Rootsis ja Ühendkuningriigis) püüavad kujundada jääkide ja jäätmete kasutamisest 
uuelaadset äritegevust. Jääke saab võtta taaskasutusse ja kasutada neid toormena uutes tööstusharudes. Tooraine 
töötlemisega liidus luuakse suurem osa lisandväärtusest ühtsel turul, tuues kasu Euroopa majandusele. Seeläbi luuakse 
töökohti ja tuuakse kasu keskkonnale.  
Cir©Leani sihtrühmaks on ekspordile suunatud tööstusteenuste VKEd, kes on teotahtelised ja suutlikud ning kellel on 
rahvusvaheline perspektiiv. Cir©Leaniga ehitatakse üles süstemaatilised äritegevust soodustavad pikaajalised võrgustikud 
liidu VKEdele, kasutades piiriüleseid, valdkondadevahelisi ja eri valdkondade teadmisi ning arendades uusi innovatiivseid 
ringmajandusel põhinevaid ärimudeleid. Meede aitab VKEdel leida viise, kuidas suurendada (praegu tuvastamata) 
jäätmete ja jääkide väärtust, muutes need väärtuslikeks toodeteks, mis on mõeldud müügiks nii siseriiklikel kui ka 
rahvusvahelistel turgudel. Meede edendab tööstussümbioosi, suurendades jäätmejääkide ja prügilasse ladestatu töötle- 
misastet, ning loob uusi jäätmejääkidega seotud ärivõimalusi.  
Uusi ärimudeleid luuakse piiri-, valdkonna- ja sektoriülestes avatud innovatsiooni äriseminarides, kus VKEd, esmase 
majandussektori ettevõtjad, ettevõtlusarendajad, haridustöötajad, teadlased, ametiasutused ja rahastajad koondavad oma 
oskusi. Selles töös kasutatakse Soomes välja töötatud jätkusuutlikkuse hindamise vahendit. Seminarid aitavad anda kõigi 
osalejatele uusi teadmisi ning nende käigus töötatakse välja uusi kaubanduslikke tooteid ja teenuseid, mis ulatuvad üle 
riigipiiride.  
Cir©Leani ettevalmistavas meetmes osaleb ligi 20 VKEd. Meetme teetähisena osaleb 100 VKEd kutsealast arengut 
soodustavas tegevuses ning meetme raames omandavad nad uusi kontakte ja loovad piiriülese koostöö. Kui meede on 
lõpule viidud, suureneb eksport ja uute ärimudelitega VKEde arv. Selle tulemusel luuakse uusi pikaajalisi ja jätku- 
suutlikke kontakte ja püsivate koostööstruktuuridega partnerlusi.  
Cir©Leaniga luuakse ringmajanduse äritegevust soodustav võrgustik, mis jätkab tegevust ka pärast ettevalmistava 
meetme lõppu.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/491 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 
Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 03  KAUPADE JA TEENUSTE 
SISETURG  
02 03 01  Kaupade ja teenuste siseturu 
toimimine ja selle arendamine  1,1 23 526 000  22 000 000  27 159 000  20 500 000  23 375 595,25  20 085 890,20  91,30  
02 03 02  Õigusaktide standardimine ja 
ühtlustamine  
02 03 02 01  Toetus CENi, Ceneleci ja ETSI 
standardimisalasele tegevusele  1,1 18 562 000  17 000 000  18 562 000  18 600 000  17 608 033,58  18 150 692,34  106,77  
02 03 02 02  Toetus organisatsioonidele, kes 
esindavad standardimistegevuses 
VKEsid ja ühiskonna sidusrühmi  1,1 4 080 000  3 500 000  3 970 000  4 000 000  4 148 698,17  3 390 476,50  96,87  
Artikkel 02 03 02 — Vahesumma  22 642 000  20 500 000  22 532 000  22 600 000  21 756 731,75  21 541 168,84  105,08  
02 03 03  Euroopa Kemikaaliamet — 
Kemikaale käsitlevad õigusaktid  1,1 25 722 021  25 722 021  69 489 500  69 489 500  60 544 763,—  60 544 763,—  235,38  
02 03 04  Siseturu haldamise vahendid  1,1 3 675 000  3 700 000  3 650 000  3 700 000  3 649 868,10  3 713 931,74  100,38  
02 03 77  Katseprojektid ja ettevalmistavad 
meetmed  
02 03 77 03  Ettevalmistav meede — Ühtse 
turu foorum  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  716 717,64  
02 03 77 04  Katseprojekt — Traditsioonilise 
jaekaubanduse toetusmeetmed  1,1 p.m.  318 815  p.m.  500 000  0,—  181 185,—  56,83  
02 03 77 05  Katseprojekt — Piiriülese e- 
kaubanduse dünaamiline aren- 
damine tõhusate saadetiste 
kohaletoimetamise lahenduste abil  1,1 p.m.  150 000  500 000  250 000  
02 03 77 07  Katseprojekt — Tegelikus liikluses 
tekkivate heitkoguste sõltumatud 
katsed, et tagada parema turujär- 
elevalve huvides ulatuslik teave ja 
läbipaistvus  1,1 1 600 000  800 000  
02 03 77 08  Katseprojekt — Ühtsel turul 
müüdavate toodete väidetavate 
kvaliteedierinevuste hindamine  1,1 800 000  400 000  
Artikkel 02 03 77 — Vahesumma  2 400 000  1 668 815  500 000  750 000  0,—  897 902,64  53,80  
Peatükk 02 03 — Kogusumma  77 965 021  73 590 836  123 330 500  117 039 500  109 326 958,10  106 783 656,42  145,10  
02 03 01 Kaupade ja teenuste siseturu toimimine ja selle arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 526 000  22 000 000  27 159 000  20 500 000  23 375 595,25  20 085 890,20  L 57/492  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tekivad seoses siseturu väljakujunemist, toimimist ja arengut 
toetavate meetmetega: 
— meetmed, mille eesmärk on tõhustada siseturu toimimist ja tagada, et kodanikel ja ettevõtjatel oleks juurdepääs 
kõige laialdasematele õigustele ja võimalustele, mis on seotud piirideta siseturu avamise ja tugevnemisega, ning et 
nad saaksid neid õigusi ja võimalusi täiel määral kasutada, samuti kodanike ja ettevõtjate poolt kõnealuste õiguste ja 
võimaluste praktilise kasutuse suhtes kohaldatavad järelevalve- ja hindamismeetmed, et tuvastada nende õiguste ja 
võimaluste täielikku kasutamist piiravad tegurid ning hõlbustada nende kõrvaldamist; 
— standardite ühtlustamine ning tehniliste standardite ja eeskirjade infosüsteemi hooldamine ja arendamine, liikmes- 
riikide, EFTA riikide ja Türgi teatavaks tehtud eeskirjade läbivaatamine ning tehniliste eeskirjade kavandite tõlkimine; 
— teavitatud asutuste haldusalase ja tehnilise koordineerimise ja koostöö rahastamine ning toetused Euroopa Tehnilise 
Tunnustuse Organisatsioonile ja liidule huvi pakkuvatele projektidele, mida viivad ellu kolmandad isikud; 
— meditsiiniseadmeid, kosmeetikat, toiduaineid, tekstiilitooteid, kemikaale, ainete ja segude klassifitseerimist ja 
märgistamist, sõidukeid ja ohutust, mänguasju, legaalmetroloogiat, kinnispakke, keskkonna kvaliteeti ja aerosoole 
käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine ning teavitusmeetmed liidu õigusaktide tutvustamiseks; 
— eeskirjade põhjalik ülevaade, et neid oleks vajaduse korral võimalik muuta, ja võetud meetmete tõhususe üldine 
analüüs, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja hinnata siseturu üldist mõju ettevõtjatele ja majandusele, kaasa 
arvatud andmete ja komisjonivälistele andmebaasidele juurdepääsu ost komisjoni talitustele, samuti toimingud, mis 
on suunatud paremale arusaamisele siseturu toimimisest, ja premeerimine toimimise tõhustamises aktiivse 
osalemise eest; 
— suurem sektoritevaheline ühtlustamine nn uue lähenemisviisi direktiivide kohaldamisalas, eelkõige uue lähen- 
emisviisi laiendamine muudele sektoritele; 
— määruse (EÜ) nr 765/2008 rakendusmeetmed nii infrastruktuuri kui ka turujärelevalve osas ja määruse (EÜ) nr 764/ 
2008 rakendusmeetmed seoses menetlustega, mis käsitlevad teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamist teises 
liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete puhul, ning ühtse turu strateegia (komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta 
teatis (COM(2015) 550 final)) vastava osa rakendamine; 
— turvalisuse ja kaitse ühise ruumi väljatöötamine koos kaitseotstarbeliste toodete liidusisese veo tingimuste lihtsus- 
tamist käsitleva direktiivi 2009/43/EÜ rakendusmeetmetega ja tegevustega, mis aitavad koordineerida nende toodete 
avalike hangete menetlust liidu tasandil ja vajaduse korral vastu võetud õigusaktide kohaldamist käsitlevate 
uuringute ja nendest õigusaktidest teadlikkuse suurendamise meetmete väljatöötamist; 
— osalemine vastastikust tunnustamist käsitlevate lepingute üle peetavates läbirääkimistes ning assotsieerunud riikidele 
Euroopa lepingute raames antav toetus liidu õigustiku vastuvõtmiseks;  28.2.2018  ET L 57/493 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
— määruse (EÜ) nr 1907/2006 rakendusmeetmed, mis tulenevad eelkõige REACH-määruse 2017. aasta hindamisest 
õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames ning 2013. aasta REACH-määruse läbivaatamist 
käsitlevast teatisest (komisjoni 5. veebruari 2013. aasta aruanne (COM(2013) 49 final)); 
— riigihangete valdkonna õigusaktide rakendamine ja nende täitmise jälgimine eelkõige direktiivide 2014/23/EL, 
2014/24/EL ja 2014/25/EL ülevõtmist silmas pidades; 
— direktiivi 2014/60/EL rakendamisega seotud meetmed; 
— avalike hangete lepinguid reguleerivate sätete rakendamine ja jälgimine, et tagada nende parim toimimine ja et 
hankemenetlus oleks tõepoolest avatud, sealhulgas ka kõnealuste lepingute mitmesuguste osaliste teavitamise ja 
harimise kaudu; uue tehnoloogia juurutamine ja kasutamine kõnealuste lepingute eri toimealades; õigusliku ja 
regulatiivse raamistiku pidev kohandamine, arvestades nende lepingute tagajärgi, eriti turgude globaliseerumist, ja 
olemasolevaid või tulevasi rahvusvahelisi lepinguid; 
— halduskoostöö tugevdamine, muu hulgas siseturu infosüsteemi abil, siseturgu käsitlevate õigusnormide alaste 
teadmiste parandamine liikmesriikides ja nende asjakohane kohaldamine liikmesriikides ning siseturgu käsitlevate 
õigusnormide rakendamise eest vastutavate ametiasutuste halduskoostöö toetamine, et saavutada Lissaboni stra- 
teegia eesmärgid, nagu need on kavandatud iga-aastases poliitilises strateegias; 
— osa assigneeringust kasutatakse selle tagamiseks, et riiklikud ametiasutused rakendaksid ja jõustaksid liidu õigusakte 
ühesugusel tasemel, et võidelda konkurentsimoonutuste vastu ning edendada võrdseid tingimusi; 
— ühtse turu vahendite tugevdamine, et suurendada tarbijate ja ettevõtjate teadlikkust siseturu eeskirjadest ning 
võimaldada neil jõustada oma õigusi, mis ühtlasi võimaldab paremat koostööd riikide asjaomaste asutuste vahel; 
— siseturu väljakujundamise ja juhtimise tagamine, eriti piiriüleste teenuste vaba liikumise, kutsekvalifikatsiooni 
vastastikuse tunnustamise ning intellektuaal- ja tööstusomandi kaitse valdkondades, eelkõige liidu patendi kehtesta- 
miseks esitatud ettepanekute väljatöötamine; 
— teenuste siseturu takistuste eemaldamise mõjude ja kohaldatavate meetmete tõhususe analüüs, mis on osa post- 
iteenuste järkjärgulise liberaliseerimisega seotud järeltoimingutest, postiteenuseid käsitleva liidu poliitika kooskõl- 
astamine rahvusvaheliste süsteemidega ning eelkõige seoses Ülemaailmses Postiliidus osalejate tegevusega, koostöö 
Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega ja teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) sätete kohaldamise praktilise mõju analüüs 
postisektori teenustele ja nende kattuvus Ülemaailmse Postiliidu (UPU) eeskirjadega; 
— ELi ringmajanduse loomise tegevuskava rakendamise meetmed.  L 57/494  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud konsultatsioonide, uuringute, hindamiste, 
ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega 
või käesoleva artikli all nimetatud meetmetega, näiteks teenuste siseturu raames algatatud strateegiate elluviimise ja 
jälgimisega otseselt seotud süsteemide loomine ja hooldus, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on 
seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma riigiasutustele pandud ülesandeid.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikest 2.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige artiklid 34–36 (ELT C 326, 26.10.2012).  
Nõukogu direktiiv 75/107/EMÜ, 19. detsember 1974, mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevate liikmes- 
riikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 15.2.1975, lk 14).  
Nõukogu direktiiv 75/324/EMÜ, 20. mai 1975, aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta 
(EÜT L 147, 9.6.1975, lk 40).  
Nõukogu direktiiv 76/211/EMÜ, 20. jaanuar 1976, teatavate toodete massi või mahu järgi pakendamist käsitlevate 
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 46, 21.2.1976, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 76/768/EMÜ, 27. juuli 1976, liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide 
ühtlustamise kohta (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169).  
Nõukogu direktiiv 77/249/EMÜ, 22. märtsi1977, õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta 
(EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17).  
Nõukogu direktiiv 80/181/EMÜ, 20. detsember 1979, mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise 
ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40).  
Nõukogu direktiiv 85/374/EMÜ, 25. juuli 1985, liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigus- ja haldusnormide 
ühtlustamise kohta (EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29).  28.2.2018  ET L 57/495 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Nõukogu direktiiv 89/105/EMÜ, 21. detsember 1988, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnaku- 
jundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist siseriiklike tervisekindlustussüsteemidega (EÜT L 40, 
11.2.1989, lk 8).  
Nõukogu direktiiv 90/385/EMÜ, 20. juuni 1990, aktiivseid siiratavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide 
õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17).  
Nõukogu direktiiv 91/477/EMÜ, 18. juuni 1991, relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 
13.9.1991, lk 51).  
Nõukogu direktiiv 91/671/EMÜ, 16. detsember 1991, alla 3,5tonnistes sõidukites turvavööde kohustuslikku kasutamist 
käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26).  
Nõukogu otsus (8300/92), 21. september 1992, millega volitatakse komisjoni pidama läbirääkimisi seoses ühenduse ja 
teatavate kolmandate riikide vahel sõlmitavate lepingutega vastastikuse tunnustamise kohta.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, 23. märts 1993, olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta 
(EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ, 5. aprill 1993, tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turule- 
toomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta (EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20).  
Nõukogu direktiiv 93/42/EMÜ, 14. juuni 1993, meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1).  
Nõukogu otsus 93/465/EMÜ, 22. juuli 1993, mis käsitleb tehnilise ühtlustamise direktiivides kasutatavaid vastavushin- 
damismenetluse eri etappide mooduleid ning CE-vastavusmärgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju (EÜT L 220, 
30.8.1993, lk 23).  
Nõukogu otsus 94/358/EÜ, 16. juuni 1994, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse nimel Euroopa farmakopöa 
koostamise konventsioon (EÜT L 158, 25.6.1994, lk 17).  
Nõukogu otsus (8453/97), millega kinnitatakse artikli 113 alusel loodud komitee tõlgendus nõukogu 21. septembri 
1992. aasta otsuse kohta, millega antakse komisjonile suunised Euroopa vastavushinnangute lepinguid käsitlevate 
läbirääkimiste kohta.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5/EÜ, 16. veebruar 1998, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist 
advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/79/EÜ, 27. oktoober 1998, meditsiiniliste  in vitro  diagnostikavahendite 
kohta (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2679/98, 7. detsember 1998, siseturu toimimise kohta liikmesriikidevahelise kaupade vaba 
liikumise osas (EÜT L 337, 12.12.1998, lk 8).  L 57/496  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/4/EÜ, 22. veebruar 1999, kohvi- ja siguriekstraktide kohta (EÜT L 66, 
13.3.1999, lk 26).  
Nõukogu direktiiv 1999/36/EÜ, 29. aprill 1999, transporditavate surveseadmete kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 20).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/14/EÜ, 8. mai 2000, välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta 
käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 162, 3.7.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/35/EÜ, 29. juuni 2000, hilinenud maksmisega võitlemise kohta 
äritehingute puhul (EÜT L 200, 8.8.2000, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ, 6. november 2001, veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse 
eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid 
käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/95/EÜ, 27. jaanuar 2003, teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise 
kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (ELT L 37, 13.2.2003, lk 19).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ, 27. jaanuar 2003, elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete 
kohta (ELT L 37, 13.2.2003, lk 24).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1435/2003, 22. juuli 2003, Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (ELT L 207, 18.8.2003, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2003, 13. oktoober 2003, väetiste kohta (ELT L 304, 
21.11.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 273/2004, 11. veebruar 2004, narkootikumide lähteainete kohta 
(ELT L 47, 18.2.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/9/EÜ, 11. veebruar 2004, heade laboritavade inspekteerimise ja 
kontrollimise kohta (ELT L 50, 20.2.2004, lk 28).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/10/EÜ, 11. veebruar 2004, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete 
tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide 
ühtlustamist (ELT L 50, 20.2.2004, lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2004, 31. märts 2004, detergentide kohta (ELT L 104, 8.4.2004, 
lk 1).  28.2.2018  ET L 57/497 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 
30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/22/EÜ, 31. märts 2004, mõõtevahendite kohta (ELT L 135, 30.4.2004, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta 
(ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide regis- 
treerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning 
muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus 
(EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/ 
105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/45/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse eeskirjad kinnis- 
pakkides olevate toodete nimikoguste kohta, tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 75/106/EMÜ ja 80/232/EMÜ 
ning muudetakse nõukogu direktiivi 76/211/EMÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 17).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 764/2008, 9. juuli 2008, milles sätestatakse menetlused seoses 
teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 3052/95/EÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja 
turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9. juuli 2008, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude 
klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja 
tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 78/2009, 14. jaanuar 2009, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikin- 
nitust seoses jalakäijate ja teiste haavatavamate liiklejate kaitsega ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja 
tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2003/102/EÜ ning 2005/66/EÜ (ELT L 35, 4.2.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 79/2009, 14. jaanuar 2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõi- 
dukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (ELT L 35, 4.2.2009, lk 32).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/23/EÜ, 23. aprill 2009, mitteautomaatkaalude kohta (ELT L 122, 
16.5.2009, lk 6).  L 57/498  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/34/EÜ, 23. aprill 2009, mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli 
meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (ELT L 106, 28.4.2009, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ, 6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo 
tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ, 18. juuni 2009, mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 
30.6.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/81/EÜ, 13. juuli 2009, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja 
julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja 
muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ, 21. oktoober 2009, mis käsitleb raamistiku kehtestamist 
energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 661/2009, 13. juuli 2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende 
haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud 
tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 305/2011, 9. märts 2011, millega sätestatakse ehitustoodete 
ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1007/2011, 27. september 2011, tekstiilkiudude nimetuste ja 
tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/ 
EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 96/73/EÜ ja 2008/121/EÜ (ELT L 272, 18.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/29/EL, 12. juuni 2013, pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks 
tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 27).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta 
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar 2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ 
kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 26. veebruar 2014, milles käsitletakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/ 
17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).  28.2.2018  ET L 57/499 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/31/EL, 26. veebruar 2014, mitteautomaatkaalude turul kättesaadavaks 
tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 107).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/32/EL, 26. veebruar 2014, mõõtevahendite turul kättesaadavaks 
tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 149).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2014, 16. aprill 2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete 
töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/ 
2009 ja (EÜ) nr 614/2009 (ELT L 150, 20.5.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 540/2014, 16. aprill 2014, mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide 
mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ 
(ELT L 158, 27.5.2014, lk 131).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/60/EL, 15. mai 2014, liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult 
väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 159, 
28.5.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2015/1535/EÜ, 9. september 2015, millega nähakse ette tehnilistest 
eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid ja määrused, millega rakendatakse „uut lähenemisviisi“ teatavates sektorites, 
näiteks masinad, elektromagnetiline ühilduvus, raadioseadmed ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed, 
madalpinge elektriseadmed, isikukaitsevahendid, liftid, plahvatusohtlikud keskkonnad, meditsiiniseadmed, mänguasjad, 
surveseadmed, gaasiseadmed, ehitus, raudteevõrgustiku koostalitlusvõime, väikelaevad, rehvid, lõhkeained, püro- 
tehnilised seadmed, köisteed jne.  
Nõukogu direktiivid, mis on vastu võetud tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamiseks valdkondades, mida „uus 
lähenemisviis“ ei hõlma.  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 692/2008, 18. juuli 2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja 
kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 
28.7.2008, lk 1).  
Komisjoni määrus (EL) nr 406/2010, 26. aprill 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust 
(EÜ) nr 79/2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust (ELT L 122, 18.5.2010, lk 1).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/983, 24. juuni 2015, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ 
kohase Euroopa kutsekaardi väljastamise menetluse ja hoiatusmehhanismi kohaldamise kohta (ELT L 159, 25.6.2015, 
lk 27).  L 57/500  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Komisjoni 27. jaanuaril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite ja nende 
haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve 
kohta (COM(2016) 31 final).  
02 03 02 Õigusaktide standardimine ja ühtlustamine  
02 03 02 01 Toetus CENi, Ceneleci ja ETSI standardimisalasele tegevusele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 562 000  17 000 000  18 562 000  18 600 000  17 608 033,58  18 150 692,34  
Märkused  
Kooskõlas üldise eesmärgiga tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja säilitada Euroopa tööstuse konkurentsivõime 
eelkõige standardite vastastikuse tunnustamise ning vastavalt vajadusele Euroopa standardite loomise kaudu, kaetakse 
sellest assigneeringust 
— rahalised kohustused, mis tulenevad Euroopa standardimisorganisatsioonidega (nt ETSI, CEN ja Cenelec) allkirjasta- 
tavatest lepingutest standardite väljatöötamise kohta; 
— standarditele vastavuse kontrollimine ja tõendamine, näidisprojektid; 
— eespool nimetatud programmide ja projektide elluviimisega seotud lepingulised kulud. Kõnealused lepingud 
hõlmavad järgmist: teadustegevus, assotsieerimine, hindamine, tehnilised operatsioonid, koordineerimine, stipen- 
diumid, toetused, koolitus, teadustöötajate liikuvus, osalemine rahvusvahelistes lepingutes ning osalemine sead- 
metega seotud kulutustes; 
— standardiorganite jõudluse parandamine; 
— standardimiskvaliteedi parandamine ja kontrollimine; 
— Euroopa standardite riiklikesse standarditesse ülevõtmise ning eelkõige nende tõlkimise toetamine; 
— meetmed, mis on seotud standardimisalase teavitus-, edendus- ja tutvustustegevusega ning Euroopa huvide kaits- 
misega rahvusvahelises standardimistegevuses; 
— tehnilistele komiteedele pakutavad sekretariaaditeenused; 
— standarditele vastavuse kontrollimise tehnilised projektid;  28.2.2018  ET L 57/501 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 02  (jätkub)  
02 03 02 01  (jätkub)  
— standardieelnõude ülesandele vastavuse kontrollimine; 
— koostööprogrammid kolmandate riikidega ning neile antav abi; 
— töö, mis on vajalik rahvusvaheliste infotehnoloogiastandardite ühetaoliseks kohaldamiseks kogu liidus; 
— sertifitseerimismeetodite täpsustamine ning sertifitseerimise tehniliste meetodite kehtestamine; 
— kõnealuste standardite riigihangetes kasutamisele kaasa aitamine; 
— standardite koostamiseks ja nende rakendamise tõhustamiseks läbi viidava tegevuse kooskõlastamine (kasutusõ- 
petused, näitused jne). Standardite koostamisel tuleks arvesse võtta võimalikke soolisi eripärasid.  
Liidu vahendeid tuleb kasutada standardimistoimingute kavandamiseks ja rakendamiseks, konsulteerides põhiliste 
osapooltega, kelleks on tööstusharude esindajad, töötajate esindajad, tarbijad, sealhulgas vajaduse korral naisorganis- 
atsioonid, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, riiklikud ja Euroopa standardimisasutused, liikmesriikide riigihan- 
keametid, kõik riikliku ja liidu tasandi kasutajad ja tööstuspoliitika eest vastutajad.  
Koostalitlusvõime tarvis on riigihangete puhul IKT tehniliste spetsifikatsioonide kasutamise erinormid sätestatud 
määruses (EL) nr 1025/2012.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist 
ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/ 
EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 
1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).  
02 03 02 02 Toetus organisatsioonidele, kes esindavad standardimistegevuses VKEsid ja ühiskonna sidusrühmi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 080 000  3 500 000  3 970 000  4 000 000  4 148 698,17  3 390 476,50  L 57/502  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 02  (jätkub)  
02 03 02 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tarbijate ning keskkonna ja muude ühiskonna 
sidusrühmade huve esindavate Euroopa valitsusväliste ja mittetulunduslike organisatsioonide tegevuskulude katteks 
standardimise alal.  
See esindamine Euroopa tasandi standardimisprotsessis on osa nende organisatsioonide põhikirjas sätestatud eesm- 
ärkidest ning neid on volitanud nimetatud huve esindama vähemalt kahest kolmandikust liikmesriikidest pärinevad 
riiklikud mittetulunduslikud organisatsioonid.  
Selliseid Euroopa organisatsioone toetati varem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, tarbijapoliitika 
ning keskkonna rahastamisvahendi LIFE+ raames. Määruses (EL) nr 1025/2012 on eri programmide raames rahas- 
tatavad standardimise valdkonna meetmed koondatud ühte õigusakti.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1926/2006/EÜ, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ühenduse 
tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007–2013 (ELT L 404, 30.12.2006, lk 39).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007, 23. mai 2007, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta 
(ELT L 149, 9.6.2007, lk 17).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist 
ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/ 
EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 
1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).  
02 03 03 Euroopa Kemikaaliamet — Kemikaale käsitlevad õigusaktid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 722 021  25 722 021  69 489 500  69 489 500  60 544 763,—  60 544 763,—  28.2.2018  ET L 57/503 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Artiklis kajastatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktiga c, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 
6 6 0 0.  
2018. aastal ei piisa tasudest saadavast tulust ning eelmisest eelarveaastast ülekantud jäägist kemikaaliameti prog- 
noositavate kulude katmiseks, mistõttu on vajalik komisjoni tasakaalustustoetus. Liidu toetus 2018. aastal on kokku 
25 722 021 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide regis- 
treerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning 
muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus 
(EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/ 
105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude 
klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja 
tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).  
02 03 04 Siseturu haldamise vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 675 000  3 700 000  3 650 000  3 700 000  3 649 868,10  3 713 931,74  L 57/504  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiseks: 
— SOLVITi võrgustiku ja veebiportaali „Teie Euroopa“ teenuste haldamise ja edasiarendamise ning nende teenustega 
seotud koolituse ja teavitamise kulud; SOLVITi võrgustiku ja veebiportaali „Teie Euroopa“ koostöö parandamiseks 
vajalike tööriistade loomise kulud; 
— teenuse „Teie Euroopa Nõuanne“ haldamise teenuselepingu, tagasiside andmise ja teavitustegevuse kulud; 
— siseturu infosüsteemi prognoositavad kulud; 
— siseturu haldamise vahendite, sealhulgas ühtse turu tulemustabeli populariseerimise kulud.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
02 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
02 03 77 03 Ettevalmistav meede — Ühtse turu foorum  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  716 717,64  28.2.2018  ET L 57/505 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 03 77 04 Katseprojekt — Traditsioonilise jaekaubanduse toetusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  318 815  p.m.  500 000  0,—  181 185,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 03 77 05 Katseprojekt — Piiriülese e-kaubanduse dünaamiline arendamine tõhusate saadetiste kohaletoimetamise lahenduste abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  500 000  250 000  L 57/506  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekti eesmärk on koguda, avaldada ja edastada ekspertide abiga parimaid tavasid piiriüleste saadetiste kohaletoi- 
metamise teenuste valdkonnas, lähtudes edukast rakendamisest kõigi turuosaliste poolt, et aidata kõikidel liikmesriikidel 
saavutada saadetiste kohaletoimetamise tõhususe osas ühtne tase ja kaotada erinevused. Samal ajal tuleks ka tuvastada 
võimalikud tegevusvaldkonnad, kus tarbijate rahulolu taset saaks veelgi suurendada.  
Katseprojekt võiks hõlmata nelja etappi: 1) e-kaubandusega seotud (piiriülese) saadetiste kohaletoimetamise teenuse 
kasutajate vajaduste põhjalik hindamine; 2) selle määra hindamine, mis ulatuses kehtivad pakiveosektori tavad vastavad 
nendele vajadustele; 3) tootmisharu hea tava kindlakstegemine; 4) puudujääkide analüüs, et teha kindlaks valdkonnad, 
kus on tarbijate praeguste ja tekkivate vajaduste täitmiseks vaja täiendavat innovatsiooni ja teenuste taseme tõstmist.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Komisjoni 17. novembri 2015. aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule postiteenuste direktiivi kohaldamise 
kohta (direktiiv 97/67/EÜ, muudetud direktiividega 2002/39/EÜ ja 2008/6/EÜ) (COM(2015) 568).  
Nagu teatas digitaalse ühtse turu strateegia eest vastutav Euroopa Komisjoni asepresident Andrus Ansip, kavatseb 
komisjon saadetiste kohaletoimetamise osas: 
1) võtta meetmeid regulatiivse järelevalve parandamiseks, toetades innovatsiooni ja tagades käitlejatele võrdsed 
võimalused; 
2) lahendada hindade, sh väikesaadetiste hindade läbipaistvuse küsimuse. See meede peaks toetama peamiselt tarbijaid 
ja väikeettevõtteid. Kahe aasta pärast viiakse läbi olukorra põhjalik hindamine, et selgitada välja täiendavate 
meetmete vajadus.  
Komisjoni (DG GROWTH) poolt 22. detsembril 2015 avaldatud artikkel „Odavam piiriülene saadetiste kohaletoi- 
metamine e-kaubanduse kiirendamiseks ELis“.  28.2.2018  ET L 57/507 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 05  (jätkub)  
WIK-Consulti poolt Euroopa Komisjoni siseturu ja teenuste peadirektoraadile tehtud uuring – Bad Honnef, august 2014.  
02 03 77 07 Katseprojekt — Tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste sõltumatud katsed, et tagada parema turujärelevalve huvide s 
ulatuslik teave ja läbipaistvus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 600 000  800 000  
Märkused  
Võttes arvesse nõukogule ja komisjonile autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise põhjal esitatud Euroopa 
Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta soovituse artiklit 40 (P8_TA(2017) 100), rahastatakse käesoleva katseprojektiga 
meetmeid, mis on seotud kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontrolliga kolmandate osapoolte katsete puhul 
seoses määruse (EÜ) nr 715/2007 ülevõtmisega.  
Varem andsid ametiasutustele liidu ja riiklikul tasandil teavet sõidukite heite kohta kvalifitseeritud kolmandad osapooled. 
Vastutavad asutused tegid sellise teabe harva kättesaadavaks. Neile tuleks teha kättesaadavaks rahalised vahendid, et 
võimaldada neil edastada sõiduautode tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katsetest saadud usaldusväärseid andmeid, 
mis on sõltumatud tootjatelt ja reguleerivatelt asutustelt saadud andmetest, et edendada läbipaistvust ja suurendada 
turujärelevalvet. Nende sõltumatuse tagamiseks ei tohi kolmandad osapooled teha ega olla varem teinud sõidukite 
heitkoguste katseid või osutada või olla osutanud samalaadseid teenuseid (uuringud, mõõtmine jne) tööstusharu 
sidusrühmadele.  
Kolmandad osapooled tõendavad oma katsemenetlused viitega määruse (EÜ) nr 715/2007, komisjoni määruse (EÜ) nr 
692/2008 ja esimese kolme RDE paketi (komisjoni määrused (EL) 2016/427, (EL) 2016/646 ja (EL) 2017/1151) 
sätetele ning komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta teatises esitatud suunistele. Nad avaldavad oma mõõtmiste tulemused, 
et toetada parimate tavade korra väljatöötamist ja ulatuslikuma teabe andmist vastutavatele ametiasutustele ja üldsusele. 
Kolmandad osapooled ei mõõda mitte ainult sõiduautode heitgaase ja tahkete osakeste heidet.  
Sõltumatud kolmandad osapooled aitavad nii kaasa järelevalvele selle üle, kuidas heitestandardid tegelikus elus toimivad 
ja millises ulatuses on saavutatud liidu õhukvaliteedi ja kliimapoliitika eesmärgid. Nad aitavad paremini mõista 
heitgaaside vähendamise strateegiaid seoses kiirendamise, suure kiiruse, välisõhu temperatuuri ja muude kriteeriu- 
midega. Nende konkreetne katsemenetlus dokumenteeritakse läbipaistval viisil ja selles tuleks võtta arvesse kehtivaid 
RDE sätteid ja kõige uuemate teadusuuringute tulemusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/508  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 08 Katseprojekt — Ühtsel turul müüdavate toodete väidetavate kvaliteedierinevuste hindamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
800 000  400 000  
Märkused  
Katseprojekt koosneb reast tarbekaupade eri kategooriate turu-uuringutest erinevates liikmesriikides.  
Katseprojekti eesmärk on võrrelda ühtsel turul sama kaubamärgi all ja samas pakendis ning muude turundustekstide 
abil müüdavate toodete kvaliteediomadusi.  
See peaks näitama, kuidas sama kaubamärgiga toodete kvaliteet liikmesriigiti erineb. Uuringu käigus tuleks teha ka 
nende toodete märgistamise ja tarbijale suunatud teabe võrdlev analüüs.  
Katseprojekt peaks keskenduma toiduainetele ning toiduks mittekasutatavatele toodetele. Esimeses etapis tuleks uurida 
ainult toidukaupu.  
Kui katseprojekti jätkatakse järgnevatel aastatel, tuleks analüüsida ka toiduks mittekasutatavaid tooteid.  
Toiduainete osas peaks igasse analüüsitavasse tooterühma (vastavalt Eurostatile) kuuluma piisav arv tooteid. Toiduks 
mittekasutatavate toodete puhul peaksid samuti olema esindatud eri tooterühmad. See võib hõlmata puhastusaineid, 
kosmeetikat, tualett-tarbeid, imikutele ja teistele mõeldud tooteid.  
Tooted valitakse välja selliselt, et tarbija võiks põhjendatult arvata, et kõnealused kaubad on identsed, eelkõige seoses 
märgistamise, kaubamärgi ja muude turundustekstide kasutamisega.  
Kooskõlastatud uurimist tehakse vähemalt pooltes liikmesriikides. Eri elanike arvu, ühtlustatud tarbijahinnaindeksi 
erineva taseme ja erineva geograafilise asukohaga liikmesriigid peaksid olema proportsionaalselt esindatud. Viimase 
analüüsivaldkonna, sealhulgas valimisse kuuluvad liikmesriigid ja tootekategooriad, peaks heaks kiitma kahetise 
kvaliteediga toodete töörühm, millesse kuuluvad liikmesriikide pädevate asutuste esindajad, tarbijaorganisatsioonid, 
majandusala esindajad, Euroopa Komisjon ning Euroopa Parlamendi siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni liikmed.  
Kõiki kontrollitavaid tooteid tuleks analüüsida järgmiselt: 
— füüsikalis-keemiline kontroll; 
— organoleptiline kontroll; 
— vastavus märgisel kirjeldatule;  28.2.2018  ET L 57/509 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 08  (jätkub)  
— hinnavõrdlus; 
— kaalu/koguse võrdlemine.  
Katseprojekti tulemusel avaldab komisjon aruande, milles Euroopa Parlamenti ja kõigi liikmesriikide tarbijaid teavi- 
tatakse kooskõlastatud uurimise tulemustest. Aruanne tuleks tõlkida nende liikmesriikide keeltesse, kus uurimine 
tehakse, see tuleks avaldada ja seda tuleks levitada sidusrühmadele ja huvitatud isikutele. Tarbijate teadlikkuse suurenda- 
miseks tuleks aruannet tutvustada ka nendes liikmesriikides, kus Euroopa Parlamendi infobürood, Euroopa Komisjoni 
esindused ja Euroopa Parlamendi liikmed aktiivselt osalevad.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/510  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 04  „HORISONT 2020“ — 
ETTEVÕTETEGA SEOTUD 
TEADUSUURINGUD  
02 04 02  Juhtpositsioon tööstuses  
02 04 02 01  Juhtpositsioon kosmoses  1,1 184 528 490  155 310 916  167 107 065  160 933 101  153 594 372,57  147 247 010,06  94,81  
02 04 02 02  Teadusuuringutesse ja innov- 
atsiooni investeeritava riski- 
kapitali kättesaadavuse 
parandamine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
02 04 02 03  Väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtete (VKEde) 
innovatiivsuse suurendamine  1,1 43 178 448  33 405 537  35 426 341  46 810 000  37 550 000,—  24 039 093,25  71,96  
Artikkel 02 04 02 — 
Vahesumma  227 706 938  188 716 453  202 533 406  207 743 101  191 144 372,57  171 286 103,31  90,76  
02 04 03  Ühiskonnaprobleemid  
02 04 03 01  Ressursitõhusa ja klii- 
mamuutustele vastupidava 
majanduse ning tooraine 
jätkusuutliku varu tagamine  1,1 63 762 546  80 820 296  77 021 954  50 025 559  71 900 773,—  60 187 866,81  74,47  
Artikkel 02 04 03 — 
Vahesumma  63 762 546  80 820 296  77 021 954  50 025 559  71 900 773,—  60 187 866,81  74,47  
02 04 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
02 04 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  12 427 333,49  2 161 761,36  
02 04 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
enne 2014. aastat  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  119 966,27  
Artikkel 02 04 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  12 427 333,49  2 281 727,63  
02 04 51  Varasemate teadusuur- 
ingute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes 
raamprogramm — EÜ 
(2007–2013)  1,1 p.m.  4 624 000  p.m.  27 300 000  49 484,63  83 004 458,46  1 795,08  28.2.2018  ET L 57/511 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 04 52  Enne 2007. aastat alustatud 
teadusuuringute raampro- 
grammide lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  10 973,96  
02 04 53  Konkurentsivõime ja uuen- 
dustegevuse raampro- 
grammi lõpuleviimine — 
Innovatsioon (2007–2013)  1,1 p.m.  1 755 571  p.m.  17 460 000  6 560,87  24 794 044,01  1 412,31  
02 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
02 04 77 01  Katseprojekt — Kogu liitu 
hõlmava tehnilise 
arhitektuuri kavandamine, 
kasutuselevõtt ja raken- 
damine, et hinnata 112- 
häirekeskuste valmisolekut 
GNSSi asukohaandmete ja 
muude andmete turvaliseks 
ja usaldusväärseks ülekand- 
miseks 112-hädakõneraken- 
dustest Euroopa häirekes- 
kustesse  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  278 973,90  
02 04 77 02  Katseprojekt — ÜJKP teadu- 
suuringud  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  525 000  500 000,—  497 303,28  
02 04 77 03  Kaitsealaste teadusuuringute 
ettevalmistav meede  1,1 40 000 000  28 000 000  25 000 000  10 000 000  
02 04 77 04  Katseprojekt — Kosmose- 
tehnoloogia  1,1 p.m.  750 000  1 500 000  750 000  
Artikkel 02 04 77 — 
Vahesumma  40 000 000  28 750 000  26 500 000  11 275 000  500 000,—  776 277,18  2,70  
Peatükk 02 04 — 
Kogusumma  331 469 484  304 666 320  306 055 360  313 803 660  276 028 524,56  342 341 451,36  112,37  
Märkused  
Kõnealused märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) jaoks ning 
varasemate teadusuuringute programmide (seitsmes raamprogramm ja sellele eelnenud raamprogrammid) ja konku- 
rentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) lõpuleviimiseks.  
Raamprogrammile kuulub keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ ja muude juhtalgatuste, 
eelkõige „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa digitaalne tegevuskava“ 
rakendamises, samuti Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Programm „Horisont 2020“ aitab ehitada 
liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, võimaldades kaasata piisavalt vahendeid teadus-, arendus- ja 
uuendustegevuse täiendavaks rahastamiseks. Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, 
st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaami- 
lisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehno- 
loogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu 
Euroopas, ja tagada selle optimaalne kasutamine.  L 57/512  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Programmis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise dimensiooni küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et luua 
tasakaal naiste ja meeste vahel ning integreerida sooline mõõde teadusuuringute ja innovatsiooni sisusse. Eriti võetakse 
arvesse vajadust suurendada naiste osalemist kõigil teadus-ja innovatsioonitegevuse tasanditel, sealhulgas ostuste tege- 
misel.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse kantakse ka komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetasemeliste 
teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate hindamiste rahastamine, mille eesmärk 
on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning meetmed 
programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette 
nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 
2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu tegevuses, kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3 
ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud eraldatakse punktis 02 04 50 01.  
Käesoleva peatüki haldusassigneeringud kantakse artiklisse 02 01 05.  28.2.2018  ET L 57/513 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 02 Juhtpositsioon tööstuses  
Märkused  
Tegemist on programmi „Horisont 2020“ prioriteediga, mille eesmärk on suurendada Euroopa atraktiivsust teadusuur- 
ingutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute jaoks, stimuleerides meetmeid, mille tegevuskava määravad kindlaks 
ettevõtjad, ning kiirendada uue tehnoloogia arendamist, et toetada ettevõtjaid ja majanduskasvu tulevikus. Prioriteedi 
raames tehakse suuri investeeringuid olulisimatesse tööstustehnoloogiatesse, suurendatakse Euroopa ettevõtetele piisava 
rahastuse pakkumisega nende kasvuvõimalusi ning aidatakse uuenduslikel VKEdel saada maailma tippettevõteteks.  
02 04 02 01 Juhtpositsioon kosmoses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
184 528 490  155 310 916  167 107 065  160 933 101  153 594 372,57  147 247 010,06  
Märkused  
Endine punkt 02 04 02 01 (osaliselt)  
Assigneeringu eesmärk on edendada kosmosetööstuse ja teadusringkondade konkurentsivõimet ja innovatiivsust, et nad 
suudaksid välja töötada ja kasutusele võtta kosmoseinfrastruktuuri Euroopa poliitiliste ja ühiskondlike vajaduste 
rahuldamiseks tulevikus. Tegevussuunad on järgmised: Euroopa konkurentsivõime ning Euroopa kosmosevaldkonna 
sõltumatuse ja innovatsioonivõime tagamine, kosmosetehnoloogia arengu võimaldamine, kosmoseandmete kasutamise 
võimaldamine ja rahvusvahelise kosmosepartnerluse raames Euroopa teadusuuringute võimaldamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eeskätt selle artikli 
3 lõike 2 punkti a alapunkt vi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/514  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 02  (jätkub)  
02 04 02 02 Teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeeritava riskikapitali kättesaadavuse parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on aidata parandada turu puudujääke riskikapitali pakkumisel teadusuuringute ja innovatsiooni 
jaoks. Omakapitalirahastust tehakse eelkõige investeeringud varajase kasvuetapi investeeringuid tegevatesse riskikapi- 
talifondidesse. See võimaldab teha omakapitaliinvesteeringuid muu hulgas seemnekapitalifondidesse, piiriülestesse 
seemnekapitalifondidesse, investorite võrgu arendatavatesse investeerimisvahenditesse ja varajase kasvuetapi riskikapi- 
talifondidesse. Nõudlust järgiv omakapitalivahend kasutab portfellimeetodit, kus riskikapitalifondid ja teised sama- 
laadsed vahendajad valivad ettevõtted, millesse investeerida. Eritähelepanu tuleks pöörata sellele, et ergutada naisette- 
võtjaid sellistes programmides osalema.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt võib rahastamisvahendist tehtud ja tulude eelarvestuse punkti 6 3 4 1 
kantud tagasimakseid komisjonile, sealhulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma tagasi- 
makseid, kasutada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eeskätt selle artikli 
3 lõike 2 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
02 04 02 03 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
43 178 448  33 405 537  35 426 341  46 810 000  37 550 000,—  24 039 093,25  28.2.2018  ET L 57/515 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 02  (jätkub)  
02 04 02 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on 
— pakkuda rahastamist ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi alusel 
loodud ettevõtlusvõrgustiku  Enterprise Europe  raames, et tugevdada programmiga „Horisont 2020“ seotud teenuseid. 
Selle eelarverea raames antakse abi ainult teenustele, mille eesmärk on suurendada VKEde, eelkõige VKEde rahasta- 
misvahendist abi saajate suutlikkust juhtida uuendustegevust; 
— toetada programmi „Horisont 2020“ raames VKEdele suunatud meetmete rakendamist ja täiendamist eelkõige 
selleks, et parandada VKEde pakutavate innovatsiooniteenuste tulemuslikkust ja tõhusust. Tegevus võib hõlmata 
teadlikkuse parandamist, teavitamist ja teabe levitamist, koolitus- ja liikuvustegevust, võrgustike loomist ja heade 
tavade vahetust, selliste kvaliteetsete innovatsiooni toetamise mehhanismide ja teenuste väljatöötamist, millel on 
suur liidu tasandi lisandväärtus VKEde jaoks (nt intellektuaalne omand ja innovatsiooni juhtimine, teadmussiire), 
samuti VKEde aitamist teadus- ja arendustegevuse partneritega ühenduse võtmisel kogu liidus; 
— võtta meetmeid, et julgustada naisettevõtjaid osalema digitaalses ja innovaatilises majanduses, IKT ning teadus-, 
tehnoloogia-, inseneri- ja matemaatikasektoris ning toetada naisettevõtjate võrgustikke, ning meetmeid, et julgustada 
naisettevõtjaid osalema digitaalses ja innovaatilises majanduses, IKT ning teadus-, tehnoloogia-, inseneri- ja 
matemaatikasektoris ning toetada naisettevõtjate võrgustikke; 
— toetada turupõhist innovatsiooni, et parandada ettevõtete innovatsioonisuutlikkust, parandades innovatsiooni 
eeltingimusi ning kaotades konkreetsed tõkked, mis takistavad uuenduslike ettevõtete kasvu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eeskätt selle artikli 
3 lõike 2 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
02 04 03 Ühiskonnaprobleemid  
Märkused  
Tegemist on programmi „Horisont 2020“ prioriteediga, mille eesmärk on lahendada strateegias „Euroopa 2020“ esitatud 
olulisi ühiskondlikke probleeme. Meetmeid rakendatakse probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri 
valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Meetmed hõlmavad kõikvõimalikku tegevust 
teadusuuringutest turuleviimiseni, keskendudes uuendusena innovatsiooniga seotud tegevusele, nagu katsetamine, 
tutvustamine ja proovisüsteemid, riigihangete toetamine, disain, lõppkasutaja vajadustest lähtuv innovatsioon, sotsiaalne 
innovatsioon ning innovatiivsete lahenduste turuleviimine. Meetmetega toetatakse otseselt konkreetse valdkonna polii- 
tilist pädevust liidu tasandil.  L 57/516  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 03  (jätkub)  
02 04 03 01 Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
63 762 546  80 820 296  77 021 954  50 025 559  71 900 773,—  60 187 866,81  
Märkused  
Endine punkt 02 04 03 01 (osaliselt)  
Assigneeringu eesmärk on toetada jätkusuutlikku toorainega varustamist, et täita liidu ühiskonna vajadusi planeedi 
loodusvarade jätkusuutlikkuse piires. Meetmete eesmärk on parandada teadmisi toorainetest ning töötada välja innova- 
tiivsed lahendused toorainete kulutasuvaks ja keskkonnahoidlikuks uurimiseks, kaevandamiseks, töötlemiseks, ringlus- 
sevõtuks ja taaskasutamiseks ning nende asendamiseks majanduslikult atraktiivsete alternatiividega.  
Toetatakse ka ringmajanduse ärimudelite kasutuselevõttu takistavate tõkete kõrvaldamist. Nii näiteks toetatakse 
jäätmevoogudest pärit materjalide kasutamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eeskätt selle artikli 
3 lõike 3 punkt e.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
02 04 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
02 04 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  12 427 333,49  2 161 761,36  28.2.2018  ET L 57/517 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 50  (jätkub)  
02 04 50 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna projektides osalevatelt 
Euroopa Majanduspiirkonna välistelt kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid aastail 2014–2020.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kantud tulu 
alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
02 04 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises enne 2014. aastat  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  119 966,27  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad enne 2014. aastat teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna 
projektides osalenud (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadud tuludele, mille 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kantud tulu 
alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
02 04 51 Varasemate teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  4 624 000  p.m.  27 300 000  49 484,63  83 004 458,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  L 57/518  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 51  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Assigneering katab ka kulud, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides osalevatelt (Euroopa 
Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid 
assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
02 04 52 Enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  10 973,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud enne 2003. aastat alustatud teadusuuringute raamprogrammidega seotud varasemate 
kulukohustuste katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/519 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 52  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust nr 
1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi 
kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/835/EÜ, 30. september 2002, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi struktureerimine“ (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, 
lk 44).  L 57/520  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 53 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi lõpuleviimine — Innovatsioon (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 755 571  p.m.  17 460 000  6 560,87  24 794 044,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
02 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
02 04 77 01 Katseprojekt — Kogu liitu hõlmava tehnilise arhitektuuri kavandamine, kasutuselevõtt ja rakendamine, et hinnata 112 - 
häirekeskuste valmisolekut GNSSi asukohaandmete ja muude andmete turvaliseks ja usaldusväärseks ülekandmiseks 
112-hädakõnerakendustest Euroopa häirekeskustesse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  278 973,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/521 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 77  (jätkub)  
02 04 77 02 Katseprojekt — ÜJKP teadusuuringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  525 000  500 000,—  497 303,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 04 77 03 Kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 000 000  28 000 000  25 000 000  10 000 000  
Märkused  
Euroopa julgeolekuolukord järjest halveneb, kuna tekivad uued ja süvenevad vanad ohud. Finantskriisi tõttu on riigid 
sunnitud kärpima oma kaitse-eelarvet ja alates 2006. aastast on Euroopas kaitsealase uurimis- ja arendustegevuse 
eelarve vähenenud 30 %. Samal ajal ootavad liikmesriigid ja avalikkus, et liit suurendaks oma tähelepanu julgeoleku- ja 
kaitsevaldkonnale.  
Ettevalmistava meetme peaeesmärk on töötada välja mehhanismid liidu rahastatavate kaitsealaste teadusuuringute 
tegemiseks, sealhulgas Euroopa Kaitseagentuuriga koostöö tegemise mehhanism, mis võimaldaks ette valmistada, 
käivitada ja ellu viia mitmesuguseid kaitsealaseid teadus-, tehnoloogia- ja arendusprojekte, ning neid mehhanisme 
katsetada. Lõppeesmärk on suurendada Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja innovatiivsust ning toetada 
majanduskasvu ja töökohtade loomist. Ettevalmistavalt meetmelt oodatakse kiireid ja nähtavaid tulemusi, et järgmise 
mitmeaastase finantsraamistiku raames kaitsealase teadustöö programmi algatamise üle peetava arutelu raames saaks 
vastu võtta vajalikud otsused.  L 57/522  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 77  (jätkub)  
02 04 77 03  (jätkub)  
Ettevalmistava meetme teadusuuringute ja tehnoloogia programmi rakendatakse iga-aastaste tööprogrammidega ning 
teadusprojektide ja hangete elluviimiseks korraldatakse konkursid. Tööprogrammide rakendamisega seotud ülesanded 
delegeeritakse Euroopa Kaitseagentuurile. Ettevalmistavast meetmest rahastatakse kõiki kulusid, mida on vaja, et 
koostada liidu rahastatavate kaitsealaste teadusuuringute tegemise mehhanismid ja neid katsetada, sealhulgas kulutusi, 
mis on seotud teavitamis- ja avaldamistegevuse, teabe levitamise, tehnilise ja haldusabi, nõustamise, uuringute ja 
eksperdirühmadega.  
2018. aasta assigneeringust kaetakse 2017. aasta assigneeringust rahastatud selle suuremahulise näidisprojekti täien- 
davate tehnoloogiamoodulite kulud. Näidisprojekt peaks kiiresti andma käegakatsutava tulemuse: esimese uuel innovaa- 
tilisel kaitsetehnoloogial põhineva tootearenduse. Sellele näidisprojektile lisaks tuleks algatada arvukalt teisi teadus- 
projekte eelkõige elutähtsate kaitsetehnoloogiate ja tulevaste murranguliste tehnoloogiate valdkonnas, ning toetada 
näiteks standardimise ja koostalitlusvõime parandamise meetmeid. Meetmete sisu määratakse täpsemalt kindlaks pärast 
konsulteerimist liikmesriikidega ning sidusrühmadega, kes tegelevad kaitsealase teadus- ja arendustegevusega, ning 
pärast eksperdiabi saamist.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse punkti täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
regioonide komiteele „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“ (COM(2013) 542 final).  
02 04 77 04 Katseprojekt — Kosmosetehnoloogia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  750 000  1 500 000  750 000  28.2.2018  ET L 57/523 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 77  (jätkub)  
02 04 77 04  (jätkub)  
Märkused  
Endine punkt 02 03 77 06  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Kosmosetehnoloogia katseprojektiga katsetatakse peamiselt partnerlust tööstussektoriga, et teha kindlaks konkurentsi- 
võimet puudutavad prioriteedid. Tänu sellele luuakse tööstussektoriga peetava struktureeritud arutelu kaudu tingimused 
kosmosetehnoloogiaalaseks avaliku ja erasektori partnerluseks (ühine tehnoloogiaalgatus vms) ja koostatakse sellega 
seotud tegevuskava.  
Katseprojektis keskendutakse kahele teemale, mida praegustes programmides ei käsitleta: uuenduslikud materjalid 
kosmoseseadmete jaoks ning puhtam kosmos kosmoseprügi kõrvaldamise abil.  
Kosmoseseadmete materjalide spetsiifiline valdkond on väga oluline Euroopa kosmosesektori jaoks, milles praegu 
valitseb teatavate kriitiliste materjalivaldkondade puhul sõltuvus. Selleks et toetada materjalitarne sõltuvuse vähendamist 
ja jätkusuutlikku konkurentsivõimelist kosmosesektorit, mis on kooskõlas kemikaalimäärusega REACH, võiks kosmose- 
seadmete jaoks uuenduslike materjalide väljatöötamisel käsitleda kaht suurt teemat: komposiittarneallikas kriitiliste 
kosmoseseadmete jaoks ning materjalide ja protsesside sõltumatus. Süsinikupõhiste materjalide turg toimib 
alavõimsusel ja kosmosesektor kui väiksemahuline tarbija kannatab seetõttu enim. Komposiittoorainete tarneallikad on 
endiselt koondunud peamiselt USAsse ja Jaapanisse. Materjalide ja protsesside sõltumatuse eesmärk peaks olema 
edendada Euroopa allikaid kriitiliste materjalide ja protsesside jaoks, mida mõjutab sõltuvus või Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, 
autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (ELT L 396, 30.12.2006, 
lk 1).  
Uuenduslikud materjalid kosmoseseadmete jaoks oleks ühtlasi lahendus orbiidilt kõrvaldamise jaoks, võimaldades 
töötada välja sobiva tehnoloogia, millega tagada satelliitide kõrvaldamine pärast nende tööea lõppu.  
Maa orbiit peab olema heas seisukorras, et kosmoses oleks ka edaspidi võimalik korraldada mehitatud ja mehitamata 
operatsioone. Liit peaks käivitama vajalikud meetmed, et piirata kosmoseprügi hulga kasvu.  
Kaaluda võiks kolme peamist tehnoloogia arendamise suunda: 
1) orbiidilt kõrvaldamine pärast tööea lõppu (käivitamine); 
2) kindlal trajektooril toimuv ja juhitav tagasisuundumine (konstruktsioon ja modelleerimine); 
3) kasutuselt kõrvaldamist võimaldav konstruktsioon (tagasisuundumisel toimuv juhitav purunemine). Kosmoseprügi 
kõrvaldamise pikaajalise süsteemi loomine katseprojekti kaudu võiks avaldada suurt mõju ka keskkonnale.  L 57/524  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 77  (jätkub)  
02 04 77 04  (jätkub)  
Eesmärk on jõuda uuendustegevuse kaudu pikaajaliste lahendusteni materjalide väljavahetamisel ning kosmoseprügi 
jaoks lahenduste leidmine on tööstussektori jaoks väga oluline.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/525 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 05 — EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID („EGNOS“ JA „GALILEO“)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 05  EUROOPA SATELLIITNAVI- 
GATSIOONI PROGRAMMID 
(„EGNOS“ JA „GALILEO“)  
02 05 01  Ülemaailmsete satelliitnavi- 
gatsioonil põhinevate 
teenuste ja infrastruktuuri 
(Galileo) väljaarendamine ja 
käikuandmine 2020. 
aastaks  1,1 621 709 000  530 000 000  614 965 000  495 000 000  624 915 111,—  491 193 064,52  92,68  
02 05 02  2020. aastaks selliste satel- 
liidipõhiste teenuste 
pakkumine, mis võim- 
aldavad parandada GPS- 
süsteemi toimimist, kattes 
järk-järgult terve Euroopa 
Tsiviillennunduse 
Konverentsi (ECAC) 
piirkonna (EGNOS)  1,1 183 150 000  180 000 000  280 000 000  150 000 000  277 565 378,14  39 766 973,—  22,09  
02 05 11  Euroopa GNSSi Agentuur  1,1 31 338 525  31 338 525  26 523 436  26 523 436  29 086 327,—  29 086 327,—  92,81  
02 05 51  Euroopa satelliitnavigat- 
siooni programmide 
(EGNOS ja Galileo) lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  5 000 000  p.m.  40 000 000  0,—  24 586 733,53  491,73  
Peatükk 02 05 — 
Kogusumma  836 197 525  746 338 525  921 488 436  711 523 436  931 566 816,14  584 633 098,05  78,33  
02 05 01 Ülemaailmsete satelliitnavigatsioonil põhinevate teenuste ja infrastruktuuri (Galileo) väljaarendamine ja 
käikuandmine 2020. aastaks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
621 709 000  530 000 000  614 965 000  495 000 000  624 915 111,—  491 193 064,52  
Märkused  
Liidu rahaline toetus Euroopa GNSS-programmidele on ette nähtud järgmise tegevuse rahastamiseks: 
— programmi „Galileo“ kasutuselevõtuetapi lõpuleviimine, sealhulgas kosmoses asuva ja maapealse infrastruktuuri 
rajamine, paigaldamine ja kaitse, ning ettevalmistused kasutusetapiks, sealhulgas teenuste osutamise ettevalmistavad 
meetmed; 
— programmi „Galileo“ kasutusetapp, mis hõlmab kosmose- ja maapealse infrastruktuuri haldamist, hooldust, pidevat 
parandamist, täiustamast ja kaitset, järgmiste põlvkondade süsteemide väljatöötamist ja süsteemi teenuste täius- 
tamist, sertifitseerimis- ja standardimistoiminguid, süsteemi pakutavate teenuste osutamist ja turustamist ning kõiki 
muid programmi nõuetekohaseks toimimiseks vajalikke toiminguid.  L 57/526  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 05 — EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID („EGNOS“ JA „GALILEO“)  (jätkub)  
02 05 01  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Artiklisse kantud assigneeringutele võib lisada EFTA riikide rahalise osaluse programmide konkreetsetes osades.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013, 11. detsember 2013, Euroopa satelliitnavigatsioonisüs- 
teemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1), ning eeskätt selle artikli 2 lõige 4.  
02 05 02 2020. aastaks selliste satelliidipõhiste teenuste pakkumine, mis võimaldavad parandada GPS-süsteemi toimimist, 
kattes järk-järgult terve Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) piirkonna (EGNOS)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
183 150 000  180 000 000  280 000 000  150 000 000  277 565 378,14  39 766 973,—  
Märkused  
Liidu rahalisest toetusest Euroopa GNSS-programmidele rahastatakse tegevust, mis on seotud EGNOS-süsteemi kasuta- 
misega, sealhulgas süsteemi usaldusväärsuse ja selle kasutatavuse tagamisega.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Artiklisse kantud assigneeringutele võib lisada EFTA riikide rahalise osaluse programmide konkreetsetes osades.  28.2.2018  ET L 57/527 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 05 — EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID („EGNOS“ JA „GALILEO“)  (jätkub)  
02 05 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013, 11. detsember 2013, Euroopa satelliitnavigatsioonisüs- 
teemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1), ning eeskätt selle artikli 2 lõige 5.  
02 05 11 Euroopa GNSSi Agentuur  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
31 338 525  31 338 525  26 523 436  26 523 436  29 086 327,—  29 086 327,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Agentuur peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümber- 
paigutamisest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast sihtotstarbelist 
tulu kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktiga c, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa GNSSi Agentuuri ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus 2018. aastal on kokku 31 538 000 eurot. Ülejäägi reservi 199 475 eurot lisatakse eelarvesse juba kantud 
31 338 525 eurole.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 912/2010, 22. september 2010, millega luuakse Euroopa GNSSi 
Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsioonipro- 
grammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/ 
2008 (ELT L 276, 20.10.2010, lk 11).  L 57/528  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 05 — EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID („EGNOS“ JA „GALILEO“)  (jätkub)  
02 05 11  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013, 11. detsember 2013, Euroopa satelliitnavigatsioonisüs- 
teemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1).  
02 05 51 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  5 000 000  p.m.  40 000 000  0,—  24 586 733,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, 9. juuli 2008, Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide 
(EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (ELT L 196, 24.7.2008, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/529 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 06 — MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 06  MAA SEIRE EUROOPA 
PROGRAMM  
02 06 01  Kosmoseseirel ja kohapeal 
kogutud andmetel 
põhinevate operatiivteenuste 
osutamine (Copernicus)  1,1 129 364 000  131 000 000  118 306 000  129 796 000  110 094 153,70  101 810 013,08  77,72  
02 06 02  Liidu iseseisva Maa seire 
suutlikkuse arendamine 
(Copernicus)  1,1 498 227 000  474 000 000  486 526 000  564 376 000  489 404 225,30  486 135 087,91  102,56  
02 06 51  Maa seire Euroopa 
programmi (GMES) lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  736 647,—  
Peatükk 02 06 — 
Kogusumma  627 591 000  605 000 000  604 832 000  694 172 000  599 498 379,—  588 681 747,99  97,30  
02 06 01 Kosmoseseirel ja kohapeal kogutud andmetel põhinevate operatiivteenuste osutamine (Copernicus)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
129 364 000  131 000 000  118 306 000  129 796 000  110 094 153,70  101 810 013,08  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on 
— võimaldada Copernicuse programmi teenuste osutamist lähtuvalt kasutajate vajadustest; 
— aidata tagada juurdepääs Copernicuse programmi teenuste osutamiseks vajaliku seireinfrastruktuuri andmetele; 
— luua võimalused teabeallikate laialdasemaks kasutamiseks erasektoris, lihtsustades seega lisandväärtust loovate 
teenuseosutajate innovaatilist tegevust.  
Sellest assigneeringust rahastatakse peamiselt määruses (EL) nr 377/2014 sätestatud kuue teenuse ja nendega seotud 
tegevuse loomist, kehtestamist ja osutamist.  
Assigneeringust võidakse rahastada ka talituste valdkondadevahelist tegevust või nende omavahelist suhestamist ja 
kooskõlastamist, samuti kohapealset koordineerimist, kasutuselevõttu, koolitust ja teabevahetust.  
Eelarvevahendeid haldavad komisjoni talitused kas otse või kaudselt delegeerimislepingute kaudu liidu asutuste ja 
rahvusvaheliste organisatsioonidega või mis tahes üksusega, mis vastab finantsmääruse artiklis 58 sätestatud tingi- 
mustele.  
Kui komisjon haldab eelarvet otse, võib ta anda teadusalase ja tehnilise toega seotud ülesanded Teadusuuringute 
Ühiskeskusele. Nende ülesannete rahastamine võidakse kanda Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudsete meetmete 
eelarvesse vastavalt finantsmääruse artikli 183 lõike 2 punktile c ja artikli 183 lõikele 6.  L 57/530  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 06 — MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM  (jätkub)  
02 06 01  (jätkub)  
Konkurentsivõime ja majanduskasvu toetamiseks võidakse sellest assigneeringust rahastada ka andmete levitamist ja 
uute ettevõtete inkubatsiooni, toetades töökindlamaid ja uuenduslikumaid IT-infrastruktuure Euroopas.  
Copernicuse programmi teenused hõlbustavad juurdepääsu põhiandmetele, mida on vaja poliitika kujundamiseks liidu, 
liikmesriikide, piirkondade ja kohaliku omavalitsuse tasandil sellistes valdkondades nagu põllumajandus, metsade seire, 
veemajandus, transport, linnaplaneerimine, kliimamuutused ja paljud teised. Assigneering on peamiselt ette nähtud 
Copernicuse programmi delegeerimislepingute rakendamiseks vastavalt finantsmääruse artiklile 58.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa. Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse artiklisse täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 377/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse Copernicuse programm ja 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 44).  
02 06 02 Liidu iseseisva Maa seire suutlikkuse arendamine (Copernicus)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
498 227 000  474 000 000  486 526 000  564 376 000  489 404 225,30  486 135 087,91  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on 
— arendada välja liidu iseseisev Maa seire suutlikkus, rahastades kosmoseinfrastruktuuri ja eelistades satelliitide 
ehitamise ja orbiidile saatmise puhul Euroopa tööstusettevõtjaid; 
— aidata kaasa Copernicuse teenuste võimaldamiseks vajaliku seiresuutlikkuse kättesaadavusele, eriti kosmoseinfras- 
truktuuri maa segmendi toimingute kaudu;  28.2.2018  ET L 57/531 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 06 — MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM  (jätkub)  
02 06 02  (jätkub)  
— luua võimalused teabeallikate laialdasemaks kasutamiseks erasektoris, lihtsustades seega lisandväärtust loovate 
teenuseosutajate innovaatilist tegevust.  
Euroopa kosmoseinfrastruktuuri arengul on oluline osa konkurentsivõime ja innovatsiooni tõhustamises ning tööstus- 
tegevuse säilimiseks on vaja pidevat avaliku sektori sekkumist.  
Assigneeringust rahastatakse satelliitide arendamist ja ehitamist ning nende toimimist. Kosmoseinfrastruktuuri kaudu 
saadud andmete ja teabe suhtes kohaldatakse tasuta, täielikku ja avatud andmepoliitikat, mis suurendab andmete ja teabe 
kättesaadavust ja tugevdab seeläbi järgmise etapi turgusid.  
Kasutajate vajadustele vastavate andmete täiendamiseks võidakse sellest assigneeringust rahastada ka andmete hankimist 
kolmandatelt isikutelt ja juurdepääsu liikmesriikide toetavatele missioonidele, samuti eriotstarbeliste levitamisplatvor- 
midele (põhilisele maa segmendile), mis on mõeldud eelkõige artikli 02 06 01 alusel rahastatavate operatiivteenuste 
tarbeks.  
Eelarvevahendeid haldavad komisjoni talitused kas otse või kaudselt delegeerimislepingute kaudu liidu asutuste ja 
rahvusvaheliste organisatsioonidega või mis tahes üksusega, mis vastab finantsmääruse artiklis 58 sätestatud tingi- 
mustele.  
Kui komisjon haldab eelarvet otse, võib ta anda teadusalase ja tehnilise toega seotud ülesanded Teadusuuringute 
Ühiskeskusele. Nende ülesannete rahastamine võidakse kanda Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudsete meetmete 
eelarvesse vastavalt finantsmääruse artikli 183 lõike 2 punktile c ja artikli 183 lõikele 6.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse artiklisse täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 377/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse Copernicuse programm ja 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 44).  L 57/532  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 06 — MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM  (jätkub)  
02 06 51 Maa seire Euroopa programmi (GMES) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  736 647,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse artiklisse täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 911/2010, 22. september 2010, Maa seire Euroopa programmi (GMES) 
ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2010/67/EL, 5. veebruar 2010, millega luuakse GMESi partnerite kogu (ELT L 35, 6.2.2010, lk 23).  28.2.2018  ET L 57/533 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
JAOTIS 03  
KONKURENTS  L 57/534  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 03 
KONKURENTS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
03 01  KONKURENTSI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  109 841 980  108 427 562  104 906 256,61  
Jaotis 03 — Kogusumma  109 841 980  108 427 562  104 906 256,61  28.2.2018  ET L 57/535 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 03 — KONKURENTS
 
JAOTIS 03 
KONKURENTS  
PEATÜKK 03 01 — KONKURENTSI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
03 01  KONKURENTSI POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
03 01 01  Konkurentsi poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 90 792 443  89 910 140  86 077 243,96  94,81  
03 01 02  Konkurentsi poliitikavaldkonna 
koosseisuväliste töötajatega 
seotud kulud ja muud juhti- 
miskulud  
03 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 5 226 762  5 184 921  4 813 058,87  92,08  
03 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 7 953 652  7 718 209  7 396 531,57  93,00  
Artikkel 03 01 02 — Vahesumma  13 180 414  12 903 130  12 209 590,44  92,63  
03 01 03  Konkurentsi poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 5 869 123  5 614 292  6 619 422,21  112,78  
03 01 07  Konkurentsipoliitika valdkonnas 
komisjoni otsuste vastu algatatud 
õiguslikest menetlustest tulenevad 
kahjunõuded  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
Peatükk 03 01 — Kogusumma  109 841 980  108 427 562  104 906 256,61  95,51  
03 01 01 Konkurentsi poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
90 792 443  89 910 140  86 077 243,96  
03 01 02 Konkurentsi poliitikavaldkonna koosseisuväliste töötajatega seotud kulud ja muud juhtimiskulud  
03 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 226 762  5 184 921  4 813 058,87  L 57/536  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 03 — KONKURENTS
 
PEATÜKK 03 01 — KONKURENTSI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
03 01 02  (jätkub)  
03 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 953 652  7 718 209  7 396 531,57  
03 01 03 Konkurentsi poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 869 123  5 614 292  6 619 422,21  
03 01 07 Konkurentsipoliitika valdkonnas komisjoni otsuste vastu algatatud õiguslikest menetlustest tulenevad kahjunõuded  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Et tagada kokkuleppeid, ettevõtjate ühenduste otsuseid ja kooskõlastatud tegevusi (Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikkel 101), turgu valitseva seisundi kuritarvitusi (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 102), riigiabi (Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108) ning ettevõtjate koondumisi (määrus (EÜ) nr 139/2004) käsitlevate 
konkurentsieeskirjade kohaldamine, võib komisjon vastu võtta otsuseid, teha uurimisi ja määrata trahve või neid sisse 
nõuda.  
Komisjoni otsused vaatab Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt läbi Euroopa Liidu Kohus.  
Ettevaatusabinõuna on asjakohane võtta arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsustest tulenevat võimalikku mõju eelarvele.  
Assigneeringu eesmärk on katta Euroopa Liidu Kohtu poolt hagejatele välja mõistetud kahjunõudest tekkivaid kulusid, 
mis tulenevad konkurentsi vallas komisjoni tehtud otsuste vastu algatatud õiguslikest menetlustest.  
Kuna finantsmõju ELi eelarvele on raske eelnevalt täpselt hinnata, on artiklisse tehtud märge „p.m“ („pro memoria“). 
Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku teha ümberpaigutuse või paranduseelarve projekti kaudu kättesaadavaks 
assigneeringud, mis vastavad tegelikele vajadustele.  28.2.2018  ET L 57/537 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 03 — KONKURENTS
 
PEATÜKK 03 01 — KONKURENTSI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
03 01 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 (endised Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82) 
ning asjaomased teisesed õigusaktid, eelkõige: 
— nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurent- 
sieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1); 
— nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle 
(EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 (endised Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 87 ja 88) 
ning asjaomased teisesed õigusaktid, eelkõige nõukogu määrus (EL) 2015/1589, 13. juuli 2015, millega kehtestatakse 
üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).  L 57/538  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 03 — KONKURENTS
 
JAOTIS 04  
TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  28.2.2018  ET L 57/539 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 04 
TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 01  TÖÖHÕIVE, 
SOTSIAALKÜSIMUSTE 
JA SOTSIAALSE 
KAASATUSE POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  99 455 899  99 455 899  103 133 045  103 133 045  99 348 858,25  99 348 858,25  
04 02  EUROOPA 
SOTSIAALFOND  13 585 939 213  11 437 470 919  13 399 726 072  8 741 741 079  12 449 216 012,72  8 136 185 759,15  
Reservid (40 02 41)  11 102 000  8 327 000  
13 597 041 213  11 445 797 919  13 399 726 072  8 741 741 079  12 449 216 012,72  8 136 185 759,15  
04 03  TÖÖHÕIVE, 
SOTSIAALKÜSIMUSED 
JA SOTSIAALNE 
KAASATUS  262 903 197  239 740 714  266 640 500  216 191 000  257 605 048,31  252 713 025,48  
04 04  GLOBALISEERU- 
MISEGA KOHANEMISE 
EUROOPA FOND  p.m.  25 000 000  p.m.  25 000 000  27 638 171,—  27 638 171,—  
04 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND 
(IPA) — TÖÖHÕIVE, 
SOTSIAALPOLIITIKA 
MEETMED JA INIM- 
RESSURSSIDE AREN- 
DAMINE  p.m.  5 000 000  p.m.  50 000 000  0,—  82 299 999,44  
04 06  EUROOPA ABIFOND 
ENIM PUUDUST 
KANNATAVATE 
ISIKUTE JAOKS  556 474 653  401 000 000  545 826 912  441 000 000  534 763 764,57  278 064 742,71  
Jaotis 04 — 
Kogusumma  14 504 772 962  12 207 667 532  14 315 326 529  9 577 065 124  13 368 571 854,85  8 876 250 556,03  
Reservid (40 02 41)  11 102 000  8 327 000  
14 515 874 962  12 215 994 532  14 315 326 529  9 577 065 124  13 368 571 854,85  8 876 250 556,03  L 57/540  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
JAOTIS 04 
TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
04 01  TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA 
SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
04 01 01  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse poliitikavaldkonnas töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 69 588 014  69 663 198  69 038 811,79  99,21  
04 01 02  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse poliitikavaldkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
04 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 4 910 457  5 180 803  4 410 979,38  89,83  
04 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 4 859 029  5 009 039  4 688 277,53  96,49  
Artikkel 04 01 02 — Vahesumma  9 769 486  10 189 842  9 099 256,91  93,14  
04 01 03  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 4 498 399  4 350 005  5 308 811,66  118,02  
04 01 04  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
04 01 04 01  Euroopa Sotsiaalfondi toetuskulud ja mitteoper- 
atiivne tehniline abi  1,2 11 800 000  14 500 000  11 528 040,19  97,70  
04 01 04 02  Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi 
toetuskulud  1,1 3 400 000  4 000 000  3 721 281,71  109,45  
04 01 04 03  Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi toetuskulud 
— Tööhõive, sotsiaalpoliitika meetmed ja inim- 
ressursside arendamine  4 p.m.  p.m.  0,—  
04 01 04 04  Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi 
toetuskulud  9 p.m.  p.m.  272 655,99  
04 01 04 05  Toetuskulud Euroopa abifondile enim puudust 
kannatavate isikute jaoks  1,2 400 000  430 000  380 000,—  95,00  
Artikkel 04 01 04 — Vahesumma  15 600 000  18 930 000  15 901 977,89  101,94  
Peatükk 04 01 — Kogusumma  99 455 899  103 133 045  99 348 858,25  99,89  28.2.2018  ET L 57/541 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 01 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
69 588 014  69 663 198  69 038 811,79  
04 01 02 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
04 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 910 457  5 180 803  4 410 979,38  
04 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 859 029  5 009 039  4 688 277,53  
04 01 03 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 498 399  4 350 005  5 308 811,66  
04 01 04 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
04 01 04 01 Euroopa Sotsiaalfondi toetuskulud ja mitteoperatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 800 000  14 500 000  11 528 040,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 58 ja 118 kohaseid Euroopa 
Sotsiaalfondi (ESF) tehnilise abi meetmeid. Tehnilise abi vahenditest võib rahastada ettevalmistustööd, järelevalvet, 
hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida komisjonil on vaja ESFi rakendamiseks. Assigneeringut võib eelkõige 
kasutada järgmiste kulude katteks:  L 57/542  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 04  (jätkub)  
04 01 04 01  (jätkub)  
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused ja kirjalik tõlge); 
— kulud, mis on seotud peakontori koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid või 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) kuni 5 000 000 euro ulatuses, sh käesolevalt eelarverealt rahastatavate 
koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
04 01 04 02 Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 400 000  4 000 000  3 721 281,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katteks, mis on seotud uuringute läbiviimise, komiteede tegevuse ja 
ekspertide kohtumistega, sh kohtumiste ja muude kuludega, mis on seotud deklareerimata tööga tegelemise alast 
koostööd edendava Euroopa platvormi tööga, konverentside, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos 
programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva punkti all nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste 
kulude katteks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks 
on komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, või kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
osamaksetest seoses liidu programmides osalemisega ja kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud 
assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2018  ET L 57/543 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 04  (jätkub)  
04 01 04 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 04 03.  
04 01 04 03 Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi toetuskulud — Tööhõive, sotsiaalpoliitika meetmed ja inimressursside arendamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja toetuse 
saajatele; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos 
ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eesmärgi saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Assigneeringuga rahastatakse peatüki 04 05 kohaseid halduskulusid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 04 05.  
04 01 04 04 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  272 655,99  L 57/544  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 04  (jätkub)  
04 01 04 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et võtta komisjoni algatusel kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa 
Fondi (EGF) aastasest maksimumsummast kuni 0,5 %, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1309/2013. Assigneeringut 
võib kasutada EGFi rakendamiseks vajalike ettevalmistus- ja järelevalvemeetmete, teabe kogumise ning teadmistebaasi 
loomise rahastamiseks. Assigneeringut võib kasutada ka EGFi meetmete rakendamiseks vajalike haldus- ja tehnilise abi, 
teabe- ja kommunikatsioonimeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 04 04.  
04 01 04 05 Toetuskulud Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
400 000  430 000  380 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 223/2014 artiklis 27 sätestatud tehnilise abi 
meetmeid.  
Tehnilisest abist võib rahastada määruse (EL) nr 223/2014 rakendamiseks vajalikke ettevalmistus-, seire-, haldus- ja 
tehnilise abi, auditeerimis-, teavitamis-, kontrolli- ja hindamismeetmeid, samuti kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud 
meetmeid.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused ja kirjalik tõlge); 
— Euroopa abifondi enim puudust kannatavate inimeste jaoks (FEAD) rakendamiseks vajalikud ettevalmistus- ja 
järelevalvemeetmed, teabe kogumine ning teadmistebaasi loomine; 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud.  28.2.2018  ET L 57/545 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 04  (jätkub)  
04 01 04 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  L 57/546  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 02  EUROOPA 
SOTSIAALFOND  
04 02 01  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 1. 
eesmärk 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  6 849 787,58  
04 02 02  Põhja-Iirimaal ja 
Iirimaa 
piiriäärsetes 
maakondades rahu 
ja leppimise 
saavutamiseks 
mõeldud eripro- 
grammi lõpule- 
viimine 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 03  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 1. 
eesmärk (enne 
2000. aastat)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  577 099,61  
04 02 04  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 2. 
eesmärk 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 05  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 2. 
eesmärk (enne 
2000. aastat)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 06  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 3. 
eesmärk 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 357 823,55  
04 02 07  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 3. 
eesmärk (enne 
2000. aastat)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  127 669,45  
04 02 08  „EQUALi“ 
meetmete lõpule- 
viimine 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 09  Varasemate 
ühenduse algatuste 
lõpuleviimine (enne 
2000. aastat alus- 
tatud)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/547 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 02 10  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — Uuen- 
duslikud meetmed 
ja tehniline abi 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 11  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — Uuen- 
duslikud meetmed 
ja tehniline abi 
(enne 2000. aastat)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 17  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Lähenemine 
(2007–2013)  1,2 p.m.  690 000 000  p.m.  510 000 000  0,—  2 447 673 863,34  354,74  
04 02 18  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Programm 
„PEACE“ 
(2007–2013)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 19  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — Piir- 
kondlik konkurent- 
sivõime ja tööhõive 
(2007–2013)  1,2 p.m.  210 000 000  p.m.  190 000 000  0,—  935 890 936,03  445,66  
04 02 20  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Tegevuse tehniline 
abi (2007–2013)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  1 065 719,58  
04 02 60  Euroopa 
Sotsiaalfond — 
Vähem arenenud 
piirkonnad — 
Majanduskasvu ja 
tööhõive eesmärgi 
investeeringud  1,2 7 575 750 550  5 773 000 000  7 346 787 700  4 312 197 693  6 902 446 258,—  2 828 072 399,14  48,99  
04 02 61  Euroopa 
Sotsiaalfond — 
Üleminekupiir- 
konnad — Majan- 
duskasvu ja 
tööhõive eesmärgi 
investeeringud  1,2 1 944 596 298  1 305 000 000  1 907 753 625  960 818 915  1 630 370 904,—  459 505 340,41  35,21  
04 02 62  Euroopa 
Sotsiaalfond — 
Arenenumad piir- 
konnad — Majan- 
duskasvu ja 
tööhõive eesmärgi 
investeeringud  1,2 3 700 562 470  2 847 000 000  3 629 184 747  2 156 657 392  3 474 867 783,—  1 097 477 335,51  38,55  L 57/548  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 02 63  Euroopa 
Sotsiaalfond 
— Tegevuse 
tehniline abi  
04 02 63 01  Euroopa 
Sotsiaalfond 
— Tegevuse 
tehniline abi  1,2 15 029 895  10 000 000  16 000 000  11 000 000  14 083 709,64  8 168 422,35  81,68  
04 02 63 02  Euroopa 
Sotsiaalfond (ESF) 
— Liikmesriigi 
taotlusel antav 
operatiivne 
tehniline abi, mida 
haldab komisjon  1,2 p.m.  2 470 919  p.m.  567 079  7 331 290,—  2 819 877,30  114,12  
Artikkel 04 02 63 
— Vahesumma  15 029 895  12 470 919  16 000 000  11 567 079  21 414 999,64  10 988 299,65  88,11  
04 02 64  Noorte tööhõive 
algatus  1,2 350 000 000  600 000 000  500 000 000  600 000 000  420 116 068,08  346 599 485,30  57,77  
04 02 65  Euroopa solidaar- 
suskorpus – 
Euroopa 
Sotsiaalfondi 
osalus  1,2 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  11 102 000  8 327 000  
11 102 000  8 327 000  
Peatükk 04 02 — 
Kogusumma  13 585 939 213  11 437 470 919  13 399 726 072  8 741 741 079  12 449 216 012,72  8 136 185 759,15  71,14  
Reservid 
(40 02 41)  11 102 000  8 327 000  
13 597 041 213  11 445 797 919  13 399 726 072  8 741 741 079  12 449 216 012,72  8 136 185 759,15  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 175 on ette nähtud, et artiklis 174 seatud majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamist tuleb toetada struktuurifondide (kuhu kuulub ka ESF) toel võetavate 
meetmetega. Struktuurifondide ülesanded, esmatähtsad eesmärgid ja ülesehitus on määratletud Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikli 177 kohaselt.  
Finantsmääruse artikliga 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikliga 39, määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitega 100 ja 102 ning määruse (EL) nr 
1303/2013 artiklitega 85, 144 ja 145 on komisjoni tehtavate finantskorrektsioonidega seoses ette nähtud erieeskirjad, 
mida kohaldatakse ESFi finantskorrektsioonide puhul.  
Sel alusel tehtud finantskorrektsioonidest saadud mis tahes tulu kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 1, 6 5 2, 6 5 
3 või 6 5 4 ja see on finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktis c sätestatud sihtotstarbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 82 on sätestatud erieeskirjad, mida kohaldatakse ESFi puhul eelmaksena makstud 
summade tagasimaksmise suhtes.  28.2.2018  ET L 57/549 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
Eelmakse tagasimakstud summad loetakse sihtotstarbeliseks sisetuluks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4 ja 
need tuleb kanda punktidesse 6 1 5 0 või 6 1 5 7.  
Pettusevastase võitluse meetmeid rahastatakse artikli 24 02 01 alusel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 174, 175 ja 177.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eriti selle artikkel 39.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 82, 83, 100 ja 102.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused.  
16. ja 17. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  
7. ja 8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldused.  L 57/550  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 01 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 1. eesmärk (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  6 849 787,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 02 Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades rahu ja leppimise saavutamiseks mõeldud eriprogrammi 
lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Komisjoni otsus 1999/501/EÜ, 1. juuli 1999, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks struktuurifondide 
eesmärgi 1 jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute soovituslik jaotus ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT L 194, 
27.7.1999, lk 49).  28.2.2018  ET L 57/551 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 02  (jätkub)  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige punkti 44 alapunkt b.  
17. ja 18. juuni 2004. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige punkt 49.  
04 02 03 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 1. eesmärk (enne 2000. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  577 099,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita varasematest programmitöö perioodidest täitmata jäänud 
kohustusi, mis on seotud endiste eesmärkidega 1 ja 6.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 83/516/EMÜ, 17. oktoober 1983, Euroopa Sotsiaalfondi ülesannete kohta (EÜT L 289, 22.10.1983, 
lk 38).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2950/83, 17. oktoober 1983, otsuse 83/516/EMÜ (Euroopa Sotsiaalfondi ülesannete kohta) 
rakendamise kohta (EÜT L 289, 22.10.1983, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  L 57/552  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 04 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 2. eesmärk (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodil 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 05 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 2. eesmärk (enne 2000. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita varasematest programmitöö perioodidest täitmata jäänud 
kohustusi, mis on seotud endiste eesmärkidega 2 ja 5b.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  28.2.2018  ET L 57/553 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 05  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 06 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 3. eesmärk (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 357 823,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 07 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 3. eesmärk (enne 2000. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  127 669,45  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita varasematest programmitöö perioodidest täitmata jäänud 
kohustusi, mis on seotud endiste eesmärkidega 3 ja 4.  L 57/554  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 08 „EQUALi“ meetmete lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
Alusaktid  
Komisjoni 14. aprilli 2000. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised ühenduse algatuse „EQUAL“ 
jaoks, mis käsitleb riikidevahelist koostööd uute võimaluste leidmiseks, et võidelda igasuguse diskrimineerimise ja 
ebavõrdsuse vastu tööturul (EÜT C 127, 5.5.2000, lk 2).  28.2.2018  ET L 57/555 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 09 Varasemate ühenduse algatuste lõpuleviimine (enne 2000. aastat alustatud)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodile 2000–2006 eelnenud ühenduse 
varasemate algatustega seotud täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
Alusaktid  
Komisjoni 13. mai 1992. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ühenduse algatuse raames, mis käsitleb peamiselt tekstiili- ja rõivatööstusest 
sõltuvaid piirkondi („RETEX“) (EÜT C 142, 4.6.1992, lk 5).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, milles kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi kalandussektori ümberkujundamist käsitleva 
ühenduse algatuse („PESCA“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 1).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama linnapiirkondi käsitleva ühenduse algatuse („URBAN“) raames (EÜT C 180, 
1.7.1994, lk 6).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse raames, mis käsitleb 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohandamist ühisturuga (VKEde algatus) (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 10).  L 57/556  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 09  (jätkub)  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse „RETEX“ jaoks 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 17).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama kaitsetööstuse ümberkujundamist käsitleva ühenduse 
algatuse („Konver“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 18).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama terasetootmispiirkondade majanduslikku ümberkorraldamist 
käsitleva ühenduse algatuse („Resider II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 22).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama söekaevanduspiirkondade majanduslikku ümberkorraldamist 
käsitleva ühenduse algatuse („Rechar II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 26).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööjõu kohanemine 
tööstuse muudatustega“ („ADAPT“) raames, mille eesmärk on edendada tööhõivet ja tööjõu kohanemist tööstuse 
muudatustega (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 30).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööhõive ja inimres- 
sursside arendamine“ („Employment“) raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet peamiselt inimressursside 
arendamise kaudu (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 36).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ühenduse algatuse („REGIS II“) raames 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 44).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, milles kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi maaelu arendamist käsitleva ühenduse 
algatuse („Leader II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 48).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama piirialade arendamist, piiriülest koostööd ja teatavaid energiavõrke käsitleva 
ühenduse algatuse („Interreg II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 60).  
Komisjoni 16. mai 1995. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse jaoks eriprogrammis 
rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades („PEACE I“) (EÜT C 186, 20.7.1995, 
lk 3).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama linnapiirkondi käsitleva ühenduse algatuse („URBAN“) raames (EÜT C 200, 
10.7.1996, lk 4).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste toetuste 
jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööjõu kohanemine tööstuse 
muudatustega“ („ADAPT“) raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet ja tööjõu kohanemist tööstuse muudatustega 
(EÜT C 200, 10.7.1996, lk 7).  28.2.2018  ET L 57/557 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 09  (jätkub)  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse muudetud suunised rakenduskavade või 
ühiste toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööhõive ja 
inimressursside arendamine“ raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet peamiselt inimressursside arendamise 
kaudu (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 13).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ruumilise planeerimise alast riikidevahelist koostööd käsitleva ühenduse algatuse 
„Interreg“ („Interreg II C“) raames (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 23).  
Komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning 
regioonide komiteele, mis käsitleb eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes 
maakondades (1995–1999) („PEACE I“) (KOM(1997) 642 lõplik).  
04 02 10 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ESFi poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklitele 22 ja 23 
võetud uuenduslike meetmete ja tehnilise abi meetmetega seonduvaid kulukohustusi 2000.–2006. aasta programmitöö 
perioodist, mis on siiani täitmata. Uuenduslike meetmete hulka kuuluvad uurimistööd, katseprojektid ja kogemuste 
vahetus. Need meetmed olid kavandatud eelkõige struktuurifondide meetmete kvaliteedi parandamiseks. Tehniline abi 
hõlmab ettevalmistus-, seire-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa Sotsiaalfondi toimi- 
miseks. Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised ja lähetused); 
— teabe ja trükistega seotud kulud; 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud; 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud; 
— toetused.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  L 57/558  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 11 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi (enne 2000. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel programmitöö perioodidel võetud Euroopa Sotsiaalfondi 
kulukohustusi, mis on seotud uuenduslike meetmete ning ettevalmistus-, seire-, hindamis-, järelevalve- ja juhtimis- 
meetmete või muude samalaadsete asjakohastes määrustes sätestatud tehnilise abi meetmetega.  
Assigneeringust rahastatakse ka varasemaid mitmeaastaseid meetmeid, eelkõige neid, mis on vastu võetud ja rakendatud 
muude allpool nimetatud määruste alusel ja mille eesmärgid ei kuulu struktuurifondide esmatähtsate eesmärkide hulka.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 83/516/EMÜ, 17. oktoober 1983, Euroopa Sotsiaalfondi ülesannete kohta (EÜT L 289, 22.10.1983, 
lk 38).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2950/83, 17. oktoober 1983, otsuse 83/516/EMÜ (Euroopa Sotsiaalfondi ülesannete kohta) 
rakendamise kohta (EÜT L 289, 22.10.1983, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2088/85, 23. juuli 1985, Vahemere kompleksprogrammide kohta (EÜT L 197, 27.7.1985, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  28.2.2018  ET L 57/559 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 17 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Lähenemine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  690 000 000  p.m.  510 000 000  0,—  2 447 673 863,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta 2007.–2013. aasta programmitöö perioodidel lähenemiseesmärgiga seoses 
võetud Euroopa Sotsiaalfondi kulukohustusi, mis on siiani täitmata. Eesmärgi raames tahetakse kiirendada vähim 
arenenud liikmesriikide ja piirkondade lähenemist, parandades majanduskasvu ja tööhõive tingimusi.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi, mis on 
tekkinud eelkõige arengus maha jäänud riikides ja piirkondades majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste ning 
rahvastiku vananemise tõttu.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heakskiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
04 02 18 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Programm „PEACE“ (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta 2007.–2013. aasta programmitöö perioodidel programmiga „PEACE“ 
seoses võetud ESFi kulukohustusi, mis on siiani täitmata.  L 57/560  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 18  (jätkub)  
Tunnustades Põhja-Iiri rahuprotsessi heaks tehtud erilisi jõupingutusi, eraldati ajavahemikuks 2007–2013 programmi 
„PEACE“ jaoks kokku 200 000 000 eurot. Programmi rakendamisel järgitakse täielikult struktuurifondi sekkumis- 
tegevuse täiendavuse põhimõtet.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Alusaktid  
16. ja 17. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  
04 02 19 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  210 000 000  p.m.  190 000 000  0,—  935 890 936,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta 2007.–2013. aasta programmitöö perioodidel piirkondliku konkurent- 
sivõime ja tööhõive eesmärgiga seoses võetud Euroopa Sotsiaalfondi programmide kulukohustusi, mis on siiani 
täitmata. Eesmärgiga tahetakse suurendada vähim arenenud piirkondade hulgast välja jäävate alade piirkondlikku 
konkurentsivõimet ja atraktiivsust ning tööhõivet, võttes arvesse strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärke.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi, mis on 
tekkinud eelkõige arengus maha jäänud riikides ja piirkondades majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste ning 
rahvastiku vananemise tõttu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  28.2.2018  ET L 57/561 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 20 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Tegevuse tehniline abi (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  1 065 719,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta 2007.–2013. aasta programmitöö perioodidel määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artiklites 45 ja 46 ning määruse (EÜ) nr 1081/2006 artiklis 9 sätestatud tehnilise abi meetmetega seoses täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa 
Sotsiaalfondi toimimiseks. Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised ja lähetused); 
— teabe ja trükistega seotud kulud; 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud; 
— puudega inimeste juurdepääsu toetamisega seotud kulud tehnilise abi meetmete raames; 
— kõrgetasemelise töörühmaga seotud kulu, et tagada selliste horisontaalsete põhimõtete rakendamine nagu meeste ja 
naiste võrdõiguslikkus, puudega inimeste juurdepääs ja jätkusuutlik areng; 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud; 
— toetused.  
Assigneering on samuti ette nähtud komisjoni poolt heaks kiidetud meetmete toetamiseks 2014.–2020. aasta 
programmitöö perioodi ettevalmistamisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  L 57/562  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 60 Euroopa Sotsiaalfond — Vähem arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 575 750 550  5 773 000 000  7 346 787 700  4 312 197 693  6 902 446 258,—  2 828 072 399,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil majanduskasvu ja 
tööhõive eesmärgi raames makstavat ESFi toetust vähem arenenud piirkondadele. Selliste majanduslikult ja sotsiaalselt 
mahajäänud piirkondade järeleaitamise protsess nõuab pikaajalisi kestvaid jõupingutusi. Sellesse kategooriasse kuuluvad 
piirkonnad, mille SKP elaniku kohta jääb alla 75 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst.  
Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse horisontaalne ja erimeetmete kaudu toimuv edendamine peaks olema osa ESFi 
pakutavast toetusest, et parandada naiste tööalast konkurentsivõimet ja tõsta nende tööjõus osalemise määra. Erilist 
tähelepanu tuleks pöörata diskrimineerimiskeelule tööturul, vaesuse feminiseerumise vastu võitlemisele, hariduse 
kättesaadavusele ja taskukohastele lastehoiuteenustele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470), ning eriti selle 
artikli 4 lõike 3 punkt c.  
04 02 61 Euroopa Sotsiaalfond — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 944 596 298  1 305 000 000  1 907 753 625  960 818 915  1 630 370 904,—  459 505 340,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil majanduskasvu ja 
tööhõive investeeringute eesmärgi raames makstavat ESFi toetust piirkondadele, mis kuuluvad piirkondade jaotuse 
uude kategooriasse „üleminekupiirkonnad“, mis asendab 2007–2013 kehtinud toetuste järkjärgulise kasutuselevõtu ja 
kaotamise süsteemi. Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik piirkonnad, mille SKP elaniku kohta jääb 75 % ja 90 % vahele 
ELi 27 liikmesriigi keskmisest.  28.2.2018  ET L 57/563 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 61  (jätkub)  
Soolise aspekti arvestamise ja soolise võrdõiguslikkuse alased erimeetmed peaksid olema osa ESFi pakutavast toetusest, 
et parandada naiste tööalast konkurentsivõimet ja tõsta nende tööjõus osalemise määra. Erilist tähelepanu tuleks 
pöörata diskrimineerimiskeelule tööturul, vaesuse feminiseerumise vastu võitlemisele, hariduse kättesaadavusele ja 
taskukohastele lastehoiuteenustele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470), ning eriti selle 
artikli 4 lõike 3 punkt b.  
04 02 62 Euroopa Sotsiaalfond — Arenenumad piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 700 562 470  2 847 000 000  3 629 184 747  2 156 657 392  3 474 867 783,—  1 097 477 335,51  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil majanduskasvu ja 
tööhõive eesmärgi raames makstavat ESFi toetust rohkem arenenud piirkondadele. Kuigi abi vähem arenenud 
piirkondadele jääb ühtekuuluvuspoliitika prioriteediks, on see assigneering ette nähtud selleks, et rahastada selliste 
oluliste probleemidega tegelemist, millega seisavad silmitsi kõik liikmesriigid, näiteks konkurents teadmistepõhises 
majanduses, liikumine vähese CO  2 -heitega majanduse suunas ning ühiskondlik kihistumine, mida põhjustab praegune 
majanduskliima. Sellesse kategooriasse kuuluvad need piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on üle 90 % 27-liikmelise 
ELi keskmisest.  
Soolise aspekti arvestamise ja soolise võrdõiguslikkuse alased erimeetmed peaksid olema osa ESFi pakutavast toetusest, 
et parandada naiste tööalast konkurentsivõimet ja tõsta nende tööjõus osalemise määra. Erilist tähelepanu tuleks 
pöörata diskrimineerimiskeelule tööturul, vaesuse feminiseerumise vastu võitlemisele, hariduse kättesaadavusele ja 
taskukohastele lastehoiuteenustele.  L 57/564  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 62  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470), ning eriti selle 
artikli 4 lõike 3 punkt a.  
04 02 63 Euroopa Sotsiaalfond — Tegevuse tehniline abi  
04 02 63 01 Euroopa Sotsiaalfond — Tegevuse tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 029 895  10 000 000  16 000 000  11 000 000  14 083 709,64  8 168 422,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 rakendamiseks vajaliku ettevalmistustöö, järelevalve, tehnilise 
abi, hindamise, auditeerimise, kontrollimeetmete ja üldsuse teavitamise rahastamiseks vastavalt kõnealuse määruse 
artiklitele 58 ja 118. Eelkõige võib assigneeringut kasutada koos partnerorganisatsioonide ja liikmesriikide sidus- 
rühmadega korraldatava tegevuse (nt koolitus, kohtumised või konverentsid) rahastamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka haldusvaldkonnaga seotud õppe ning valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartne- 
ritega koostöö tegemise toetamiseks.  
Assigneering on muu hulgas ette nähtud ka selleks, et arendada välja: 
— vahendid elektrooniliseks projektirakendamiseks ja -aruandluseks ning rakenduskavade haldamise ja rakendamisega 
seotud dokumentide ja menetluste standardimiseks; 
— vastastikune eksperdihinnang iga liikmesriigi finantsjuhtimise ja tulemuste kvaliteedi kohta; 
— avaliku hanke standarddokumendid; 
— ühine tulemus- ja mõjunäitajate süsteem; 
— parimate tavade käsiraamat, et optimeerida raha kasutamist ja vähendada veamäära.  28.2.2018  ET L 57/565 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 63  (jätkub)  
04 02 63 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
04 02 63 02 Euroopa Sotsiaalfond (ESF) — Liikmesriigi taotlusel antav operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 470 919  p.m.  567 079  7 331 290,—  2 819 877,30  
Märkused  
Punkt on ette nähtud selleks, et rahastada tehnilist abi, mida komisjon annab ajutistes eelarveraskustes oleva liikmesriigi 
taotlusel. Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja sotsiaal- 
probleemide lahendamiseks läbi viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja raken- 
damise meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/825, 17. mai 2017, millega luuakse struktuurireformi tugi- 
programm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 (ELT L 129, 
19.5.2017, lk 1).  L 57/566  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 64 Noorte tööhõive algatus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
350 000 000  600 000 000  500 000 000  600 000 000  420 116 068,08  346 599 485,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et anda täiendavat toetust ESFi vahenditest rahastatavatele meetmetele, millega 
võideldakse noorte tööpuuduse vastu. Tegemist on majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgi raames noorte 
tööhõive algatuse jaoks makstavate konkreetsete summadega piirkondades, kus noorte tööpuuduse määr oli 2012. 
aastal üle 25 %, või nende liikmesriikide puhul, kus noorte tööpuuduse määr suurenes 2012. aastal rohkem kui 30 % 
võrra, piirkondades, kus noorte tööpuuduse määr oli 2012. aastal suurem kui 20 % („rahastamiskõlblikud piirkonnad“). 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodil on sellele eelarvereale eraldatud täiendavalt 3 000 000 000 eurot, mis on 
ette nähtud ESFi toetuste maksmiseks rahastamiskõlblikes piirkondades. Assigneering on ette nähtud inimväärsete 
töökohtade loomise rahastamiseks.  
Soolise võrdõiguslikkuse edendamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata noorte naiste olukorrale, kes võivad seista 
silmitsi soopõhiste takistustega, kui nad püüavad leida kvaliteetseid tööpakkumisi, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe 
või praktikavõimalusi.  
Assigneeringut kasutatakse muu hulgas selleks, et toetada noorte tööpuudusest kõige enam mõjutatud piirkondades 
mitteformaalset haridust, keelekursusi, demokraatlikku teadlikkust ja kutseõpet kombineerivate haridusstruktuuride 
loomist nii avaliku sektori osalejate kui ka valitsusväliste organisatsioonide poolt.  
Aastatel 2014–2017 mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäära raames olemas olevad 
varud moodustavad finantsraamistiku kulukohustuste koguvaru, mis tuleb teha kättesaadavaks lisaks finantsraamistikus 
aastateks 2016–2020 kindlaks määratud ülemmääradele majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurenda- 
misega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, nagu on sätestatud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses 
(EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Mitmeaastase finantsraamistiku 
(2014–2020) läbivaatamine/muutmine. Tulemustele keskenduv ELi eelarve (COM(2016) 603 final).  28.2.2018  ET L 57/567 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 64  (jätkub)  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 
nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016) 604).  
04 02 65 Euroopa solidaarsuskorpus – Euroopa Sotsiaalfondi osalus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 02 65  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  11 102 000  8 327 000  
Kogusumma  11 102 000  8 327 000  
Märkused  
Uus artikkel  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada osalust, mida kooskõlas Euroopa Solidaarsuskorpuse üld- ja erieesm- 
ärkidega eraldatakse ESFist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
Alusaktid  
Komisjoni 30. mail 2017 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa 
solidaarsuskorpuse õigusraamistik ning muudetakse määrusi (EL) nr 1288/2013, (EL) nr 1293/2013, (EL) nr 1303/ 
2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja otsust nr 1313/2013/EL (COM(2017) 262 final).  L 57/568  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 03  TÖÖHÕIVE, SOTSIAAL- 
KÜSIMUSED JA SOTSIAALNE 
KAASATUS  
04 03 01  Eesõigused ja eripädevused  
04 03 01 01  Ametiühingute esindajatega 
peetavate esialgsete konsult- 
atsioonide koosolekute kulud  1,1 450 000  275 000  450 000  300 000  452 800,—  276 523,96  100,55  
04 03 01 03  Tööjõu vaba liikumine ning 
sotsiaalkindlustusskeemide ja võõr- 
töötajate, sh kolmandatest riikidest 
tulnud võõrtöötajate suhtes raken- 
datavate meetmete koordineerimine  1,1 8 929 000  6 175 000  8 822 000  6 365 000  7 932 770,46  5 835 671,68  94,50  
04 03 01 04  Sotsiaalset ja demograafilist 
olukorda ning perekondi käsitlevad 
analüüsid ja uuringud  1,1 4 290 000  3 450 000  4 018 500  2 660 000  4 117 824,—  2 777 718,60  80,51  
04 03 01 05  Töötajate organisatsioonidele 
suunatud teavitus- ja koolitus- 
meetmed  1,1 19 767 000  18 200 000  19 263 200  17 800 000  19 539 486,67  17 282 436,69  94,96  
04 03 01 06  Ettevõtjate esindajate teavitamine, 
nõustamine ja kaasamine  1,1 7 106 000  4 500 000  7 313 000  5 372 000  7 382 351,74  4 878 755,80  108,42  
04 03 01 07  Aktiivsena vananemise ja põlvkon- 
dadevahelise solidaarsuse Euroopa 
aasta (2012)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 01 08  Töösuhted ja sotsiaalne dialoog  1,1 15 038 000  12 400 000  16 206 000  12 400 000  15 240 899,54  9 343 436,62  75,35  
Artikkel 04 03 01 — Vahesumma  55 580 000  45 000 000  56 072 700  44 897 000  54 666 132,41  40 394 543,35  89,77  
04 03 02  Euroopa Liidu tööhõive ja 
sotsiaalse innovatsiooni programm 
(EaSI)  
04 03 02 01  Programm „PROGRESS“ — Liidu 
tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning 
töötingimusi käsitlevate õigusaktide 
väljatöötamise, rakendamise, 
järelevalve ja hindamise toetamine  1,1 77 589 483  55 000 000  65 000 000  41 167 000  71 560 079,—  52 980 160,21  96,33  
04 03 02 02  EURES — Töötajate vabatahtliku 
riikidevahelise liikuvuse hõlbus- 
tamine ja uute töötamise võimaluste 
pakkumine  1,1 23 734 000  20 700 000  23 578 000  17 753 000  22 998 208,32  19 100 370,94  92,27  28.2.2018  ET L 57/569 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 03  Mikrorahastamine ja sotsiaalne ette- 
võtlus — Juriidiliste ja füüsiliste 
isikute, eelkõige tööturult eemale 
jäänute parem rahastamine ning 
sotsiaalsed ettevõtted  1,1 26 989 000  36 380 000  43 465 800  27 500 000  27 765 384,—  49 123 351,34  135,03  
Artikkel 04 03 02 — Vahesumma  128 312 483  112 080 000  132 043 800  86 420 000  122 323 671,32  121 203 882,49  108,14  
04 03 11  Euroopa Elu- ja Töötingimuste 
Parandamise Fond  1,1 20 370 512  20 370 512  20 364 000  20 364 000  20 371 000,—  20 371 000,—  100,00  
04 03 12  Euroopa Tööohutuse ja Tööter- 
vishoiu Agentuur  1,1 14 883 668  14 883 668  14 514 000  14 514 000  15 067 699,—  14 462 775,—  97,17  
04 03 13  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus 
(Cedefop)  1,1 17 100 237  17 100 237  17 375 000  17 375 000  18 634 634,59  17 434 000,—  101,95  
04 03 14  Euroopa Koolitusfond (ETF)  4 20 056 297  20 056 297  19 771 000  19 771 000  20 144 193,47  20 144 193,47  100,44  
04 03 51  Programmi „Progress“ meetmete 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  3 000 000  p.m.  5 000 000  547,53  6 384 608,21  212,82  
04 03 52  EURESi meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  300 000  0,—  0,—  
04 03 53  Muude meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  1 700 000  0,—  7 900 000,—  
04 03 77  Katseprojektid ja ettevalmistavad 
meetmed  
04 03 77 02  Katseprojekt — Eluaseme omamise 
õiguse kaitse edendamine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  299 799,—  
04 03 77 06  Katseprojekt — Ametiasutuste, 
äriettevõtete ja mittetulundusette- 
võtete ulatuslik koostöö inimeste 
integreerimiseks ühiskonda ja 
tööturule  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 07  Ettevalmistav meede — Sinu 
esimene EURESi töökoht  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  73 275,49  L 57/570  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 08  Katseprojekt — Sotsiaalne soli- 
daarsus sotsiaalseks integratsiooniks  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  925,81  925,81  
04 03 77 09  Ettevalmistav meede — Teabe- 
keskused lähetatud töötajatele ja 
võõrtöötajatele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 13  Ettevalmistav meede — Noortele 
suunatud aktiveerimismeetmed: 
algatuse „Noorte liikuvus“ raken- 
damine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 14  Ettevalmistav meede — Sotsiaalette- 
võtlusest ja noorte ettevõtlusest 
juhinduv sotsiaalne innovatsioon  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  319 953,67  
04 03 77 15  Katseprojekt — Euroopa 
töötuskindlustuse ja töötushüvitise 
kava teostatavus ja lisaväärtus  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 287 763,91  
04 03 77 17  Katseprojekt — Sotsiaalkindlus- 
tuskaart  1,1 p.m.  350 000  p.m.  500 000  700 000,—  454 550,—  129,87  
04 03 77 18  Ettevalmistav meede — Sotsiaalne 
solidaarsus sotsiaalseks integrat- 
siooniks  1,1 p.m.  750 000  p.m.  750 000  0,—  0,—  0  
04 03 77 19  Ettevalmistav meede — Ebasoodsas 
olukorras olevate Euroopa rändajate 
aktiivse kaasamise toetamine 
kohalike sotsiaal- ja majandusinte- 
gratsioonikeskuste loomise ja katse- 
tamise kaudu  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  250 000  0,—  400 000,—  
04 03 77 21  Katseprojekt — Euroopa Liidu 
reaalajas toimiv viipekeele rakendus 
ja teenus  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 23  Ettevalmistav meede — „Reactivate“ 
– liidusisene liikuvusprogramm üle 
35 aasta vanustele töötutele  1,1 5 000 000  4 000 000  2 500 000  1 500 000  2 996 244,18  1 198 497,67  29,96  28.2.2018  ET L 57/571 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 03 77 24  Katseprojekt — Kvaliteetne tööhõive 
karjäärialustajatele ettevõtluse abil  1,1 p.m.  350 000  p.m.  350 000  700 000,—  0,—  0  
04 03 77 25  Ettevalmistav meede — Lastegarantii 
süsteem / Euroopa lastegarantii 
loomine ja selle rahaline toetamine  1,1 900 000  450 000  2 000 000  1 000 000  
04 03 77 26  Katseprojekt — Praktikantide 
liikuvuse Euroopa raamprogramm: 
Euroopa kodakondsuse ja oskuste 
arendamine noorte tööturule inte- 
greerimise abil  1,1 p.m.  1 000 000  2 000 000  1 500 000  2 000 000,—  383 257,41  38,33  
04 03 77 27  Katseprojekt — Kodumajapidamises 
töötavate inimeste ühistute ja 
teenuste kupongide süsteemi 
toetamine  1,1 700 000  350 000  
Artikkel 04 03 77 — Vahesumma  6 600 000  7 250 000  6 500 000  5 850 000  6 397 169,99  4 418 022,96  60,94  
Peatükk 04 03 — Kogusumma  262 903 197  239 740 714  266 640 500  216 191 000  257 605 048,31  252 713 025,48  105,41  
04 03 01 Eesõigused ja eripädevused  
04 03 01 01 Ametiühingute esindajatega peetavate esialgsete konsultatsioonide koosolekute kulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
450 000  275 000  450 000  300 000  452 800,—  276 523,96  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud seoses Euroopa ametiühingute esindajatega peetavate esialgsete konsultatsioonide 
koosolekutega, mille eesmärk on aidata neil kujundada oma arvamust ja kooskõlastada seisukohti liidu poliitika 
väljatöötamise suhtes.  
Assigneeringust kaetakse samuti kulud, mis on seotud uuringute, töötubade, konverentside, analüüside, hindamiste, 
trükiste avaldamise, tehnilise abi, andmebaaside ja tarkvara ostmise ja hooldamise ning selliste meetmete kaasrahas- 
tamise ja toetamisega, mis on seotud majandusarengu jälgimise, meetmete koostoime analüüsi ning majanduspoliitika 
tegevussuundade koordineerimisega.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  L 57/572  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 03 Tööjõu vaba liikumine ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötaj ate 
suhtes rakendatavate meetmete koordineerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 929 000  6 175 000  8 822 000  6 365 000  7 932 770,46  5 835 671,68  
Märkused  
Tegevuse eesmärk on edendada töötajate geograafilist ja tööalast liikuvust Euroopas (sealhulgas koordineerida sotsiaal- 
kindlustusskeeme) selleks, et kõrvaldada töötajate vaba liikumise takistused ja anda panus Euroopa tasandil tõelise 
tööturu loomisele.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada tegevusi, millega toetatakse liidu õiguse järelevalvet, rahastades selliste 
ekspertide võrgustikku, kes tegelevad töötajate vaba liikumise ja sotsiaalkindlustusega ja kelle ülesanne on esitada 
regulaarselt aruandeid liidu õigusaktide rakendamise kohta liikmesriikides ja liidu tasandil ning analüüsida ja hinnata 
liikmesriikide õigusaktide peamisi trende seoses töötajate vaba liikumise ja sotsiaalkindlustusskeemide koordineeri- 
misega. Lisaks rahastatakse assigneeringust liidu õigusaktide rakendamist toetavaid tegevusi, sealhulgas komiteede 
kohtumiste korraldamist, teadlikkuse parandamise meetmete rakendamist ja muud spetsiifilist tehnilist abi ning 
sotsiaalkindlustusalase teabe elektrooniline vahetamise süsteemi (EESSI) arendamist ja rakendamist.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos 
käesolevasse punkti kantud programmi või meetmete eesmärgi saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude 
katteks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud; 
— töötajate vaba liikumist ning sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide 
põhiliste suundumuste analüüs ja hindamine, samuti kõnealustes valdkondades tegutsevate ekspertide võrgustike 
rahastamine; 
— poliitiliste arengusuundade analüüs ja uurimine töötajate vaba liikumise valdkonnas, näiteks seoses ülemineku- 
perioodi lõppemise ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate sätete ajakohastamisega; 
— õiglase liikuvuse tagamine täiendavate infokeskuste loomise abil;  28.2.2018  ET L 57/573 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 03  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud halduskomisjoni ja selle töörühmade töö toetamisega ning tehtud otsustega seotud 
järelmeetmetega, samuti tööjõu vaba liikumisega tegelevate tehniliste komiteede ja nõuandekomiteede töö 
toetamine; 
— kulud, mis on seotud uute sotsiaalkindlustusmääruste kohaldamist ette valmistavate meetmete toetamisega, 
sealhulgas riikideülese kogemuste- ja teabevahetusega ning riigi tasandil välja töötatud koolitusalgatustega; 
— kulud, mis on seotud selliste meetmete rahastamisega, millega pakkuda paremaid teenuseid ning suurendada üldsuse 
teadlikkust, sh meetmed võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse ja tööhõivega seotud probleemide kindlakstegemiseks 
ning meetmed haldusmenetluste kiirendamiseks ja lihtsustamiseks, töötajate vaba liikumist takistavate asjaolude ja 
sotsiaalkindlustussüsteemide vahelise koordineerimise puudumise ning sellest puudega inimestele avalduva mõju 
sootundlikuks analüüsimiseks, sealhulgas haldusmenetluste kohandamiseks uute infotöötlustehnoloogiatega, et 
tõhustada sotsiaalkindlustusõiguste omandamise süsteemi toimimist ning hüvitiste arvutamist ja maksmist 
vastavalt määrustele (EMÜ) nr 1408/71, (EMÜ) nr 574/72, (EÜ) nr 859/2003 ja määrusele (EÜ) nr 883/2004 ning 
selle rakendusmäärusele (EÜ) nr 987/2009 ja määrusele (EL) nr 1231/2010. 
— teabe ja kampaaniate väljatöötamine, et teavitada inimesi nende vaba liikumise alastest õigustest ja sotsiaalkind- 
lustussüsteemide koordineerimisest; 
— liikmesriikidevahelise sotsiaalkindlustusalase teabe elektroonilise vahetamise toetamine, et aidata rakendada määrust 
(EÜ) nr 883/2004 ja selle rakendusmäärust (EÜ) nr 987/2009. See hõlmab EESSI süsteemi kesksõlme hooldust, 
süsteemi komponentide testimist, kasutajatoe tegevust ning süsteemi edasise arengu ja koolitustegevuse toetamist.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artiklid 45 ja 48.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71, 14. juuni 1971, sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires 
liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2).  L 57/574  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 03  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 574/72, 21. märts 1972, millega määratakse kindlaks määruse (EMÜ) nr 1408/71 
(sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja 
nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord (EÜT L 74, 27.3.1972, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 98/49/EÜ, 29. juuni 1998, ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate 
täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 859/2003, 14. mai 2003, millega laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) 
nr 574/72 sätteid kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted juba ei hõlma üksnes nende kodakondsuse alusel 
(ELT L 124, 20.5.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004, 29. aprill 2004, sotsiaalkindlustussüsteemide koordi- 
neerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 987/2009, 16. september 2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 
883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1231/2010, 24. november 2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 
883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes 
nende kodakondsuse tõttu (ELT L 344, 29.12.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 492/2011, 5. aprill 2011, töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires 
(ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/50/EL, 16. aprill 2014, mis käsitleb miinimumnõudeid liikmesriikid- 
evahelise töötajate liikuvuse suurendamiseks täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel 
(ELT L 128, 30.4.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/54/EL, 16. aprill 2014, meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba 
liikumise raames töötajatele antud õiguste kasutamist (ELT L 128, 30.4.2014, lk 8).  
04 03 01 04 Sotsiaalset ja demograafilist olukorda ning perekondi käsitlevad analüüsid ja uuringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 290 000  3 450 000  4 018 500  2 660 000  4 117 824,—  2 777 718,60  28.2.2018  ET L 57/575 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 04  (jätkub)  
Märkused  
Tegevuse eesmärk on edendada seda, et liikmesriikide poliitika suudaks paremini toime tulla demograafiliste ja 
sotsiaalsete raskustega, selleks toodetakse ja levitatakse võrreldavat teavet strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise 
kontekstis ja sotsiaalpoliitika tuleviku prioriteetide kindlaksmääramiseks, sealhulgas soopõhiseid meetmeid.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, millega edendatakse võrdleva analüüsi väljatöötamist ning 
sotsiaalse ja demograafilise olukorra, liidu sotsiaal-majanduslike suundumuste, samuti soolise palgalõhe ja töökohal 
naiste diskrimineerimisega seonduvate arvamuste ja kogemuste vahetust kõigil asjakohastel tasanditel (piirkondlik, 
riiklik, liit, rahvusvaheline). Assigneering on ette nähtud ka niisuguste meetmete rahastamiseks, mille eesmärk on 
toetada sotsiaalse olukorra vaatlemise keskuse tegevust, koostööd liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide 
võetud asjakohaste meetmete valdkonnas ning Euroopa Perede Liidu tehnilise tugirühma juhtimist.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige nende kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesolevasse punkti kantud programmi või meetmete eesmärgi 
saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude katteks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige komisjoni aruandlusega seonduvate kulude katmiseks (sealhulgas sotsiaalse 
olukorra aastaaruanne, demograafiliste muutuste ja nende mõju aruanne, mis vastavalt Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 159 esitatakse iga kahe aasta järel), samuti sellised komisjoni aruanded 
sotsiaalprobleemide kohta (mille koostamist võib ELi toimimise lepingu artikli 161 kohaselt Euroopa Parlament 
komisjonilt taotleda).  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud ELi toimimise lepingus osutatud aruandluseks 
vajaliku analüüsi tegemisega, samuti teadmiste levitamisega suuremate sotsiaalsete ja demograafiliste probleemide ja 
nende lahendamise võimaluste kohta. Soolist aspekti nõuetekohaselt arvestades võib silmas pidada eelkõige järgmisi 
tegevusi: 
— analüüsid, mis käsitlevad rahvastiku vananemise mõju seoses kõiki vanuserühmi kaasava ühiskonnaga, arvestades 
muutusi hoolekande- ja sotsiaalkaitsevajadustes, käitumises ja vastavate valdkondade poliitikas, sealhulgas eakamaid 
vähemuste või sisserändajate hulka kuuluvaid isikuid käsitlevad uuringud ning mitteametlike hooldajate olukord; 
— analüüsid, mis käsitlevad demograafiliste muutuste mõju liidu ja liikmesriikide poliitikale, meetmetele ja program- 
midele, ning soovituste koostamine liidu ja riikliku tasandi majandus- ja muu poliitika, meetmete ja programmide 
kohandamiseks, et ära hoida ühiskonna vananemisega kaasnevat negatiivset mõju; 
— perekondade ja demograafiliste suundumuste vaheliste seoste analüüs; 
— vaesuse, sissetulekute ja jõukuse jaotumisega seotud suundumuste ning nende ühiskonnale laiemalt avalduva mõju 
analüüs;  L 57/576  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 04  (jätkub)  
— uuringud tehnoloogia arengu mõju kohta leibkondadele ja ühiskonnale üldiselt (mõju kommunikatsioonitehno- 
loogiale ning geograafilisele ja tööalasele liikuvusele); 
— analüüsid, mis käsitlevad seoseid puude ja demograafiliste suundumuste vahel, puudega inimeste ja nende 
perekondade sotsiaalset olukorda ning puudega laste vajadusi nende perekonnas ja kogukonnas; 
— kaupade ja teenustega seonduvaid (omandatud õiguste kaitsmise ja laiendamisega seotud) sotsiaalseid eesmärke 
käsitlevate suundumuste analüüs, võttes arvesse uusi sotsiaalseid probleeme, demograafilisi suundumusi ja põlvkon- 
dadevaheliste suhete muutumist; 
— asjakohaste metodoloogiliste vahendite (sotsiaalsete näitajate kogumid, simulatsioonitehnikad, kõigi tasandite polii- 
tiliste algatuste kohta andmete kogumine jne) väljatöötamine, et sotsiaalset olukorda, sotsiaalkaitset ja sotsiaalset 
kaasatust käsitlevate iga-aastaste aruannete koostamiseks oleksid olemas usaldusväärsed kvantitatiivsed ja 
teaduslikud andmed; 
— teadlikkuse suurendamine seoses suuremate sotsiaalsete ja demograafiliste probleemidega ning selleteemaliste 
arutelude korraldamine, et tõhustada poliitilisi meetmeid; 
— demograafiliste suundumuste, perekonnaelu ja lapsepõlve arvestamine asjakohase Euroopa Liidu poliitika rakenda- 
misel, näiteks isikute vaba liikumise ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas.  
Alusaktid  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artiklid 159 ja 161.  
04 03 01 05 Töötajate organisatsioonidele suunatud teavitus- ja koolitusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 767 000  18 200 000  19 263 200  17 800 000  19 539 486,67  17 282 436,69  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud seoses töötajate organisatsioonide, kaasa arvatud kandidaatriikide töötajate organis- 
atsioonide esindajate teavitus- ja koolitusmeetmetega, mis tulenevad liidu meetmetest liidu sotsiaalse mõõtme raken- 
damise raames. Need meetmed peaksid kaasama töötajate organisatsioonid Euroopa tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ees 
seisvate probleemide lahendamisse, nagu on ette nähtud strateegias „Euroopa 2020“ ning seoses liidu algatustega, mille 
eesmärk on leevendada majanduskriisi tagajärgi. Eritähelepanu pööratakse koolitusele, milles käsitletakse sooga seotud 
probleeme töökohas.  28.2.2018  ET L 57/577 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 05  (jätkub)  
Assigneering peaks eelkõige katma järgmist: 
— toetus kahe ametiühingu eriinstituudi, Euroopa ametiühingute instituudi ja Euroopa tööküsimuste keskuse – mis on 
loodud selleks, et lihtsustada suutlikkuse suurendamist Euroopa tasandil toimuvate koolituste ja teadusuuringute abil 
ning et parandada töötajate esindajate kaasamist Euroopa valitsemisasjadesse – töökavadele; 
— töötajate organisatsioonide, kaasa arvatud kandidaatriikide töötajate organisatsioonide esindajate teavitus- ja 
koolitusmeetmed, mis tulenevad liidu meetmetest liidu sotsiaalse mõõtme rakendamise raames; 
— kandidaatriikide tööturu osapoolte esindajaid hõlmavad meetmed, mille konkreetne eesmärk on edendada 
sotsiaalset dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset 
osalust töötajate organisatsioonide otsuseid tegevates organites.  
Sotsiaaldialoogi taasalustamisprotsessi ja toimimise parandamiseks, majanduse elavdamise toetamiseks ning sotsiaalses 
turumajanduses konkurentsivõime ja õigluse suurendamiseks on vaja tugevaid ja pädevaid sotsiaalpartnereid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 154 vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel 
sõlmitud konventsioon.  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1) ja selle direktiivi eridirektiivid.  
Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid 
raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19).  
04 03 01 06 Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 106 000  4 500 000  7 313 000  5 372 000  7 382 351,74  4 878 755,80  L 57/578  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering peaks eelkõige katma järgmist: 
— meetmed, millega luua tingimused ettevõtetes sotsiaalse dialoogi arendamiseks ja töötajate kaasamiseks, nagu on 
sätestatud Euroopa töönõukogusid käsitlevas direktiivis 2009/38/EÜ, direktiivides 2001/86/EÜ ja 2003/72/EÜ 
vastavalt töötajate kaasamise kohta Euroopa äriühingutes ja Euroopa ühistute kohta, direktiivis 2002/14/EÜ, millega 
kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses, direktiivis 98/59/EÜ kollek- 
tiivsete koondamiste kohta ning direktiivi 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) 
artiklis 16; 
— algatused, millega tugevdatakse riikidevahelist koostööd töötajate ja tööandjate esindajate vahel seoses korraga 
mitmes liikmesriigis tegutsevates ettevõtetes töötavate töötajate teavitamise, konsulteerimise ja osalemisega, samuti 
võib rahastada riikidevahelistes teavitus-, konsultatsiooni- ja osalusorganites töötavatele läbirääkijatele ja esindajatele 
suunatud lühiajalisi koolitusmeetmeid. Assigneering võib hõlmata sotsiaalpartneritele suunatud meetmeid kandidaa- 
triikides; 
— meetmed, mis võimaldavad sotsiaalpartneritel kasutada oma õigusi ja täita kohustusi seoses töötajate kaasamisega, 
eelkõige Euroopa töönõukogudega seoses, tutvustada sotsiaalpartneritele piiriülese ettevõtja kollektiivlepinguid ja 
tugevdada sotsiaalpartnerite koostööd töötajate kaasatust käsitleva liidu õiguse valdkonnas; 
— meetmed, millega soodustatakse töötajate kaasamist ettevõtete tegevusse, samuti töötajate teavitamise ja konsul- 
teerimise valdkonnas kehtivate liidu õigusaktide toimivuskontrolli järelduste hindamine; 
— uuenduslikud meetmed, mis on seotud töötajate osalemisega ja mida kasutatakse juhtudel, kui on vaja toetada 
muutuste prognoosimist ning vältida ja lahendada vaidlusi, mis on tekkinud liidu tasandi ettevõtete ja liidu tasandi 
kontsernide ümberstruktureerimise, ühinemise, ülevõtmiste ja ümberpaigutuste tagajärjel; 
— meetmed sotsiaalpartneritevahelise koostöö tugevdamiseks, et töötada välja töötajate kaasamine juhtudel, kus on 
vaja leida lahendusi toimetulekuks selliste majanduskriisi tagajärgedega nagu massilised koondamised, või olukorras, 
kus tegevus on vaja ümber korraldada kaasava, jätkusuutliku ja vähese CO  2 -heitega majanduse suunas; 
— riikidevahelised teabe- ja heade tavade vahetuse meetmed äriühingutevahelistes sotsiaaldialoogi käsitlevates küsi- 
mustes.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 154 ja 155 vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel 
sõlmitud konventsioon.  28.2.2018  ET L 57/579 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 06  (jätkub)  
Nõukogu direktiiv 97/74/EÜ, 15. detsember 1997, millega laiendatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi 
suhtes direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise 
kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22).  
Nõukogu direktiiv 98/59/EÜ, 20. juuli 1998, kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlus- 
tamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).  
Nõukogu direktiiv 2001/23/EÜ, 12. märts 2001, ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi 
kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16).  
Nõukogu direktiiv 2001/86/EÜ, 8. oktoober 2001, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate 
kaasamise suhtes (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/14/EÜ, 11. märts 2002, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja 
nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29).  
Nõukogu direktiiv 2003/72/EÜ, 22. juuli 2003, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas 
(ELT L 207, 18.8.2003, lk 25).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/56/EÜ, 26. oktoober 2005, piiratud vastutusega äriühingute piiriülese 
ühinemise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/38/EÜ, 6. mai 2009, Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate 
teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides 
(ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).  
04 03 01 07 Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/580  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 07  (jätkub)  
Märkused  
Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta eesmärk oli suurendada üldsuse teadlikkust 
aktiivsena vananemise tähtsusest, ergutada liikmesriikide ja sidusrühmade vahelist väitlust, teabevahetust ja vastastikust 
õppimist kõikidel tasanditel, luua kohustuste ja praktiliste meetmete raamistik, mis võimaldaks liidul, liikmesriikidel ja 
sidusrühmadel kõikidel tasanditel konkreetse tegevuse kaudu töötada välja uuenduslikke lahendusi, meetmeid ja 
pikaajalisi strateegiaid ning järgida konkreetseid aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsusega seotud 
eesmärke ning edendada meetmeid, mis aitavad võidelda vanusega seotud diskrimineerimise vastu.  
Assigneering oli ette nähtud liidu tegevuse toetamiseks, mis on kooskõlas aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise 
solidaarsuse Euroopa aasta eesmärkidega, ning asjaomase eesistujariigi poolt ELi tasandi lõppkonverentsi korraldamisega 
seotud kulude katmiseks. Osa nimetatud assigneeringust oli ette nähtud katma ka aktiivsena vananemise ja põlvkondad- 
evahelise solidaarsuse Euroopa aasta hindamisega seotud kulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 940/2011/EL, 14. september 2011, aktiivsena vananemise ja põlvkondad- 
evahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta (ELT L 246, 23.9.2011, lk 5).  
04 03 01 08 Töösuhted ja sotsiaalne dialoog  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 038 000  12 400 000  16 206 000  12 400 000  15 240 899,54  9 343 436,62  
Märkused  
Käesoleva tegevuse eesmärk on tugevdada sotsiaalse dialoogi rolli ja edendada sotsiaalpartneritevaheliste lepingute ja 
muude ühismeetmete vastuvõtmist liidu tasandil. Rahastatavad meetmed peaksid aitama sotsiaalpartnerite organis- 
atsioonidel lahendada Euroopa tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ees seisvaid probleeme, nagu on ette nähtud strateegias 
„Euroopa 2020“ ning seoses liidu algatustega, mille eesmärk on leevendada majanduskriisi tagajärgi ning aidata kaasa 
töösuhetega tegelevate organisatsioonide oskusteabe ja tavade kvaliteedi parandamisele ja levikule.  
Assigneering peaks eelkõige katma järgmist: 
— kulud, mis on seotud uuringute, konsultatsioonide, ekspertide kohtumiste, läbirääkimiste, teavitamismeetmete, 
trükistega ja muude tegevustega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva punkti 
alla kuuluvate meetmetega, samuti kõik muud kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud;  28.2.2018  ET L 57/581 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 08  (jätkub)  
— sotsiaalpartnerite võetavad meetmed sotsiaaldialoogi edendamiseks (sealhulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suuren- 
damiseks) tootmisharude ja sektorite tasandil; 
— meetmed, millega parandatakse teadlikkust töösuhetega tegelevatest organisatsioonidest ja vastavatest tavadest liidus 
ning tulemuste levitamisest; 
— kandidaatriikide sotsiaalpartnerite esindajaid hõlmavad meetmed, mille konkreetne eesmärk on edendada sotsiaalset 
dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust nii 
ametiühingute kui ka tööandjate organisatsioonide otsuseid tegevates organites; 
— meetmed töösuhete valdkonnas meetmete toetamiseks, eelkõige eriteadmiste arendamiseks ja liiduga seotud teabe 
vahetamiseks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 154 ja 155 vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
04 03 02 Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)  
04 03 02 01 Programm „PROGRESS“ — Liidu tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise,  
rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
77 589 483  55 000 000  65 000 000  41 167 000  71 560 079,—  52 980 160,21  
Märkused  
Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) üldeesmärk on aidata kaasa strateegia „Euroopa 
2020“ ning selle tööhõive ja hariduse edendamise ja vaesuse vastu võitlemisega seonduvate peamiste eesmärkide 
rakendamisele, andes rahalist toetust liidu eesmärkide saavutamiseks.  
Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi üldeesmärkide saavutamiseks tööhõive kõrge taseme edenda- 
misel, piisava sotsiaalkaitse tagamisel, sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemisel, töötingimuste parandamisel ning 
tööohutuse tagamisel ja töötajate tervise kaitsel on programmi „Progress“ tegevussuuna konkreetsed eesmärgid:  L 57/582  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 01  (jätkub)  
— töötada välja ja levitada kõrgetasemelisi võrreldavaid analüütilisi teadmisi tagamaks, et ELi tööhõive- ja sotsiaalpo- 
liitika, töötingimuste ning töötervishoiu ja -ohutusalased õigusaktid põhinevad usaldusväärsetel tõendusmaterjalidel 
ja vastavad liikmesriikide ja teiste osalevate riikide vajadustele, väljakutsetele ja tingimustele; 
— edendada tõhusat ja kaasavat teabe jagamist, vastastikust õppimist ja dialoogi ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika, 
töötingimuste ning töötervishoiu ja -ohutusalaste õigusaktide kohta ELi, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et 
osutada liikmesriikidele ja teistele osalevatele riikidele abi nende poliitika väljatöötamisel ja ELi õiguse rakendamisel; 
— anda poliitikakujundajatele rahalist toetust sotsiaal- ja tööturupoliitika reformide edendamiseks, suurendada 
peamiste osalejate suutlikkust sotsiaalse eksperimenteerimise kavandamiseks ja rakendamiseks ning muuta 
vastavad teadmised ja kogemused kättesaadavaks; 
— anda ELi ja liikmesriikide organisatsioonidele rahalist toetust nende suutlikkuse suurendamiseks, et arendada, 
edendada ja toetada liidu tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste ning töötervishoiu ja -ohutusalaste 
õigusaktide rakendamist; 
— suurendada teadlikkust, vahetada häid tavasid, levitada teavet ning edendada arutelu töötingimusi, soolist võrdõi- 
guslikkust, töötervishoidu ja -ohutust ning töö- ja pereelu ühitamist ning vananevat ühiskonda käsitlevate põhiliste 
sõlmküsimuste ja tegevuspõhimõtete üle, sealhulgas sotsiaalpartnerite hulgas; 
— ergutada töökohtade loomist, edendada noorte tööhõivet ja võidelda vaesuse vastu, edendades suuremat sotsiaalset 
sidusust sotsiaalse märgise abil.  
Lisaks võib toetada meetmeid, mis on seotud tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ühiste sätete rakenda- 
misega, näiteks järelevalve, hindamise, tulemuste levitamise ja teavitamise meetmetega. Määruse (EL) nr 1296/2013 
artiklis 16 on kirjeldatud, mis liiki meetmeid rahastada võib.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2018  ET L 57/583 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse 
tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).  
04 03 02 02 EURES — Töötajate vabatahtliku riikidevahelise liikuvuse hõlbustamine ja uute töötamise võimaluste pakkumine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 734 000  20 700 000  23 578 000  17 753 000  22 998 208,32  19 100 370,94  
Märkused  
Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) üldeesmärk on aidata kaasa strateegia „Euroopa 
2020“ ning selle tööhõive ja hariduse edendamise ja vaesuse vastu võitlemisega seonduvate peamiste eesmärkide 
rakendamisele, andes rahalist toetust liidu eesmärkide saavutamiseks.  
EaSI koosneb kolmest üksteist täiendavast tegevussuunast: „Progress“, EURES ning mikrorahastamine ja sotsiaalne 
ettevõtlus.  
Et aidata saavutada EaSI üldeesmärke tööjõu geograafilise liikuvuse suurendamise ja töövõimaluste parandamisega, 
muutes liidu tööturud kõigile avatuks ja ligipääsetavaks, on EURESi tegevussuuna konkreetsed eesmärgid järgmised: 
— tagada, et teave vabade töökohtade, töötaotluste ja muu seonduva kohta on potentsiaalsete tööotsijate ja tööandjate 
jaoks läbipaistev. See saavutatakse teabe vahendamise ja levitamise kaudu riikidevahelisel, piirkondadevahelisel ja 
piiriülesel tasandil, kasutades standardseid koostalitlusvõime vorme; 
— aidata tagada see, et vabu ametikohti ja liikuvusvõimalusi Euroopa tasandil reklaamitakse samal ajal riigisiseste 
vabade töökohtade ja taotlustega ning mitte ainult pärast seda, kui kohalikud või riigisisesed võimalused on 
ammendatud; 
— töötada välja teenuseid töötajate värbamiseks ja nende ametisse nimetamiseks vabade töökohtade ja töötaotluste 
vahenduse kaudu Euroopa tasandil; see peab hõlmama kõiki ametisse nimetamise etappe alates värbamiseelsest 
ettevalmistusest kuni ametisse nimetamise järgse abini, sh keeleoskuse arendamise võimalused, eesmärgiga tagada 
taotleja edukas integreerumine tööturul; teenuste hulka peaksid kuuluma kindlasuunalised liikuvuskavad, mille 
alusel täita vabu töökohti seal, kus tööturul on tuvastatud puudujääke, ja/või aidata teatud töötajate rühmi, näiteks 
noori;  L 57/584  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 02  (jätkub)  
— anda abi EURESi partnerite, sh piirialade sotsiaalpartnerite organiseeritud riiklikule ja piiriülesele toetustegevusele; 
— liikmesriikide EURESi nõustajate alus- ja lisakoolitus; 
— EURESi nõustajate vahelised sidemed ja koostöö riiklike, k.a kandidaatriikide tööhõivetalituste vahel; 
— EURESi tutvustamine ettevõtetele ja üldsusele; 
— piirialade eriliste koostöö- ja teenindusstruktuuride väljatöötamine vastavalt määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikli 17 
lõike 1 punktile b; 
— meetmed liikuvustakistuste kõrvaldamiseks, eriti tööga seotud sotsiaalkindlustuse valdkonnas.  
Selle programmiga võiks aidata ka praktikantidel ja koolitatavatel leida oskustele vastav praktikakoht, mis aitaks oluliselt 
noori üleminekul õppimiselt tööle ja mida juba alustati ettevalmistava tegevusega „Sinu esimene EURESi töökoht“ ning 
täiendati noorte tööhõive algatusega. Ettevõtteid, eelkõige väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, innustatakse, sh 
rahalise toetuse abil, rohkem noori tööle võtma.  
Sihtrühmad: 
— kuni 30-aastased noored sõltumata kvalifikatsioonist ja töökogemusest, sest kõnealune projekt ei ole mõeldud ainult 
esmakordselt tööturule sisenejatele; 
— kõik seadusjärgselt asutatud äriühingud, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, aitamaks neil (eriti 
väiksematel ettevõtjatel) vähendada rahvusvahelise värbamisega kaasnevaid kulusid.  
Programmi selle osa kohased abikõlblikud töökohad pakuvad noortele praktikavõimalust, esimest töökogemust või 
erialast töökohta. Kõnealuse projekti raames ei rahastata asendustööd, ebakindlaid töökohti ega mingil juhul riigi 
tööõigusega vastuolus olevaid töösuhteid.  
Toetuskõlblikud töökohad vastavad ka järgmistele kriteeriumidele: 
— töökoht peab asuma mõnes teises EURESi liikmesriigis kui see, mis on noore tööotsija päritoluriik (rahvusvahelised 
tööpakkumised); 
— töölepingu kestus peab olema vähemalt kuus kuud.  28.2.2018  ET L 57/585 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Lisaks võib toetada meetmeid, mis on seotud tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ühiste sätete rakenda- 
misega, näiteks järelevalve, hindamise, tulemuste levitamise ja teavitamise meetmetega. Määruse (EL) nr 1296/2013 
artiklis 21 on kirjeldatud, mis liiki meetmeid rahastada võib.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1612/68, 15. oktoober 1968, töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (EÜT L 257, 
19.10.1968, lk 2).  
Komisjoni otsus 2003/8/EÜ, 23. detsember 2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 vabade 
töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas (EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 492/2011, 5. aprill 2011, töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires 
(ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse 
tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).  
04 03 02 03 Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult eemale jäänute p arem 
rahastamine ning sotsiaalsed ettevõtted  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 989 000  36 380 000  43 465 800  27 500 000  27 765 384,—  49 123 351,34  L 57/586  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 03  (jätkub)  
Märkused  
EaSI üldeesmärk on aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020“ ning selle tööhõive ja hariduse edendamise ja vaesuse vastu 
võitlemisega seonduvate peamiste eesmärkide rakendamisele, andes rahalist toetust liidu eesmärkide saavutamiseks.  
EaSI koosneb kolmest üksteist täiendavast tegevussuunast: „Progress“, EURES ning mikrorahastamine ja sotsiaalne 
ettevõtlus.  
Et aidata saavutada EaSI üldeesmärke tööhõive suurendamise ja sotsiaalse kaasatuse edendamisega, parandades 
mikrorahastamise kättesaadavust haavatavate elanikkonnarühmade ja mikroettevõtjate jaoks, on mikrorahastamise ja 
sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna konkreetsed eesmärgid järgmised: 
— suurendada juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust oma töökoha kaotanud või selle kaotamise ohus 
olevate inimeste või tööturule sisenemise või taassisenemise raskustega inimeste jaoks; isikute jaoks, keda ohustab 
sotsiaalne tõrjutus, ja haavatavate inimeste jaoks, sh ettevõtluskarjääri alustada soovivate naiste jaoks, kes on 
ebasoodsas olukorras tavapärasele krediiditurule juurdepääsu saamisel ning kes soovivad käivitada või arendada 
oma mikroettevõtteid, ning mikroettevõtete jaoks, eriti nende jaoks, kes võtavad tööle eelnimetatud isikuid; 
— suurendada mikrokrediidi andjate institutsioonilist suutlikkust; 
— toetada sotsiaalsete ettevõtete arengut.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt tehtud tagasimaksed rahastamisvahenditest, sealhulgas kapitali tagasi- 
maksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis on komisjonile tagasi makstud ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 3 4 1, võib eraldada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 3 punktile i.  28.2.2018  ET L 57/587 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 03  (jätkub)  
Osa assigneeringutest kasutatakse toetuse ja tehnilise abi andmiseks mikrorahastamise saajatele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse 
tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).  
04 03 11 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 370 512  20 370 512  20 364 000  20 364 000  20 371 000,—  20 371 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 
töötajate ja halduskulusid (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga seonduvaid tegevuskulusid (jaotis 3).  
Eurofound peab Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama assigneeringute ümberpaigutamisest tegevus- ja haldus- 
kulude vahel.  
Euroopa Liidu toetus on 2018. aastal kokku 20 371 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 488 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 20 370 512 euro suurusele summale.  
Osa sellest assigneeringust on ette nähtud töötingimusi ja töösuhteid käsitlevate uuringute teostamiseks, et toetada 
poliitikameetmeid, mille eesmärk on luua rohkem ja paremaid töökohti, muuta töö jätkusuutlikumaks ja tugevdada 
Euroopas sotsiaalset dialoogi.  
Ülejäänud osa assigneeringust on ette nähtud tööturuga seotud uuringuteks ja tulevikku suunatud teadusuuringuteks, 
mis hõlmavad eelkõige struktuursete muutuste ja nende poolt tööhõivele avaldatava mõju jälgimist ja prognoosimist 
ning tagajärgede ohjamist.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada teadusuuringuid ja teadmiste kogumist elutingimuste ja -kvaliteedi 
kohta, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalpoliitikale ja avalike teenuste rollile elukvaliteedi parandamisel. Assigneeringust 
kaetakse ka uuringud, mis on suunatud töö- ja eraelu ühitamise ja ebakindlate töösuhete analüüsile, sealhulgas soolise 
jaotuse uuringud.  L 57/588  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 11  (jätkub)  
Lisaks rahastatakse assigneeringust ka digitaliseerimise mõju analüüsimist kõigis eespool nimetatud valdkondades, ning 
poliitikameetmete uuringuid, mis aitavad kaasa lähenemise edendamisele liidu sees.  
Fondi ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Personal“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, 26. mai 1975, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta 
(EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1).  
04 03 12 Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 883 668  14 883 668  14 514 000  14 514 000  15 067 699,—  14 462 775,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada agentuuri töötajatega seonduvaid ja halduskulusid (jaotised 1 ja 2) ning 
tööprogrammiga seonduvaid tegevuskulusid (jaotis 3).  
Agentuur peab Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama tegevus- ja halduskulude vahelistest assigneeringute ümber- 
paigutamistest.  
Agentuuri ülesandeks on anda liidu institutsioonidele, liikmesriikidele ja huvitatud isikutele töötervishoiu- ja tööo- 
hutusealast tehnilist, teaduslikku ja majanduslikku teavet. Eritähelepanu pööratakse soolistele aspektidele töötervishoiu 
ja tööohutuse valdkonnas.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Euroopa Liidu toetus on 2018. aastal kokku 14 973 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 89 332 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 14 883 668 euro suurusele summale.  28.2.2018  ET L 57/589 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 12  (jätkub)  
Assigneeringust kaetakse agentuuri määruses (EÜ) nr 2062/94 määratletud ülesannete täitmiseks vajalikud meetmed, 
eelkõige järgmised meetmed: 
— teavitus- ja riskiennetusmeetmed, milles pööratakse erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; 
— Euroopa riskiseirekeskuse tegevus, mis rajaneb ettevõtetest või konkreetsest tegevusvaldkonnast kogutud heade 
tavade näidetel; 
— väiksemates ettevõtetes töötervishoiu ja -ohutuse tagamiseks ette nähtud asjakohaste vahendite ettevalmistamine ja 
esitamine; 
— riiklike teabevõrgustike (riikliku õiguse ja/või tava kohased riiklikud tööturu osapoolte organisatsioonid ja koordin- 
atsioonikeskused) peamistest osadest koosneva võrgustiku tegevus; 
— kogemuste, teabe ja heade tavade vahetuse korraldamine koostöös Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja muude 
rahvusvaheliste organisatsioonidega; 
— kandidaatriikide integreerimine kõnealustesse teabevõrkudesse ning nende erilist olukorda arvesse võtvate 
töövahendite loomine; 
— üleeuroopalise tervisliku töökoha kampaania ning tervishoiu- ja ohutusalase Euroopa nädala korraldamine ja 
läbiviimine, pöörates tähelepanu töökohaga seotud ohtudele ja töötajate vajadustele.  
Agentuuri ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Personal“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94, 18. juuli 1994, Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta 
(EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1).  
04 03 13 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 100 237  17 100 237  17 375 000  17 375 000  18 634 634,59  17 434 000,—  L 57/590  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 13  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada keskuse töötajatega seonduvaid kulusid, halduskulusid ning töökavaga 
seonduvaid tegevuskulusid.  
Keskus peab Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaigu- 
tamisest. Keskuse palvel teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assig- 
neeringute ümberpaigutamisest.  
Keskuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Euroopa Liidu toetus on 2018. aastal kokku 17 434 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 333 763 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 17 100 237 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75, 10. veebruar 1975, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta (EÜT L 39, 
13.2.1975, lk 1).  
04 03 14 Euroopa Koolitusfond (ETF)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 056 297  20 056 297  19 771 000  19 771 000  20 144 193,47  20 144 193,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Koolitusfondi personali- ja halduskulusid (jaotised 1 ja 2) ja 
töökavaga seonduvaid tegevuskulusid (jaotis 3).  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada toetusi Vahemere piirkonna partnerriikidele tööturu ja kutseõppe- 
süsteemide reformimisel, sotsiaaldialoogi edendamisel ning ettevõtluse toetamisel.  
Fond peab Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Fondi ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  28.2.2018  ET L 57/591 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 14  (jätkub)  
Euroopa Liidu toetus on 2018. aastal kokku 20 144 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 87 703 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 20 056 297 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1339/2008, 16. detsember 2008, millega luuakse Euroopa Kooli- 
tusfond (ELT L 354, 31.12.2008, lk 82).  
04 03 51 Programmi „Progress“ meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  3 000 000  p.m.  5 000 000  547,53  6 384 608,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi (programm 
„Progress“) raames varem võetud kulukohustusi.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
osamaksetest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1672/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive 
ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress (ELT L 315, 15.11.2006, lk 1).  L 57/592  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 52 EURESi meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  300 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endise artikliga 04 03 04 seotud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1612/68, 15. oktoober 1968, töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (EÜT L 257, 
19.10.1968, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 492/2011, 5. aprill 2011, töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires 
(ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).  
Komisjoni otsus 2003/8/EÜ, 23. detsember 2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 vabade 
töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas (EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16).  
04 03 53 Muude meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 700 000  0,—  7 900 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endiste artiklitega 04 04 07, 04 04 12 ja 04 04 15 seotud eelmiste aastate täitmata 
kulukohustuste katteks.  28.2.2018  ET L 57/593 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 53  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 9. juuli 1957. aasta otsus kaevanduste ohutus- ja tervishoiukomisjoni pädevuse ja töökorra kohta (EÜT 28, 
31.8.1957, lk 487/57).  
Nõukogu otsus 74/325/EMÜ, 27. juuni 1974, tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomitee asutamise kohta 
(EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15).  
Nõukogu otsus 74/326/EMÜ, 27. juuni 1974, kaevanduste alalise ohutus- ja tervishoiukomisjoni vastutusala laien- 
damise kohta kõikidele maavarasid kaevandavatele tööstustele (EÜT L 185, 9.7.1974, lk 18).  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1) ja selle direktiiviga seotud eridirektiivid.  
Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid 
raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19).  
Nõukogu otsus 98/171/EÜ, 23. veebruar 1998, ühenduse meetmete kohta, mis käsitlevad tööhõive ja tööturu alaseid 
analüüse, uuringuid ja sellealast koostööd (EÜT L 63, 4.3.1998, lk 26).  
Nõukogu otsus 2000/750/EÜ, 27. november 2000, millega kehtestatakse diskrimineerimise vastu võitlemise ühenduse 
tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 50/2002/EÜ, 7. detsember 2001, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- 
programm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1145/2002/EÜ, 10. juuni 2002, tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse 
meetmete kohta (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1).  
Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee loomise kohta (ELT C 218, 13.9.2003, 
lk 1).  L 57/594  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 53  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1554/2005/EÜ, 7. september 2005, millega muudetakse nõukogu otsust 
2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud 
tegevusprogramm, ning otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meeste ja naiste 
võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks (ELT L 255, 30.9.2005, 
lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1098/2008/EÜ, 22. oktoober 2008, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu 
võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (ELT L 298, 7.11.2008, lk 20).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 283/2010/EL, 25. märts 2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja 
sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1).  
Alusaktid  
1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel 
sõlmitud konventsioon.  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 151, 153 ja 156 vahetult komisjonile antud 
erivolitustest.  
04 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
04 03 77 02 Katseprojekt — Eluaseme omamise õiguse kaitse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  299 799,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/595 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 06 Katseprojekt — Ametiasutuste, äriettevõtete ja mittetulundusettevõtete ulatuslik koostöö inimeste integreerimiseks 
ühiskonda ja tööturule  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 07 Ettevalmistav meede — Sinu esimene EURESi töökoht  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  73 275,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/596  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 08 Katseprojekt — Sotsiaalne solidaarsus sotsiaalseks integratsiooniks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  925,81  925,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 09 Ettevalmistav meede — Teabekeskused lähetatud töötajatele ja võõrtöötajatele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/597 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 13 Ettevalmistav meede — Noortele suunatud aktiveerimismeetmed: algatuse „Noorte liikuvus“ rakendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 14 Ettevalmistav meede — Sotsiaalettevõtlusest ja noorte ettevõtlusest juhinduv sotsiaalne innovatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  319 953,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/598  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 15 Katseprojekt — Euroopa töötuskindlustuse ja töötushüvitise kava teostatavus ja lisaväärtus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 287 763,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 17 Katseprojekt — Sotsiaalkindlustuskaart  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  p.m.  500 000  700 000,—  454 550,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/599 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 18 Ettevalmistav meede — Sotsiaalne solidaarsus sotsiaalseks integratsiooniks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  750 000  p.m.  750 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 19 Ettevalmistav meede — Ebasoodsas olukorras olevate Euroopa rändajate aktiivse kaasamise toetamine kohalike sotsiaal - 
ja majandusintegratsioonikeskuste loomise ja katsetamise kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  250 000  0,—  400 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/600  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 21 Katseprojekt — Euroopa Liidu reaalajas toimiv viipekeele rakendus ja teenus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 23 Ettevalmistav meede — „Reactivate“ – liidusisene liikuvusprogramm üle 35 aasta vanustele töötutele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 000 000  4 000 000  2 500 000  1 500 000  2 996 244,18  1 198 497,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Avalikkuse ettekujutusest hoolimata on töötajate liikuvus liidus väike. Suur tööpuudus ja töötajate vähene liikuvus 
riikide sees ja nende vahel käivad käsikäes oskuste ja töötajate nappusega teatavates riikides ja piirkondades. Hästi 
toimivad tööturud on tähtsad šokkidega kohanemise hõlbustamiseks, vahendite optimaalseks eraldamiseks ja niisuguste 
võimalike tööturu puudustega tegelemiseks, mis on seotud vananemisega. Euroopa Liidu sisene liikuvus võib põhimõt- 
teliselt aidata korvata tööturu puudusi ja tasakaalustamatust. Üle 35 aasta vanuste isikute vanuserühmal on ka suuremad 
liikuvusega seotud tõkked, mistõttu on oluline katsetada konkreetselt sellele rühmale mõeldud rahalise ja/või muud liiki 
toetuse väljatöötamist.  
„Reactivate“ on liikuvusprogramm, mis on ette nähtud täiskasvanute praktikateks ja katselisteks töösuheteks muudes 
liikmesriikides kestusega 6–12 kuud. See on suunatud üle 35 aasta vanustele töötutele kodanikele, teiste seas pikaa- 
jalistele töötutele. See vanuserühm esindab üldiselt elanikkonna segmenti, kellel on töökogemusest tulenevalt suured 
oskused, mistõttu see programm on vajalik.  28.2.2018  ET L 57/601 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 23  (jätkub)  
Pikaajaliste töötute arvu arvestades katsetatakse programmis „Reactivate“ just nende vajadustele kohandatud toetust. 
Selleks et ergutada tööandjaid tegema tööpakkumisi kättesaadavaks teistest liikmesriikidest pärit töötutele, katsetatakse 
programmi „Reactivate“ raames ka tööandjate kaasamise meetmeid ning tööandjatele pakutavat rahalist ja/või muud liiki 
toetust.  
Programmi „Reactivate“ eesmärk on olla eduka programmi „Sinu esimene EURESe töökoht“ laiendus, mis pakub 
sarnaseid eeliseid üle 35 aasta vanustele töötutele ja eelkõige pikaajalistele töötutele. Selle projekti raames on võimalik 
võtta eeskuju programmist „Sinu esimene EURESe töökoht“ tõhusa liikuvuse platvormist.  
Programmiga „Reactivate“ antakse sellesse vanuserühma kuuluvatele töötutele isikutele, sh pikaajalistele töötutele, 
enneolematu võimalus omandada mitmesuguseid teadmisi ja oskusi, õppida uusi keeli ning mõista paremini Euroopa 
siseturgu. Kõik need eelised soodustavad oluliselt tugevamat Euroopa identiteeti ja mitmekesisust, suurendades samal 
ajal töötajate liikuvust ja tõstes tööhõive määra.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 24 Katseprojekt — Kvaliteetne tööhõive karjäärialustajatele ettevõtluse abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  p.m.  350 000  700 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/602  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 25 Ettevalmistav meede — Lastegarantii süsteem / Euroopa lastegarantii loomine ja selle rahaline toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
900 000  450 000  2 000 000  1 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme rakendamise rahastamiseks.  
Makromajandusliku destabiliseerimise ja majanduskasvu vähenemise põhjuseks peetakse ebavõrdsust. Seepärast võib 
lapsi mõjutava ebavõrdsuse kaotamiseks võetavaid liidu ja riikide tasandi meetmeid vaadelda kui pikaajalist makroma- 
jandusliku stabiliseerimise ja majanduskasvu poliitikat. Võimaluste avanemine võib anda tõuke parematele majandus- 
tulemustele ja parandada elatustaset.  
Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine on üks strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke, mis näeb ette vaesuse või 
sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähendamist vähemalt 20 miljoni võrra. Aastatel 2008–2014 kasvas ELi 
27 liikmesriigis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv siiski 116 miljonilt 121 miljonini; peaaegu iga 
neljas inimene on ELi 27 liikmesriigis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus. Laste vaesus selles rühmas on murettekitav. 
2014. aastal oli liidus rohkem kui 26 miljonit last vaesuse ohus ja rohkem kui 9 miljonit last kannatas tõsist 
materiaalset puudust. Kui selle olukorra parandamiseks meetmeid ei võeta, siis on nendel lastel suurem oht koolis 
mitte edasi jõuda (strateegia „Euroopa 2020“ hariduse eesmärk) ja kõige rohkem raskusi tööturule sisenemisel (strateegia 
„Euroopa 2020“ tööhõive eesmärk). Lastegarantii on laste vaesuse vastu võitlemise terviklik käsitus, mille eesmärk on 
rakendada täielikult Euroopa Komisjoni soovitust lastesse investeerimise kohta, tagada, et igal Euroopas vaesuse ohus 
oleval lapsel (sh pagulastel) on juurdepääs tasuta arstiabile, tasuta haridusele, tasuta lastehoiule, inimväärsetele elamist- 
ingimustele ja piisavale toidule. Nende viie tegevusala elluviimine liidu ja riiklike tegevuskavade kaudu tagaks, et 
miljonite Euroopa laste elamistingimused ja võimalused paraneksid märgatavalt, tehes seda pikaajaliselt. Lastegarantii on 
keskne horisontaalne poliitika ja seda tuleks pidada investeeringuks liidu stabiilsusse ja jõukusse, mis on vajalik liidu 
majanduskasvu potentsiaali säilitamiseks.  
Selleks, et muuta lastegarantii laste vaesuse vastu võitlemise edukaks vahendiks, tuleb tagada liidu rahaline toetus, et 
kindlustada kooskõlastatud pingutuste tegemine koos liikmesriikidega ühiste, siduvate näitajatega eesmärkide saavuta- 
miseks. Ettevalmistava meetmega sätestatakse lastegarantii rakendusraamistik: 
1) valida võrreldavad ja mõõdetavad kriteeriumid rahalise toetuse määramiseks kooskõlas komisjoni soovitusega 
lastesse investeerimise kohta; 
2) hinnata olemasolevaid riiklikke ja liidu sekkumismeetmeid, mille eesmärk on tegeleda laste vaesuse paljumõõt- 
meliste aspektidega, ning kaardistada parimad tavad; 
3) piiritleda toetust saavad programmid; 
4) panna paika rahastamise kord ning 
5) panna paika juhtimismehhanismid, sh jälgimine ja hindamine.  28.2.2018  ET L 57/603 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 25  (jätkub)  
See saavutatakse sõltumatute uuringute abil, konsulteerides partneritega, nt valitsusasutused, valitsusvälised organis- 
atsioonid, akadeemilised ringkonnad, erasektor ja laste ombudsmanide Euroopa võrgustik, ning tehniliste seminaride 
abil.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 26 Katseprojekt — Praktikantide liikuvuse Euroopa raamprogramm: Euroopa kodakondsuse ja oskuste arendamine noorte 
tööturule integreerimise abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 000 000  2 000 000  1 500 000  2 000 000,—  383 257,41  
Märkused  
Endine punkt 15 02 77 12  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 27 Katseprojekt — Kodumajapidamises töötavate inimeste ühistute ja teenuste kupongide süsteemi toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
700 000  350 000  L 57/604  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 27  (jätkub)  
Märkused  
Isiku- ja majapidamisteenuste sektoris, kus on võimalik luua palju töökohti, on näiteks Prantsusmaal ja Belgias saadud 
häid kogemusi teenuste kupongide süsteemi rakendamisel. Enamik isiku- ja majapidamisteenuste sektori töötajaid on 
naised, kellest 60 % on aga migrandid ja paljud on piiriülesed töötajad. Seetõttu on selle sektori töötajate õigusi ja 
kohustusi puudutav teave väga puudulik ja selle kättesaamine on piiratud või killustunud. Sellistes liikmesriikides nagu 
Prantsusmaa ja Belgia on välja töötatud spetsiaalne maksuraamistik, et deklareerida tegutsemist selles sektoris ja tegeleda 
deklareerimata töö probleemiga. Et suurendada nende liikmesriikide arvu, kes kohaldavad isiku- ja majapidamisteenuste 
sektori poliitikat, ja toetada selles sektoris inimväärset tööd, on katseprojektil kaks peamist eesmärki: 1) aidata 
liikmesriikidel teenuste kupongide süsteeme välja töötada (või neid algetapis mõnes omavalitsuses katsetada) ja 2) luua 
selles sektoris tulemuslik sotsiaaldialoog.  
Liikmesriikidele, kes soovivad isiku- ja majapidamisteenuste sektorit arendada, antakse käesoleva katseprojekti raames 
nõu, tehnilist abi ning mitmesuguseid spetsiaalseid suuniseid ja soovitusi ning toetatakse peamiste sidusrühmade, riikide 
ametiasutuste (ja katseetapi korral kohalike omavalitsuste) ning kodumajapidamises töötavate inimeste, hooldajate ja 
tööandjate organisatsioonide vahel heade tavade vahetamist.  
Seoses sotsiaaldialoogi ja inimväärsete töötingimustega soodustatakse projekti raames nende tööde muutmist kutse- 
tegevuseks, töötajate ja tööandjate õigusi ja kohustusi puudutava teabe levitamist ning tulemusliku sotsiaaldialoogi 
loomist ja arendamist.  
Katseprojekti peavad toetama isiku- ja majapidamisteenuste sektori peamised Euroopa sidusrühmad.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/605 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 04 — GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FOND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 04  GLOBALISEERUMISEGA 
KOHANEMISE 
EUROOPA FOND  
04 04 01  EGF — Toetus 
töötajatele ja füüsilisest 
isikust ettevõtjatele, kes 
on töö kaotanud või 
tegevuse lõpetanud 
üleilmastumise taga- 
järjel  9 p.m.  25 000 000  p.m.  25 000 000  27 638 171,—  27 638 171,—  110,55  
04 04 51  Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa 
Fondi meetmete lõpule- 
viimine (2007–2013)  9 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 04 04 — 
Kogusumma  p.m.  25 000 000  p.m.  25 000 000  27 638 171,—  27 638 171,—  110,55  
04 04 01 EGF — Toetus töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on töö kaotanud või tegevuse lõpetanud 
üleilmastumise tagajärjel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  25 000 000  p.m.  25 000 000  27 638 171,—  27 638 171,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud EGFi rahastamiseks, et liidul oleks võimalik näidata üles solidaarsust töötajate suhtes ja 
toetada neid, kes on töö kaotanud, või füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kes on pidanud oma tegevuse lõpetama 
globaliseerumisest tingitud oluliste maailma majanduse struktuurimuutuste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi 
tagajärjel (nende probleemide lahendamist käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009 aasta määruses 
(EÜ) nr 546/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi 
loomise kohta (ELT L 167, 29.6.2009, lk 26)) või siis uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tingimustes, ning 
toetada neid rahaliselt kiireks tagasipöördumiseks tööturule.  
EGFi võetud meetmed peaksid täiendama Euroopa Sotsiaalfondi meetmeid ja topeltrahastamist neist vahenditest tuleb 
vältida. EGFi vahenditest toetatud tegevuse või meetmete eesmärk peaks olema see, et võimalikult palju meetmetes 
osalejatest leiavad püsiva töökoha nii ruttu kui võimalik enne lõpparuande esitamist.  
Sellesse reservi assigneeringute kandmise ja EGFi kasutuselevõtmise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi, 
nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase 
koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13 (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1309/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 855), eriti selle artikkel 1.  L 57/606  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 04 — GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FOND  (jätkub)  
04 04 01  (jätkub)  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsi- 
pliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
04 04 51 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi meetmete lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud EGFi rahastamiseks, et Euroopa Liidul oleks võimalik anda ajaliselt piiratud ja sihipärast abi 
töötajatele, kes on kaotanud oma töö globaliseerumisest tingitud oluliste maailmakaubanduse struktuurimuutuste 
tagajärjel, kui nimetatud koondamistel on märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele. Assigneeringut 
kohaldatakse taotluste puhul, mis on esitatud enne 31. detsembrit 2013. 1. maist 2009 kuni 31. detsembrini 2011 
esitatud taotluste puhul võib fondi vahendeid kasutada ka nende töötajate toetamiseks, kelle koondamine on otseselt 
tingitud ülemaailmsest finants- ja majanduskriisist.  
EGFi võetud meetmed peaksid täiendama ESFi võetud meetmeid. Tuleb vältida topeltrahastamist nende kahe finants- 
vahendi alusel.  
Sellesse reservi assigneeringute kandmise ja EGFi kasutuselevõtmise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi, 
nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase 
koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13 (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1927/2006, 20. detsember 2006, Globaliseerumisega Kohanemise 
Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 406, 30.12.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsi- 
pliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/607 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND 
(IPA) — TÖÖHÕIVE, 
SOTSIAALPOLIITIKA 
MEETMED JA INIMRES- 
SURSSIDE ARENDAMINE  
04 05 01  Toetus Albaaniale, Bosniale 
ja Hertsegoviinale, Koso- 
vole, (  1 ) Montenegrole, 
Serbiale ja endisele Jugos- 
laavia Makedoonia vaba- 
riigile  
04 05 01 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 01 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 04 05 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 02  Toetus Islandile  
04 05 02 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 02 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 04 05 02 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 03  Toetus Türgile  
04 05 03 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/608  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 05 03  (jätkub)  
04 05 03 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 04 05 03 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 51  (Enne 2014. aastat võetud) 
meetmete lõpuleviimine — 
Ühinemiseelse abi rahasta- 
misvahend — Inimres- 
sursside arendamine  4 p.m.  5 000 000  p.m.  50 000 000  0,—  82 299 999,44  1 646,00  
Peatükk 04 05 — 
Kogusumma  p.m.  5 000 000  p.m.  50 000 000  0,—  82 299 999,44  1 646,00  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244(1999) ja Rahvusvahelise 
Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  
04 05 01 Toetus Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
04 05 01 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Lääne-Balkaniga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244(1999) ja 
Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  28.2.2018  ET L 57/609 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 01  (jätkub)  
04 05 01 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
04 05 01 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud järgmiste Lääne-Balkaniga seonduvate 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  L 57/610  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 02 Toetus Islandile  
04 05 02 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Islandiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
04 05 02 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Islandil järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 
(IPA II) raames:  28.2.2018  ET L 57/611 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 02  (jätkub)  
04 05 02 02  (jätkub)  
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
04 05 03 Toetus Türgile  
04 05 03 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  L 57/612  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 03  (jätkub)  
04 05 03 01  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
04 05 03 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  28.2.2018  ET L 57/613 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 03  (jätkub)  
04 05 03 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
04 05 51 (Enne 2014. aastat võetud) meetmete lõpuleviimine — Ühinemiseelse abi rahastamisvahend — Inimressursside 
arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  5 000 000  p.m.  50 000 000  0,—  82 299 999,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud enne 2014. aastat võetud kulukohustuste likvideerimise katteks.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heakskiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  L 57/614  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 06 — EUROOPA ABIFOND ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 06  EUROOPA 
ABIFOND ENIM 
PUUDUST 
KANNATAVATE 
ISIKUTE JAOKS  
04 06 01  Sotsiaalse ühte- 
kuuluvuse eden- 
damine ja vaesuse 
kõige raskemate 
vormide leeven- 
damine liidus  1,2 555 274 653  400 000 000  544 386 912  440 000 000  533 712 658,—  277 364 821,41  69,34  
04 06 02  Operatiivne 
tehniline abi  1,2 1 200 000  1 000 000  1 440 000  1 000 000  1 051 106,57  699 921,30  69,99  
Peatükk 04 06 — 
Kogusumma  556 474 653  401 000 000  545 826 912  441 000 000  534 763 764,57  278 064 742,71  69,34  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 on sätestatud liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse 
eesmärk ning artiklis 175 on täpsustatud struktuurifondide rolli selle eesmärgi saavutamisel ja sätestatud struktuuri- 
fondide väliste erimeetmete võtmine.  
Finantsmääruse artiklis 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes.  
Määruse (EL) nr 223/2014 artiklid 56 ja 57, mis käsitlevad komisjoni tehtavate finantskorrektsioonide kriteeriume, 
näevad ette erisätted finantskorrektsioonide tegemiseks Euroopa abifondi (FEAD) suhtes.  
Sel alusel tehtud finantskorrektsioonidest saadud mis tahes tulu kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 5 0 0 ja see on 
finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt sihtotstarbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Määruse (EL) nr 223/2014 määruse artiklis 44 on sätestatud erieeskirjad eelmaksete tagasi maksmiseks FEADi puhul.  
Eelmakse tagasimakstud summad loetakse sihtotstarbeliseks sisetuluks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4 ja 
need tuleb kanda punktidesse 6 1 5 0 või 6 1 5 7.  
Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 19 on sätestatud tingimused, mille alusel vaadatakse mitmeaastane 
finantsraamistik läbi olukorras, kus vahendeid on vaja kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud 
vahendite osalt, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid, ja juhul, kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu 
fondide uued eeskirjad või programmid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artiklid 174 ja 175.  28.2.2018  ET L 57/615 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 06 — EUROOPA ABIFOND ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
Alusaktid  
7. ja 8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldused.  
04 06 01 Sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine ja vaesuse kõige raskemate vormide leevendamine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
555 274 653  400 000 000  544 386 912  440 000 000  533 712 658,—  277 364 821,41  
Märkused  
FEAD asendab ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi, mida 2013. aasta 
lõppedes enam ei jätkatud.  
Et tagada nende kahe programmi järjepidevus, peaksid kulud olema abikõlblikud FEAD rakenduskava puhul juhul, kui 
toetusesaajal on need tekkinud ja toetusesaaja on need tasunud ajavahemikus 1. detsembrist 2013 kuni 31. detsembrini 
2023.  
FEAD edendab sotsiaalset ühtekuuluvust ja suurendab sotsiaalset kaasatust ning aitab seeläbi kaasa eesmärgile kaotada 
liidus vaesus, aidates kaasa vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“, et 
vähendada vähemalt 20 miljoni võrra nende inimeste arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, lisaks 
täiendab abifond struktuurifonde. Kuna vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate naiste osakaal on meestest suurem, 
kasutatakse abifondi puhul sootundlikku lähenemisviisi, kohandades meetmeid tegelikult ohustatud rühmadele, sh 
naistele ja eakatele. Abifond aitab saavutada konkreetset eesmärki, milleks on vaesuse kõige raskemate vormide 
leevendamine ja kaotamine, andes enim puudust kannatavatele isikutele mitterahalist toetust toidu- ja/või esmase 
materiaalse abi näol ning pakkudes enim puudust kannatavate isikute sotsiaalseks integreerimiseks sotsiaalse kaasamise 
meetmeid.  L 57/616  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 06 — EUROOPA ABIFOND ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS  (jätkub)  
04 06 01  (jätkub)  
Seda eesmärki ja FEADi rakendamise tulemusi hinnatakse nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt.  
FEAD täiendab, mitte ei asenda ega vähenda riiklikku jätkusuutlikku vaesuse kaotamise ja sotsiaalse kaasatuse poliitikat, 
mis jääb liikmesriikide vastutusalasse.  
Eelarveliste kulukohustuste täitmiseks on aastateks 2014–2020 ette nähtud 3 395 684 880 eurot (2011. aasta 
hindades) FEADi vahendeid.  
Vaesus on mitmemõõtmeline probleem ja võitlus selle vastu peaks saama üheks peamiseks eesmärgiks. Vaesusele tuleks 
kõigis strateegiates suuremat tähelepanu pöörata, sest vaesus on kompleksne probleem, millel on palju põhjuseid. Mis 
kõige tähtsam – lisaks tänasele mõjule on tal suur mõju ka tulevikule. Vaesust kogevatel inimestel, eelkõige lastel, on 
suurem risk hilisemas elus mitte hakkama saada ja ühiskonnast tõrjutud olla.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
04 06 02 Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 200 000  1 000 000  1 440 000  1 000 000  1 051 106,57  699 921,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 223/2014 artiklis 27 sätestatud tehnilise abi 
meetmeid.  
Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, järelevalve-, auditeerimis-, teavitamis-, kontrolli- ja hindamismeetmeid, mis on 
vajalikud määruse (EL) nr 223/2014 rakendamiseks, ning kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud meetmeid.  28.2.2018  ET L 57/617 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 06 — EUROOPA ABIFOND ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS  (jätkub)  
04 06 02  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud koos partnerorganisatsioonide ja liikmesriikide sidusrühmadega korraldatava tegevusega 
(koolitus, kohtumised, konverentsid, ekspertide võrgustik, töörühmad); 
— teabe- ja kirjastamiskulud; 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud; 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud; 
— toetused; 
— auditeerimis-, kontrolli- ja hindamismeetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  L 57/618  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
JAOTIS 05  
PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  28.2.2018  ET L 57/619 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 05 
PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 01  PÕLLUMAJANDUSE JA 
MAAELU ARENGU POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  132 308 006  132 308 006  134 431 385  134 431 385  133 340 495,83  133 340 495,83  
05 02  PÕLLUMAJANDUSSEKTORI 
KONKURENTSIVÕIME 
PARANDAMINE PÕLLUMA- 
JANDUSTURGUDE 
TOIMIMISSE SEKKUMISE 
KAUDU  2 358 100 000  2 302 896 000  2 806 800 000  2 766 337 000  3 184 276 029,66  3 163 929 739,03  
05 03  OTSETOETUSED, MIS ON 
ETTE NÄHTUD PÕLLUMA- 
JANDUSETTEVÕTJATE 
SISSETULEKUTE SUUREN- 
DAMISEKS JA VARIEE- 
RUVUSE VÄHENDAMISEKS 
NING KESKKONNA- JA 
KLIIMAEESMÄRKIDE TÄIT- 
MISEKS  40 668 700 000  40 668 700 000  39 661 700 000  39 661 700 000  40 984 131 447,04  40 984 131 447,04  
05 04  MAAELU ARENDAMINE  14 367 669 509  11 843 037 093  14 354 048 697  10 421 022 443  18 679 199 008,51  12 365 257 730,76  
Reservid (40 02 41)  1 800 000  1 350 000  
14 369 469 509  11 844 387 093  14 354 048 697  10 421 022 443  18 679 199 008,51  12 365 257 730,76  
05 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND — 
PÕLLUMAJANDUS JA 
MAAELU ARENG  190 000 000  138 400 000  199 000 000  89 970 000  112 000 000,—  339 242 762,15  
05 06  PÕLLUMAJANDUS- JA 
MAAELU ARENDAMISE 
POLIITIKA RAHVUS- 
VAHELISED KÜSIMUSED  7 368 000  7 368 000  8 285 849  8 285 849  4 403 541,71  4 403 541,71  
05 07  EUROOPA PÕLLUMA- 
JANDUSE TAGATIS- 
FONDIST (EAGF) 
RAHASTATAV PÕLLUMA- 
JANDUSKULUDE AUDIT  160 230 000  160 979 183  85 279 139  83 900 515  111 452 448,91  111 452 448,91  
05 08  PÕLLUMAJANDUSE JA 
MAAELU ARENGU POLIITI- 
KAVALDKONNA 
POLIITILINE STRATEEGIA 
JA KOORDINEERIMINE  39 706 899  54 412 168  47 810 940  40 944 954  31 077 996,97  30 200 549,86  
05 09  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON PÕLLU- 
MAJANDUSES  235 755 857  154 885 244  221 563 529  108 915 289  209 994 970,79  75 677 497,28  
Jaotis 05 — Kogusumma  58 159 838 271  55 462 985 694  57 518 919 539  53 315 507 435  63 449 875 939,42  57 207 636 212,57  
Reservid (40 02 41)  1 800 000  1 350 000  
58 161 638 271  55 464 335 694  57 518 919 539  53 315 507 435  63 449 875 939,42  57 207 636 212,57  L 57/620  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
JAOTIS 05 
PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
05 01  PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU 
ARENGU POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
05 01 01  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonnas töötavate ametnike 
ja ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 97 704 383  100 777 140  102 894 402,73  105,31  
05 01 02  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
05 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 156 935  3 419 215  3 548 911,27  112,42  
05 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 6 480 752  6 490 597  6 316 543,56  97,47  
Artikkel 05 01 02 — Vahesumma  9 637 687  9 909 812  9 865 454,83  102,36  
05 01 03  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 6 315 934  6 292 864  7 912 231,27  125,27  
05 01 04  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
05 01 04 01  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi 
(EAGF) toetuskulud — Mitteoperatiivne 
tehniline abi  2 8 000 000  6 782 000  5 362 011,83  67,03  
05 01 04 03  Põllumajanduse ja maaelu arengu poliiti- 
kavaldkonna ühinemiseelse abi (IPA) 
toetuskulud  4 449 650  459 960  281 065,24  62,51  
05 01 04 04  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi (EAFRD) toetuskulud — Mitteo- 
peratiivne tehniline abi  2 4 689 000  4 910 000  3 246 016,77  69,23  
Artikkel 05 01 04 — Vahesumma  13 138 650  12 151 960  8 889 093,84  67,66  28.2.2018  ET L 57/621 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
05 01 05  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonna teadusuuringute ja 
innovatsiooni programmide toetuskulud  
05 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni raam- 
programmi „Horisont 2020“ rakendavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud  1,1 1 589 136  1 535 400  1 434 999,34  90,30  
05 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi „Horisont 
2020“ rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  1,1 442 216  433 545  435 791,—  98,55  
05 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi „Horisont 
2020“ muud juhtimiskulud  1,1 400 000  830 664  350 146,82  87,54  
Artikkel 05 01 05 — Vahesumma  2 431 352  2 799 609  2 220 937,16  91,35  
05 01 06  Rakendusametid  
05 01 06 01  Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet – toetus põllumajanduse 
edendamise programmist  2 3 080 000  2 500 000  1 558 376,—  50,60  
Artikkel 05 01 06 — Vahesumma  3 080 000  2 500 000  1 558 376,—  50,60  
Peatükk 05 01 — Kogusumma  132 308 006  134 431 385  133 340 495,83  100,78  
Märkused  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
05 01 01 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
97 704 383  100 777 140  102 894 402,73  L 57/622  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 02 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
05 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 156 935  3 419 215  3 548 911,27  
05 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 480 752  6 490 597  6 316 543,56  
05 01 03 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 315 934  6 292 864  7 912 231,27  
05 01 04 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 870/2004, 24. aprill 2004, millega kehtestatakse ühenduse programm põllumajanduse 
geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus 
(EÜ) nr 1467/94 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 18).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/623 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 04  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põlluma- 
jandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
05 01 04 01 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) toetuskulud — Mitteoperatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 000 000  6 782 000  5 362 011,83  L 57/624  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 04  (jätkub)  
05 01 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistus-, seire-, haldus- ja tehnilise abi ning hindamis-, auditeerimis- ja kontrolli- 
meetmete rahastamiseks, mis on vajalikud selleks, et rakendada ühist põllumajanduspoliitikat, eelkõige meetmeid, mis 
on sätestatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 punktides a, d, e ja f.  
Assigneering hõlmab kulusid seoses uuringute tegemise, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, mis 
on otseselt seotud määruses (EÜ) nr 870/2004 sätestatud geneetiliste ressursside programmi eesmärgi saavutamisega. 
Assigneering hõlmab ka ühise põllumajanduspoliitika raamatupidamisarvestuse kontrollimisega tegeleva lepitusorgani 
rahastamise (tasud, seadmed, reisikulud ja kohtumised) kulusid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
05 01 04 03 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna ühinemiseelse abi (IPA) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
449 650  459 960  281 065,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse 
osutamise lepingutega pandud ülesandeid, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja toetust saavatele riikidele; 
— liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad või riikide lähetatud 
eksperdid) seotud kulud, kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu delegatsioonidele 
või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti logistika ja 
taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis on otseselt 
seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsiooni, kellele makstakse töötasu käesoleva punkti 
assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse suurendamise, koolituse, 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja jagamise, trükiste avaldamise ning mis tahes muude haldus- või 
tehnilise abi meetmetega, mis on otseselt seotud programmi eesmärkide saavutamisega; 
— teadustegevus ja uurimused asjakohastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— kulud, mis on seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja 
liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega.  28.2.2018  ET L 57/625 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 04  (jätkub)  
05 01 04 03  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 05 05 kohased halduskulud.  
05 01 04 04 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuskulud — Mitteoperatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 689 000  4 910 000  3 246 016,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 51, määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 
6 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 58 kohaseid EAFRD vahenditest rahastatavaid tehnilise abi kulusid. Tehniline abi 
hõlmab ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks vajalikke ettevalmistus-, seire-, haldus-, hindamis-, auditeerimis- ja 
kontrollimeetmeid. Assigneeringut võib kasutada eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— teabe levitamine, sealhulgas koostöö ja teabevahetus liidu tasandil ning võrgustike loomine asjaomaste osapooltega, 
— teabe pakkumine, sealhulgas uuringud ja hindamised, 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud, 
— liidu huvide kaitsmisega seotud kulud (seaduslikkus ja korrektsus, pettus, trahvid ja taastavad meetmed), 
— peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu 
palgatud töötajad) seotud kulud kuni 1 850 000 euro ulatuses, samuti koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  L 57/626  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 05 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni programmide toetuskulud  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
05 01 05 01 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 589 136  1 535 400  1 434 999,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
05 01 05 02 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
442 216  433 545  435 791,—  28.2.2018  ET L 57/627 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 05  (jätkub)  
05 01 05 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja 
innovatsiooni programme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudselt muude kui tuumapro- 
grammide rakendamisel, sealhulgas liidu delegatsioonides töötavad koosseisuvälised töötajad.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
05 01 05 03 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
400 000  830 664  350 146,82  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide juhtimise muid halduskulusid, mis on kaudselt seotud muude kui tuumaprogrammide rakendamisega, 
sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muud halduskulud.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
See on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, auditeerimise ja 
järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, töötubade, 
seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste ning koolitus- ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  L 57/628  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 06 Rakendusametid  
05 01 06 01 Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – toetus põllumajanduse edendamise programmist  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 080 000  2 500 000  1 558 376,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta rakendusameti personali- ja halduskulud, mis on seotud ameti tegevusega 
müügiedendusprogrammi alla kuuluvate meetmete haldamisega alates 1. detsembrist 2015.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1144/2014, 22. oktoober 2014, siseturul ja kolmandates riikides 
võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ) nr 3/2008 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 56).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).  
Komisjoni rakendusotsus 2014/927/EL, 17. detsember 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2013/770/EL, et 
muuta nimi Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet nimeks Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toidu- 
küsimuste Rakendusamet (ELT L 363, 18.12.2014, lk 183).  
Komisjoni otsus C(2014) 9594, 19. detsember 2014, millega muudetakse otsust C(2013) 9505 volituste delegeerimise 
osas Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile, et täita ülesandeid, mis on seotud põllumajandussaaduste ja 
toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamisega siseturul ja kolmandates riikides ja otsusega C(2014) 
1269 hõlmatud toiduohutusalaste koolitusmeetmetega, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneer- 
inguid.  28.2.2018  ET L 57/629 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 02  PÕLLUMAJANDUS- 
SEKTORI KONKU- 
RENTSIVÕIME PARAN- 
DAMINE PÕLLUMA- 
JANDUSTURGUDE 
TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  
05 02 01  Teravili  
05 02 01 01  Teravilja eksporditoetus  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 01 02  Teravilja sekkumisladus- 
tamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 01 99  Muud teraviljaga seotud 
meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 02  Riis  
05 02 02 01  Riisi eksporditoetus  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 02 02  Riisi sekkumisladus- 
tamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 02 99  Muud riisiga seotud 
meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 02 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 03  Toetused Euroopa Liidu 
toimimise lepingu I 
lisas nimetamata 
toodetele  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 04  Toiduabiprogrammid  
05 02 04 99  Muud toiduabiprogram- 
midega seotud meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 968,04  – 968,04  
Artikkel 05 02 04 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 968,04  – 968,04  
05 02 05  Suhkur  
05 02 05 01  Suhkru ja isoglükoosi 
eksporditoetus  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 05 03  Tootmistoetus keemi- 
atööstuses kasutatavale 
suhkrule  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 05 08  Suhkru eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 05 99  Muud suhkruga seotud 
meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 05 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/630  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 02 06  Oliiviõli  
05 02 06 03  Oliiviõli eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 100 000,—  – 100 000,—  
05 02 06 05  Kvaliteedi parandamise 
meetmed  2 46 000 000  46 000 000  46 000 000  46 000 000  46 026 264,14  46 026 264,14  100,06  
05 02 06 99  Muud oliiviõliga seotud 
meetmed  2 100 000  100 000  300 000  300 000  62 849,69  62 849,69  62,85  
Artikkel 05 02 06 — 
Vahesumma  46 100 000  46 100 000  46 300 000  46 300 000  45 989 113,83  45 989 113,83  99,76  
05 02 07  Kiutaimed  
05 02 07 02  Linakiu eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 07 03  Puuvill — Riiklikud 
ümberkorralduskavad  2 p.m.  p.m.  6 100 000  6 100 000  6 134 000,—  6 134 000,—  
05 02 07 99  Muud kiutaimedega 
seotud meetmed  2 100 000  100 000  100 000  100 000  0,—  0,—  0  
Artikkel 05 02 07 — 
Vahesumma  100 000  100 000  6 200 000  6 200 000  6 134 000,—  6 134 000,—  6 134,00  
05 02 08  Puu- ja köögiviljad  
05 02 08 03  Tootjate organis- 
atsioonide rakendus- 
fondid  2 472 000 000  472 000 000  455 000 000  455 000 000  862 483 263,71  862 483 263,71  182,73  
05 02 08 11  Tootjarühmadele antav 
abi eeltunnustuse 
saamiseks  2 10 000 000  10 000 000  22 000 000  22 000 000  71 373 084,53  71 373 084,53  713,73  
05 02 08 12  Koolidele puuvilja 
jagamise kava  2 10 000 000  10 000 000  130 000 000  130 000 000  109 915 855,51  109 915 855,51  1 099,16  
05 02 08 99  Muud puu- ja köögivil- 
jadega seotud meetmed  2 39 800 000  39 800 000  54 500 000  54 500 000  128 952 215,11  128 952 215,11  324,00  
Artikkel 05 02 08 — 
Vahesumma  531 800 000  531 800 000  661 500 000  661 500 000  1 172 724 418,86  1 172 724 418,86  220,52  
05 02 09  Viinamarjakasvatus- 
saadused  
05 02 09 08  Veinisektori riiklikud 
toetusprogrammid  2 1 057 000 000  1 057 000 000  1 075 000 000  1 075 000 000  1 027 566 919,35  1 027 566 919,35  97,22  
05 02 09 99  Muud viinamarjakasva- 
tusega seotud meetmed  2 1 000 000  1 000 000  1 000 000  1 000 000  – 435 981,13  – 435 981,13  – 43,60  
Artikkel 05 02 09 — 
Vahesumma  1 058 000 000  1 058 000 000  1 076 000 000  1 076 000 000  1 027 130 938,22  1 027 130 938,22  97,08  28.2.2018  ET L 57/631 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 02 10  Edendamine  
05 02 10 01  Edendusmeetmed — 
Liikmesriikide maksed  2 83 000 000  83 000 000  83 000 000  83 000 000  62 587 884,01  62 587 884,01  75,41  
05 02 10 02  Edendusmeetmed — 
Liidu otsetoetused  2 88 600 000  27 396 000  52 500 000  12 037 000  18 480 225,—  4 133 934,37  15,09  
05 02 10 99  Muud edendamisega 
seotud meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 10 — 
Vahesumma  171 600 000  110 396 000  135 500 000  95 037 000  81 068 109,01  66 721 818,38  60,44  
05 02 11  Muud taimesaadused/ 
meetmed  
05 02 11 03  Humal — Abi tootjaor- 
ganisatsioonidele  2 2 300 000  2 300 000  2 300 000  2 300 000  2 277 000,—  2 277 000,—  99,00  
05 02 11 04  Kõrvalisele asukohale ja 
saarelisele asendile 
vastavate valikmeetmete 
programm (POSEI) 
(välja arvatud otsetoe- 
tused)  2 231 000 000  231 000 000  237 000 000  237 000 000  239 632 322,93  239 632 322,93  103,74  
05 02 11 99  Muud muude taimesaa- 
duste/meetmetega 
seotud meetmed  2 100 000  100 000  100 000  100 000  98 440,65  98 440,65  98,44  
Artikkel 05 02 11 — 
Vahesumma  233 400 000  233 400 000  239 400 000  239 400 000  242 007 763,58  242 007 763,58  103,69  
05 02 12  Piim ja piimatooted  
05 02 12 01  Piima- ja piimatoodete 
toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,01  0,01  
05 02 12 02  Lõssipulbri ladustamise 
meetmed  2 12 000 000  12 000 000  19 000 000  19 000 000  9 125 953,25  9 125 953,25  76,05  
05 02 12 04  Või ja koore ladustamise 
meetmed  2 p.m.  p.m.  9 000 000  9 000 000  9 067 447,10  9 067 447,10  
05 02 12 06  Teatavate juustude 
eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 12 08  Koolipiim  2 22 000 000  22 000 000  75 000 000  75 000 000  64 436 426,78  64 436 426,78  292,89  
05 02 12 09  Humanitaarkriisist 
tingitud erakorraline 
piimatoodete jaotamise 
meede  2 p.m.  6 000 000  p.m.  p.m.  30 000 000,—  24 000 000,—  400,00  
05 02 12 99  Muud piima ja 
piimatoodetega seotud 
meetmed  2 100 000  100 000  504 700 000  504 700 000  323 947 831,52  323 947 831,52  323 947,83  
Artikkel 05 02 12 — 
Vahesumma  34 100 000  40 100 000  607 700 000  607 700 000  436 577 658,66  430 577 658,66  1 073,76  L 57/632  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 02 13  Veise- ja vasikaliha  
05 02 13 01  Veise- ja vasikaliha 
toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  560 013,80  560 013,80  
05 02 13 02  Veise- ja vasikaliha 
ladustamise meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 13 04  Elusloomade toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  4 765,60  4 765,60  
05 02 13 99  Muud veise- ja vasi- 
kalihaga seotud 
meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  29 641 616,57  29 641 616,57  
Artikkel 05 02 13 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  30 206 395,97  30 206 395,97  
05 02 14  Lamba- ja kitseliha  
05 02 14 01  Lamba- ja kitseliha 
eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 14 99  Muud lamba- ja 
kitselihaga seotud 
meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  1 836 787,35  1 836 787,35  
Artikkel 05 02 14 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  1 836 787,35  1 836 787,35  
05 02 15  Sealiha, munad ja 
kodulinnuliha, 
mesindus ja muud 
loomakasvatus- 
saadused  
05 02 15 01  Sealihatoetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 15 02  Sealiha eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  30 816 729,22  30 816 729,22  
05 02 15 04  Munadega seotud 
toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 15 05  Kodulinnulihaga seotud 
toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  30 454,55  30 454,55  
05 02 15 06  Mesinduse eritoetused  2 35 000 000  35 000 000  34 000 000  34 000 000  34 533 998,75  34 533 998,75  98,67  
05 02 15 99  Muud sealiha, kodulin- 
nuliha, munade, 
mesinduse ning muude 
loomakasvatussaa- 
dustega seotud 
meetmed  2 60 000 000  60 000 000  p.m.  p.m.  75 220 629,70  75 220 629,70  125,37  
Artikkel 05 02 15 — 
Vahesumma  95 000 000  95 000 000  34 000 000  34 000 000  140 601 812,22  140 601 812,22  148,00  
05 02 18  Koolikavad  2 188 000 000  188 000 000  200 000  200 000  
Peatükk 05 02 — 
Kogusumma  2 358 100 000  2 302 896 000  2 806 800 000  2 766 337 000  3 184 276 029,66  3 163 929 739,03  137,39  28.2.2018  ET L 57/633 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid selle peatüki iga rea kohta.  
Käesoleva peatüki eelarveassigneeringute kehtestamisel võeti artikli 05 02 08 ning eelkõige punkti 05 02 08 03 puhul 
arvesse 400 000 000 euro suurust summat, mis on pärit tulude koondarvestuse punktist 6 7 0 1.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember 2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise 
turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed (ELT L 346, 20.12.2013, lk 12).  
05 02 01 Teravili  
05 02 01 01 Teravilja eksporditoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artiklite 13 ja 14 kohaselt antavaid teravilja eksporditoetusi.  
05 02 01 02 Teravilja sekkumisladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/634  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 01  (jätkub)  
05 02 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9, 11–16, 19 ja 20 ja määruse (EL) 
nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid (eelkõige varude rahalise väärtuse vähenemisega 
seotud kulusid), mis tulenevad teravilja ostmisest riiklikuks ladustamiseks.  
05 02 01 99 Muud teraviljaga seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta täitmata kulukohustusi ja muid kulusid, mis on seotud määruses (EÜ) nr 
1234/2007, määruses (EL) nr 1308/2013 ja määruses (EL) nr 1370/2013 sätestatud ja teravilja puhul rakendatavate 
sekkumiskavadega, mis ei ole kaetud artikli 05 02 01 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutega.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
05 02 02 Riis  
05 02 02 01 Riisi eksporditoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artiklite 13 ja 14 kohaselt riisi puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 02 02 Riisi sekkumisladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9, 11–16, 19 ja 20 ning määruse 
(EL) nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid, eelkõige varude rahalise väärtuse 
vähenemisega seotud kulusid riiklike riisivarude täiendamisel.  28.2.2018  ET L 57/635 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 02  (jätkub)  
05 02 02 99 Muud riisiga seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulusid, mis on seotud määruses (EÜ) nr 1234/2007, määruses (EL) nr 
1308/2013 ja määruses (EL) nr 1370/2013 sätestatud ja riisi puhul rakendatavate muude sekkumiskavadega, mis ei ole 
kaetud artikli 05 02 02 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutega.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
05 02 03 Toetused Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetamata toodetele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada teatavate alkohoolsete jookidena eksporditava teravilja suhtes määruse 
(EL) nr 1308/2013 artiklites 196–199 ja artiklites 201–204 ning määruse (EL) nr 1370/2013 artiklis 13 sätestatud 
toetusi ning teravilja ja riisi, suhkru ja isoglükoosi, lõssi, või ja munade töötlemisel saadud kauba suhtes määruses (EL) 
nr 510/2014 sätestatud toetusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2014, 16. aprill 2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete 
töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/ 
2009 ja (EÜ) nr 614/2009 (ELT L 150, 20.5.2014, lk 1).  
05 02 04 Toiduabiprogrammid  
05 02 04 99 Muud toiduabiprogrammidega seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  – 968,04  L 57/636  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 04  (jätkub)  
05 02 04 99  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada mis tahes täitmata kulukohustusi, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 
1234/2007 artikli 27 kohaldamisest toidu suhtes, mida tarnitakse sekkumisvarudest, ja toodete suhtes, mida saadakse 
liidu turult ja suunatakse kindlaksmääratud organisatsioonidele, kes jaotavad neid liidus enim puudust kannatavatele 
isikutele.  
05 02 05 Suhkur  
05 02 05 01 Suhkru ja isoglükoosi eksporditoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitele 196–199 ja artiklitele 
201–204 ning määruse (EL) nr 1370/2013 artiklile 13 suhkru ja isoglükoosi puhul antavaid eksporditoetusi ning 
vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 27 antud toetuste täitmata kulukohustusi, sealhulgas toetuste puhul, mis 
on seotud puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatava suhkruga vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklitele 16 ja 18.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/96, 28. oktoober 1996, töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse 
kohta (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/2001, 19. juuni 2001, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 
30.6.2001, lk 1).  
05 02 05 03 Tootmistoetus keemiatööstuses kasutatavale suhkrule  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/637 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 05  (jätkub)  
05 02 05 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta täitmata kulukohustusi, mis on seotud tööstuslikule suhkrule määruse (EL) 
nr 1308/2013 artikli 129 ja määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 8 kohaselt antava tootmistoetusega ning keemiatöös- 
tusele määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 97 kohaselt antava toetusega.  
05 02 05 08 Suhkru eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt suhkru puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 05 99 Muud suhkruga seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EÜ) nr 1234/2007, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/ 
2013 kohaseid muid kulusid suhkru puhul ning määruse (EÜ) nr 1260/2001, määruse (EÜ) nr 318/2006 ja määruse 
(EÜ) nr 320/2006 kohaldamisest tulenevaid muid täitmata kulukohustusi, sealhulgas neis tehtud parandusi, mida ei 
rahastata artikli 05 02 05 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest. Kõnealused täitmata kulukohustused 
hõlmavad eelkõige vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõike 4 esimesele lõigule Prantsuse ülemeredepartem- 
angudes toodetud toorsuhkru müügi toetusmeetmetega seotud võimalikke täitmata kulukohustusi ning määruse (EÜ) nr 
1260/2001 artikli 7 lõike 4 teise lõigu, artikli 33 lõike 2 ja artikli 38 kohase rafineerimistööstuse kohandusabi 
rahastamise kuludega seotud võimalikke täitmata kulukohustusi. Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud 
erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b 
ja artiklile 221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/2001, 19. juuni 2001, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 
30.6.2001, lk 1).  L 57/638  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 05  (jätkub)  
05 02 05 99  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006, 20. veebruar 2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 
28.2.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
05 02 06 Oliiviõli  
05 02 06 03 Oliiviõli eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  – 100 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt oliiviõli puhul antava eraladustusabi kulusid.  
05 02 06 05 Kvaliteedi parandamise meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
46 000 000  46 000 000  46 026 264,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 29–31 kohaselt tootjaorganis- 
atsioonidele antava abiga seotud kulusid.  
05 02 06 99 Muud oliiviõliga seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  300 000  62 849,69  28.2.2018  ET L 57/639 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 06  (jätkub)  
05 02 06 99  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 kohaseid oliiviõliga seotud selliseid muid 
kulusid ning määruste nr 136/66/EMÜ, (EÜ) nr 865/2004 ja (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamisest tulenevaid muid 
täitmata kulukohustusi, mida ei rahastata artikli 05 02 06 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest. 
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) 
nr 1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
05 02 07 Kiutaimed  
05 02 07 02 Linakiu eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt linakiu puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 07 03 Puuvill — Riiklikud ümberkorralduskavad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  6 100 000  6 134 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kavadega seotud täitmata kulukohustusi kooskõlas määruse (EL) nr 
1307/2013 artikli 66 lõikega 2.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).  L 57/640  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 07  (jätkub)  
05 02 07 99 Muud kiutaimedega seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  100 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kraasimata ja kammimata puuvilla puhul määruse (EÜ) nr 1051/2001 
kohaselt antava abiga seotud täitmata kulukohustusi ning muid kiutaimedega seotud kulusid, sealhulgas määruste (EÜ) 
nr 1234/2007 ja (EL) nr 1308/2013 kohaselt lina- ja kanepikiu puhul antava töötlemisabiga seotud täitmata 
kulukohustusi, mis ei ole kaetud artikli 05 02 07 muude punktide assigneeringutega.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1050/2001, 22. mai 2001, millega kohandatakse kuuendat korda Kreeka ühinemisaktile 
lisatud protokolliga nr 4 kehtestatud puuvilla abisüsteemi (EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1051/2001, 22. mai 2001, puuvilla tootmistoetuste kohta (EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3).  
05 02 08 Puu- ja köögiviljad  
05 02 08 03 Tootjate organisatsioonide rakendusfondid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
472 000 000  455 000 000  862 483 263,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu osalust tootjaorganisatsioonidele mõeldud rakendusfondide 
rahastamises vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitele 32–38 ja 152–160.  
05 02 08 11 Tootjarühmadele antav abi eeltunnustuse saamiseks  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 000 000  22 000 000  71 373 084,53  28.2.2018  ET L 57/641 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 08  (jätkub)  
05 02 08 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eeltunnustatud tootjarühmadele antud toetustega seotud kulude rahastamiseks vastavalt 
määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki IVa jao I alajaole.  
05 02 08 12 Koolidele puuvilja jagamise kava  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 000 000  130 000 000  109 915 855,51  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 22–25 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 5 kohaselt kuni kooliaastani 2016/2017 koolidele puuvilja jagamise kavale 
antava liidu toetusega, eelistades kohalikku ja/või kodumaist päritolu toodangut.  
05 02 08 99 Muud puu- ja köögiviljadega seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
39 800 000  54 500 000  128 952 215,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 ja määruse (EL) nr 1370/2013 kohaseid 
muid kulusid puu- ja köögiviljade puhul ning määruste (EÜ) nr 399/94, (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96, (EÜ) nr 
2202/96, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamisest tulenevaid muid täitmata kulukohustusi, mida ei 
rahastata artikli 05 02 08 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  L 57/642  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 09 Viinamarjakasvatussaadused  
05 02 09 08 Veinisektori riiklikud toetusprogrammid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 057 000 000  1 075 000 000  1 027 566 919,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 39–54 kohaselt veinisektori 
toetusprogrammidega seotud kulusid.  
05 02 09 99 Muud viinamarjakasvatusega seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 000 000  1 000 000  – 435 981,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EMÜ) nr 822/87, (EÜ) nr 1493/1999, (EÜ) nr 479/2008, 
(EMÜ) nr 1234/2007 ja (EL) nr 1308/2013 kohaldamisest tulenevaid täitmata kulukohustusi, mida ei rahastata artikli 
05 02 09 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 822/87, 16. märts 1987, veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 84, 27.3.1987, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1493/1999, 17. mai 1999, veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2008, 29. aprill 2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust (ELT L 148, 6.6.2008, lk 1).  
05 02 10 Edendamine  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008, 17. detsember 2007, põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügieden- 
dusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides (ELT L 3, 5.1.2008, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/643 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 10  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1144/2014, 22. oktoober 2014, siseturul ja kolmandates riikides 
võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ) nr 3/2008 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 56).  
05 02 10 01 Edendusmeetmed — Liikmesriikide maksed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
83 000 000  83 000 000  62 587 884,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et kaasrahastada määruste (EÜ) nr 3/2008 ja (EL) nr 1144/2014 kohaselt 
liikmesriikide poolt rakendatavaid müügiedendusprogramme, mis on seotud põllumajandussaaduste ja -toodete ning 
nende tootmismeetodite ning põllumajanduslike toiduainetega.  
05 02 10 02 Edendusmeetmed — Liidu otsetoetused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
88 600 000  27 396 000  52 500 000  12 037 000  18 480 225,—  4 133 934,37  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada otseselt komisjoni korraldatavat edendustegevust, samuti määruste 
(EÜ) nr 3/2008 ja (EL) nr 1144/2014 kohaste müügiedendusprogrammide rakendamiseks vajaliku tehnilise abi 
meetmeid, nt ettevalmistus-, seire-, hindamis-, kontrolli-, järelevalve- ja juhtimismeetmeid.  
05 02 10 99 Muud edendamisega seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EÜ) nr 3/2008 ja (EL) nr 1144/2014 kohaseid muid kulusid, 
mida ei rahastata artikli 05 02 10 teiste punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  L 57/644  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 11 Muud taimesaadused/meetmed  
05 02 11 03 Humal — Abi tootjaorganisatsioonidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 300 000  2 300 000  2 277 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 58, 59 ja 60 kohaselt 
humalasektori tootjaorganisatsioonidele antavat abi.  
05 02 11 04 Kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm (POSEI) (välja arvatud otsetoetused)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
231 000 000  237 000 000  239 632 322,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud määruste (EL) nr 228/2013 ja (EL) nr 229/ 
2013 kohaldamisega, ning mistahes täitmata kulukohustusi, mis tulenevad POSEI programmi ja Egeuse mere saari 
käsitlevate õigusaktide rakendamisest määruste (EÜ) nr 247/2006 ja (EÜ) nr 1405/2006 kohaselt.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006, 18. september 2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte 
põllumajanduse toetamiseks (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 
(ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 229/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 
20.3.2013, lk 41).  28.2.2018  ET L 57/645 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 11  (jätkub)  
05 02 11 99 Muud muude taimesaaduste/meetmetega seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  100 000  98 440,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada mis tahes täitmata kulukohustusi ja muid kulusid, mis on seotud 
määruste (EMÜ) nr 2075/92, (EÜ) nr 1786/2003, (EÜ) nr 1234/2007 ja (EL) nr 1308/2013 kohaste muude taimesaa- 
duste/meetmetega ja mida ei rahastata artikli 05 02 11 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2075/92, 30. juuni 1992, toortubakaturu ühise korralduse kohta (EÜT L 215, 30.7.1992, 
lk 70).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1786/2003, 29. september 2003, kuivsöödaturu ühise korralduse kohta 
(ELT L 270, 21.10.2003, lk 114).  
05 02 12 Piim ja piimatooted  
05 02 12 01 Piima- ja piimatoodete toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 13 kohaselt piima ja piimatoodete puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 12 02 Lõssipulbri ladustamise meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
12 000 000  19 000 000  9 125 953,25  L 57/646  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 12  (jätkub)  
05 02 12 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9, 11–16, 19 ja 20 ning 
määruse (EL) nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid (eelkõige varude rahalise väärtuse 
vähenemisega seotud kulusid), mis tulenevad lõssipulbri ostmisest riiklikuks ladustamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse 
(EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt lõssipulbri puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 12 04 Või ja koore ladustamise meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  9 000 000  9 067 447,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt või ja koore puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9, 11–16, 19 ja 20 ning 
määruse (EL) nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid (eelkõige varude rahalise väärtuse 
vähenemisega seotud kulusid), mis tulenevad või ja koore ostmisest riiklikuks ladustamiseks.  
05 02 12 06 Teatavate juustude eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt teatavate juustude puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  28.2.2018  ET L 57/647 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 12  (jätkub)  
05 02 12 08 Koolipiim  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
22 000 000  75 000 000  64 436 426,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud liidu toetusega, mida antakse õppeasutuste 
varustamiseks teatavate õpilastele mõeldud piimatoodetega kuni kooliaastani 2016/2017 vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 26–28 ja määruse (EL) nr 1370/2013 artiklile 6, eelistades kohalikku ja/või kodumaist päritolu 
toodangut.  
05 02 12 09 Humanitaarkriisist tingitud erakorraline piimatoodete jaotamise meede  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  6 000 000  p.m.  p.m.  30 000 000,—  24 000 000,—  
Märkused  
Osana liidu piimandustoodete turu tasakaalu taastamiseks võetavatest erakorralistest meetmetest on assigneeringust 
kavas rahastada täitmata kulukohustused, mis on seotud liidust pärit piimatoodete jagamisega kolmandatele riikidele 
määruse (EÜ) nr 1257/96, eriti selle artiklite 1 ja 6 kohaselt antava liidu humanitaarabi raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
05 02 12 99 Muud piima ja piimatoodetega seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  504 700 000  323 947 831,52  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EÜ) nr 2330/98, (EÜ) nr 1234/2007 ja (EL) nr 1233/2009 
kohaselt piimasektoris võetavate meetmetega seotud muid täitmata kulukohustusi ning asjaomases sektoris määruste 
(EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/2013 kohaldamisest tulenevaid muid kulusid, mida ei rahastata artikli 05 02 12 
muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  L 57/648  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 12  (jätkub)  
05 02 12 99  (jätkub)  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 219–221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2330/98, 22. oktoober 1998, millega nähakse ette hüvitise pakkumine teatavatele piima ja 
piimatoodete tootjatele, kelle tegevusele on ajutiselt seatud piirangud (EÜT L 291, 30.10.1998, lk 4).  
05 02 13 Veise- ja vasikaliha  
05 02 13 01 Veise- ja vasikaliha toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  560 013,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–204 ning määruse (EL) nr 
1370/2013 artikli 13 kohaselt veise- ja vasikaliha puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 13 02 Veise- ja vasikaliha ladustamise meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8–10 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt veise- ja vasikaliha puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8–16, 19 ja 20 ning määruse 
(EL) nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid (eelkõige varude rahalise väärtuse 
vähenemisega seotud kulusid), mis tulenevad veise- ja vasikaliha ostmisest riiklikuks ladustamiseks.  28.2.2018  ET L 57/649 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 13  (jätkub)  
05 02 13 04 Elusloomade toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  4 765,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–204 ning määruse (EL) nr 
1370/2013 artikli 13 kohaselt elusloomade puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 13 99 Muud veise- ja vasikalihaga seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  29 641 616,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/2013 kohaselt veise- ja 
vasikalihasektoris võetavate meetmetega seotud muid kulusid ning määruste (EÜ) nr 1254/1999 ja (EÜ) nr 1234/2007 
kohaldamisest tulenevaid mis tahes muid täitmata kulukohustusi, mida ei rahastata artikli 05 02 13 muude punktide 
jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada komisjoni 19. aprilli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 716/96 
(veiselihaturu erakorraliste toetusmeetmete kasutuselevõtu kohta Ühendkuningriigis) (EÜT L 99, 20.4.1996, lk 14) 
kohaldamisest tulenevaid mis tahes täitmata kulukohustusi.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 219–221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1254/1999, 17. mai 1999, veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta (EÜT L 263, 
18.10.2000, lk 34).  L 57/650  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 14 Lamba- ja kitseliha  
05 02 14 01 Lamba- ja kitseliha eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8–10 ja 17–21 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt lamba- ja kitseliha puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 14 99 Muud lamba- ja kitselihaga seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  1 836 787,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/2013 kohaselt lamba- ja 
kitselihasektoris võetavate meetmetega seotud muid kulusid ja määruste (EÜ) nr 2529/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 
kohaldamisest tulenevaid mis tahes muid täitmata kulukohustusi, mida ei rahastata artikli 05 02 14 muude punktide 
jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 219–221.  
05 02 15 Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused  
05 02 15 01 Sealihatoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 13 kohaselt sealiha puhul antavaid eksporditoetusi.  28.2.2018  ET L 57/651 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 15  (jätkub)  
05 02 15 02 Sealiha eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  30 816 729,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt sealiha puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 15 04 Munadega seotud toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 13 kohaselt munade puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 15 05 Kodulinnulihaga seotud toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  30 454,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 13 kohaselt munade puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 15 06 Mesinduse eritoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
35 000 000  34 000 000  34 533 998,75  L 57/652  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 15  (jätkub)  
05 02 15 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 55–57 kohaselt riiklike 
mesindusprogrammidega seotud kulusid.  
05 02 15 99 Muud sealiha, kodulinnuliha, munade, mesinduse ning muude loomakasvatussaadustega seotud meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 000 000  p.m.  75 220 629,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/2013 kohaselt sea- ja 
linnuliha, munade, mesindussaaduste ja muude loomsete toodete sektoris võetavate meetmetega seotud mis tahes muid 
kulusid ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamisest tulenevaid mis tahes muid täitmata kulukohustusi, mida ei 
rahastata artikli 05 02 15 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 219–221.  
05 02 18 Koolikavad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
188 000 000  200 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide 
ning piima jaotamise toetuskavaga vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitele 22–25 ja määruse (EL) nr 1370/ 
2013 artiklitele 5 ja 6, eelistades kohalikku ja/või kodumaist päritolu toodangut.  28.2.2018  ET L 57/653 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
05 03  OTSETOETUSED, MIS ON ETTE 
NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTE- 
VÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDA- 
MISEKS JA VARIEERUVUSE VÄHENDA- 
MISEKS NING KESKKONNA- JA KLII- 
MAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  
05 03 01  Tootmiskohustusega sidumata otse- 
toetused  
05 03 01 01  Ühtne otsemaksete kava (SPS)  2 19 000 000  45 000 000  43 415 839,61  228,50  
05 03 01 02  Ühtse pindalatoetuse kava (SAPS)  2 4 162 000 000  4 101 000 000  4 032 384 138,30  96,89  
05 03 01 07  Ümberjaotatavad maksed  2 1 666 000 000  1 609 000 000  1 237 072 840,62  74,25  
05 03 01 10  Põhitoetuskava  2 16 326 100 000  15 296 000 000  17 857 575 117,98  109,38  
05 03 01 11  Kliimat ja keskkonda säästvate põlluma- 
jandustavade toetus  2 11 739 000 000  11 696 000 000  11 716 398 919,17  99,81  
05 03 01 12  Looduslikust eripärast tingitud piir- 
angutega alade toetus  2 5 000 000  3 000 000  2 794 447,32  55,89  
05 03 01 13  Noorte põllumajandustootjate toetus  2 391 000 000  441 000 000  317 040 646,08  81,08  
05 03 01 99  Muud (tootmiskohustusega sidumata 
otsetoetused)  2 1 000 000  800 000  – 2 590 666,37  – 259,07  
Artikkel 05 03 01 — Vahesumma  34 309 100 000  33 191 800 000  35 204 091 282,71  102,61  
05 03 02  Muud otsetoetused  
05 03 02 40  Puuvilla eritoetus  2 242 000 000  246 000 000  243 860 903,65  100,77  
05 03 02 44  Eritoetus (määruse (EÜ) nr 73/2009 
artikkel 68) — Tootmiskohustusega 
seotud otsetoetused  2 2 000 000  6 000 000  5 439 735,57  271,99  
05 03 02 50  POSEI programm — Euroopa Liidu 
abiprogrammid  2 420 000 000  411 000 000  410 729 109,57  97,79  
05 03 02 52  POSEI programm — Egeuse mere väike- 
saared  2 17 000 000  17 000 000  16 059 011,72  94,46  
05 03 02 60  Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud 
toetuskava  2 3 993 000 000  3 988 000 000  3 800 556 914,57  95,18  
05 03 02 61  Väikepõllumajandustootjate kava  2 1 224 000 000  1 347 000 000  907 708 038,16  74,16  
05 03 02 99  Muud (otsetoetused)  2 2 000 000  4 300 000  324 149,31  16,21  
Artikkel 05 03 02 — Vahesumma  5 900 000 000  6 019 300 000  5 384 677 862,55  91,27  L 57/654  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
05 03 03  Täiendavad toetussummad  2 100 000  100 000  5 539,14  5,54  
05 03 09  Põllumajandustootjatele makstavate 
otsetoetuste hüvitamine assigneering- 
utest, mis kanti üle tulenevalt finants- 
distsipliini kohaldamisest  2 p.m.  p.m.  395 356 762,64  
05 03 10  Põllumajandussektori kriisireserv  2 459 500 000  450 500 000  0,—  0  
Peatükk 05 03 — Kogusumma  40 668 700 000  39 661 700 000  40 984 131 447,04  100,78  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artiklile 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel 
eraldada täiendavaid assigneeringuid selle peatüki iga rea kohta.  
Käesoleva peatüki eelarveassigneeringute kehtestamisel võeti artikli 05 03 01 ning eelkõige punkti 05 03 01 10 puhul 
arvesse 1 075 900 000 euro suurust summat, mis on pärit tulude koondarvestuse punktidest 6 7 0 1, 6 7 0 2 ja 
6 7 0 3.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003, 29. september 2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames 
kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse 
määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 
1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001 (ELT L 270, 
21.10.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009, 19. jaanuar 2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames 
põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandus- 
tootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 671/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste kohaldamisega (ELT L 204, 31.7.2012, 
lk 11).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).  28.2.2018  ET L 57/655 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).  
05 03 01 Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused  
05 03 01 01 Ühtne otsemaksete kava (SPS)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
19 000 000  45 000 000  43 415 839,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühtse otsemaksete kava kohaste seni täitmata kulukohustuste rahastamiseks vastavalt 
määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotisele ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotisele.  
05 03 01 02 Ühtse pindalatoetuse kava (SAPS)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 162 000 000  4 101 000 000  4 032 384 138,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühtse pindalatoetuse kava kohaseid kulusid vastavalt määruse (EL) nr 
1307/2013 III jaotise 1. peatüki 4. jaole, samuti määruse (EÜ) nr 73/2009 V jaotise, määruse (EÜ) nr 1782/2003 IVa 
jaotise ning 2003. ja 2005. aasta ühinemisaktide kohaste ühtse pindalatoetuse kavade mis tahes täitmata kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, 
Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate 
muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33), eriti selle II lisa „Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri“ punkti 
6A alapunkt 26, kohandatud nõukogu otsusega 2004/281/EÜ (ELT L 93, 30.3.2004, lk 1).  
Akt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste 
kohta , eriti selle III lisa „Ühinemisakti artiklis 19 osutatud nimekiri“ (ELT L 157, 21.6.2005, lk 203).  L 57/656  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 01  (jätkub)  
05 03 01 07 Ümberjaotatavad maksed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 666 000 000  1 609 000 000  1 237 072 840,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 2. peatüki kohaseid 
ümberjaotava toetusega seotud kulusid, samuti määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 72a ja 125a kohaselt 2014. aasta 
kohta ette nähtud ümberjaotava toetuse osas täitmata kulukohustusi.  
05 03 01 10 Põhitoetuskava  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
16 326 100 000  15 296 000 000  17 857 575 117,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud põhitoetuskava kohaste kulude rahastamiseks vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III 
jaotise 1. peatükile.  
05 03 01 11 Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 739 000 000  11 696 000 000  11 716 398 919,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude rahastamiseks, mis on seotud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajan- 
dustavade toetusega vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatükile.  
05 03 01 12 Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 000 000  3 000 000  2 794 447,32  28.2.2018  ET L 57/657 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 01  (jätkub)  
05 03 01 12  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude rahastamiseks, mis on seotud looduslikust eripärast tingitud piirangutega 
alade toetusega vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 4. peatükile.  
05 03 01 13 Noorte põllumajandustootjate toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
391 000 000  441 000 000  317 040 646,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude rahastamiseks, mis on seotud noorte põllumajandustootjate toetusega 
vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 5. peatükile.  
05 03 01 99 Muud (tootmiskohustusega sidumata otsetoetused)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 000 000  800 000  – 2 590 666,37  
Märkused  
Endised punktid 05 03 01 03, 05 03 01 04, 05 03 01 05, 05 03 01 06 ja 05 03 01 99  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada muude tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste kulusid, mis ei ole 
kaetud artikli 05 03 01 teiste punktidega, samuti määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklites 8 ja 40 ning määruse (EL) 
nr 1307/2013 artiklites 6 ja 7 sätestatud ülemmäärade mittejärgimisest johtuvate korrektsioonidega seonduvaid 
kulusid, mida ei saa kanda ühelegi teisele artikli 05 03 01 eelarvereale.  
05 03 02 Muud otsetoetused  
05 03 02 40 Puuvilla eritoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
242 000 000  246 000 000  243 860 903,65  L 57/658  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 40  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 2. peatüki kohase puuvilla 
eritoetusega seotud kulusid, samuti selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 6. jao ja määruse 
(EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10a. peatüki kohase puuvilla eritoetuse osas mis tahes täitmata kulukohustusi.  
05 03 02 44 Eritoetus (määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 68) — Tootmiskohustusega seotud otsetoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 000 000  6 000 000  5 439 735,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 68 sätestatud ning eelkõige selle 
lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning lõike 1 punktides b ja e osutatud tootmiskohustusega seotud eritoetuse 
osas mis tahes täitmata kulukohustusi.  
05 03 02 50 POSEI programm — Euroopa Liidu abiprogrammid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
420 000 000  411 000 000  410 729 109,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada otsetoetusi, mis on seotud programmidega, mis hõlmavad erimeetmeid 
kohaliku põllumajandustootmise abistamiseks liidu äärepoolseimates piirkondades vastavalt määrusele (EL) nr 228/ 
2013, ning mis tahes täitmata kulukohustuste rahastamiseks, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 247/2006 III jaotise 
kohaldamisest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 
(ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).  28.2.2018  ET L 57/659 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 52 POSEI programm — Egeuse mere väikesaared  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
17 000 000  17 000 000  16 059 011,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta otsetoetuste kulusid, mis tulenevad määruse (EL) nr 229/2013 rakenda- 
misest, ning täitmata kulukohustuste rahastamiseks, mis tulenevad määruste (EMÜ) nr 2019/93 ja (EÜ) nr 1405/2006 
kohaldamisest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2019/93, 19. juuli 1993, väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandus- 
saaduste suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta (EÜT L 184, 27.7.1993, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006, 18. september 2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte 
põllumajanduse toetamiseks ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 229/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 
20.3.2013, lk 41).  
05 03 02 60 Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetuskava  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 993 000 000  3 988 000 000  3 800 556 914,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuskava kohaste kulude rahastamiseks vastavalt 
määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 1. peatükile.  
05 03 02 61 Väikepõllumajandustootjate kava  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 224 000 000  1 347 000 000  907 708 038,16  L 57/660  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 61  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud väikepõllumajandustootjate kava kohaste kulude rahastamiseks vastavalt määruse (EL) 
nr 1307/2013 V jaotisele.  
05 03 02 99 Muud (otsetoetused)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 000 000  4 300 000  324 149,31  
Märkused  
Endised punktid 05 03 02 06, 05 03 02 07, 05 03 02 13, 05 03 02 14, 05 03 02 28 ja 05 03 02 99  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada muude otsetoetuste kulusid, mis ei ole kaetud artikli 05 03 02 teiste 
punktide assigneeringutega, ning selleks, et rahastada korrektsioonidega seonduvaid kulusid, mida ei saa kanda ühelegi 
teisele eelarvereale. Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklites 8 ja 40 
sätestatud ülemmäärade mittejärgimisest johtuvate korrektsioonidega seonduvaid kulusid, mida ei saa kanda ühelegi 
teisele artikli 05 03 02 eelarvereale. Sellest võidakse eelkõige rahastada ka järgmisi täitmata kulukohustusi: 
— täiendav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 8. peatükile; 
— kikerherneste, läätsede ja vikisortide puhul põllukultuuride säilitamiseks makstav hektaritoetus vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 13. peatükile; 
— kuivsööda puhul makstav üleminekutoetus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1782/2003; 
— mittetavapärastes tootmispiirkondades kõva nisu eest makstav täiendav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 
IV jaotise 10. peatükile; 
— veiseliha puhul täiendavalt makstav sesoonsustoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatükile; 
— veiseliha puhul täiendavalt makstav ekstensiivistamistoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. 
peatükile; 
— veiselihatootjatele makstav lisatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 133; 
— lamba- ja kitsekasvatussektoris makstav lisatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatükile; 
— piimatootjatele antav piimakarjatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 7. peatükile;  28.2.2018  ET L 57/661 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 99  (jätkub)  
— piimatootjatele antavad täiendavad lisatasud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 7. peatükile; 
— banaanide tasandustoetus vastavalt määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklile 12; 
— üleminekuabi suhkrupeedikasvatajatele vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise peatükile 10e; 
— eurol põhineva valuutakorra kehtestamine põllumajanduses vastavalt määrusele (EÜ) nr 2799/98; 
— kuivatatud viinamarjade puhul makstav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklile 7; 
— energeetiliste põllukultuuride tootjatele makstav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. 
peatükile; 
— teravilja, õlitaimede, valgurikaste taimede, rohusilo ja maa tootmisest kõrvaldamise puhul makstav pindalatoetus 
vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükile; 
— traditsioonilistes tootmispiirkondades kõva nisu tootjatele hektari kohta makstav täiendav toetus vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükile; 
— seemnete tootmise puhul makstav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 5. jaole; 
— veiseliha puhul täiendavalt makstav eritoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jaole; 
— vasikate tapatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jaole; 
— täiskasvanud veiste tapatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jaole; 
— kartulitärklise valmistamiseks ette nähtud kartulite kasvatajatele makstav tootmistoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 
73/2009 IV jaotise 1. peatüki 2. jaole; 
— riisi puhul makstav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 1. jaole; 
— oliivisalude toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10b. peatükile; 
— toortubakat tootvatele põllumajandustootjatele makstav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 
peatükile 10c; 
— humala pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10d. peatükile;  L 57/662  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 99  (jätkub)  
— kõva nisu puhul makstav eritoetus kvaliteedi eest vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükile; 
— valgurikaste taimede tootmise puhul makstav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 3. 
jaole; 
— pähklite tootmise puhul makstav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 4. jaole; 
— tomateid tootvatele põllumajandustootjatele makstav üleminekutoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 54 
lõikele 1 ja artikli 128 lõikele 1 ning marjade puhul makstav üleminekutoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 
IV jaotise 1. peatüki 9. jaole; 
— äärepoolseimate piirkondade otsetoetused vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 70 lõike 1 punktile b ja neile 
piirkondadele enne 2006. aastat eraldatud otsetoetused; 
— teatavate põllumajanduslike tootmisviiside ja kvaliteetse tootmise puhul makstav toetus vastavalt määruse (EÜ) 
nr 73/2009 artikli 72 lõikele 3; 
— suhkrupeedi- ja suhkrurootootjate toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 7. jaole; 
— üht või mitut puu- või köögivilja, kuid mitte tomateid tootvatele põllumajandustootjatele makstav üleminekutoetus 
vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 54 lõikele 2 ja artikli 128 lõikele 2. 
— määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jao ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatüki kohased 
ammlehmatoetused, 
— määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jao ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatüki kohased 
täiendavad riiklikud ammlehma pidamise toetused, 
— määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 10. jao ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatüki kohased 
ute- ja kitsetoetused, 
— vähem soodsate või mägiste piirkondade lamba- või kitselihatootjatele ute või kitse kohta antavad eritoetused 
vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 10. jaole ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 11. 
peatükile, 
— siidiussikasvatajatele antav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 111.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 404/93, 13. veebruar 1993, banaanituru ühise korralduse kohta (EÜT L 47, 25.2.1993, 
lk 1).  28.2.2018  ET L 57/663 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 99  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/96, 28. oktoober 1996, töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse 
kohta (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2799/98, 15. detsember 1998, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valu- 
utakord (EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
05 03 03 Täiendavad toetussummad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  100 000  5 539,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 12 kohaste tasumata maksete rahastamiseks.  
05 03 09 Põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste hüvitamine assigneeringutest, mis kanti üle tulenevalt 
finantsdistsipliini kohaldamisest  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  395 356 762,64  
Märkused  
See artikkel ei hõlma uusi assigneeringuid, vaid on ette nähtud selleks, et siia saaks paigutada summad, mida võib 
finantsmääruse artikli 169 lõike 3 kohaselt üle kanda eelmisel aastal finantsdistsipliini kohaldamisest tulenevalt 
kahandatud otsetoetuste hüvitamiseks. Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt peavad liikmesriigid 
maksma assigneeringud tagasi lõplikele vahendite saajatele, kelle suhtes sellel eelarveaastal, millesse assigneeringud üle 
kantakse, kohaldatakse finantsdistsipliini vastavalt kõnealuse määruse artikli 26 lõigetele 1–4.  L 57/664  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 10 Põllumajandussektori kriisireserv  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
459 500 000  450 500 000  0,—  
Märkused  
Kriisireservi artikli assigneering on ette nähtud selleks, et katta selliste meetmete kulusid, mida on vaja põllumajan- 
duslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriiside korral.  
Kriisireserv luuakse nii, et iga aasta alguses kahandatakse otsetoetusi (peatükk 05 03) vastavalt määruse (EL) nr 1306/ 
2013 artiklites 25 ja 26 ning määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 8 sätestatud finantsdistsipliini mehhanismidele. Kui 
komisjon peab vajalikuks kooskõlas asjaomase õigusaktiga kriisireservi kasutada, siis esitab ta Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule ettepaneku, et sellest reservist tehtaks ülekanne asjakohastele eelarveridadele, et rahastada vajalikuks 
peetavaid meetmeid. Igale komisjoni tehtud kriisireservi kasutamise ettepanekule peab eelnema assigneeringute 
ümberjaotamise võimaluste uurimine. Eelarveaasta lõpus kantakse kõik kriisireservi summad, mida kriisimeetmete 
rahastamiseks ei kasutatud, määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt proportsionaalsuse põhimõtet 
järgides tagasi lõplikele vahendite saajatele. Kõik artikli 05 03 09 raames toimuvad hüvitamised tehakse assigneering- 
utest, mis kanti üle eelmisest finantsaastast.  
Kriisireservi moodustamiseks tehtud ümberpaigutused ja kriisireservist põllumajanduse otsetoetuste eelarveridadele 
tehtud tagasimaksed tuleb teha kooskõlas finantsmäärusega.  
Alusaktid  
2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 
eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/665 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 04  MAAELU AREN- 
DAMINE  
05 04 01  EAGGFi tagatis- 
rahastu raames 
maaelu arenda- 
miseks võetud 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Programmitöö 
periood 2000–2006  
05 04 01 14  EAGGFi tagatis- 
rahastu raames 
maaelu arendamiseks 
võetud meetmete 
lõpuleviimine — 
Programmitöö 
periood 2000–2006  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 1 048 601,05  – 1 048 601,05  
Artikkel 05 04 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 1 048 601,05  – 1 048 601,05  
05 04 03  Muude meetmete 
lõpuleviimine  
05 04 03 02  Taimede ja loomade 
geneetilised ressursid 
— Varasemate 
meetmete lõpule- 
viimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 04 03 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 04 05  Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajan- 
dusfondist (EAFRD) 
maaelu arenda- 
miseks võetud 
meetmete lõpule- 
viimine 
(2007–2013)  
05 04 05 01  Maaelu arengu 
programmid  2 p.m.  p.m.  p.m.  500 000 000  1 218 266,83  4 495 770 024,93  
05 04 05 02  Operatiivne tehniline 
abi 2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 04 05 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  500 000 000  1 218 266,83  4 495 770 024,93  
05 04 51  Maaelu arendamine 
EAGGFi arendusra- 
hastust — 
Programmitöö 
periood enne 2000. 
aastat  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/666  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 04 52  Maaelu arendamine 
EAGGFi arendusra- 
hastust ja EAGGFi 
tagatisrahastu 
raames maaelu aren- 
damiseks võetud 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Programmitöö 
periood 2000–2006  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  7 437 217,61  47 847 565,26  
05 04 60  Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajan- 
dusfond — EAFRD 
(2014–2020)  
05 04 60 01  Maaelu säästva 
arengu edendamine, 
territoriaalselt ja 
keskkonnaalaselt 
tasakaalustatuma, 
kliimasõbralikuma 
ning innovaatilisema 
liidu põllumajandus- 
sektori kujundamine  2 14 346 899 509  11 822 000 000  14 337 026 697  9 902 000 000  18 649 599 495,—  7 809 874 919,55  66,06  
05 04 60 02  Operatiivne tehniline 
abi 2 20 770 000  21 037 093  17 022 000  19 022 443  21 992 630,12  12 813 822,07  60,91  
05 04 60 03  Operatiivne tehniline 
abi, mida liikmesriigi 
taotlusel haldab 
komisjon  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 04 60 04  Euroopa solidaarsus- 
korpus – Toetus 
Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajan- 
dusfondist (EAFRD)  2 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  1 800 000  1 350 000  
1 800 000  1 350 000  
Artikkel 05 04 60 — 
Vahesumma  14 367 669 509  11 843 037 093  14 354 048 697  9 921 022 443  18 671 592 125,12  7 822 688 741,62  66,05  
Reservid (40 02 41)  1 800 000  1 350 000  
14 369 469 509  11 844 387 093  14 354 048 697  9 921 022 443  18 671 592 125,12  7 822 688 741,62  
Peatükk 05 04 — 
Kogusumma  14 367 669 509  11 843 037 093  14 354 048 697  10 421 022 443  18 679 199 008,51  12 365 257 730,76  104,41  
Reservid (40 02 41)  1 800 000  1 350 000  
14 369 469 509  11 844 387 093  14 354 048 697  10 421 022 443  18 679 199 008,51  12 365 257 730,76  28.2.2018  ET L 57/667 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 01 EAGGFi tagatisrahastu raames maaelu arendamiseks võetud meetmete lõpuleviimine — Programmitöö periood 
2000–2006  
05 04 01 14 EAGGFi tagatisrahastu raames maaelu arendamiseks võetud meetmete lõpuleviimine — Programmitöö periood 
2000–2006  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  – 1 048 601,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liikmesriikide selliste tagasi nõutud summade katmiseks, mida ei saa lugeda määruse (EÜ) 
nr 1290/2005 artikli 32 kohaselt eeskirjade eiramisest või hooletusest tulenevateks. Need summad kantakse artiklisse 
korrigeerimistena seoses punktide 05 04 01 01 – 05 04 01 13 raames varem rahastatud kuludega ning liikmesriigid ei 
saa neid uuesti kasutada.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada täitmata kulukohustusi, mida liikmesriigid on määruse (EÜ) nr 
1290/2005 artikli 39 lõike 3 kohaldamisest tulenevalt deklareerinud.  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid käesoleva artikli iga punkti kohta.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1), eriti selle artikkel 39.  
05 04 03 Muude meetmete lõpuleviimine  
05 04 03 02 Taimede ja loomade geneetilised ressursid — Varasemate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/668  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 03  (jätkub)  
05 04 03 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamisega 
seotud ühenduse programmide ülejäänud kulude katmiseks.  
Assigneeringu kasutamisel peab prioriteet olema bioloogilise mitmekesisuse säästval kasutamisel ja arendamisel 
põllumajandustootjate, antud piirkonnas registreeritud valitsusväliste organisatsioonide ning era- ja avaliku sektori 
organisatsioonide koostoime kaudu. Samuti tuleks parandada tarbijate teadlikkust selles valdkonnas.  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 870/2004, 26. aprill 2004, millega kehtestatakse ühenduse programm põllumajanduse 
geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus 
(EÜ) nr 1467/94 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
05 04 05 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) maaelu arendamiseks võetud meetmete lõpuleviimine 
(2007–2013)  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid käesoleva artikli iga punkti kohta.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva artikli kõikide punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/669 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 05  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 378/2007, 27. märts 2007, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega 
kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad 
põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad (ELT L 95, 5.4.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009, 19. jaanuar 2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames 
põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandus- 
tootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 335/2013, 12. aprill 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1974/2006, milles 
sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate 
maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 105, 13.4.2013, lk 1).  
05 04 05 01 Maaelu arengu programmid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000 000  1 218 266,83  4 495 770 024,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) 2007.–2013. 
aastal rahastatud maaelu arengu programmidega seonduvaid kulukohustusi.  
05 04 05 02 Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/670  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 05  (jätkub)  
05 04 05 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 66 lõikes 1 sätestatud tehnilise abi 
meetmete ning eelkõige Euroopa maaelu arengu võrgustikuga seonduvaid kulukohustusi.  
05 04 51 Maaelu arendamine EAGGFi arendusrahastust — Programmitöö periood enne 2000. aastat  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada selliseid EAGGF arendusrahastu kulukohustustega kaetud tasumata 
makseid, mis on seotud endiste eesmärkide 1, 6, 5a ja 5b ning ühenduse algatuste elluviimisega programmitöö 
perioodidel enne 2000. aastat.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et saaks täita varasematel programmitöö perioodidel võetud kohustusi, mis on 
seotud uuenduslike meetmete ning ettevalmistus-, seire- ja hindamismeetmete ning asjakohastes määrustes sätestatud 
tehnilise abi meetmetega.  
Sellest rahastatakse ka varasemate mitmeaastaste meetmete jääksummasid, eelkõige kui tegemist on meetmetega, mis on 
vastu võetud ja rakendatud muude eespool nimetatud määruste alusel ja mis ei kuulu fondide esmatähtsate eesmärkide 
hulka.  
Vajaduse korral kasutatakse seda assigneeringut ka selliste summade rahastamiseks, mis makstakse EAGGFi arendus- 
rahastu eest meetmete puhul, mille jaoks ei ole programmitöö perioodiks 2000–2006 vastavaid kulukohustusi saadaval 
ega ette nähtud.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 39 on nähtud ette finantskorrektsioonid, millest tulenev tulu kantakse tulude 
eelarvestuse punkti 6 5 0 0. Selle tulu alusel võib vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, kui neid assigneeringuid on vaja konkreetsetel juhtudel, et kindlustada eelnevalt otsustatud 
korrektsioonide tühistamise või vähendamisega seotud riske.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/671 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1), eriti selle artikkel 39.  
Alusaktid  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ühenduse algatuse (Regis II) raames 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 44).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, milles kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi maaelu arendamist käsitleva ühenduse 
algatuse (Leader II) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 48).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama piirialade arendamist, piiriülest koostööd ja teatavaid energiavõrke käsitleva 
ühenduse algatuse (Interreg II) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 60).  
Komisjoni 16. mai 1995. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse jaoks eriprogrammis 
rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades (EÜT C 186, 20.7.1995, lk 3) 
(Peace I).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ruumilise planeerimise alast riikidevahelist koostööd käsitleva ühenduse algatuse 
Interreg raames (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 23) (Interreg II C).  
Komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa 
piiriäärsetes maakondades (1995–1999) (COM(1997) 642  final ). 
05 04 52 Maaelu arendamine EAGGFi arendusrahastust ja EAGGFi tagatisrahastu raames maaelu arendamiseks võetud 
meetmete lõpuleviimine — Programmitöö periood 2000–2006  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  7 437 217,61  47 847 565,26  L 57/672  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 52  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada programmitöö perioodi 2000–2006 alla kuuluvaid tasumata makseid 
seoses EAGGF arendusrahastu eesmärgi 1, komisjoni algatuse Leader+ ning rahu ja leppimise saavutamise eriprogrammi 
kulukohustustega.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et EAGGFi arendusrahastu saaks rahastada programmitöö perioodist 
2000–2006 tasumata kulukohustusi tehnilise abi meetmeteks vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklile 23.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 39 on nähtud ette finantskorrektsioonid, millest tulenev tulu kantakse tulude 
eelarvestuse punkti 6 5 0 0. Selle tulu alusel võib vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, kui neid assigneeringuid on vaja konkreetsetel juhtudel, et kindlustada eelnevalt otsustatud 
korrektsioonide tühistamise või vähendamisega seotud riske.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, 
Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate 
muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33), eriti selle II lisa „Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri“ punkti 
6A alapunkt 26, kohandatud nõukogu otsusega 2004/281/EÜ (ELT L 93, 30.3.2004, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1), eelkõige selle artikkel 39.  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 1999/501/EÜ, 1. juuli 1999, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks struktuurifondide 
eesmärgi 1 jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute soovituslik jaotus ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT L 194, 
27.7.1999, lk 49), eriti pidades silmas selle põhjendust 5.  
Komisjoni 14. aprilli 2000. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse maaelu arendamist käsitleva 
ühenduse algatuse (Leader+) suunised (EÜT C 139, 18.5.2000, lk 5).  
05 04 60 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond — EAFRD (2014–2020)  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 võib 2014.–2020. aasta programmidega seoses tulude koondarvestuse 
artiklisse 6 7 1 kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid käesoleva artikli iga punkti kohta.  28.2.2018  ET L 57/673 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 60  (jätkub)  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva artikli kõikide punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põlluma- 
jandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).  
Alusaktid  
Komisjoni 30. mail 2017 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa 
solidaarsuskorpuse õigusraamistik ning muudetakse määrusi (EL) nr 1288/2013, (EL) nr 1293/2013, (EL) nr 1303/ 
2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja otsust nr 1313/2013/EL (COM(2017) 262  final ). 
05 04 60 01 Maaelu säästva arengu edendamine, territoriaalselt ja keskkonnaalaselt tasakaalustatuma, kliimasõbralikuma ning 
innovaatilisema liidu põllumajandussektori kujundamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 346 899 509  11 822 000 000  14 337 026 697  9 902 000 000  18 649 599 495,—  7 809 874 919,55  L 57/674  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 60  (jätkub)  
05 04 60 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) 2014.–2020. aastal rahastatavate 
maaelu arengu programmide katteks.  
Maaelu arengu meetmeid mõõdetakse põllumajanduse süsteemide ja tootmismeetodite täiustatud tulemuslikkuse 
näitajaid kasutades, et lahendada kliimamuutuse, veekaitse, elurikkuse ja taastuvenergiaga seotud probleeme.  
05 04 60 02 Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 770 000  21 037 093  17 022 000  19 022 443  21 992 630,12  12 813 822,07  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1305/2013 artiklite 51–54, määruse (EL) nr 1306/ 
2013 artikli 6 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 58 kohaselt komisjoni algatatud tehnilise abi meetmete kulusid. 
Assigneering hõlmab Euroopa maaelu arengu võrgustikku ja Euroopa innovatsioonipartnerluse võrgustikku.  
05 04 60 03 Operatiivne tehniline abi, mida liikmesriigi taotlusel haldab komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada komisjoni algatatud tehnilise abi meetmete puhul riigieelarvest 
rahastatava tehnilise abi summasid, juhul kui liikmesriik on ajutistes eelarveraskustes ning esitanud vastava taotluse. 
Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja sotsiaalprobleemide 
lahendamiseks ellu viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja rakendamise 
meetmed.  28.2.2018  ET L 57/675 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 60  (jätkub)  
05 04 60 04 Euroopa solidaarsuskorpus – Toetus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 04 60 04  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  1 800 000  1 350 000  
Kogusumma  1 800 000  1 350 000  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa EAFRDst Euroopa solidaarsuskorpusele makstavat rahalist 
toetust vastavalt viimase üldistele ja konkreetsetele eesmärkidele.  L 57/676  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND — 
PÕLLUMAJANDUS JA 
MAAELU ARENG  
05 05 01  Põllumajanduse ja maaelu 
arendamise ühinemiseelne 
programm (Sapard) — 
Varasemate (enne 2014. 
aastat võetud) meetmete 
lõpuleviimine  
05 05 01 01  Ühinemiseelne rahastamis- 
vahend Sapard — 
Programmi lõpuleviimine 
(2000–2006)  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 05 01 02  Ühinemiseelne rahastamis- 
vahend Sapard — Ühine- 
miseelse abi lõpuleviimine 
kaheksa kandidaatriigi suhtes  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 05 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 05 02  Ühinemiseelse abi rahasta- 
misvahend maaelu arenda- 
miseks (IPARD) — 
Programmi meetmete 
lõpuleviimine (2007–2013)  4 p.m.  p.m.  p.m.  25 320 000  0,—  339 242 762,15  
05 05 03  Toetus Albaaniale, Bosniale 
ja Hertsegoviinale, Koso- 
vole, (  1 ) Montenegrole, 
Serbiale ja endisele Jugos- 
laavia Makedoonia vaba- 
riigile  
05 05 03 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 05 03 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 59 000 000  31 200 000  51 000 000  12 900 000  43 000 000,—  0,—  0  
Artikkel 05 05 03 — 
Vahesumma  59 000 000  31 200 000  51 000 000  12 900 000  43 000 000,—  0,—  0  
05 05 04  Toetus Türgile  
05 05 04 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/677 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 05 04  (jätkub)  
05 05 04 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 131 000 000  107 200 000  148 000 000  51 750 000  69 000 000,—  0,—  0  
Artikkel 05 05 04 — 
Vahesumma  131 000 000  107 200 000  148 000 000  51 750 000  69 000 000,—  0,—  0  
Peatükk 05 05 — 
Kogusumma  190 000 000  138 400 000  199 000 000  89 970 000  112 000 000,—  339 242 762,15  245,12  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise 
Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  
05 05 01 Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (Sapard) — Varasemate (enne 2014. aastat võetud) 
meetmete lõpuleviimine  
Märkused  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva artikli kõikide punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89, (EÜ) nr 
1267/1999, (EÜ) nr 1268/1999 ja (EÜ) nr 2666/2000, et võtta arvesse Horvaatia kandidaadistaatust (ELT L 389, 
30.12.2004, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
05 05 01 01 Ühinemiseelne rahastamisvahend Sapard — Programmi lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Bulgaarias, Rumeenias ja Horvaatias kuni 31. detsembrini 2006 võetud ja seni täitmata 
kulukohustuste katmiseks, et toetada põllumajanduse ja maaelu arendamise meetmeid Sapardi raames.  
Toetuse saajast olenemata ei ole sellest punktist halduskulude katmine lubatud.  L 57/678  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 01  (jätkub)  
05 05 01 02 Ühinemiseelne rahastamisvahend Sapard — Ühinemiseelse abi lõpuleviimine kaheksa kandidaatriigi suhtes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kuni 31. detsembrini 2003 võetud ja seni täitmata kulukohustuste katmiseks, et toetada 
kaheksas kandidaatriigis, kes said liikmesriikideks 2004. aastal, põllumajanduse ja maaelu arendamise meetmeid Sapardi 
raames.  
Toetuse saajast olenemata ei ole sellest punktist halduskulude katmine lubatud.  
05 05 02 Ühinemiseelse abi rahastamisvahend maaelu arendamiseks (IPARD) — Programmi meetmete lõpuleviimine 
(2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  25 320 000  0,—  339 242 762,15  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).  
05 05 03 Toetus Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
05 05 03 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244 (1999) 
ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  28.2.2018  ET L 57/679 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 03  (jätkub)  
05 05 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Lääne-Balkaniga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
05 05 03 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
59 000 000  31 200 000  51 000 000  12 900 000  43 000 000,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud järgmiste Lääne-Balkaniga seonduvate 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks:  L 57/680  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 03  (jätkub)  
05 05 03 02  (jätkub)  
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja EAFRDi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
05 05 04 Toetus Türgile  
05 05 04 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— poliitiliste reformide toetamine;  28.2.2018  ET L 57/681 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 04  (jätkub)  
05 05 04 01  (jätkub)  
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
05 05 04 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
131 000 000  107 200 000  148 000 000  51 750 000  69 000 000,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja EAFRDi haldamiseks.  L 57/682  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 04  (jätkub)  
05 05 04 02  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  28.2.2018  ET L 57/683 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 06 — PÕLLUMAJANDUS- JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 06  PÕLLUMAJANDUS- JA 
MAAELU ARENDAMISE 
POLIITIKA RAHVUS- 
VAHELISED 
KÜSIMUSED  
05 06 01  Rahvusvahelised põllu- 
majanduskokkulepped  4 7 228 000  7 228 000  8 105 849  8 105 849  4 403 541,71  4 403 541,71  60,92  
05 06 02  Rahvusvahelised põllu- 
majandusorganisat- 
sioonid  4 140 000  140 000  180 000  180 000  
Peatükk 05 06 — 
Kogusumma  7 368 000  7 368 000  8 285 849  8 285 849  4 403 541,71  4 403 541,71  59,77  
05 06 01 Rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 228 000  7 228 000  8 105 849  8 105 849  4 403 541,71  4 403 541,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu osamaksed seoses allpool nimetatud rahvusvaheliste lepingutega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 92/580/EMÜ, 13. november 1992, rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta 
(EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).  
Nõukogu otsus 96/88/EÜ, 19. detsember 1995, teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 
1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) Euroopa Ühenduse poolt heakskiitmise kohta (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).  
Nõukogu otsus 2005/800/EÜ, 14. november 2005, mis käsitleb 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu 
sõlmimist (ELT L 302, 19.11.2005, lk 46).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 54 lõike 2 punkt d.  
Nõukogu otsus 2014/664/EL, 15. september 2014, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelise 
oliivinõukogu liikmete nõukogus seoses 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu pikendamisega 
(ELT L 275, 17.9.2014, lk 6).  
20. aprillil 2015 toimunud nõukogu 3381. kohtumisel vastu võetud nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
Liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelises suhkrunõukogus 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivuse 
pikendamise kohta. Selle otsusega pikendati rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivust kaheks aastaks alates 1. jaanuarist 
2016.  L 57/684  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 06 — PÕLLUMAJANDUS- JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED  (jätkub)  
05 06 01  (jätkub)  
20. aprillil 2015 toimunud nõukogu 3381. kohtumisel vastu võetud nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
Liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelises teraviljanõukogus 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni 
kehtivuse pikendamise kohta. Selle otsusega pikendati teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivust kaheks aastaks 
alates 1. juulist 2015.  
Teave 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivuse pikendamise kohta. Rahvusvaheline teraviljanõukogu 
otsustas oma 41. istungil (8. juuni 2015, London) pikendada teraviljakaubanduse konventsiooni (1995) kehtivust kahe 
aasta võrra, 30. juunini 2017 (ELT L 234, 8.9.2015, lk 5).  
Teave 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivuse pikendamise kohta. Rahvusvaheline suhkrunõukogu otsustas 
oma 47. istungil (25. juuni 2015, Antigua, Guatemala) pikendada rahvusvahelise suhkrulepingu (1992) kehtivust kahe 
aasta võrra, 31. detsembrini 2017 (ELT L 234, 8.9.2015, lk 6).  
Nõukogu otsus (EL) 2016/1892, 10. oktoober 2016, 2015. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu Euroopa 
Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 293, 28.10.2016, lk 2).  
05 06 02 Rahvusvahelised põllumajandusorganisatsioonid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
140 000  140 000  180 000  180 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu osamaksed Rahvusvahelisele Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonile 
(OIV).  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 punktile d.  28.2.2018  ET L 57/685 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 07 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIST (EAGF) RAHASTATAV PÕLLUMAJANDUSKULUDE AUDIT  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 07  EUROOPA PÕLLUMA- 
JANDUSE TAGATIS- 
FONDIST (EAGF) 
RAHASTATAV PÕLLUMA- 
JANDUSKULUDE AUDIT  
05 07 01  Põllumajanduskulude 
kontroll  
05 07 01 02  Järelevalve- ja ennetus- 
meetmed — Liidu otse- 
toetused  2 9 130 000  9 879 183  11 279 139  9 900 515  9 128 777,96  9 128 777,96  92,40  
05 07 01 06  Kulud, mis on seotud liik- 
mesriikide kasuks tehtud 
finantskorrektsioonidega 
vastavalt otsustele, milles 
käsitletakse eelmiste aastate 
raamatupidamisarvestuse 
kontrollimist ja heakskiitmist 
seoses ühiste halduskuludega 
EAGGFi tagatisrahastu 
(endised meetmed) ja EAGFi 
raames  2 21 400 000  21 400 000  20 000 000  20 000 000  31 459 336,66  31 459 336,66  147,01  
05 07 01 07  Kulud, mis on seotud liik- 
mesriikide kasuks tehtud 
finantskorrektsioonidega 
vastavalt otsustele, milles 
käsitletakse eelmiste aastate 
raamatupidamisarvestuse 
vastavuse kontrolli seoses 
ühiste halduskuludega 
EAGGFi tagatisrahastu 
(endised meetmed) ja EAGFi 
raames  2 5 200 000  5 200 000  25 000 000  25 000 000  18 495 644,14  18 495 644,14  355,69  
Artikkel 05 07 01 — 
Vahesumma  35 730 000  36 479 183  56 279 139  54 900 515  59 083 758,76  59 083 758,76  161,97  
05 07 02  Vaidluste lahendamine  2 124 500 000  124 500 000  29 000 000  29 000 000  52 368 690,15  52 368 690,15  42,06  
Peatükk 05 07 — 
Kogusumma  160 230 000  160 979 183  85 279 139  83 900 515  111 452 448,91  111 452 448,91  69,23  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid selle peatüki iga punkti kohta.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  L 57/686  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 07 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIST (EAGF) RAHASTATAV PÕLLUMAJANDUSKULUDE AUDIT  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).  
05 07 01 Põllumajanduskulude kontroll  
05 07 01 02 Järelevalve- ja ennetusmeetmed — Liidu otsetoetused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 130 000  9 879 183  11 279 139  9 900 515  9 128 777,96  9 128 777,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kaugseire kulusid, maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) 
kvaliteedi hindamist ja sellest tulenevate tehniliste teenuste toetust vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 
punktidele a ja b ning artiklile 21.  
05 07 01 06 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse  
eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist seoses ühiste halduskuludega EAGGFi tagatis- 
rahastu (endised meetmed) ja EAGFi raames  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
21 400 000  20 000 000  31 459 336,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 
51 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehtud otsuste tulemustega juhul, kui otsused on 
langetatud liikmesriikide kasuks.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada suhkrutööstuse ümberkorraldusfondiga seotud raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehtud otsuste tulemuste kulusid juhul, kui otsused on langetatud 
liikmesriikide kasuks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  28.2.2018  ET L 57/687 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 07 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIST (EAGF) RAHASTATAV PÕLLUMAJANDUSKULUDE AUDIT  (jätkub)  
05 07 01  (jätkub)  
05 07 01 07 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse  
eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli seoses ühiste halduskuludega EAGGFi tagatisrahastu 
(endised meetmed) ja EAGFi raames  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 200 000  25 000 000  18 495 644,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 
52 raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli kohta tehtud otsuste tulemustega juhul, kui otsused on langetatud 
liikmesriikide kasuks.  
Assigneering on ette nähtud ka suhkrutööstuse ümberkorraldusfondiga seotud raamatupidamisarvestuse vastavuse 
kontrolli otsustest tulenevate kulude katmiseks juhul, kui otsused on langetatud liikmesriikide kasuks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
05 07 02 Vaidluste lahendamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
124 500 000  29 000 000  52 368 690,15  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta vajaduse korral assigneeringuid selliste kulude rahastamiseks, mille eest 
komisjon võib hakata vastutama tulenevalt kohtu otsusest, sealhulgas kahjunõuete ja intresside tasumine.  
Samuti on see ette nähtud selliste kulude rahastamiseks, mida komisjon võib teha vastavalt nõukogu 4. märtsi 1991. 
aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise 
põllumajanduspoliitika rahastamisel ja infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas (EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11)) 
artikli 7 lõikele 2.  L 57/688  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 08  PÕLLUMAJANDUSE JA 
MAAELU ARENGU 
POLIITIKAVALDKONNA 
POLIITILINE STRA- 
TEEGIA JA KOORDI- 
NEERIMINE  
05 08 01  Põllumajandusliku 
raamatupidamise 
andmevõrk (FADN)  2 14 900 087  14 109 446  18 000 830  17 811 386  15 076 490,—  11 607 354,98  82,27  
05 08 02  Põllumajandusettevõtete 
struktuuri uuringud  2 p.m.  10 610 458  250 000  1 436 500  0,—  3 423 744,10  32,27  
05 08 03  Põllumajandusuuringute 
süsteemide ümberkorral- 
damine  2 2 806 812  7 602 379  16 090 110  7 330 573  4 277 279,94  3 330 588,21  43,81  
05 08 06  Ühise põllumajanduspo- 
liitika alane teavitus- 
tegevus  2 14 560 000  14 560 000  8 000 000  8 000 000  7 931 738,92  7 931 738,92  54,48  
05 08 09  Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfond (EAGF) 
— Operatiivne tehniline 
abi 2 4 140 000  4 140 000  5 270 000  5 270 000  2 092 488,11  2 092 488,11  50,54  
05 08 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
05 08 77 06  Ettevalmistav 
meede — Euroopa põllu- 
majandustoodete hindade 
ja kasumi vaatluskeskus  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  330 872,80  
05 08 77 09  Ettevalmistav meede — 
Liidu taimede ja loomade 
geneetilised ressursid  2 p.m.  384 800  p.m.  384 800  0,—  744 230,—  193,41  
05 08 77 10  Katseprojekt — Agropol: 
Euroopa piiriülese põllu- 
majandustööstuse näidis- 
piirkonna arendamine  2 p.m.  605 085  p.m.  201 695  0,—  201 695,—  33,33  
05 08 77 12  Katseprojekt — 
Sotsiaalne ökoküla  2 p.m.  120 000  p.m.  120 000  400 000,—  0,—  0  
05 08 77 13  Katseprojekt — Kriisien- 
netuse ja -ohje 
kriteeriumide ja stra- 
teegiate parandamine 
põllumajandussektoris  2 p.m.  90 000  p.m.  90 000  300 000,—  0,—  0  28.2.2018  ET L 57/689 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 14  Katseprojekt — Mee 
tootmisahela ümber- 
struktureerimine ning 
varroaresistentsuse 
aretus- ja valiku- 
programm  2 p.m.  450 000  200 000  210 000  700 000,—  0,—  0  
05 08 77 15  Katseprojekt — Tootjaor- 
ganisatsioonide moodus- 
tamise, tegutsemise ja 
toetuse saamise parimate 
viiside analüüs  2 p.m.  90 000  p.m.  90 000  300 000,—  0,—  0  
05 08 77 16  Ettevalmistav meede — 
21. sajandi arukad 
maapiirkonnad  2 3 300 000  1 650 000  
Artikkel 05 08 77 — 
Vahesumma  3 300 000  3 389 885  200 000  1 096 495  1 700 000,—  1 276 797,80  37,66  
05 08 80  Liidu osalemine 2015. 
aastal Milanos toimuval 
maailmanäitusel „Pla- 
needile toidu ja eluks 
vajaliku energia 
tagamine“  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  537 837,74  
Peatükk 05 08 — 
Kogusumma  39 706 899  54 412 168  47 810 940  40 944 954  31 077 996,97  30 200 549,86  55,50  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
05 08 01 Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 900 087  14 109 446  18 000 830  17 811 386  15 076 490,—  11 607 354,98  L 57/690  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlasummaliste tasude ning põllumajandusliku raamatupidamise andmete kogumiseks, 
töötlemiseks, analüüsiks, avaldamiseks ja levitamiseks ning tulemuste analüüsimiseks mõeldud vahendite arendamise 
rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1217/2009, 30. november 2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike 
majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 328, 15.12.2009, 
lk 27).  
05 08 02 Põllumajandusettevõtete struktuuri uuringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  10 610 458  250 000  1 436 500  0,—  3 423 744,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu struktuuride seireks vajalike statistiliste uuringute, sealhulgas Eurofarmi andmebaasi 
rahastamiseks vajalike osamaksete katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete 
struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).  
05 08 03 Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 806 812  7 602 379  16 090 110  7 330 573  4 277 279,94  3 330 588,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste summade rahastamiseks: 
— kulud, mis on seotud liidu põllumajandusstatistika süsteemide täiustamisega;  28.2.2018  ET L 57/691 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 03  (jätkub)  
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad andmebaaside ostmise ja kasutamisega seotud teenuste eest 
tasumist; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad põllumajandussektori modelleerimisega, turu- ja põllumajan- 
dusstruktuuri suundumusi käsitlevate lühiajaliste ja keskmise tähtajaga prognoosidega ning tulemuste levitamisega 
seotud teenuste eest tasumist; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad kaugseire, piirkondlike valimite ja agrometeoroloogiliste 
mudelite põllumajandusstatistikas rakendamisega seotud teenuste eest tasumist; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad tasu põllumajanduspoliitikaalase majandusanalüüsi tegemise ja 
sellekohaste näitajate väljatöötamisega seotud teenuste eest; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad selliste teenuste eest tasumist, mis on seotud meetmetega, mida 
on vaja määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 punkti c ja artikli 22 kohaselt põllumajandusressursside analüüsiks, 
haldamiseks ja seireks ning ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ning määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 
punkti a ja artikli 110 kohaselt ühise seire- ja hindamisraamistiku rakendamiseks; 
— täitmata kulukohustused seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 78/2008 rakendamisega.  
Õiguslik alus  
Ülesanded, mis tulenevad komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu otsus 96/411/EÜ, 25. juuni 1996, ühenduse põllumajandusstatistika täiustamise kohta (EÜT L 162, 1.7.1996, 
lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1445/2000/EÜ, 22. mai 2000, aerofotograafia ja kaugseire tehnikate 
rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003 (EÜT L 163, 4.7.2000, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 78/2008, 21. jaanuar 2008, meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 
võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu (ELT L 25, 30.1.2008, lk 1).  
05 08 06 Ühise põllumajanduspoliitika alane teavitustegevus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
14 560 000  8 000 000  7 931 738,92  L 57/692  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu võetavaid teavitusmeetmeid ühise põllumajanduspoliitika 
selgitamise, rakendamise ja arendamise toetuseks ning parandada üldsuse teadlikkust selle sisust ja eesmärkidest 
vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 45.  
Teavitusmeetmete alla võivad kuuluda näiteks kolmandate isikute esitatud iga-aastased tööprogrammid või muud 
erimeetmed või komisjoni algatusel rakendatud tegevus.  
05 08 09 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 140 000  5 270 000  2 092 488,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 punktide a, d, e ja f kohaseid 
kulusid.  
Assigneering hõlmab ka kulusid määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 89 lõike 5 punkti a kohase, veinitoodete analüüsi- 
miseks vajaliku andmepanga loomiseks.  
05 08 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
05 08 77 06 Ettevalmistav meede — Euroopa põllumajandustoodete hindade ja kasumi vaatluskeskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  330 872,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/693 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 09 Ettevalmistav meede — Liidu taimede ja loomade geneetilised ressursid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  384 800  p.m.  384 800  0,—  744 230,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 10 Katseprojekt — Agropol: Euroopa piiriülese põllumajandustööstuse näidispiirkonna arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  605 085  p.m.  201 695  0,—  201 695,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/694  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 12 Katseprojekt — Sotsiaalne ökoküla  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  120 000  p.m.  120 000  400 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 13 Katseprojekt — Kriisiennetuse ja -ohje kriteeriumide ja strateegiate parandamine põllumajandussektoris  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  90 000  p.m.  90 000  300 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/695 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 14 Katseprojekt — Mee tootmisahela ümberstruktureerimine ning varroaresistentsuse aretus- ja valikuprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  450 000  200 000  210 000  700 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 15 Katseprojekt — Tootjaorganisatsioonide moodustamise, tegutsemise ja toetuse saamise parimate viiside analüüs  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  90 000  p.m.  90 000  300 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/696  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 16 Ettevalmistav meede — 21. sajandi arukad maapiirkonnad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 300 000  1 650 000  
Märkused  
Meetmega täiendatakse varasemat arukate külade katseprojekti (arukad sotsiaalsed ökokülad, 2016) ja rakendatakse 
nimetatud katseprojektist tulenevaid kaalutlusi, samuti muid kogemusi ja teadmisi, mis on saadud meetmega „EU Action 
for Smart Villages“ (ELi meetmed arukatele küladele) seotud meetmete algatuste raames. Käesolev ettevalmistav meede 
tagab vajalikud vahendid ja eelarve kavade koostamiseks ja aitab luua arukaid külasid reaalsetes tingimustes.  
Ettevalmistava meetmega rakendatakse edukaid tavasid ja IKT-/internetipõhiseid meetodeid, näiteks digikeskuste 
loomine, mis hõlmavad kuni 10 küla, ja muid häid näiteid kogu liidust. See idee on tihedalt seotud digitaalse ühtse 
turu, digitaalsete platvormide, linna- ja maapiirkondade vaheliste seoste, jagamis- ja koostöömajanduse ja biomajanduse 
(innovatsioon, täppispõllumajandus, keskkonnajuhtimine, taastuvenergia, tarneahelad, teenused, kohalikud toiduained) 
ning elukvaliteedi, hariduse ja tööhõive parandamisega, võttes arvesse naiste ja noorte tähtsust.  
Selle meetmega suurendatakse võimalusi vahetada ja jagada põllumajandusmasinaid, sh täppispõllumajandusmasinaid, 
et suurendada toodangut nappide ressursside tingimustes. Need eesmärgid on täielikult kooskõlas Corki deklar- 
atsiooniga nr 2.0, milles tunnistatakse, kui tähtis on anda põllumajandusettevõtetele juurdepääs asjakohastele tehnoloo- 
giatele, et saavutada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kasu.  
Meetme raames keskendutakse majanduskasvu ja töökohtade arendamisele maapiirkondades järgmiste erimeetmete abil: 
— valitakse liidus külad, millel on ühised tunnusjooned: infrastruktuur, mitmesugused ressursid, teenused, turulepääs, 
— pakutakse lahendusi, mis on seotud järgmisega: 
— digitaalne ühtne turg, 
— linna- ja maapiirkondade vahelised ühendused, 
— biomajandus ja ringmajandus (innovatsioon, täppispõllumajandus, keskkonnajuhtimine, kohalik taastuvenergia, 
tarneahelad, teenused, kohalikud toiduained), 
— jagamis- ja koostöömajandus (uued maaeluga seotud liikuvuse alased lahendused, näiteks ühisauto kasutamine, 
autode ühiskasutus; uued turismi paradigmad; põllumajandusmasinate ühiskasutus ja vahetamine ning teenused 
jne), 28.2.2018  ET L 57/697 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 16  (jätkub)  
— tehnoloogia (asjade internet, suurandmete kogumine, mehitamata õhusõidukid, elektrisõidukid, järgmise 
põlvkonna mobiilne lairibaühendus jne), 
— sotsiaalsed aspektid (kodune hooldus ja ambulatoorne ravi haiglaravi asemel), 
— uued täistööajaga ja osalise tööajaga töökohad, mis luuakse eespool nimetatud majandusoludes.  
Meede dokumenteeritakse filmi ja muude meediavahendite abil, et kajastada, kuidas see edeneb. Meetme raames tehakse 
kindlaks kohalikul, liikmesriigi ja liidu tasandil esinevad regulatiivsed ja õiguslikud tegurid, mis takistavad uute 
ärimudelite loomist ja juurdepääsu liidu eri rahastamisallikatele. Ühe olulise tulemusena tehakse õigusnormide 
muutmise ettepanekuid, mis võimaldavad need uued ärimudelid vastu võtta ja millega kaitstakse samal ajal kõikide 
sidusrühmade õigusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 80 Liidu osalemine 2015. aastal Milanos toimuval maailmanäitusel „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia 
tagamine“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  537 837,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu osalemist 2015. aastal Milanos toimunud maailmanäitusel 
„Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine“.  
See on ette nähtud ka selleks, et rahastada liidu osalemise kulusid, mis seonduvad Itaalia paviljoniga (ruumide rent, 
ekspositsioon, jooksvad kulud), ning EXPO 2015 põhilise teadusprogrammi ettevalmistavat ja algfaasi, mille käigus 
kogutakse lähteandmeid poliitika toetamiseks. Ürituste korraldamise ja näitustega (nt ekspertide kulude hüvitamine, 
näituse materjalid jne) seotud kulud kaetakse poliitikavaldkondade kaupa asjakohaste konkreetsete programmide 
assigneeringutest.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 punktile d.  L 57/698  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 09 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON PÕLLUMAJANDUSES  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 09  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON PÕLLU- 
MAJANDUSES  
05 09 03  Ühiskondlikud probleemid  
05 09 03 01  Ohutu ja kvaliteetse toidu 
ning muude biotoorainetel 
põhinevate toodetega varus- 
tatuse tagamine  1,1 235 755 857  154 885 244  221 563 529  108 915 289  204 850 799,15  74 012 085,17  47,79  
Artikkel 05 09 03 — 
Vahesumma  235 755 857  154 885 244  221 563 529  108 915 289  204 850 799,15  74 012 085,17  47,79  
05 09 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses  
05 09 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  5 144 171,64  1 665 412,11  
Artikkel 05 09 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  5 144 171,64  1 665 412,11  
Peatükk 05 09 — 
Kogusumma  235 755 857  154 885 244  221 563 529  108 915 289  209 994 970,79  75 677 497,28  48,86  
Märkused  
Kõnealused märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) jaoks.  
Programmile „Horisont 2020“ kuulub keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ ja muude 
juhtalgatuste, eelkõige algatuste „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa 
digitaalne tegevuskava“ rakendamises, samuti Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Raamprogramm 
„Horisont 2020“ aitab ehitada kogu liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, leides teadus-, arendus- ja 
uuendustegevuse jaoks piisavat lisaraha.  
Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et 
aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel 
tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset 
vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja 
kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas, ja tagada selle optimaalne 
kasutamine.  28.2.2018  ET L 57/699 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 09 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON PÕLLUMAJANDUSES  (jätkub)  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust suurendada jõupingutusi, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse kantakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja 
raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamisega seotud kulud ning 
kulud, mis on seotud kõrgetasemeliste teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate 
hindamistega, mille eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa 
teadusruumiga, ning kulud, mis on seotud meetmetega programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste 
levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmetega.  
Assigneeringut kasutatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 1 5 kantud rahalise 
osaluse alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu tegevuses ja mis on kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  L 57/700  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 09 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON PÕLLUMAJANDUSES  (jätkub)  
Täiendavad assigneeringud tehakse kättesaadavaks punktis 05 09 50 01.  
Käesoleva peatüki halduskuludega seotud assigneeringud on kantud artiklisse 05 01 05.  
05 09 03 Ühiskondlikud probleemid  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ nimetatud prioriteedi eesmärk on lahendada strateegias „Euroopa 2020“ esitatud 
olulisi poliitilisi prioriteete ja ühiskondlikke probleeme. Meetmed viiakse ellu, kasutades probleemipõhist lähenemisviisi, 
milles ühendatakse eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Meetmed hõlmavad kogu 
tsüklit teadusuuringutest turuni, keskendudes uue asjana innovatsiooniga seotud tegevustele (nt katsetamine, tutvus- 
tamine, katsestendid), riigihangete toetamisele, tootekujundusele, lõppkasutajast sõltuvale innovatsioonile, sotsiaalsele 
innovatsioonile ja uuenduste kasutuselevõtule turul. Nende meetmetega toetatakse otseselt konkreetse valdkonna 
poliitilist pädevust liidu tasandil.  
05 09 03 01 Ohutu ja kvaliteetse toidu ning muude biotoorainetel põhinevate toodetega varustatuse tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
235 755 857  154 885 244  221 563 529  108 915 289  204 850 799,15  74 012 085,17  
Märkused  
Endine punkt 05 09 03 01 (osaliselt)  
Meede on suunatud jätkusuutlikumate ja tootlikumate põllumajandus- ja metsandussüsteemide arendamisele ning samal 
ajal maapiirkondade elatusvahendite edendamiseks ette nähtud teenuste, ideede ja poliitikameetmete väljatöötamisele. 
Lisaks pööratakse tähelepanu tervisliku ja ohutu toidu tootmise ja konkurentsivõimelise toidutöötlemise meetoditele, 
mille käigus kasutatakse vähem ressursse ja mille tootmine tekitab vähem kõrvalsaaduseid. Paralleelselt pööratakse 
tähelepanu vee-elusressursside jätkusuutlikule kasutamisele (nt jätkusuutliku ja keskkonnahoidliku kalanduse arenda- 
misele). Edendatakse ka vähese süsinikusisaldusega, ressursitõhusat, jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist Euroopa 
biotehnoloogia tööstust.  
Assigneeringut kasutatakse põllumajandusega seotud uurimis- ja innovatsioonitegevuseks, et tagada ohutu ja kvaliteetse 
toidu ja muude bioressursipõhiste toodete piisav pakkumine; prioriteetseteks loetakse uurimisprojektid, kus osalevad 
otseselt esmatootjad, et suurendada tulemuste praktilise rakendamise võimalusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  28.2.2018  ET L 57/701 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 09 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON PÕLLUMAJANDUSES  (jätkub)  
05 09 03  (jätkub)  
05 09 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
05 09 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses  
05 09 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  5 144 171,64  1 665 412,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katteks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid perioodiks 2014–2020.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  L 57/702  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
JAOTIS 06  
LIIKUVUS JA TRANSPORT  28.2.2018  ET L 57/703 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 06 
LIIKUVUS JA TRANSPORT  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 01  LIIKUVUSE JA 
TRANSPORDI 
POLIITIKA- 
VALDKONNA 
HALDUSKULUD  72 739 448  72 739 448  72 528 558  72 528 558  71 210 953,95  71 210 953,95  
06 02  EUROOPA TRANS- 
PORDIPOLIITIKA  3 690 577 433  1 931 021 498  3 447 030 702  1 476 262 853  3 982 515 229,46  1 906 153 444,78  
06 03  „HORISONT 2020“ 
— TRANSPORDIGA 
SEOTUD TEADUS- 
TEGEVUS JA INNOV- 
ATSIOON  244 259 072  263 304 099  247 878 047  252 004 917  212 644 325,55  260 533 922,87  
Jaotis 06 — 
Kogusumma  4 007 575 953  2 267 065 045  3 767 437 307  1 800 796 328  4 266 370 508,96  2 237 898 321,60  L 57/704  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
JAOTIS 06 
LIIKUVUS JA TRANSPORT  
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
06 01  LIIKUVUSE JA TRANSPORDI 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
06 01 01  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  5,2 36 316 977  36 147 079  36 289 654,82  99,92  
06 01 02  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
06 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 209 844  2 404 640  2 878 613,21  130,26  
06 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 046 187  2 032 932  2 235 810,—  109,27  
Artikkel 06 01 02 — Vahesumma  4 256 031  4 437 572  5 114 423,21  120,17  
06 01 03  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 2 347 649  2 257 145  2 789 907,48  118,84  
06 01 04  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
06 01 04 01  Euroopa ühendamise rahastu 
toetuskulud — Transport  1,1 2 000 000  2 000 000  2 134 274,12  106,71  
Artikkel 06 01 04 — Vahesumma  2 000 000  2 000 000  2 134 274,12  106,71  
06 01 05  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna teadusuuringute ja 
innovatsiooniprogrammide 
toetuskulud  
06 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogrammi „Horisont 2020“ 
rakendavate ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  1,1 4 754 946  4 776 024  4 897 784,17  103,00  28.2.2018  ET L 57/705 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
06 01 05  (jätkub)  
06 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogrammi „Horisont 2020“ 
rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  1,1 2 429 242  2 370 000  2 379 671,35  97,96  
06 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogrammi „Horisont 2020“ 
muud halduskulud  1,1 608 000  608 000  517 518,80  85,12  
Artikkel 06 01 05 — Vahesumma  7 792 188  7 754 024  7 794 974,32  100,04  
06 01 06  Rakendusametid  
06 01 06 01  Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet — Euroopa ühendamise 
rahastust makstav rahaline toetus  1,1 14 272 055  14 832 226  12 934 248,—  90,63  
06 01 06 03  Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet — Ühtekuuluvusfondist 
makstav rahaline toetus  1,2 5 754 548  5 100 512  4 153 472,—  72,18  
Artikkel 06 01 06 — Vahesumma  20 026 603  19 932 738  17 087 720,—  85,33  
Peatükk 06 01 — Kogusumma  72 739 448  72 528 558  71 210 953,95  97,90  
06 01 01 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
36 316 977  36 147 079  36 289 654,82  
06 01 02 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
06 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 209 844  2 404 640  2 878 613,21  
06 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 046 187  2 032 932  2 235 810,—  L 57/706  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 03 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 347 649  2 257 145  2 789 907,48  
06 01 04 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
06 01 04 01 Euroopa ühendamise rahastu toetuskulud — Transport  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 000 000  2 000 000  2 134 274,12  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse 
(EL) nr 1316/2013 (millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnis- 
tatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010) (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129) artikli 2 punktis 
7 ja artikli 5 lõike 2 punktis b määratletud programmi rakendamist toetavaid meetmeid ja kaasnevate meetmetega 
otseselt seotud meetmeid, mis on vajalikud Euroopa ühendamise rahastu programmi ja üleeuroopalise transpordivõrgu 
(TEN-T) suuniste rakendamiseks. See hõlmab kulusid seoses uuringute tegemise, ekspertide kohtumiste, teavitamise ja 
trükiste avaldamisega, tarkvara ja andmebaasidega, mis on otseselt seotud Euroopa ühendamise rahastu eesmärgi 
saavutamisega.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 06 02 01.  
06 01 05 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
06 01 05 01 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 754 946  4 776 024  4 897 784,17  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis on seotud ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes rakendavad teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ ning kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ameti- 
kohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes muude programmide kui tuumaprogrammide raames, sealhulgas ametnikud 
ja ajutised teenistujad, kes on nimetatud ametisse liidu delegatsioonidesse.  28.2.2018  ET L 57/707 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 05  (jätkub)  
06 01 05 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eelkõige selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, 
mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja 
g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 06 03.  
06 01 05 02 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 429 242  2 370 000  2 379 671,35  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis on seotud teadusuuringute ja innovatsiooni programmi „Horisont 2020“ rakendavate 
koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad muude kui tuumaprogrammide kaudsetes meetmetes, sealhulgas liidu deleg- 
atsioonidesse ametisse nimetatud koosseisuvälised töötajad.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 06 03.  
06 01 05 03 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
608 000  608 000  517 518,80  L 57/708  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 05  (jätkub)  
06 01 05 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ 
juhtimise kõik muud halduskulud seoses muude kui tuumaprogrammide kaudsete meetmetega, sealhulgas liidu deleg- 
atsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muud halduskulud.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute ja ekspertide kohtumistega, 
teabemeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjoni sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 06 03.  
06 01 06 Rakendusametid  
06 01 06 01 Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — Euroopa ühendamise rahastust makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
14 272 055  14 832 226  12 934 248,—  
Märkused  
Assigneering hõlmab toetust, millest kaetakse töötajate halduskulud ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti 
talitluskulud, mis tulenevad ameti osalemisest Euroopa ühendamise rahastu programmi haldamises ning 2000.–2006. 
ja 2007.–2013. aasta üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi vahendusel rahastatavate projektide lõpulevii- 
misest.  28.2.2018  ET L 57/709 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 06  (jätkub)  
06 01 06 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest osalustest, 
mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja 
g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu 
arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus K(2007) 5282, 5. november 2007, milles käsitletakse üleeuroopaliste transpordivõrkude valdkonda 
toetavate ühenduse programmide rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks Üleeuroopalise Transpordivõrgu Raken- 
dusametile delegeeritavaid volitusi, mis eelkõige hõlmab ühenduse eelarvesse kantud assigneeringute kasutamist 
(muudetud komisjoni 7. oktoobri 2008. aasta otsusega K(2008) 5538).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/801/EL, 23. detsember 2013, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/60/EÜ (ELT L 352, 24.12.2013, lk 65).  
Komisjoni otsus C(2013) 9235, 23. detsember 2013, millega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile delegeeritakse 
volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsiooni- 
taristu, transpordi- ja energeetikauuringute ning innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse 
kantud assigneeringuid.  L 57/710  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 06  (jätkub)  
06 01 06 03 Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — Ühtekuuluvusfondist makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 754 548  5 100 512  4 153 472,—  
Märkused  
Assigneering kujutab endast toetust, millest kaetakse töötajate halduskulud ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendu- 
sameti talitluskulud, mis tulenevad ameti osalemisest Euroopa ühendamise rahastu programmi Ühtekuuluvusfondi 
haldamises.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu 
arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus K(2007) 5282, 5. november 2007, milles käsitletakse üleeuroopaliste transpordivõrkude valdkonda 
toetavate ühenduse programmide rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks Üleeuroopalise Transpordivõrgu Raken- 
dusametile delegeeritavaid volitusi, mis eelkõige hõlmab ühenduse eelarvesse kantud assigneeringute kasutamist 
(muudetud komisjoni 7. oktoobri 2008. aasta otsusega K(2008) 5538).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/801/EL, 23. detsember 2013, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/60/EÜ (ELT L 352, 24.12.2013, lk 65).  
Komisjoni otsus C(2013) 9235, 23. detsember 2013, millega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile delegeeritakse 
volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsiooni- 
taristu, transpordi- ja energeetikauuringute ning innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse 
kantud assigneeringuid.  28.2.2018  ET L 57/711 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 02  EUROOPA TRANSPOR- 
DIPOLIITIKA  
06 02 01  Euroopa ühendamise 
rahastu  
06 02 01 01  Kitsaskohtade kõrval- 
damine, raudtee koostalit- 
lusvõime tõhustamine, 
puuduvate ühenduste 
rajamine ja piiriüleste 
lõikude parendamine  1,1 1 405 640 764  790 274 000  1 174 293 698  428 362 267  746 045 128,91  269 132 613,41  34,06  
06 02 01 02  Säästvate ja tõhusate trans- 
pordisüsteemide tagamine  1,1 68 544 512  37 367 000  59 776 865  43 209 743  85 279 802,—  11 461 323,12  30,67  
06 02 01 03  Transpordiliikide opti- 
maalne integreerimine ja 
ühendamine ning 
transpordi koostalit- 
lusvõime suurendamine  1,1 407 171 625  291 720 000  410 321 493  83 988 294  576 208 801,41  340 675 875,19  116,78  
06 02 01 04  Euroopa ühendamise 
rahastu — Ühtekuu- 
luvusfondi eraldis  1,2 1 649 386 632  620 000 000  1 588 194 081  377 581 583  2 372 380 457,—  773 467 447,79  124,75  
06 02 01 05  Keskkonna loomine, mis 
soodustab erasektori 
tehtavaid investeeringuid 
transpordi infrastruktuuri 
projektidesse  1,1 p.m.  25 000 000  62 109 000  50 000 000  66 354 000,—  37 500 000,—  150,00  
Artikkel 06 02 01 — 
Vahesumma  3 530 743 533  1 764 361 000  3 294 695 137  983 141 887  3 846 268 189,32  1 432 237 259,51  81,18  
06 02 02  Euroopa Lennundusohu- 
tusamet  1,1 36 915 000  36 915 000  34 184 000  34 184 000  37 330 992,—  37 330 992,—  101,13  
06 02 03  Euroopa Meresõiduohutuse 
Amet  
06 02 03 01  Euroopa Meresõiduohutuse 
Amet  1,1 54 220 716  54 220 716  48 597 565  42 650 882  32 594 924,98  32 594 924,98  60,12  
06 02 03 02  Euroopa Meresõiduohutuse 
Amet — Saastetõrje- 
meetmed  1,1 24 675 000  26 783 282  22 800 000  20 245 132  22 196 160,—  18 589 824,54  69,41  
Artikkel 06 02 03 — 
Vahesumma  78 895 716  81 003 998  71 397 565  62 896 014  54 791 084,98  51 184 749,52  63,19  
06 02 04  Euroopa Liidu Raud- 
teeamet  1,1 27 757 184  27 757 184  29 643 000  29 643 000  27 395 879,—  27 395 879,—  98,70  
06 02 05  Euroopa transpordipoliitika 
ja reisijaõiguste toetus- 
meetmed, sh teabevahetus- 
meetmed  1,1 10 821 000  11 409 000  11 821 000  13 052 654  11 789 990,08  19 692 863,98  172,61  
06 02 06  Transpordi turvalisus  1,1 1 795 000  1 492 816  1 950 000  1 077 798  1 564 145,08  1 819 591,11  121,89  
06 02 51  Üleeuroopaliste võrkude 
programmi lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  340 000 000  0,—  314 241 947,—  L 57/712  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 02 52  Programmi „Marco Polo“ 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  2 680 000  p.m.  8 135 000  0,—  15 503 157,48  578,48  
06 02 53  Saastetõrjemeetmete 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  4 504 500,46  
06 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
06 02 77 01  Ettevalmistav meede — 
Euroopa transpordiliikide 
ühine teabe- ja broneerimis- 
liides  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 132 198,72  
06 02 77 03  Ettevalmistav meede — 
Veeldatud maagaasi 
kütusena kasutavad laevad  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  518 525,—  
06 02 77 06  Ettevalmistav 
meede — Üldlennundus 
— Statistika ja arvandmed  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  133 896,—  
06 02 77 07  Katseprojekt — Liiklusum- 
mikute kaotamine 
maanteede infrastruktuuri 
arukate integreeritud trans- 
pordilahenduste abil  1,1 p.m.  650 000  p.m.  650 000  0,—  0,—  0  
06 02 77 08  Katseprojekt — 
Ülemaailmse satelliitnavigat- 
sioonisüsteemi seiresüsteem 
raskeveokitele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  245 000  349 949,—  0,—  
06 02 77 09  Katseprojekt – ELi transpor- 
disektori tulevastele põlv- 
kondadele atraktiivseks 
muutmine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  350 000  500 000,—  0,—  
06 02 77 10  Ettevalmistav meede — 
Arukas sadamalinn  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
06 02 77 11  Katseprojekt — Teostatavu- 
suuring, millega katsetatakse 
Euroopa raudteeliikluse 
juhtimissüsteemi (ERTMS) 
kasutuselevõtmist põhivõr- 
gukoridorides avaliku ja 
erasektori partnerlusel 
põhineva ühisettevõtte 
kasutamise abil  1,1 p.m.  120 000  p.m.  280 000  400 000,—  0,—  0  
06 02 77 12  Ettevalmistav meede — 
Kaugjuhitava õhusõiduki 
süsteemide (RPAS) inte- 
greerimine Euroopa 
õhuruumi aktiivse geotar- 
astuse teenuse kasutamise 
abil 1,1 p.m.  p.m.  p.m.  350 000  500 000,—  250 000,—  
06 02 77 13  Katseprojekt — Avaliku 
transporditeenuse uuen- 
duslikud säästva rahastamise 
viisid  1,1 p.m.  37 500  p.m.  87 500  125 000,—  0,—  0  
06 02 77 14  Ettevalmistav meede — 
Euroopa ühtse ja innova- 
tiivse transpordisüsteemi 
väljaarendamine  1,1 p.m.  1 100 000  p.m.  500 000  1 500 000,—  207 885,—  18,90  28.2.2018  ET L 57/713 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 15  Katseprojekt — Isikliku 
sõiduautoga seotud alter- 
natiivide alase teadlikkuse 
suurendamine  1,1 800 000  645 000  490 000  245 000  
06 02 77 16  Katseprojekt — Euroopa 
maapiirkondade ühistrans- 
pordiga ühendatud säästev 
jagatud liikuvus (arukate 
maapiirkondade transpor- 
dialade käsituse aren- 
damine)  1,1 1 000 000  800 000  600 000  300 000  
06 02 77 17  Katseprojekt — Ühtse 
Euroopa taeva õhuruumi 
ülesehitus  1,1 600 000  700 000  800 000  400 000  
06 02 77 18  Katseprojekt — Piiratud 
liikumisvõimega isikutele 
juurdepääsetava transpordi 
kaardistamine  1,1 p.m.  300 000  600 000  300 000  
06 02 77 19  Katseprojekt — Turvatud 
parklad veokitele  1,1 p.m.  425 000  850 000  425 000  
06 02 77 20  Katseprojekt — 
Autonoomse sõiduki- 
juhtimise inimtegur  1,1 350 000  175 000  
06 02 77 21  Katseprojekt — Üleeuroo- 
paline liiklusohutustee- 
maline teavituskampaania  1,1 600 000  300 000  
06 02 77 22  Katseprojekt — OREL — 
Euroopa süsteem läbisõidu- 
mõõdikuga seotud pettuste 
vähendamiseks: kiir- 
menetlus tehnoseisundi 
tagamiseks liidus  1,1 300 000  150 000  
Artikkel 06 02 77 — 
Vahesumma  3 650 000  5 402 500  3 340 000  4 132 500  3 374 949,—  2 242 504,72  41,51  
Peatükk 06 02 — 
Kogusumma  3 690 577 433  1 931 021 498  3 447 030 702  1 476 262 853  3 982 515 229,46  1 906 153 444,78  98,71  
06 02 01 Euroopa ühendamise rahastu  
06 02 01 01 Kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja piiriüleste 
lõikude parendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 405 640 764  790 274 000  1 174 293 698  428 362 267  746 045 128,91  269 132 613,41  
Märkused  
Kitsaskohtade kõrvaldamise ja puuduvate ühenduslülide loomise eesmärk viitab määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 4 
lõike 2 punktile a. Selle eesmärgi saavutamiseks korraldatakse projektikonkursse, mille aluseks on iga-aastased ja 
mitmeaastased tööprogrammid (rahastamisotsused finantsmääruse artikli 84 tähenduses), mis hõlmavad transpor- 
divõrgu projekte ja liidu transpordikoridore, mis on kindlaks määratud Euroopa ühendamise rahastu ja üleeuroopalise 
põhivõrgu transpordiprojektide suuniste lisades. Selle eesmärgi rakendamist kavatsetakse mõõta uute ja täiustatud 
piiriüleste ühenduste ning kõrvaldatud kitsaskohtade abil, mis on saanud kasu Euroopa ühendamise rahastust.  L 57/714  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 01  (jätkub)  
Osa assigneeringust kasutatakse üleeuroopalise EuroVelo jalgrattateede võrgustiku toetamiseks.  
Eelkõige toetatakse maha jäetud või lammutatud piirkondlike piiriüleste raudteeühenduste (puuduvad ühenduslülid, kui 
need on Euroopa ühendamise rahastust toetuse saamiseks sobivad) taastamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 2 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 02 01 02 Säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
68 544 512  37 367 000  59 776 865  43 209 743  85 279 802,—  11 461 323,12  
Märkused  
Säästva ja tõhusa transpordi pikas perspektiivis tagamise eesmärk viitab määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 4 lõike 2 
punktile b. Selle eesmärgi saavutamiseks korraldatakse projektikonkursse, mille aluseks on iga-aastased ja mitmeaastased 
tööprogrammid (rahastamisotsused finantsmääruse artikli 84 tähenduses).  
Ajavahemikus 2014–2020 rakendatakse Marco Polo programmi jätkutoiminguid Euroopa ühendamise rahastu vahen- 
ditest, mis eraldatakse läbivaadatud TEN-T suuniste raames. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 
2013. aasta määruse (EL) nr 1315/2013 (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja 
millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL) (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1) artiklile 32 võetakse kasutusele 
uus lähenemisviis, mis toetab kaubaveoteenuseid liidus. Oluline on optimeerida transporditaristu kasutamist, suunates 
kaubaveo säästvamatele veoliikidele, sh siseveeteed ja mitmeliigiliste transporditeenuste tõhususe suurendamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 2 punkt b.  28.2.2018  ET L 57/715 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 02 01 03 Transpordiliikide optimaalne integreerimine ja ühendamine ning transpordi koostalitlusvõime suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
407 171 625  291 720 000  410 321 493  83 988 294  576 208 801,41  340 675 875,19  
Märkused  
Transpordiliikide optimaalse integreerimise ja ühendamise ning transpordi koostalitlusvõime, ohutuse ja turvalisuse 
suurendamise eesmärk viitab määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 4 lõike 2 punktile c.  
Selle eesmärgi saavutamiseks korraldatakse projektikonkursse, mille aluseks on iga-aastased ja mitmeaastased tööpro- 
grammid (rahastamisotsused finantsmääruse artikli 84 tähenduses).  
Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse raudteevõrguga ühendatud sisevee- ja meresadamate ja lennuväljade arvu, 
täiustatud mitmeliigiliste logistikaplatvormide arvu, tänu merekiirteedele paranenud ühenduste arvu ja põhivõrgu 
alternatiivsete energiaallikate tarnepunktide arvu alusel.  
Selle eesmärgi raames rakendatakse ühtse Euroopa taeva poliitikat ja võetakse kasutusele Euroopa lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 2 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/716  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 04 Euroopa ühendamise rahastu — Ühtekuuluvusfondi eraldis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 649 386 632  620 000 000  1 588 194 081  377 581 583  2 372 380 457,—  773 467 447,79  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta Ühtekuuluvusfondi toetus, mida antakse Euroopa ühendamise rahastust 
majanduskasvu ja tööhõive investeeringute transpordiinfrastruktuuri eesmärgi raames vastavalt määruse (EL) nr 1303/ 
2013 artikli 84 lõikele 4.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 5 lõike 1 punktile a tuleks Ühtekuuluvusfondist ümber paigutada 
11 305 500 000 eurot jooksevhindades, et kulutada see kooskõlas kõnealuse määrusega üksnes liikmesriikides, kes on 
kõlblikud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks.  
Kooskõlas artikliga 11 kasutatakse selle eesmärgi saavutamiseks projektikonkursse iga-aastaste ja mitmeaastaste 
tööprogrammide raames, mis on avatud rahastamiseks üksnes liikmesriikidele, kes on kõlblikud Ühtekuuluvusfondist 
rahastamiseks. Need iga-aastased ja mitmeaastased tööprogrammid kujutavad endast rahastamisotsuseid vastavalt 
finantsmääruse artiklile 84.  
Kooskõlas artikli 2 punktiga 7 ja artikli 5 lõikega 2 katab kuni 1 % rahastamispaketist programmi toetusmeetmete 
kulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige selle 
— artikli 5 lõike 1 punkt a, mis on seotud Ühtekuuluvusfondist 11 305 500 000 euro ümberpaigutamisega Euroopa 
ühendamise rahastusse; 
— artikkel 11, mis on seotud konkreetsete projektikonkurssidega Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud toetus- 
summade saamiseks; 
— artikli 2 punkt 7 ja artikli 5 lõige 2, mis on seotud programmi rakendamist toetavate meetmetega, millega toetatakse 
Euroopa ühendamise rahastu rakendamist.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/717 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 05 Keskkonna loomine, mis soodustab erasektori tehtavaid investeeringuid transpordi infrastruktuuri projektidesse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  25 000 000  62 109 000  50 000 000  66 354 000,—  37 500 000,—  
Märkused  
Eesmärgi „keskkonna loomine, mis soodustab erasektori investeeringuid transporditaristu projektidesse“ raames 
rakendatakse ühishuvi projekte eelhindamisel põhinevate rahastamisvahendite kaudu, nagu on nõutud komisjoni 
29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju) (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1) artikliga 224. Määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 21 lõike 4 
kohaselt on Euroopa ühendamise rahastu transpordivaldkonna rahalisest toetusest 10 % – 20 % ette nähtud selleks, et 
rahastada selliseid innovatiivseid rahastamisvahendeid nagu projektivõlakirjad, laenutagamisvahend ja muud vahendid, 
nagu ühisettevõtted ja omakapitaliinstrumendid, et ühendada avaliku ja erasektori rahalised vahendid Euroopa trans- 
porditaristusse tehtavate investeeringute kiirendamiseks. Rahastamisvahendid on ette nähtud selleks, et lihtsustada 
juurdepääsu erasektorist tulevale rahastamisele ning seega kiirendada TEN-T suuniste ja määruse (EL) nr 1316/2013 
alusel rahastamiskõlblike TEN-T projektide rahastamist või teha see võimalikuks. Rahastamisvahendid on ette nähtud 
selleks, et luua võla- või omakapitaliraamistikke, need peaksid olema suunatud konkreetsete turutõrgete kõrvaldamisele 
ja pakkuma asjakohaseid rahastamislahendusi. Nende rakendamisel kavatsetakse kasutada liidu finantsmääruse kohaste 
volitatud üksuste poolset eelarve otsest täitmist või eelarve täitmist koostöös nendega. Need volitatud üksused peavad 
olema akrediteeritud, millega tagatakse komisjoni jaoks liidu finantshuvide kaitse kooskõlas finantsmääruse nõuetega.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt võib rahastamisvahendist komisjonile tehtud ja tulude eelarvestuse punkti 6 
3 4 1 kantud tagasimakseid, sealhulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma tagasimakseid 
kasutada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige selle artikkel 14.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/718  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 02 Euroopa Lennundusohutusamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
36 915 000  36 915 000  34 184 000  34 184 000  37 330 992,—  37 330 992,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti personali- ja halduskulude katmiseks (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga (jaotis 3) 
seotud tegevuskulude katmiseks.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta 
asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) 
(ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast sihtotstarbelist tulu (finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa Liidu toetus 2018. aastal sellele meetmele on kokku 36 915 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse 
valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1108/2009, 21. oktoober 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 
216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas (ELT L 309, 24.11.2009, 
lk 51).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 768/2006, 19. mai 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
2004/36/EÜ ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite ohutust käsitleva teabe kogumise ja vahetamise ning 
teabesüsteemi haldamise osas (ELT L 134, 20.5.2006, lk 16).  28.2.2018  ET L 57/719 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 02  (jätkub)  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, 28. juuni 2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti 
töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 
eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006 (ELT L 179, 
29.6.2013, lk 46).  
Komisjoni määrus (EL) nr 319/2014, 27. märts 2014, milles käsitletakse Euroopa lennundusohutusametile makstavaid 
lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 593/2007 (ELT L 93, 28.3.2014, lk 58).  
Komisjoni 7. detsembri 2015. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse 
valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008 (COM(2015) 613 final).  
06 02 03 Euroopa Meresõiduohutuse Amet  
06 02 03 01 Euroopa Meresõiduohutuse Amet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
54 220 716  54 220 716  48 597 565  42 650 882  32 594 924,98  32 594 924,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti personali- ja halduskulude katmiseks (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga (jaotis 3) 
seotud tegevuskulude katmiseks, v.a saastetõrjemeetmed (vt punkt 06 02 03 02).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Euroopa Liidu toetus 2018. aastal sellele meetmele, sealhulgas reostamisvastased meetmed, on kokku 79 686 415 eurot. 
Tagasinõutud ülejäägist saadav 790 699 euro suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 78 895 716 euro suurusele 
summale.  L 57/720  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 03  (jätkub)  
06 02 03 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõi- 
duohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1625, 14. september 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 
1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (ELT L 251, 16.9.2016, lk 77).  
06 02 03 02 Euroopa Meresõiduohutuse Amet — Saastetõrjemeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 675 000  26 783 282  22 800 000  20 245 132  22 196 160,—  18 589 824,54  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse saastetõrjemeetmed, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 
911/2014.  
Assigneering on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega ameti ülesannete laiendamise kohta, sest see 
hõlmab ka nafta ja gaasi ammutamise avamererajatiste põhjustatud merereostuse tõrjet.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõi- 
duohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 911/2014, 23. juuli 2014, laevade ning nafta- ja gaasirajatiste 
põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta 
(ELT L 257, 28.8.2014, lk 115).  28.2.2018  ET L 57/721 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 04 Euroopa Liidu Raudteeamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
27 757 184  27 757 184  29 643 000  29 643 000  27 395 879,—  27 395 879,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti personali- ja halduskulude katmiseks (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga (jaotis 3) 
seotud tegevuskulude katmiseks.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Euroopa Liidu toetus 2018.aastal on kokku 28 135 398 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 378 214 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 27 757 184 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega 
muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee 
infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifit- 
seerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja 
ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime 
kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/796, 11. mai 2016, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).  L 57/722  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/797, 11. mai 2016, Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse 
kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/798, 11. mai 2016, raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, 
lk 102).  
06 02 05 Euroopa transpordipoliitika ja reisijaõiguste toetusmeetmed, sh teabevahetusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 821 000  11 409 000  11 821 000  13 052 654  11 789 990,08  19 692 863,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute ja ekspertide kohtumistega, millel 
on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas artiklis nimetatud meetmetega, ja kõikide muude 
selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille 
täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulusid, mis on seotud info- ja kommunikatsiooniga, transpordisektori 
konverentside ja ürituste tutvustamisega ning sotsiaalmeediaga, audiovisuaaltoodetega, veebisaidi ja muude IT-vahendite 
arendamisega, konsulteerimisega, elektrooniliste ja trükiväljaannetega, millel on otsene seos transpordipoliitika eesm- 
ärkide saavutamisega (sh selle poliitika sotsiaalne mõõde), samuti transpordikasutajate ohutuse ja kaitsmisega.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada komisjoni kulusid, mis on seotud sellise teabe kogumise ja 
töötlemisega, mida on vaja liidu ühise transpordipoliitika analüüsimise, kindlaksmääramise, tutvustamise, seire, 
hindamise ja rakendamise jaoks kõigi transpordiliikide (maantee-, raudtee-, lennu-, mere- ja siseveetransport) ja 
valdkondade puhul (transpordi ohutus, transpordi siseturg ja selle rakenduseeskirjad, transpordivõrgu optimeerimine, 
erinevate transpordiliikide kombineerimine, logistika, reisijate õigused ja kaitse kõigi transpordiliikide puhul, alter- 
natiivsete kütuste kasutamine kõigi transpordiliikide puhul, keskkonnasõbralike sõidukite riigihanked, linnade liikumis- 
keskkond, sotsiaalsete ja soolise võrdõiguslikkuse aspektide (sh tööhõiveandmed) ning kõik muud transpordiga seotud 
sektorid). Tähtsamad kinnitatud meetmed ja eesmärgid on ette nähtud liidu ühise transpordipoliitika toetamiseks ning 
muu hulgas selle laiendamiseks kolmandatele riikidele, kõigi transpordiliikide ja valdkondade tehniliseks abiks, 
erikoolituseks, transpordiohutuse eeskirjade kindlaksmääramiseks, haldusmenetluste lihtsustamiseks, IKT kasutamiseks, 
standardimisprotsessi toetamiseks ja ühise transpordipoliitika edendamiseks, kaasa arvatud Euroopa Liidu toimimise 
lepingus osutatud üleeuroopalise transpordivõrgu suuniste kehtestamiseks ja rakendamiseks, reisijate õiguste tugevda- 
miseks ja kaitsmiseks kõikide transpordiliikide puhul ning reisijate õigusi käsitlevate kehtivate määruste paremaks 
kohaldamiseks ja jõustamiseks, eriti määruste sisu alast teadlikkust suurendava tegevuse kaudu, mis on suunatud nii 
transpordisektorile kui ka reisijatele.  
Meretransport ja logistika  
Assigneering on ette nähtud liidu meretranspordistrateegia väljaarendamiseks ja rakendamiseks kooskõlas transpordi 
tulevikku käsitlevas valges raamatus kindlaks määratud eesmärkidega.  28.2.2018  ET L 57/723 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
See hõlmab majanduslike ja tehnoloogiliste muutuste analüüsi, tuge rahvusvahelistele läbirääkimistele, kabo- 
taažieeskirjade väljatöötamist ja tõlgendamist, kaebuste ja rikkumismenetluste jälgimist, konkurentsivõimelise ja 
kulutõhusa lähimereveo edendamise meetmete väljatöötamist ja rakendamist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
20. oktoobri 2010. aasta direktiivi 2010/65/EL (milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja/või neist 
väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ) (ELT L 283, 
29.10.2010, lk 1) läbivaatamist, halduskorra lihtsustamist ja IKT süsteemide kasutamist veetranspordi- ja logistika- 
sektoris ning samuti laevandussektori jätkusuutliku arengu toetamist.  
Assigneering on ette nähtud liidu kaubaveologistika strateegia väljaarendamiseks ja rakendamiseks; strateegia hõlmab 
transpordi ja logistika digitaalset tegevuskava, koostalitlusvõimelise mitmeliigilise transpordi info- ja juhtimissüsteemide 
raamistiku loomist ja meetmete väljatöötamist ja sellega seotud standardimisküsimusi, mitmeliigilise transpordi 
(üleeuroopalisi) ühtseid haldusliideseid, üheainsa veodokumendi kasutuselevõttu ja mitmeliigilise transpordiga seotud 
vastutust.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada CO  2 -jalajälje mõõtmiseks, sertifitseerimiseks ja vähendamiseks 
vajaliku võrdlusraamistiku väljatöötamist, vedude ümbersuunamisega tegelevaid meetmeid (sh endise Marco Polo 
programmi järelmeetmed); meremagistraalide, erinevate transpordiliikide ja kombineeritud transpordi kasutamist, 
transpordi ja logistikasektori digitaliseerimist ning standardimise ja ühtlustamisseadmete väljatöötamist.  
Meresõiduohutus  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud seoses liidu meresõiduohutusalaste õigusnormide jälgimise, 
hindamise ja läbivaatamisega (mõju hindamine), merekeskkonna kaitsega ning meremeeste kvalifikatsiooni ja töötin- 
gimuste parandamisega.  
Reisijate õigused  
Assigneering on ette nähtud reisijate õiguste alaste ELi õigusnormide jälgimise, hindamise ja läbivaatamise ning nendest 
teadlikkuse parandamise meetmetega seotud kulude katmiseks.  
Seoses määrusega (EÜ) nr 261/2004 peab komisjon välja töötama täiendavad meetmed määruse tõhusamaks rakenda- 
miseks. Samuti on vaja tagada määruse (EÜ) nr 1107/2006 ja nõukogu 9. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2027/ 
97 (lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul) (EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1) rakendamine.  
Määruse (EÜ) nr 1371/2007 rakendamine nõuab konkreetset tegevust, et tagada määruse nõuetekohane kohaldamine ja 
jõustamine liikmesriikides osalevate piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste (COTIF) haldusstruktuuride keeruka vast- 
astikuse toime tõttu.  
Selleks et rakendada määrust (EL) nr 1177/2010, on vaja kehtestada konkreetsed rakendusmeetmed, et tagada selle 
määruse nõuetekohane kohaldamine ja täitmine liikmesriikides ning liikmesriikide aruandluskohustuse täitmine 
komisjoni ees.  
Selleks et rakendada määrust (EL) nr 181/2011, on vaja kehtestada konkreetsed rakendusmeetmed, et tagada selle 
määruse nõuetekohane kohaldamine ja täitmise tagamine liikmesriikides ning liikmesriikide aruandluskohustuse 
täitmine komisjoni ees.  
Ühe olulise rakendamist toetava meetmena võtab komisjon mõnes või kõigis liikmesriikides meetmeid, mille keskmes 
on reisijate õiguste tutvustamine. Ligi üks kolmandik liidu kodanikest (31 %) on reisipileteid ostes oma õigustest ja 
kohustustest teadlikud, kuid 59 % ütlesid, et nad ei tea oma õigusi (2014. aasta Eurobaromeeter reisijate õiguste kohta).  L 57/724  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Nimetatud tegevust ja eesmärke võib toetada eri tasanditel (kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, üleeuroopalisel ja rahvus- 
vahelisel) kõigi transpordiliikide ja transpordiga seotud valdkondade puhul ning tehnika-, tehnoloogia-, õigusloome, 
teabe-, keskkonna-, kliima- ja poliitikavaldkonnas ning säästvat arengut silmas pidades.  
Lennutransport on olnud pikka aega valdkond, mille kohta tarbijakaitseasutused saavad liidus kõige rohkem kaebusi. 
Elektrooniliselt (internetis või mobiiltelefoni abil) tehtavate äritehingute arvu suurenemine on põhjustanud liidu 
tarbijakaitsealaste õigusaktide sagedasema rikkumise.  
Liidu tarbijate üks peamine kaebus on, et lennujaamades puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, eriti siis, kui vaidlus 
tekib lennuettevõtja või muu teenuseosutaja kohustuste täitmata jätmise tõttu. Liidu tarbijakaitseasutused ja lennutrans- 
pordiasutused peavad seetõttu tegema koostööd, et parandada viivitamata reisijate abistamist ja teavitamist lennujaa- 
mades, ning tugevdama valdkonna ühisreguleerimist.  
Liiklusohutus  
Komisjoni 20. juuli 2010. aasta teatises „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas 
aastateks 2011–2020“ (COM(2010) 389 final) on esitatud seitse eesmärki: sõiduõpe, liikluseeskirjade täitmine, turvaline 
infrastruktuur, turvalised sõidukid, kaasaegse tehnoloogia kasutamine, hädaabiteenused ning erilist tähelepanu on 
pööratud vähem kaitstud liiklejate ohutusele. Jätkatakse tööd komisjoni ettepanekuga, liidus kehtivate juhilubasid 
käsitleva õiguse korrapärase ajakohastamisega, kutseliste sõidukijuhtide kvalifikatsiooni- ja koolituseeskirjade läbivaa- 
tamisega, direktiivide 2014/45/EL, 2014/46/EL ja 2014/47/EL järelmeetmetega ning samuti ränkade liiklusvigastuste 
ärahoidmise strateegia väljatöötamisega. Komisjoni liiklusohutusalane töö hõlmab ka Euroopa liiklusohutuse harta 
haldamist, ohtlike kaupade transporti käsitlevate eeskirjade haldamist, Euroopa liiklusõnnetuste andmebaasi – ühenduse 
liiklusõnnetuste andmebaas (CARE) – haldamist, järelmeetmeid infrastruktuuri haldamist ja tunnelite ohutust käsitle- 
vatele direktiividele ja vähem kaitstud liiklejate ohutusega seotud eri aspekte. 2011.–2020. aasta poliitikasuundade 
rakendamine eeldab ka konkreetseid rakendusmeetmeid heade tavade vahetamiseks, liiklusohutuse kampaaniate ja 
projektikonkursside korraldamiseks ning liiklusohutuse seirekeskuste väljaarendamiseks, samuti liidu liiklusohutusalase 
töö tõhustamise võimaluste hindamist.  
Assigneeringust kaetakse ka kulud, mis on seotud selliste avalike ürituste nagu Euroopa liiklusohutuse päev ja muude 
samalaadsete teadlikkuse parandamise ja kodanikega suhtlemise algatustega.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et luua tõhus piiriülene liikmesriikidevaheline koostöö liiklusohutusega seotud 
eeskirjade rikkumiste valdkonnas.  
Maismaatransport  
Peamised tegevused maismaatranspordi valdkonnas hõlmavad praeguste poliitikameetmete rakendamist ja läbivaatamist, 
valdkonnaülese koostöö tugevdamist ning uute algatuste kavandamist. Muu hulgas kuulub siia tegevus sellistes 
valdkondades nagu taristumaksud, turulepääs, sotsiaalõigusnormid (sh nende täitmise tagamine), tehnilised eeskirjad, 
ohutuseeskirjad ja rahvusvahelised küsimused (maismaatranspordialased suhted kolmandate riikidega ja maismaatrans- 
pordiga tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonidega). Kõik need tegevused eeldavad tihedat koostööd sidus- 
rühmadega.  
Raudteeturg  
Raudtee konkurentsivõime tugevdamisel on esmaseks ülesandeks direktiivi 2012/34/EL ja määruse (EL) nr 913/2010 
täieulatuslik rakendamine. Kõnealuste õigusaktide eesmärk on avada raudteeturud, suurendada raudteeteenuste koosta- 
litlusvõimet ja ohutust ning soodustada seeläbi sellise integreeritud raudteesüsteemi arendamist, mis võimaldab luua 
ühtse Euroopa raudteepiirkonna. Lisaks teevad komisjoni talitused transpordi valdkonnas üha rohkem rahvusvahelist 
koostööd raudteepoliitika alaselt.  28.2.2018  ET L 57/725 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Liidus kehtiva raudteealase õigustiku tõhusaks rakendamiseks on oluline valdkonnaülese koostöö soodustamine. 
Direktiiviga 2012/34/EL on ette nähtud Euroopa raudteevaldkonda reguleerivate asutuste võrgustiku (ENRRB) ja 
Euroopa raudteetaristuettevõtjate platvormi (PRIME) loomine. Raudtee-ettevõtjate jaoks on loodud mitteametlikud 
koostööraamistikud, mille vahendusel saab jagada liidu tasandi kogemusi raudtee-ettevõtjate dialoogi vormis ja raudtee- 
küsimustega tegelevate ministrite (juhtide) kohtumistel. Samavõrd oluline roll liidu raudteetööstuse edendamisel 
maailmas on koostööl kolmandate riikidega (Pärsia lahe piirkonna riigid, Hiina, Iraan, Jaapan, Brasiilia jne).  
Seoses sellega on assigneering ette nähtud selleks, et rahastada selliseid algatusi ja selliste koostööplatvormide tööd, mis 
aitavad ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomisega õigeaegselt valmis saada, selle edasise arenguga tegeleda ja rahvus- 
vahelist koostööd teha.  
Sadamad ja siseveeliiklus  
Assigneering on ette nähtud sadamate ja siseveeliiklusega seotud liidu seadusandluse ja poliitika väljatöötamise, 
jälgimise, hindamise ja läbivaatamisega (mõju hindamine) kaasnevate kulude katteks.  
Ühtne Euroopa taevas  
Ühtse Euroopa taeva algatuse (neli alusmäärust: (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 
552/2004, ning üle 20 rakenduseeskirja) täielik rakendamine on kõige olulisem prioriteet, et parandada aeronavigat- 
siooniteenuste ohutust, muuta need kulutõhusamaks, vähendada lennuliiklusvoogudega seotud viivitusi ja keskkon- 
namõju ning tänu sellele tõhustada Euroopa lennutransporti.  
Liidu 2015. aastal vastu võetud lennundusstrateegia prioriteetide hulka kuuluvad ka ühtse Euroopa taeva ja Euroopa 
lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti rakendamine ning ühisettevõtte SESAR, SESARi 
kasutuselevõtu asutuse ja Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) abiga selle tehnoloogilise tugisamba rakendamine.  
Käesoleva artikli raames rakendatakse tulemuslikkuse hindamise asutuse (PRB) abiga ka ühtse Euroopa taeva tulemus- 
likkuse kava, seda tegevust toetavad EASA ja Eurocontrol.  
Seoses sellega kuuluvad komisjoni jaoks oluliste ning käesoleva artikli raames täideviidava tegevuse hulka ühtse Euroopa 
taeva programmi ja selle õigeaegsele rakendamisele kaasa aitavate algatustega edasiliikumine (sh selliste sidusrühmade 
nagu lennundustööstuse nõuandekomitee, riiklike järelevalveasutuste tööd koordineeriv platvorm ja inimmõõtmega 
tegelev Euroopa rühm kaasamine ning nendega konsulteerimine), samuti programmi edasise arengu tagamine.  
Lennundusohutus, keskkond ja koostöö Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsioon iga (ICAO)  
Euroopa lennuliikluse ohutuse, keskkonnasäästliku majanduskasvu ja väljaspool liitu reisivate liidu kodanike kaitse 
tagamiseks on vaja kasutada mitmesuguseid seadusandlikke vahendeid.  
Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklite 3–5 kohaselt kehtestada täieliku keelu või osalised piirangud 
kolmandatest riikidest liitu lendavate lennuettevõtjate suhtes. Seoses sellega ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 473/2006 
artikli 3 lõikega 4 võivad komisjon, Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ja liikmesriikide eksperdid korraldada 
hindamismissioone, et lennuettevõtjaid ja nende järelevalveasutusi kohapeal kontrollida ja teha kindlaks ohutuspuu- 
dujäägid. Riiklike ekspertide kohapealsete hindamiskäikude kulud peab katma liit.  L 57/726  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
On selge, et neid missioone tuleb täiendada positiivsemate ja ennetavate meetmetega, samuti kontrollijärgse tehnilise 
koostööga, et aidata riikidel, mille suhtes keeldu või piiranguid kohaldatakse, puudujäägid parandada. Peale selle on 
komisjoni ja Euroopa Lennundusohutusameti eesmärk edendada kogu maailmas kõige rangemaid lennundusohutuse 
standardeid.  
Liidu laiaulatuslikud tsiviillennunduse koostööprojektid, mida haldavad teised peadirektoraadid (naabruspoliitika ja 
laienemisläbirääkimiste peadirektoraat, rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, komisjoni välispoliitika 
vahendite talitus) ja mida rakendatakse pikaajaliselt, ei aita lahendada kohe lahendamist vajavaid probleeme.  
Seepärast on kõnealuse algatuse eesmärk täiendada olemasolevaid vahendeid paindliku võimalusega rakendada sihtot- 
starbelisi ennetavaid ja abistavaid (parandus)meetmeid, millega toetatakse riiklikke ametiasutusi, kes vastutavad selliste 
lennuettevõtjate järelevalve eest, kelle suhtes kohaldatakse liidus keeldu. Kavandatavad meetmed on väiksemahulised ja 
lühiajalised.  
Kuna Euroopa Lennundusohutusameti ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi vahel 2009. aastal sõlmitud teenuste 
raamleping osutus tehnilise abi andmisel väga kasulikuks, sõlmiti Euroopa Lennundusohutusametiga ajavahemikuks 
2013–2016 uus leping ning ettevalmistamisel on uus raamleping ajavahemikuks 2017–2020.  
Lisaks on määrusega (EL) nr 996/2010 ette nähtud tsiviillennunduses toimunud õnnetuste uurimise organite Euroopa 
võrgustiku (Encasia) loomine. Encasia peab välja töötama meetmeid selleks, et veelgi parandada õnnetuste uurimise 
organite tehtavate uurimiste kvaliteeti ning aitama õnnetusi liidus tõhusamalt ennetada. Määruse kohaselt on komisjon 
Encasia tööga seotud ning peab osutama Encasia toimimiseks vajalikku tuge.  
Ning lõpetuseks, liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) koostöömemorandum hõlmab 
selliseid lennundusvaldkondi, millega seoses nii komisjon kui ka ICAO on võtnud kohustusi (st ohutus, keskkond, 
lennuliikluse korraldamine ja lennundusjulgestus). Tihedam koostöö tagab osalemise ICAO ülemaailmsetes algatustes ja 
panuse nende elluviimisse mitmes kõige olulisemas lennunduspoliitika valdkonnas. Panustatakse algatusse, millega 
suurendatakse rahvusvahelise lennunduse ohutust kogu maailmas, või ülemaailmselt aktsepteeritavate lennunduse 
keskkonnamõjumeetmete arendamisse ja rakendamisse. Koostöö eesmärk on tagada, et ICAO võtab paremini arvesse 
liidu huve (sh tööstuslikke huve, nt ülemaailmsete tehniliste standardite kindlaksmääramisel). Kõnealune koostöö- 
memorandum aitab ICAO-l aktsepteerida, toetada ning veelgi suurendada piirkondlike organisatsioonide üha tähtsamat 
rolli rahvusvahelise lennunduse praeguses ja tulevases arengus.  
Säästvad ja arukad transpordisüsteemid (sh linnapiirkondades kasutatavad)  
Assigneering on ette nähtud selleks, et toetada poliitika/strateegia väljatöötamist ja rakendamist, samuti direktiivide ja 
nende teiseste õigusaktide rakendamist.  
Sotsiaalküsimused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta horisontaalseid sotsiaalvaldkonna meetmeid. Selleks et vähendada 
tööjõupuudusega kaasnevaid ohte, toetatakse assigneeringuga meetmeid, mille eesmärk on muuta transpordisektoris 
töötamine atraktiivsemaks olukorras, kus tuleb arvestada automatiseerimist (kolmandik transpordisektori töötajatest on 
üle 50aastased. Assigneeringust toetatakse ka meetmeid transpordisektoris töötavate inimeste soolise tasakaalu 
suurendamiseks (transpordisektori töötajate hulgas on ülekaalus mehed, naissoost töötajaid on vaid 22 % ja nendest 
tehniliste aladel vaid alla 3 %).  28.2.2018  ET L 57/727 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Noorte liikuvus  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rakendada noorte liikuvusega seonduvaid meetmeid, mis aitavad tõsta noorte 
teadmisi liidu teistest kultuuridest ja lugupidamist nende suhtes nii, et noori julgustatakse reisima mitmesuguste 
liiklusvahenditega ja keskkonnasäästlikult. Sel eesmärgil soodustab komisjon muudele meetmetele lisaks reisiskeeme, 
vastavateemalisi kampaaniaid ja veebiportaale.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2829/77, 12. detsember 1977, millega jõustatakse rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki 
meeskonna Euroopa kokkulepe (AETR) (EÜT L 334, 24.12.1977, lk 11), eriti kokkuleppe artikkel 22a.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86, 22. detsember 1986, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta 
liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4057/86, 22. detsember 1986, ebaõiglase hinnakujunduse kohta meretranspordis 
(EÜT L 378, 31.12.1986, lk 14).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4058/86, 22. detsember 1986, kooskõlastatud tegevuse kohta ookeanikaubanduses vaba 
juurdepääsu tagamiseks mereveostele (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 21).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3577/92, 7. detsember 1992, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta 
merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).  
Nõukogu direktiiv 92/106/EMÜ, 7. detsember 1992, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombi- 
neeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 95/93, 18. jaanuar 1993, ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste 
eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1).  
Nõukogu otsus 93/704/EÜ, 30. november 1993, ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta (EÜT L 329, 
30.12.1993, lk 63).  
Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ, 6. oktoober 1995, ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimise ühtse korra kohta 
(EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35).  
Nõukogu direktiiv 96/50/EÜ, 23. juuli 1996, siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste saamise 
tingimuste ühtlustamise kohta ühenduses (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 31).  L 57/728  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Nõukogu direktiiv 96/53/EÜ, 25. juuli 1996, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele 
siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass 
(EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).  
Nõukogu direktiiv 96/67/EÜ, 15. oktoober 1996, juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades 
(EÜT L 302, 26.11.1996, lk 28).  
Nõukogu direktiiv 96/75/EÜ, 19. november 1996, mis käsitleb riigisiseses ja rahvusvahelises siseveetranspordis 
prahtimise ja hinnakujunduse süsteeme ühenduses (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2027/97, 9. oktoober 1997, lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul 
(EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 889/2002 
(EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 718/1999, 29. märts 1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat sisevee- 
transpordi edendamiseks (EÜT L 90, 2.4.1999, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 1999/37/EÜ, 29. aprill 1999, sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, 
lk 57).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ, 17. juuni 1999, raskete kaubaveokite maksustamise kohta 
teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/30/EÜ, 6. juuni 2000, liidus liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli 
kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), eriti selle artikkel 7.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/15/EÜ, 11. märts 2002, autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud 
isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/30/EÜ, 26. märts 2002, eeskirjade ja korra kehtestamise kohta müra 
tekitava tegevuse piiramiseks ühenduse lennuväljadel (EÜT L 85, 28.3.2002, lk 40).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/59/EÜ, 27. juuni 2002, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja 
teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10), eriti selle 
artikkel 26.  
Nõukogu ja komisjoni otsus 2002/309/EÜ, Euratom, 4. aprill 2002, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas Šveitsi 
Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 91), eriti Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe artikkel 45.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2027/97, 9. oktoober 1997, lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul 
(EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/25/EÜ, 14. aprill 2003, ro-ro-reisiparvlaevade täpsemate püstuvus- 
nõuete kohta (ELT L 123, 17.5.2003, lk 22), eriti selle artikkel 10.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ, 13. juuni 2003, vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillen- 
nunduses (ELT L 167, 4.7.2003, lk 26).  28.2.2018  ET L 57/729 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate 
maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/ 
439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 261/2004, 11. veebruar 2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad 
reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi 
kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse 
Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004, 10. märts 2004, aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta 
ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 551/2004, 10. märts 2004, õhuruumi korraldamise ja kasutamise 
kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 552/2004, 10. märts 2004, Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu 
koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 785/2004, 21. aprill 2004, kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele 
ja õhusõiduki käitajatele (ELT L 138, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega 
muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee 
infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifit- 
seerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse elektroonilise maanteemaksu 
koostalitlusvõime kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 124).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta 
üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).  
Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/44/EÜ, 7. september 2005, ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta 
ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2111/2005, 14. detsember 2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, 
millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu ja lennureisijate teavitamist 
lendu teenindavast lennuettevõtjast (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/1/EÜ, 18. jaanuar 2006, ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta 
kaupade autoveol (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).  L 57/730  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/22/EÜ, 15. märts 2006, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) 
nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate autovedusid 
käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 473/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuette- 
võtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2006, 5. juuli 2006, puudega ja liikumispuudega isikute õiguste 
kohta lennureisi puhul (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ, 12. detsember 2006, millega kehtestatakse siseveelaevade 
tehnilised nõuded (ELT L 389, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/126/EÜ, 20. detsember 2006, juhilubade kohta (ELT L 403, 
30.12.2006, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveo- 
teenuse osutamist raudteel ja maanteel (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007, 23. oktoober 2007, rongireisijate õiguste ja kohustuste 
kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja 
ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime 
kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1008/2008, 24. september 2008, ühenduses lennuteenuste osutamist 
käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade sisseveo kohta (ELT L 260, 
30.9.2008, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/96/EÜ, 19. november 2008, maanteede infrastruktuuri ohutuse 
korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse 
valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1), eriti selle 
artiklid 6 ja 14.  28.2.2018  ET L 57/731 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 80/2009, 14. jaanuar 2009, toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste 
ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89 (ELT L 35, 
4.2.2009, lk 47).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/12/EÜ, 11. märts 2009, lennujaamatasude kohta (ELT L 70, 14.3.2009, 
lk 11).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/16/EÜ, 23. aprill 2009, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 
28.5.2009, lk 128), eriti selle artikkel 35.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/18/EÜ, 23. aprill 2009, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris 
toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ (ELT L 131, 28.5.2009, lk 114), eriti selle artikkel 23.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/21/EÜ, 23. aprill 2009, lipuriigi nõuete täitmise kohta (ELT L 131, 
28.5.2009, lk 132), eriti selle artikkel 7 ja artikli 10 lõige 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/33/EÜ, 23. aprill 2009, keskkonnasõbralike ja energiatõhusate 
maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/38/EÜ, 6. mai 2009, Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate 
teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides 
(ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa 
Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja 
nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks 
tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 392/2009, 23. aprill 2009, reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta 
õnnetusjuhtumite korral (ELT L 131, 28.5.2009, lk 24).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1071/2009, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad 
autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele autoveoturule 
juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule 
juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 
14.11.2009, lk 88).  L 57/732  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/35/EL, 16. juuni 2010, transporditavate surveseadmete kohta ja millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ 
(ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/40/EL, 7. juuli 2010, mis käsitleb raamistikku intelligentsete trans- 
pordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 
6.8.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 913/2010, 22. september 2010, konkurentsivõimeliseks kaubaveoks 
kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2010/65/EL, 20. oktoober 2010, direktiiv milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse 
sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ 
(ELT L 283, 29.10.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 996/2010, 20. oktoober 2010, tsiviillennunduses toimuvate lennuõn- 
netuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (ELT L 295, 
12.11.2010, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1177/2010, 24. november 2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel 
reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 334, 17.12.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 181/2011, 16. veebruar 2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi ning 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/243/EL, 8. märts 2012, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni 
vahelise koostöömemorandumi (millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik) sõlmimise ning koostöömemoran- 
dumiga seotud menetluskorra sätestamise kohta (ELT L 121, 8.5.2012, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL, 21. november 2012, millega luuakse ühtne Euroopa raudtee- 
piirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 99/2013, 15. jaanuar 2013, Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 
kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 12), eriti selle artikkel 8.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu 
arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/45/EL, 3. aprill 2014, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende 
haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, 
lk 51).  28.2.2018  ET L 57/733 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/1629, 14. september 2016, millega kehtestatakse siseveelaevade 
tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (ELT L 252, 
16.9.2016, lk 118).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/47/EL, 3. aprill 2014, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende 
haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, 
lk 134), eriti artikli 4 lõike 3 punkt b ja artikkel 18.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 165/2014, 4. veebruar 2014, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute 
kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute 
kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid 
käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 376/2014, 3. aprill 2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud 
juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust 
(EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni 
määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL, 22. oktoober 2014, alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu 
kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/413, 11. märts 2015, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust 
liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (ELT L 68, 13.3.2015, lk 9).  
Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2016/802/EL, 11. mai 2016, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist 
teatavates vedelkütustes (ELT L 132, 21.5.2016, lk 58).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/352, 15. veebruar 2017, millega luuakse sadamateenuse osutamise 
raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid (ELT L 57, 3.3.2017, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus, 6. oktoober 2009, Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse määratluse ja tehniliste elementide 
kohta (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7547 all).  
06 02 06 Transpordi turvalisus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 795 000  1 492 816  1 950 000  1 077 798  1 564 145,08  1 819 591,11  L 57/734  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni kulude katteks seoses sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja sise-, 
õhu- ja meretranspordi turvalisuse parandamiseks vajaliku eeskirjade ja meetmete analüüsimise, määratlemise, eden- 
damise, seire, hindamise ja rakendamise jaoks ning muu hulgas kolmandate riikide hõlmamiseks, tehniliseks abiks ja 
erikoolituseks.  
Peamine eesmärk on turvalisuseeskirjade arendamine ja kohaldamine transpordi valdkonnas ja eelkõige 
— transpordisektoriga seotud kuritahtlike tegude vältimise meetmed; 
— transpordi turvalisuse alaste õigusaktide, tehniliste normide ja haldusjärelevalve tavade ühtlustamine; 
— transpordisektori ühiste näitajate, meetodite ja turvalisusega seotud eesmärkide määramine ning sellise määramise 
jaoks vajalike andmete kogumine; 
— liikmesriikides transpordi turvalisuse valdkonnas võetud meetmete jälgimine kõikide transpordiliikide puhul; 
— rahvusvaheline transpordi turvalisuse koordineerimine; 
— transpordi turvalisuse uurimise toetamine.  
Assigneering on eelkõige ette nähtud sellise inspektorite üksuste loomise ja tööga seotud kulude katmiseks, mis 
kontrolliks, kuidas liikmesriikide lennuväljadel ja sadamates ning sadamarajatiste puhul järgitakse liidu turvalisusalaseid 
õigusakte, sh kõnealuste meetmete laiendamist kolmandatele riikidele, ning kuidas seda tehakse liikmesriikide lipu all 
sõitvate laevade suhtes. Need kulud hõlmavad komisjoni inspektorite päevarahasid ja reisikulusid ning liikmesriikide 
inspektorite kulusid vastavalt asjakohaste õigusaktide sätetele. Neile kuludele tuleb lisada eelkõige kulud, mis on seotud 
inspektorite koolitamisega, ettevalmistavate kohtumistega ja inspekteerimiseks vajalike tarvikutega.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud info ja kommunikatsiooniga ning elektroo- 
niliste ja trükiväljaannetega, millel on otsene seos transpordipoliitika eesmärkide, samuti transpordikasutajate ohutuse ja 
kaitsmisega seotud eesmärkide saavutamisega.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse 
tugevdamise kohta (ELT L 129, 29.4.2004, lk 6).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta 
(ELT L 310, 25.11.2005, lk 28).  28.2.2018  ET L 57/735 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 06  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse 
ühiseeskirju (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade sisseveo kohta (ELT L 260, 
30.9.2008, lk 13).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EL) nr 72/2010, 26. jaanuar 2010, millega nähakse ette lennundusjulgestuse valdkonnas korralda- 
tavate komisjoni inspekteerimiste kord (ELT L 23, 27.1.2010, lk 1).  
06 02 51 Üleeuroopaliste võrkude programmi lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  340 000 000  0,—  314 241 947,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2236/95, 18. september 1995, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1692/96/EÜ, 23. juuli 1996, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist 
käsitlevate ühenduse suuniste kohta (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002, 21. mai 2002, millega luuakse ühisettevõte Galileo (EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007, 20. juuni 2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi 
andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).  
Komisjoni otsus K(2007) 3512, 23. juuli 2007, millega luuakse üleeuroopalise võrgu valdkonnas antavaid toetusi 
käsitlev mitmeaastane tööprogramm aastateks 2007–2013.  L 57/736  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 67/2010, 30. november 2009, millega kehtestatakse ühenduse rahalise 
abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (ELT L 27, 30.1.2010, lk 20).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 661/2010/EL, 7. juuli 2010, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist 
käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 204, 5.8.2010, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus K(2001) 2654, 19. september 2001, millega kehtestatakse üleeuroopalisele transpordivõrgule 
ühenduse rahalise abi andmise mitmeaastane näidisprogramm aastateks 2001–2006.  
Komisjoni otsus K(2007) 6382, 17. detsember 2007, koostöölepingu sõlmimise kohta komisjoni ja Euroopa Investeeri- 
mispanga vahel seoses TEN-T projektide laenutagamisvahenditega.  
06 02 52 Programmi „Marco Polo“ lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 680 000  p.m.  8 135 000  0,—  15 503 157,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1382/2003, 22. juuli 2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist 
kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo programm) (ELT L 196, 2.8.2003, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/737 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 52  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1692/2006, 24. oktoober 2006, teise Marco Polo programmi loomise 
kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) 
(ELT L 328, 24.11.2006, lk 1).  
06 02 53 Saastetõrjemeetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  4 504 500,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõi- 
duohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).  
06 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
06 02 77 01 Ettevalmistav meede — Euroopa transpordiliikide ühine teabe- ja broneerimisliides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 132 198,72  L 57/738  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 03 Ettevalmistav meede — Veeldatud maagaasi kütusena kasutavad laevad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  518 525,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 06 Ettevalmistav meede — Üldlennundus — Statistika ja arvandmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  133 896,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  28.2.2018  ET L 57/739 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 06  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 07 Katseprojekt — Liiklusummikute kaotamine maanteede infrastruktuuri arukate integreeritud transpordilahenduste abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  650 000  p.m.  650 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 08 Katseprojekt — Ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi seiresüsteem raskeveokitele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  245 000  349 949,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  L 57/740  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 08  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 09 Katseprojekt – ELi transpordisektori tulevastele põlvkondadele atraktiivseks muutmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  350 000  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 10 Ettevalmistav meede — Arukas sadamalinn  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetme eesmärk on toetada heade tavade vahetust linna-sadama seoste ja arukate sadamalinnade 
uuenduslike projektide kohta. Projektid tuleks viia kooskõlla arukate ja säästvate linnade meetmetega.  28.2.2018  ET L 57/741 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 10  (jätkub)  
Sadamalinnadel on tohutu suur ülesanne tulla toime konkurentsis püsimise ja säästva linnaarengu ühitamisega. 
Sadamafunktsioonide ümberpaigutamine, konteinerveod, sadama ja linna vaheliste liideste ja veepiiri taasarendamine 
ning dialoog linna elanikega on vaid mõned näited. Tuleb leida lahendus, kuidas ühitada linn ja sadam, turism ja tööstus, 
looduslikud ja hoonestatud alad. Aruka linna tulevikuplaanid peavad olema kooskõlas aruka sadamalinna plaanidega. 
Arukas sadamalinn võib näiteks põhineda teadmistel ja IKT-l koos sisemaa liidestega, et veelgi suurendada teenuste 
tõhusust ja parandada kvaliteeti. Meremagistraalide kontseptsiooni silmaspidamine käesolevas ettepanekus on kooskõlas 
strateegiaga „Euroopa 2020“ ning transpordisektorit ja 28. märtsi 2011. aasta valge raamatu „Euroopa ühtse trans- 
pordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (KOM(2011) 144 
(lõplik)) läbivaatamisega.  
Linnadel ja sadamatel on samad probleemid ja võimalused ning seepärast tuleks välja töötada meetmed uuenduslike 
lahenduste elluviimiseks, et a) vähendada nii merelaevadelt kui ka sadama käitamisest tulenevat kasvuhoonegaaside 
heidet, b) töötada välja ühendus sisemaatranspordiga (raudtee, maantee, sisemaaühendused), c) parandada taastuvenergia 
kasutust ja energiatõhusust, d) edendada IKT kasutust ja selle koostalitlusvõimet, e) tugevdada sadamalinnade 
konkurentsi, pidades silmas äärepoolseimate piirkondade strateegilist asukohta ja saartevahelise ühendatuse tähtsust, 
edendada sünergilist toimet linna ja sadama vahel.  
Nendel uuenduslikel meetmetel peaks olema mõju ka mere- ja rannikuturismile. Meetmetes tuleks keskenduda ka 
sadamarajatistele ning sadama ja linna vahelisele dialoogile linna ja sadama planeerimise küsimustes. Sadamate 
mitmekesistamine toimub ka ranniku- ja mereturismi kaudu. Ettevalmistava meetmega tuleks teha kindlaks aruka 
sadamalinna arendamisest saadav kasu kogu Euroopas ja võtta arvesse sadamate kogu väärtust. Meede sisaldab ka 
algatusi luua arukate sadamalinnade Euroopa võrgustik.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 11 Katseprojekt — Teostatavusuuring, millega katsetatakse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselev - 
õtmist põhivõrgukoridorides avaliku ja erasektori partnerlusel põhineva ühisettevõtte kasutamise abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  120 000  p.m.  280 000  400 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  L 57/742  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 12 Ettevalmistav meede — Kaugjuhitava õhusõiduki süsteemide (RPAS) integreerimine Euroopa õhuruumi aktiivse geotar- 
astuse teenuse kasutamise abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  350 000  500 000,—  250 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava tegevusega tahetakse tutvustada aktiivse geotarastuse teenust alla 150 meetri (500 jalga) kõrgusel 
maapinnast lendavate RPASide (mehitamata õhusõidukid) puhul. Aktiivne geotarastus saavutatakse RPSi (Remote Pilot 
Station – mehitamata õhusõidukit juhtivas maapealses jaamas seisnev kaugjuhtimisjaam) ühendamise teel veebipõhise 
platvormiga. Veebipõhine platvorm näitab RPAS-operatsiooni asukohta ja hindab vastavust eri siseriiklikele õigusak- 
tidele operatsiooni asukohast sõltuvalt. Veebipõhine platvorm võimaldab lennundusstandardeid kasutades luua lennu- 
keelutsoone.  
Veebipõhise platvormi ühendamise abil RPASiga ei ole kasutajatel võimalik suunata RPASi lennukeelutsoonidesse. Neid 
lennukeelutsoone võivad luua, jälgida ja kontrollida vastutavad asutused. Veebipõhise platvormi loodud teavet saab 
jagada ka kõikide sidusrühmadega Euroopa lennundusvõrgustikus.  
See tegevus võib pakkuda lahenduse väikeste mehitamata õhusõidukite ohutule ja turvalisele integreerimisele olemaso- 
levasse lennundusvõrgustikku, tagades mehitatud lennundusega samatasemelise ohutuse, millest saavad kasu kõik RPASi 
valdkonna sidusrühmad. Lennukeelutsoonide kasutamine tagab RPAS-operatsioonide puhul eraelu puutumatuse. Ning 
veelgi olulisem on VKEde aitamine RPAS-tööstuses uute paljutõotavate võimaluste ja töökohtade loomisel Euroopas. 
Veebipõhise platvormi kasutamine võimaldab järgmisi RPAS-teenuseid: aktiivse geotarastuse teenus, mida jälgivad ja 
kontrollivad vastutavad asutused, ning hindamisteenus kohaldatavate õigusaktide kontrollimiseks.  
See platvorm võiks olla kättesaadav eri sidusrühmadele, näiteks RPASi kasutajatele, aeronavigatsiooniteenuste osuta- 
jatele, tsiviillennundusametitele, politseile, hädaabiteenistustele, kaugjuhitava õhusõiduki süsteemide tootjatele ja kvali- 
fitseeritud üksustele. Veebipõhise platvormi puhul kasutatakse kehtivaid lennundusstandardeid, see on vastavuses 
mehitatud lennundusega ning toob kaasa ohutuma, turvalisema ja standardiseeritud integreerimise lennundusvõrgus- 
tikku. Nendele standarditele lisaks peab platvorm olema koostalitlev kõikide RPASidega, et avada Euroopa turg kõikidele 
RPASide tootjatele ja kõikidele RPASide kasutajatele. Viimaks peaks see RPASi lennuliikluse korraldamise platvorm 
olema kohandatav kõikidele liikmesriikidele.  28.2.2018  ET L 57/743 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 13 Katseprojekt — Avaliku transporditeenuse uuenduslikud säästva rahastamise viisid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  37 500  p.m.  87 500  125 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 14 Ettevalmistav meede — Euroopa ühtse ja innovatiivse transpordisüsteemi väljaarendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 100 000  p.m.  500 000  1 500 000,—  207 885,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  L 57/744  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 14  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 15 Katseprojekt — Isikliku sõiduautoga seotud alternatiivide alase teadlikkuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
800 000  645 000  490 000  245 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  
Üldine ülevaade  
Umbes 55 % autosõitudest on lühemad kui viis km. Autode keskmine hõivatuse määr on madal, umbes 1,3 isikut auto 
kohta. Need näitajad viitavad sellele, et alternatiivid isikliku sõiduauto kasutamisele on endiselt vähe arenenud ja on 
olemas suur potentsiaal säästvamatele transpordiliikidele üleminekuks.  
Teadlikkuse suurendamine on esimene samm isikliku sõiduauto kasutamisele alternatiivide väljaarendamiseks. Eesmärk 
on ergutada käitumise muutumist näiteks teekonnal kodust tööle ja töölt koju. Juba on olemas mitu algatust isikliku 
sõiduauto kasutamise muutmiseks selliseks individuaalseks kergtranspordiks nagu käimine, jalgrattasõit ning elektrijal- 
grataste kasutamine (millel on potentsiaal olla kõige usaldusväärsem ja kiirem liikumisvahend kuni 10 km vahemaade 
jaoks). Kuid nende peamiselt üksikisiku käitumisele suunatud algatuste kasutuselevõtmist võiks kollektiivse lähenemise 
abil kiirendada.  
Projekt  
Katseprojekt hõlmab järgmist: uute vahendite väljatöötamine teadlikkuse suurendamiseks kollektiivsel tasandil. On palju 
võimalusi eksperimenteerida avaliku ja erasektori ettevõtetes, kohalikus omavalitsuses ja rahvusvahelistel konverentsidel, 
et kasutada uusi vahendeid, et mõõta ja püstitada eesmärke rühma tasandil teistele transpordiliikidele üleminekuks. Neid 
vahendeid nimetatakse rühmakäitumisel põhinevateks süsteemideks, mis kasutavad rahvalt tellimist ja ühendatud 
tehnoloogiaid. Need võimaldavad suuremat paindlikkust, meeskonnavaimu ja pikaajalist kooskõlastamist inimeste 
vahel ning ühtlasi statistikat ja suuri andmehulki käitumise muutumise kohta. Katseprojektiga püütakse töötada välja 
ja levitada uusi vahendeid, et piirata autode kasutamist rangelt vajalikule tasemele.  
Nõuetele vastavus  
— ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu (COP21) kokkuleppe peamine 
eesmärk: „(...) hoida keskmine globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse 
tasemega“.  28.2.2018  ET L 57/745 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 15  (jätkub)  
— 28. märtsi 2011. aasta valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja 
ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (KOM(2011) 144 (lõplik)), mis sisaldab süsinikdioksiidi vähendamise 
ambitsioonikaid eesmärke: „2030. aastaks peab transpordisektor vähendama kasvuhoonegaaside heidet ligikaudu 
20 % allapoole 2008. aasta taset.“ 
— Euroopa Parlamendi algatusraport säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta, milles rõhutatakse, et Euroopa 
Parlament „on veendunud, et õhusaastel on kohalik, piirkondlik, riiklik ja piiriülene dimensioon ning seetõttu on 
vaja võtta meetmeid kõigil valitsemistasanditel; nõuab seega mitmetasandilise valitsemise tugevdamist, kus kõik 
tegijad vastutavad meetmete eest, mida saab ja tuleks võtta just sellel tasandil.“ 
— Komisjoni uus teatises transpordi CO  2 -heitmete vähendamise kohta, mis avaldatakse 2016. aasta juuli lõpus, tehakse 
süsinikdioksiidi vähendamine liidu transpordipoliitika peamiseks prioriteediks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 16 Katseprojekt — Euroopa maapiirkondade ühistranspordiga ühendatud säästev jagatud liikuvus (arukate maapiirkondade 
transpordialade käsituse arendamine)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  800 000  600 000  300 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  
Liidu maapiirkondades on järsult suurenenud selliste projektide arv, millega arendatakse ühistranspordi ja motori- 
seerimata üksikisikute liikuvusega ühendatud jagatud liikuvust. Nimetatud projektid põhinevad erinevatel tavapärastel ja 
digitaalsetel vahenditel (nt nutitelefonide rakendustel) ja hõlmavad näiteks ühisauto kasutamist, koossõitu, ühiselt 
sõitmist, hääletamist, ühistaksosid või paindlikke tellimusbusse. Selline areng pakub suurepärast võimalust arukate 
maapiirkondade transpordialade arendamiseks. Katseprojekt parandab teadmisi ja arusaama seoses küsimusega, kas on 
vaja piiriülest lähenemist arukate maapiirkondade transpordialadele, näiteks parimate tavade alaste näidete vahetamist, 
koostalitlusvõimet, jätkusuutlikku piirkondlikku arengut, ühtekuuluvust, teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni.  
Katseprojektil on potentsiaali luua kõikidele osalistele kasulik olukord, näiteks vähendada CO  2 -heidet (COP21 
kokkulepe) ning luua paremad liikuvusalased ühendused äärepoolseimates ja maapiirkondades isikute jaoks, kes ei saa 
või taha omada autot (noored, eakad, sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevad inimesed).  L 57/746  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 16  (jätkub)  
28. märtsi 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja 
ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (KOM(2011) 144 (lõplik)) sätestatud konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa 
transpordisüsteemi kümnest eesmärgist kaheksas on luua Euroopa mitmeliigilise transpordi teabe-, juhtimis- ja 
maksesüsteemi raamistik 2020. aastaks.  
Lisaks hõlmab valges raamatus nimetatud algatus nr 22 („Tõrgeteta liikuvust uksest ukseni“) selliste meetmete 
kindlaksmääramist, „mida on vaja erinevate reisitranspordiliikide ühtlustamiseks, et tagada eri transpordiliikide abil 
tõrgeteta liikuvus uksest ukseni“. Algatus nr 27 („Reisiteave“) hõlmab inimeste teadlikkuse parandamist „alternatiivsetest 
eratranspordivõimalustest (nt auto kasutamise piiramine, kõndimine ja jalgrattasõit, ühisautode ning linna servas 
asuvate parklate kasutamine, intelligentne piletimüügisüsteem jne)“.  
Lisaks on see katseprojekt hea vahend intelligentseid transpordisüsteeme reguleerivate liidu õigusaktide (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/40/EL, 7. juuli 2010, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordis- 
üsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, 
lk 1) ning komisjoni vastav tööprogramm) kohaldamiseks ning programmi „Horisont 2020“ arendamiseks ja digitaa- 
larengu tegevuskava rakendamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 17 Katseprojekt — Ühtse Euroopa taeva õhuruumi ülesehitus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  700 000  800 000  400 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  
Euroopa lennuliikluse juhtimist korraldavad 28 aeronavigatsiooniteenuse osutajat maapealsete riigipiiride alusel. 
Õhuruumi killustatusest põhjustatud kulud on hinnanguliselt 4 miljardit eurot aastas. Katseprojektis hinnatakse liidu 
õhuruumi uut ülesehitust, lähtudes ainult liiklusvoogude tõhususest, otsemarsruutidest ja kontrollkeskuste kõige 
tõhusamast arvust. Võetakse arvesse Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga (SESAR) seotud tehno- 
loogiat, et teha kindlaks kõige tõhusamad kasutamiskohad.  28.2.2018  ET L 57/747 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 17  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 18 Katseprojekt — Piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääsetava transpordi kaardistamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  600 000  300 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  
Katseprojekti eesmärk on arendada välja digitaalne platvorm piiratud liikuvusega isikutele sobivate linnatranspordi 
marsruutide leidmiseks.  
Euroopas on ühel inimesel kuuest mingisugune puue ning elanikkonna vananemisega suureneb aja jooksul järjest 
vajadus sellise teabe järele, mis käsitleb piirangutevabasid transpordivõimalusi linnades. Kuigi omavalitsused ja trans- 
pordiettevõtted teevad tööd transpordi suurema juurdepääsetavuse ja ühtlustamise nimel Euroopas, ei edastata endiselt 
selgelt teavet takistusteta liikuvuse võimaluste kohta ning paljud mõjutatud inimesed peavad endiselt sõltuma eravii- 
siliselt korraldatud transpordivõimalustest.  
Ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise 
kohta seoses toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega (COM(2015) 615 final) pandi alus puuetega inimeste elu 
parandamiseks. See on suunatud selliste lahknevate ja sageli vastuoluliste siseriiklike juurdepääsetavuse nõuetest 
vabanemisele, mis on loonud takistusi ettevõtetele ja on seeläbi takistanud puuetega inimestel saamast kasu siseturu 
võimalustest.  
Katseprojektiga toetatakse kõigepealt teavet piirangutevaba liikuvuse kohta linnapiirkondades ning seejärel ühendatakse 
see teave ühisel veebipõhisel platvormil, mis peaks olema ideaaljuhul kättesaadav mobiilirakenduste ja samalaadsete 
kättesaadavate teabevahendite kaudu. Nimetatud platvormil võetakse näiteks arvesse täpsemat kõndimiskiirust ning 
ühistranspordivõimaluste, teatavate tänavate ja olemasolevate spetsiaalsete transporditeenuste juurdepääsetavust.  
Üks ettepaneku keskne küsimus oli transpordi juurdepääsetavamaks muutmine puuetega inimestele, ühtlustades sel 
eesmärgil liikmesriikides juurdepääsetavuse nõudeid. Katseprojekt tugineb seetõttu sellele tööle, aidates juurdepääsetavat 
transporti käsitlevat teavet sihtrühmale paremini edastada. See peaks ergutama transpordiettevõtteid parandama 
kiiremini oma juurdepääsetavuse norme ning ergutama ettevõtteid kasutama ära digitaalmajanduse turuvõimalusi, 
mida see siiani küllaltki suures ulatuses kasutamata potentsiaaliga turg pakub.  L 57/748  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 18  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 19 Katseprojekt — Turvatud parklad veokitele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  425 000  850 000  425 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustusi.  
Liidul hiljuti suurenenud rändesurve on avaldanud tõsist mõju nii liikluse turvalisusele kui ka autovedude turvalisusele 
mitme liikmesriigi teatavates kohtades, nt Calais’s, kus põgenikud üritavad veokitesse pääseda. Sellele kriisile on vaja 
reageerida ja tagada veokitele turvalised parklad, et vältida surmajuhtumeid pagulaste seas, kaitsta veokijuhte ja aidata 
ära hoida veoettevõtjatele tekitatavat materiaalset kahju.  
Katseprojektiga kaetakse kulud, mis on seotud veokitele turvatud ja valvega parklate loomisega kogu Euroopa peamiste 
autotransporditeede äärde piiriületuskohtade juures, kus piiri ületamise nimel veokitesse ronida üritavate pagulaste suur 
hulk mõjutab liiklust ja veokite turvalisust.  
See assigneering täiendab 5 000 000 eurot, mille komisjoni asepresident Frans Timmermans lubas Prantsuse ametivõi- 
mudele Calais’ pagulaslaagritega toimetulekuks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 20 Katseprojekt — Autonoomse sõidukijuhtimise inimtegur  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
350 000  175 000  28.2.2018  ET L 57/749 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 20  (jätkub)  
Märkused  
Selle uue katseprojektiga uuritakse autonoomse sõidukijuhtimise inimtegurit, mis on liidus seni jäänud tähelepanuta. 
Viimastel aastatel on autonoomset sõidukijuhtimist väga palju uuritud. Seda on teinud nii autotootjad kui ka teadlased. 
Uuringutes on enamasti keskendutud autonoomse sõidukijuhtimise tehnoloogilistele aspektidele, nt sõidukite koostalit- 
lusvõime, koostoime maanteetaristuga, andmeturve, andmete usaldusväärsus, andmekaitse, vastutus jne.  
Katseprojektiga esitatakse uuringute jaoks uus valdkond, milles keskendutakse juhtide käitumisele, mis on seni pälvinud 
nii poliitikakujundajatelt kui ka tööstuse esindajatelt vähem tähelepanu. Sellega antakse komisjonile ja seadusandjale 
täiendavaid teadmisi selle kohta, milline on autonoomse sõidukijuhtimise ja inimteguri koostoime, et tegeleda võimalike 
probleemidega, mis võivad tekkida, kui autonoomne sõidukijuhtimine muutub liidus ulatuslikuks. Tänu sellele saab 
muuta autonoomse sõidukijuhtimise edukaks ja suurendada liiklusohutust.  
Katseprojekti käigus kogutakse liiklusohutuse kohta teadlaste kogukonnalt teavet, et tegeleda järgmiste valdkondadega: 
— inimtegur uues autonoomses sõidukijuhtimises; kutseliste / sagedaste / harva sõitvate juhtide arvamused ja 
seisukohad, mis on liigendatud vanuse ja muude asjakohaste kriteeriumide (riik, sugu jne) alusel; 
— niisuguste lahenduste kindlakstegemine ja väljapakkumine, mis aitavad murda sõidukijuhtide vastuseisu autono- 
omsete sõidukite kasutuselevõtmisele; 
— juhtide koolitamise vajadus seoses uute, autonoomse sõidukijuhtimise vormidega; autonoomsete sõidukite juhtide 
täiendava/spetsiifilise/väiksema sertifitseerimise vajadus (kohustuslik koolitus, juhiloa saamiseks vajalikud 
lisanõuded, vabatahtlikkusel põhinevad süsteemid jne); 
— autonoomsete sõidukite juhtide ja traditsiooniliste sõidukijuhtide koostoime; sõidukijuhtide ja muude teekasutajate 
suhtumine autonoomsete sõidukite juhtidesse ning viis, kuidas teavitada teisi teekasutajaid autonoomsetest 
sõidukitest.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 21 Katseprojekt — Üleeuroopaline liiklusohutusteemaline teavituskampaania  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  L 57/750  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 21  (jätkub)  
Märkused  
Liit on seadnud endale eesmärgi vähendada hukkunutega liiklusõnnetuste arvu 2020. aastaks poole võrra. Seda 
eesmärki võivad aidata täita üleeuroopalised korrakaitseoperatsioonid, mida toetatakse teabe- ja teavituskampaaniatega. 
Seetõttu peaks kogu üleeuroopalises transpordivõrgus toimuma koordineeritud üleeuroopaline korrakaitsesüritus, 
millest liikmesriigid peaksid osa võtma.  
Komisjon rahastab seetõttu ühekuulist koordineeritud operatsiooni, mis toimub üleeuroopalises transpordivõrgus. 
Liikmesriikides korraldatavaid Euroopa politseioperatsioone tuleks koordineerida. Kuna üle poole hukkunutega liiklu- 
sõnnetustest toimuvad maapiirkondade teedel, võiks üritus võimaluse korral aset leida maapiirkondades ja teadlikkuse 
suurendamiseks võiks üritust toetada sihipäraste kampaaniate abil. Põhitähelepanu tuleks pöörata peamisele 
surmapõhjusele, st kiirusele.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 22 Katseprojekt — OREL — Euroopa süsteem läbisõidumõõdikuga seotud pettuste vähendamiseks: kiirmenetlus tehno- 
seisundi tagamiseks liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
300 000  150 000  
Märkused  
Katseprojektiga vähendatakse läbisõidumõõdikuga seotud pettusi vastava teabevahetuse lihtsustamise kaudu liidus.  
See hõlmab hinnangu andmist / teostatavusuuringut / tehniliste probleemide analüüsi, et seoses läbisõidumõõdikute 
näitudega seotud teabe edaspidise vahetamisega liidus teha kindlaks ja analüüsida lahendusi ning määrata kindlaks 
kohaldamisala. Ühtlasi toetatakse Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/45/EL, 3. aprill 2014 (milles 
käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 
2009/40/EÜ) (ELT L 127, 29.04.2014, lk 51), seoses tehnoülevaatuse kontrollkaartide väljastamist.  
Hiljutised uuringud näitavad, et ühel kolmandikul kõigist Euroopa peamistel kasutatud sõidukite turgudel müüdavatest 
sõidukitest on läbisõidumõõdikut manipuleeritud. Keskmine pettuse suurus on ligi 3 000 eurot sõiduki kohta, mille 
tagajärjel jääb riigitel saamata hinnanguliselt 5 600 000 000 kuni 9 600 000 000 euro suurune eelarvetulu. Uusi 
sõidukeid kontrollitakse ja hooldatakse peamiselt seoses garantiitingimustega ametlike edasimüüjate poolt. Edasi- 
müüjad registreerivad läbisõidumõõdikute näidud, kuid see teave pole avalikult kättesaadav. Tehnoülevaatust ei pea 
uus sõiduk läbima enne oma 4. kasutusaastat. Järgmiste aastate tehnoülevaatuste ajal edastatakse sõiduki läbisõidu- 
mõõdiku näidud liikmesriikide andmebaasidesse, kuid teabevahetust ei toimu. Kui omandiõigus läheb üle teisele isikule/ 
teise riiki, siis sõiduki läbisõidumõõdiku andmete järjepidevus katkeb, ja tekib võimalus läbisõidumõõdikute näitude 
manipuleerimiseks. Minimaalsed investeeringud tarkvarasse, teadmistesse ja aega muudavad sellise manipuleerimise üha 
lihtsamaks.  28.2.2018  ET L 57/751 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 22  (jätkub)  
Sihtrühma kuuluvad tarbijad, maksuametid ja autode edasimüüjad.  
Katseprojekti toetavad organisatsioon Federation Internationale de l’Automobile ja Euroopa Tarbijaliitude Amet (BEUC).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/752  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 03  „HORISONT 2020“ — 
TRANSPORDIGA SEOTUD 
TEADUSTEGEVUS JA 
INNOVATSIOON  
06 03 03  Ühiskondlikud probleemid  
06 03 03 01  Euroopa ressursitõhusa, 
keskkonnasäästliku, ohutu 
ja sujuva transpordisüsteemi 
väljaarendamine  1,1 56 835 072  105 297 459  86 255 047  88 680 904  99 322 820,15  100 461 969,75  95,41  
Artikkel 06 03 03 — 
Vahesumma  56 835 072  105 297 459  86 255 047  88 680 904  99 322 820,15  100 461 969,75  95,41  
06 03 07  Ühisettevõtted  
06 03 07 31  Ühtse Euroopa taeva lennu- 
liikluse uue põlvkonna 
juhtimissüsteemi väljaaren- 
damisega tegelev (SESAR) 
ühisettevõte — Toetuskulud  1,1 3 250 683  3 250 683  3 241 507  3 241 507  0,—  0,—  0  
06 03 07 32  Ühtse Euroopa taeva lennu- 
liikluse uue põlvkonna 
juhtimissüsteemi väljaaren- 
damisega tegelev (SESAR2) 
ühisettevõte 2  1,1 106 749 317  79 017 129  96 758 493  65 088 493  61 638 000,—  46 001 500,—  58,22  
06 03 07 33  Ühisettevõte Shift2Rail 
(S2R) — Toetuskulud  1,1 1 624 000  1 624 000  1 579 870  1 579 870  1 620 687,—  1 991 748,71  122,64  
06 03 07 34  Ühisettevõte Shift2Rail 
(S2R)  1,1 75 800 000  74 114 828  60 043 130  50 800 000  45 248 848,—  47 091 508,—  63,54  
Artikkel 06 03 07 — 
Vahesumma  187 424 000  158 006 640  161 623 000  120 709 870  108 507 535,—  95 084 756,71  60,18  
06 03 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses  
06 03 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  4 806 736,21  2 160 687,52  
06 03 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 614 608,93  
Artikkel 06 03 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  4 806 736,21  4 775 296,45  28.2.2018  ET L 57/753 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 03 51  Varasemate teadusuur- 
ingute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes 
raamprogramm — Euroopa 
Ühendus (2007–2013)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  42 614 143  7 234,19  60 211 899,96  
Peatükk 06 03 — 
Kogusumma  244 259 072  263 304 099  247 878 047  252 004 917  212 644 325,55  260 533 922,87  98,95  
Märkused  
Kõnealused selgitused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse ajavahemikku 2014–2020 hõlmava teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi 
„Horisont 2020“ tarbeks ning varasemate teadusuuringute programmide (kuues ja seitsmes raamprogramm) lõpulevii- 
miseks.  
Programmil „Horisont 2020“ on keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuses „Innovatiivne liit“ ja teistes 
juhtalgatustes, eelkõige juhtalgatustes „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja 
„Euroopa digitaalne tegevuskava“, ning ka Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Raamprogramm aitab 
ehitada kogu liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, leides teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks 
piisavat lisaraha. Selle elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 kirjeldatud 
eesmärgid, et aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetada riikidevahelist 
koostööd kõikidel tasanditel kogu liidus, muuta Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning 
parandada nende taset vastavalt teadmiste tasemele, tugevdada teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse 
kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas ja tagada selle 
optimaalne kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevuse ja innovatsiooni sisusse. Eriti 
võetakse arvesse vajadust suurendada jõupingutusi, et edendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste 
tegemisel, teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse arvestatakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud ning selliste 
kõrgetasemeliste teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate hindamiste rahas- 
tamine, mille eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa 
teadusruumiga, ning meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud 
eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  L 57/754  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Teatud projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa tasandil teaduslikus ja tehnilises uurimistöös osalevatelt riikidelt saadavad tulud kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ja nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt seoses liidu tegevuses osalemisega, kantakse tulude eelarvestuse punkti 
6 0 3 3 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud tehakse kättesaadavaks punktis 06 03 50 01.  
Peatüki haldusassigneeringud esitatakse artiklis 06 01 05.  
06 03 03 Ühiskondlikud probleemid  
Märkused  
See raamprogrammi „Horisont 2020“ prioriteet on otseselt seotud strateegia „Euroopa 2020“ poliitikaprioriteetide ja 
ühiskondlike probleemidega. Selle tegevuse elluviimiseks kasutatakse probleemipõhist lähenemisviisi, mis ühendab eri 
valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Tegevused hõlmavad kogu tsüklit teadusuur- 
ingutest turuni, keskendudes uue asjana innovatsiooniga seotud tegevustele (nt katsetamine, tutvustamine, katsestendid), 
riigihangete toetamisele, tootekujundusele, lõppkasutajast sõltuvale innovatsioonile, sotsiaalsele innovatsioonile ja 
uuenduste kasutuselevõtule turul. Selle tegevusega toetatakse otse konkreetse valdkonna poliitilist pädevust liidu 
tasandil.  
Rahastamisel keskendutakse järgmisele: 
— arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport; 
— innovatsioon ja teadusuuringud, eriti käitumise muutuste, vedude ümbersuunamise, üldkättesaadavuse, inte- 
greerimise (vastastikune sidumine, koostalitlusvõime ja ühendveod) ja säästvuse (kliimamuutused, gaasi- ja 
müraheite vähendamine) valdkonnas, mis on transpordi- ja turismisektori jaoks keskse tähtsusega.  28.2.2018  ET L 57/755 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 03  (jätkub)  
06 03 03 01 Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva transpordisüsteemi väljaarendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
56 835 072  105 297 459  86 255 047  88 680 904  99 322 820,15  100 461 969,75  
Märkused  
Endine punkt 06 03 03 01 (osaliselt)  
Assigneering hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni meetmeid, mis peaksid aitama oluliselt kaasa üleminekule uuele 
Euroopa aruka liikuvuse ajajärgule. Selle sätte meetmed peaksid toetama kõigi transpordiliikide jaoks vajalike lahenduste 
loomist ja kasutuselevõttu ning aitama oluliselt vähendada keskkonnale kahjulikke transpordiheiteid, transpordi 
sõltuvust fossiilkütustest ja seega transpordi mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning säilitada loodusvarasid. Selle 
eeldatavaks saavutamiseks investeeritakse konkreetsetesse tegevustesse, eelkõige suurtesse avaliku ja erasektori partner- 
lustesse, mis keskenduvad näiteks lennukite, rongide, sõidukite ja laevade keskkonnahoidlikumaks ja vaiksemaks 
muutmisele, arukate seadmete loomisele, infrastruktuurile ja teenustele ning transpordi ja liikuvuse parandamisele 
linnapiirkonnas.  
Punkti alusel toimuv teadustegevus ja innovatsioon peaks aitama oluliselt optimeerida toimimist ja tõhusust, arvestades 
liikuvusega seotud nõudluse kasvu; punkti meetmed keskenduvad ka liiklusummikute olulisele vähendamisele, inimeste 
ja kaupade liikuvuse olulisele parandamisele, kaubaveo ja logistika valdkonna uute kontseptsioonide arendamisele ning 
õnnetusjuhtumite ja surmaga lõppevate õnnetuste arvu vähendamisele ja turvalisuse suurendamisele. Punkti meetmed 
on tõepoolest ette nähtud selleks, et aidata kaasa Euroopa muutmisele ohutuimaks lennupiirkonnaks ning liikumisele 
selles suunas, et liiklussurmade arv 2050. aastaks oleks null.  
Teadusuuringutel ja innovatsioonil on oluline roll Euroopa transporditööstuse juhtpositsiooni saavutamisel maailmas 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengu toetamisel, samuti uue tehnoloogia kasutuselevõtul ning 
praeguste tootmisprotsesside maksumuse vähendamisel, ning seega aitavad nad kaasa majanduskasvu ning kõrget 
kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomisele Euroopa transpordisektoris. Eeldatakse, et selle assigneeringuga kaetakse 
meetmeid, mille eesmärk on arendada järgmise põlvkonna transpordivahendeid ja uurida täiesti uusi transpordikont- 
septsioone.  
Sotsiaal-majanduslikud uuringud ja tulevikku suunatud tegevus poliitikakujundamisel on ka käesoleva sättega hõlmatud: 
meetmeid, mis toetavad poliitika analüüsimist ja väljatöötamist, sealhulgas transpordi sotsiaal-majanduslikes aspektides, 
on vaja innovatsiooni edendamiseks ning transpordivaldkonnas tekkivate probleemide lahendamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eelkõige artikli 3 lõike 3 
punkt d.  L 57/756  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 03  (jätkub)  
06 03 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 03 07 Ühisettevõtted  
06 03 07 31 Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev (SESAR) ühisettevõte — 
Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 250 683  3 250 683  3 241 507  3 241 507  0,—  0,—  
Märkused  
Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev (SESAR) ühisettevõte aitab 
kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja 
sujuva transpordisüsteemi väljaarendamise valdkonnas kerkivate ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Ühisettevõtte 
eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi ajakohastamine, koondades ja kooskõlastades kogu 
asjakohase lennuliikluse juhtimisega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse liidus vastavalt tööprogrammile SESAR 
2020 ja lennuliikluse korraldamise üldkavale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 721/2014, 16. juuni 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte 
loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte 
tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/757 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 07  (jätkub)  
06 03 07 31  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 03 07 32 Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev (SESAR2) ühisettevõte 2  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
106 749 317  79 017 129  96 758 493  65 088 493  61 638 000,—  46 001 500,—  
Märkused  
Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev (SESAR2) ühisettevõte 2 
aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, 
ohutu ja sujuva transpordisüsteemi väljaarendamise valdkonnas kerkivate ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Ühiset- 
tevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi ajakohastamine, koondades ja kooskõlastades kogu 
asjakohase lennuliikluse juhtimisega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse liidus vastavalt tööprogrammile SESAR 
2020 ja lennuliikluse korraldamise üldkavale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 721/2014, 16. juuni 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte 
loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte 
tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/758  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 07  (jätkub)  
06 03 07 33 Ühisettevõte Shift2Rail (S2R) — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 624 000  1 624 000  1 579 870  1 579 870  1 620 687,—  1 991 748,71  
Märkused  
Ühisettevõte Shift 2 Rail (S2R) aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige ühiskondlike 
probleemide lahendamist käsitleva prioriteedi alla kuuluva eesmärgi „Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud 
transport“ saavutamisele. Selle eesmärk on aidata luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, samuti aidata minna kiiremini 
ja odavamalt üle atraktiivsemale, konkurentsivõimelisemale, tõhusamale ja säästvamale raudteesüsteemile Euroopas, 
rakendades terviklikku ja kooskõlastatud lähenemisviisi, milles käsitletakse raudteesüsteemi ja selle kasutajate teadustöö- 
ja innovatsioonivajadusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 642/2014, 16. juuni 2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail (ELT L 177, 17.6.2014, 
lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 03 07 34 Ühisettevõte Shift2Rail (S2R)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
75 800 000  74 114 828  60 043 130  50 800 000  45 248 848,—  47 091 508,—  28.2.2018  ET L 57/759 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 07  (jätkub)  
06 03 07 34  (jätkub)  
Märkused  
Ühisettevõte Shift 2 Rail (S2R) aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige ühiskondlike 
probleemide lahendamist käsitleva prioriteedi alla kuuluva eesmärgi „Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud 
transport“ saavutamisele. Selle eesmärk on aidata luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, samuti aidata minna kiiremini 
ja odavamalt üle atraktiivsemale, konkurentsivõimelisemale, tõhusamale ja säästvamale raudteesüsteemile Euroopas, 
rakendades terviklikku ja kooskõlastatud lähenemisviisi, milles käsitletakse raudteesüsteemi ja selle kasutajate teadustöö- 
ja innovatsioonivajadusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 642/2014, 16. juuni 2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail (ELT L 177, 17.6.2014, 
lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 03 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses  
06 03 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  4 806 736,21  2 160 687,52  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
2014.–2020. aastal osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele 
tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  L 57/760  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 50  (jätkub)  
06 03 50 01  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
06 03 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 614 608,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma kulusid, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides enne 
2014. aastat osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, 
mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
06 03 51 Varasemate teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — Euroopa Ühendus 
(2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  42 614 143  7 234,19  60 211 899,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2018  ET L 57/761 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 51  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008, 16. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühiset- 
tevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 352, 
31.12.2008, lk 12).  L 57/762  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
JAOTIS 07  
KESKKOND  28.2.2018  ET L 57/763 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 07 
KESKKOND  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 01  KESKKONNA POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  61 951 828  61 951 828  63 016 195  63 016 195  63 247 464,35  63 247 464,35  
07 02  KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS 
JA RAHVUSVAHELISEL 
TASANDIL  436 332 034  288 581 784  409 322 325  325 071 942  394 805 029,30  329 334 194,38  
Reservid (40 02 41)  1 000 000  750 000  
437 332 034  289 331 784  409 322 325  325 071 942  394 805 029,30  329 334 194,38  
Jaotis 07 — Kogusumma  498 283 862  350 533 612  472 338 520  388 088 137  458 052 493,65  392 581 658,73  
Reservid (40 02 41)  1 000 000  750 000  
499 283 862  351 283 612  472 338 520  388 088 137  458 052 493,65  392 581 658,73  L 57/764  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
JAOTIS 07 
KESKKOND  
PEATÜKK 07 01 — KESKKONNA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
07 01  KESKKONNA POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
07 01 01  Keskkonna poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 46 860 616  46 327 744  46 468 446,39  99,16  
07 01 02  Keskkonna poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
07 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 346 269  3 640 624  4 044 326,—  120,86  
07 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 3 246 718  3 269 144  3 090 571,35  95,19  
Artikkel 07 01 02 — Vahesumma  6 592 987  6 909 768  7 134 897,35  108,22  
07 01 03  Keskkonna poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  5,2 3 029 225  2 892 861  3 573 043,80  117,95  
07 01 04  Keskkonna poliitikavaldkonna 
meetmete toetuskulud  
07 01 04 01  Keskkonna ja kliimameetmete 
programmi (LIFE) (keskkonna allpro- 
gramm) toetuskulud  2 1 600 000  1 600 000  1 599 434,81  99,96  
Artikkel 07 01 04 — Vahesumma  1 600 000  1 600 000  1 599 434,81  99,96  
07 01 06  Rakendusametid  
07 01 06 01  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ette- 
võtjate Rakendusamet — Programmist 
LIFE makstav rahaline toetus  2 3 869 000  5 285 822  4 471 642,—  115,58  
Artikkel 07 01 06 — Vahesumma  3 869 000  5 285 822  4 471 642,—  115,58  
Peatükk 07 01 — Kogusumma  61 951 828  63 016 195  63 247 464,35  102,09  
07 01 01 Keskkonna poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
46 860 616  46 327 744  46 468 446,39  28.2.2018  ET L 57/765 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 01 — KESKKONNA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
07 01 02 Keskkonna poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
07 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 346 269  3 640 624  4 044 326,—  
07 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 246 718  3 269 144  3 090 571,35  
07 01 03 Keskkonna poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 029 225  2 892 861  3 573 043,80  
07 01 04 Keskkonna poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud  
07 01 04 01 Keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) (keskkonna allprogramm) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 600 000  1 600 000  1 599 434,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ka järgmiste tegevuste rahastamiseks: 
— projektidega seotud teabevahetuseks, projektide valimiseks, seireks, projekte käsitlevaks aruandluseks ja projekti- 
tulemuste levitamiseks vajalike nõuetekohaste infotehnoloogiasüsteemide (IT-süsteemide) ning programmi poliiti- 
kaeesmärkide saavutamisega otseselt seotud IT-süsteemide arendamine, veebimajutus, hooldamine, turvalisus, 
kvaliteedi tagamine, käitamine ja IT-tugi, mis on vastastikku kasulik komisjonile ning toetuse saajatele ja 
sidusrühmadele. Samuti rahastatakse ametisiseste IT-ekspertide kaasamist, et toetada poliitikakujundamiseks 
vajaliku kriitilise tähtsusega IT-süsteemi arendamist, kvaliteedi tagamist ja turvalisust; 
— programmide ja projektide hindamise, auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi hanked;  L 57/766  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 01 — KESKKONNA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
07 01 04  (jätkub)  
07 01 04 01  (jätkub)  
— tehniline ja/või haldusabi, mis on seotud sellise teabevahetustegevusega nagu sotsiaalmeedia, sealhulgas ametisiseste 
ekspertide kaasamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
07 01 06 Rakendusametid  
07 01 06 01 Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet — Programmist LIFE makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 869 000  5 285 822  4 471 642,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rakendusameti personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud ameti tegevusega 
keskkonna- ja kliimameetmete programmi (LIFE) meetmete haldamisel.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/771/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, 
lk 73).  
Komisjoni otsus C(2013) 9414, 23. detsember 2013, millega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid energia, keskkonna ja 
kliimameetmete, konkurentsivõime ja VKEde, teadusuuringute ja innovatsiooni, IKT, merenduspoliitika ja kalanduse 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  28.2.2018  ET L 57/767 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02  KESKKONNAPOLIITIKA 
LIIDUS JA RAHVUS- 
VAHELISEL TASANDIL  
07 02 01  Keskkonnasäästliku ja 
ressursitõhusama 
majanduse ning liidu kesk- 
konnapoliitika ja keskkon- 
naalaste õigusaktide välja- 
töötamise ja rakendamise 
toetamine  2 140 778 000  69 600 000  139 399 233  67 000 000  128 799 482,—  40 571 360,93  58,29  
07 02 02  Bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemise suundumuse 
peatamine ja ümberpöö- 
ramine  2 200 092 250  72 800 000  165 584 150  57 000 000  159 148 936,81  44 393 927,45  60,98  
07 02 03  Parema keskkonnaalase 
juhtimise toetamine kõikidel 
tasanditel  2 45 180 000  51 120 000  59 383 000  50 000 000  55 682 972,39  41 685 738,42  81,54  
07 02 04  Osalemine mitmepoolsetes 
ja rahvusvahelistes kesk- 
konnaalastes lepingutes  4 3 900 000  3 900 000  3 900 000  3 900 000  3 635 140,54  3 635 140,54  93,21  
07 02 05  Euroopa Kemikaaliamet — 
Tegevus ohtlike kemikaalide 
importi ja eksporti käsit- 
levate õigusaktide vald- 
konnas  2 1 020 535  1 020 535  1 139 537  1 139 537  1 151 000,38  1 151 000,38  112,78  
07 02 06  Euroopa Keskkonnaamet  2 37 311 249  37 311 249  35 166 405  35 166 405  41 687 497,18  41 687 497,18  111,73  
07 02 07  Euroopa solidaarsuskorpus 
— Toetus keskkonna ja 
kliimameetmete programmi 
(LIFE) keskkonna allpro- 
grammist  2 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  1 000 000  750 000  
1 000 000  750 000  
07 02 51  Varasemate keskkonnapro- 
grammide lõpuleviimine  2 p.m.  45 000 000  p.m.  105 000 000  0,—  152 734 521,16  339,41  
07 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
07 02 77 02  Ettevalmistavad meetmed — 
Musta mere basseini kesk- 
konnaseire ja Musta mere 
piirkonna arengu ühine 
Euroopa raamprogramm  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
07 02 77 04  Ettevalmistav meede — Liidu 
ühtlustatud metsateabe 
tulevane õiguslik alus  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  170 491,37  L 57/768  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 13  Ettevalmistav meede — Kava 
BEST (liidu äärepoolseimate 
piirkondade ja ülemereriikide 
ja -territooriumide 
bioloogilise mitmekesisuse ja 
ökosüsteemi teenuste vaba- 
tahtlik kava)  2 p.m.  400 000  p.m.  180 000  0,—  667 652,04  166,91  
07 02 77 21  Katseprojekt — Uued 
teadmised merel toimuva 
inimtegevuse ühtseks halda- 
miseks  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  176 838,90  
07 02 77 22  Katseprojekt — Bioloogilise 
mitmekesisuse kaitsmine 
ökoloogiliste saavutuste tule- 
muspõhise tasustamisega  2 p.m.  300 000  p.m.  585 000  0,—  511 420,20  170,47  
07 02 77 23  Katseprojekt — Mitme- 
külgne teavitamine kesk- 
konnaga seotud liidu polii- 
tikast: liidu kodanike kesk- 
konnateadlikkust puudutava 
vajakajäämise kõrvaldamine 
audiovisuaalvahenditega 
(filmid)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  750 000,—  
07 02 77 24  Katseprojekt — Ressur- 
sitõhusus praktikas – mine- 
raalainete ringe sulgemine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  361 437,20  
07 02 77 26  Katseprojekt — Kagu- 
Euroopa elektri- ja elek- 
troonikaseadmete romude 
tänapäevase ringlussevõtu 
piirkondliku keskuse 
loomine  2 p.m.  p.m.  p.m.  281 000  0,—  172 617,78  
07 02 77 27  Katseprojekt — Segajäätmete 
ressursitõhus kasutamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  143 067,—  28.2.2018  ET L 57/769 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02 77 28  Katseprojekt — Tasakaalu 
kindlaksmääramine seoses 
riigi õigusega reguleerida 
õiguspärase avaliku poliitika- 
valdkonna eesmärke, inves- 
torite õigusega investeer- 
ingute kaitsele ja kodanike 
õigustega keskkonna ja 
tervishoiu valdkonnas, 
pidades silmas Atlandi-ülese 
kaubandus- ja investeerimis- 
partnerluse lepingut  2 p.m.  60 000  p.m.  330 000  200 000,—  0,—  0  
07 02 77 29  Katseprojekt — Suutlikkuse 
suurendamine, program- 
miline arendustegevus ja 
kommunikatsioon keskkon- 
namaksude ja eelarvereformi 
valdkonnas  2 p.m.  110 000  p.m.  315 000  0,—  221 483,83  201,35  
07 02 77 30  Katseprojekt — Euroopa 
rohelise ringmajanduse 
toetamine suutlikkuse 
suurendamise, võrgustike 
loomise ja uuenduslike 
lahenduste jagamise kaudu, 
et tagada ühtlane keskkonna- 
säästlik innovatsioon  2 p.m.  300 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  0  
07 02 77 31  Katseprojekt — Infektsioon- 
haiguste leevendamine eesm- 
ärgiga võidelda Euroopa 
bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemise vastu elupaikade 
direktiivi nõuete kohaselt  2 p.m.  210 000  p.m.  360 000  900 000,—  0,—  0  
07 02 77 32  Katseprojekt — Protokollid 
rohelise taristu hindamis- 
kavade loomiseks liidus  2 p.m.  p.m.  p.m.  240 000  600 000,—  300 000,—  
07 02 77 33  Katseprojekt — Tuuletur- 
biinide mõju leevendamine 
nahkhiire- ja linnupopulat- 
sioonidele ning nende rände- 
teedele  2 p.m.  300 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  0  
07 02 77 34  Katseprojekt — Liikide ja 
elupaikade loetelu Prant- 
susmaa äärepoolseimates 
piirkondades  2 p.m.  400 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  0  
07 02 77 35  Katseprojekt — Äärepool- 
seimate piirkondade ning 
ülemeremaade ja -terri- 
tooriumide ökosüsteemide ja 
nende teenuste seisundi 
kaardistamine ning 
hindamine: ühenduste 
loomine ja ressursside koon- 
damine  2 1 500 000  1 350 000  1 000 000  500 000  L 57/770  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02 77 36  Katseprojekt — Euroopa 
roheliste linnade võrgustik  2 p.m.  300 000  1 000 000  500 000  
07 02 77 37  Katseprojekt — Elamu- 
sektoris tahkete jäätmete 
põletamise mõju välisõhu 
kvaliteedile Euroopas ja 
potentsiaalsed leevendus- 
meetmed  2 1 400 000  925 000  750 000  375 000  
07 02 77 39  Katseprojekt — Inimeste ja 
suurkiskjate kooseksis- 
teerimist käsitlevate piir- 
kondlike või kohalike plat- 
vormide loomine, milles 
keskendutakse suurkiskjatele 
suunatud põhimeetmetele 
suure konfliktide sagedusega 
piirkondades  2 500 000  400 000  500 000  250 000  
07 02 77 40  Katseprojekt — Linnudi- 
rektiivi ja elupaikade 
direktiivi rakendamise tõen- 
duspõhine parandamine: 
süsteemne läbivaatamine ja 
metaanalüüs  2 p.m.  150 000  500 000  250 000  
07 02 77 41  Katseprojekt — Loomkatsete 
alternatiivide edendamine  2 p.m.  300 000  1 000 000  500 000  
07 02 77 42  Katseprojekt — Liidu 
liblikate seire ja näitajad  2 800 000  400 000  
07 02 77 43  Katseprojekt — Natura 2000 
võrgustiku toimimise paran- 
damiseks satelliidifotode 
kasutamine  2 1 000 000  500 000  
07 02 77 44  Katseprojekt — Niisuguste 
lahenduste, parimate tavade 
kindlakstegemine, mida 
kasutatakse liidus lindaani- 
jäätmetest (pestitsiid) 
tekkinud saaste kõrvalda- 
miseks  2 600 000  300 000  
07 02 77 45  Ettevalmistav meede — 
Programmilise arendus- 
tegevuse eesmärgil suut- 
likkuse suurendamise 
juurutamine ning eesmärkide 
kindlakstegemine keskkon- 
namaksude ja eelarvereformi 
valdkonnas  2 750 000  375 000  
07 02 77 46  Katseprojekt — Invasiivsete 
võõrliikide humaanse 
ohjamise parimate tavade 
hindamine, kindlaksmää- 
ramine, jagamine ja levi- 
tamine  2 500 000  250 000  
07 02 77 47  Katseprojekt —Arukate 
andurite integreerimine ja 
õhukvaliteedi seire modell- 
eerimine linnades  2 1 000 000  500 000  
Artikkel 07 02 77 — 
Vahesumma  8 050 000  7 830 000  4 750 000  5 866 000  4 700 000,—  3 475 008,32  44,38  
Peatükk 07 02 — 
Kogusumma  436 332 034  288 581 784  409 322 325  325 071 942  394 805 029,30  329 334 194,38  114,12  
Reservid (40 02 41)  1 000 000  750 000  
437 332 034  289 331 784  409 322 325  325 071 942  394 805 029,30  329 334 194,38  28.2.2018  ET L 57/771 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 01 Keskkonnasäästliku ja ressursitõhusama majanduse ning liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide 
väljatöötamise ja rakendamise toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
140 778 000  69 600 000  139 399 233  67 000 000  128 799 482,—  40 571 360,93  
Märkused  
Määruses (EL) nr 1293/2013 on sätestatud neli üldeesmärki (artikkel 3) ja keskkonna allprogrammi kolm prioriteetset 
valdkonda (artikkel 9), millest esimene on keskkond ja ressursitõhusus.  
Esimese prioriteetse valdkonna erieesmärgid on sätestatud artiklis 10.  
Programmi LIFE raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite kasutuselevõtu, hankemenetluste või muude vajalike meetmete kaudu (artiklid 17, 18, 21 ja 22).  
Vähemalt 81 % programmi LIFE eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (artikli 17 lõige 4).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
07 02 02 Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamine ja ümberpööramine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
200 092 250  72 800 000  165 584 150  57 000 000  159 148 936,81  44 393 927,45  
Märkused  
Määruses (EL) nr 1293/2013 on sätestatud neli üldeesmärki (artikkel 3) ja keskkonna allprogrammi kolm prioriteetset 
valdkonda (artikkel 9), millest teine on loodus ja bioloogiline mitmekesisus.  
Teise prioriteetse valdkonna erieesmärgid on sätestatud artiklis 11.  
Programmi LIFE raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite kasutuselevõtu, hankemenetluste või muude vajalike meetmete kaudu (artiklid 17, 18, 21 ja 22).  
Vähemalt 81 % programmi LIFE eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (artikli 17 lõige 4).  L 57/772  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 02  (jätkub)  
Selleks et seada esile bioloogilise mitmekesisusega seotud projekte, tuleb vähemalt 60,5 % keskkonna allprogrammi 
raames meetmetoetuste kaudu rahastatavatele projektidele ettenähtud eelarvevahenditest eraldada looduskaitse ja 
bioloogilise mitmekesisuse kaitse projektidele (artikli 9 lõik 3).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
07 02 03 Parema keskkonnaalase juhtimise toetamine kõikidel tasanditel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
45 180 000  51 120 000  59 383 000  50 000 000  55 682 972,39  41 685 738,42  
Märkused  
Määruses (EL) nr 1293/2013 on sätestatud neli üldeesmärki (artikkel 3) ja keskkonna allprogrammi kolm prioriteetset 
valdkonda (artikkel 9), millest kolmas on keskkonnaalane juhtimine ja teave.  
Kolmanda prioriteetse valdkonna erieesmärgid on sätestatud artiklis 12.  
Programmi LIFE raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite kasutuselevõtu, hankemenetluste või muude vajalike meetmete kaudu (artiklid 17, 18, 21 ja 22).  
Vähemalt 81 % LIFE programmi eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (artikli 17 lõige 4).  
Assigneeringust võib rahastada ka programmide LIFE ja LIFE+ alusel toetatavate projektide (sealhulgas tegevustoetust 
saavate valitsusväliste organisatsioonide projektid) järelevalve, hindamise ja auditeerimisega seotud tehnilise abi kulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  28.2.2018  ET L 57/773 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 04 Osalemine mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes keskkonnaalastes lepingutes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 900 000  3 900 000  3 900 000  3 900 000  3 635 140,54  3 635 140,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kohustuslikke ja vabatahtlikke sissemakseid seoses mitme rahvus- 
vahelise konventsiooni, protokolli ja lepinguga, mille osaline liit on, ning ettevalmistavaid töid seoses tulevaste 
rahvusvaheliste kokkulepetega, millesse liit on kaasatud.  
Mõnel juhul sisaldavad baaskonventsiooniga seotud osamaksed ka järgnevate protokollidega seotud osamakse.  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Liidu toimimise lepingule, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule ja Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu otsus 77/585/EMÜ, 25. juuli 1977, millega sõlmitakse Vahemere saastekaitse konventsioon ja koostatakse 
laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmetest tuleneva Vahemere saaste vältimist käsitlev protokoll (EÜT L 240, 
19.9.1977, lk 1).  
Nõukogu otsus 81/462/EMÜ, 11. juuni 1981, piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 171, 
27.6.1981, lk 11).  
Nõukogu otsus 82/72/EMÜ, 3. detsember 1981, Euroopa f loora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse 
konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 38, 10.2.1982, lk 1).  
Nõukogu otsus 82/461/EMÜ, 24. juuni 1982, metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 210, 19.7.1982, lk 10) ja sellega seotud lepingud.  
Nõukogu otsus 84/358/EMÜ, 28. juuni 1984, naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu 
võitlemist käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 188, 16.7.1984, lk 7).  
Nõukogu otsus 86/277/EMÜ, 12. juuni 1986, õhusaasteainete piiriülese kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööp- 
rogrammi (EMEP) pikaajalist rahastamist käsitleva 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokolli 
sõlmimise kohta (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 1).  
Nõukogu otsus 93/98/EMÜ, 1. veebruar 1993, ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva 
konventsiooni (Baseli konventsiooni) ühenduse nimel sõlmimise kohta (EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1).  
Nõukogu otsus 93/550/EMÜ, 20. oktoober 1993, Atlandi kirdeosas rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva 
koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 267, 28.10.1993, lk 20).  L 57/774  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 04  (jätkub)  
Nõukogu otsus 93/626/EMÜ, 25. oktoober 1993, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1).  
Nõukogu otsus 94/156/EÜ, 21. veebruar 1994, ühenduse ühinemise kohta 1974. aasta Läänemere piirkonna 
merekeskkonna kaitse konventsiooniga (Helsingi konventsioon) (EÜT L 73, 16.3.1994, lk 1).  
Nõukogu otsus 95/308/EÜ, 24. juuli 1995, millega sõlmitakse ühenduse nimel piiriüleste vooluveekogude ja rahvus- 
vaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsioon (EÜT L 186, 5.8.1995, lk 42).  
Nõukogu 27. juuni 1997. aasta otsus piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni ühenduse nimel sõlmimise 
kohta (Espoo konventsioon) (ettepanek EÜT C 104, 24.4.1992, lk 5; otsust ei ole avaldatud).  
Nõukogu otsus 97/825/EÜ, 24. november 1997, mis käsitleb Doonau jõe kaitse ja säästva kasutuse koostöökonvent- 
siooni sõlmimist (EÜT L 342, 12.12.1997, lk 18).  
Nõukogu otsus 98/216/EÜ, 9. märts 1998, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni sõlmimise kohta, 
Euroopa Ühenduse nimel, mis käsitleb kõrbestumise vastu võitlemist põua ja/või kõrbestumise all kõige tõsisemalt 
kannatavates riikides, eelkõige Aafrikas (EÜT L 83, 19.3.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 98/249/EÜ, 7. oktoober 1997, Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 104, 3.4.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 98/685/EÜ, 23. märts 1998, tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 326, 3.12.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 2000/706/EÜ, 7. november 2000, mis käsitleb ühenduse nimel Reini keemilise saaste eest kaitsmise 
konventsiooni sõlmimist (EÜT L 289, 16.11.2000, lk 30).  
Nõukogu otsus 2002/628/EÜ, 25. juuni 2002, mis käsitleb Cartagena bioohutuse protokolli sõlmimist Euroopa 
Ühenduse nimel (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 48).  
Nõukogu otsus 2005/370/EÜ, 17. veebruar 2005, keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse 
osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 124, 
17.5.2005, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/61/EÜ, 2. detsember 2005, mis käsitleb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni saasteainete heite- ja 
ülekanderegistrite protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 32, 4.2.2006, lk 54).  
Nõukogu otsus 2006/507/EÜ, 14. oktoober 2004, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konvent- 
siooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/730/EÜ, 25. september 2006, rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide 
suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse 
nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23).  
Nõukogu otsus 2006/871/EÜ, 18. juuli 2005, Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta 
Euroopa Ühenduse poolt (ELT L 345, 8.12.2006, lk 24).  28.2.2018  ET L 57/775 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 04  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2008/871/EÜ, 20. oktoober 2008, millega kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise 
hindamise protokoll (ELT L 308, 19.11.2008, lk 33).  
Nõukogu otsus 2011/731/EL, 8. november 2011, Euroopa Liidu nimel 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu 
lepingu sõlmimise kohta (ELT L 294, 12.11.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/283/EL, 14. aprill 2014, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele 
juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli Euroopa Liidu nimel 
sõlmimise kohta (ELT L 150, 20.5.2014, lk 231).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/451, 6. märts 2015, mis käsitleb Euroopa Liidu ühinemist ohustatud looduslike looma- ja 
taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) (ELT L 75, 19.3.2015, lk 1).  
Nõukogu otsus (EL) 2017/939, 11. mai 2017, Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise 
kohta (ELT L 142, 2.6.2017, lk 4).  
07 02 05 Euroopa Kemikaaliamet — Tegevus ohtlike kemikaalide importi ja eksporti käsitlevate õigusaktide valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 020 535  1 020 535  1 139 537  1 139 537  1 151 000,38  1 151 000,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Kemikaaliameti personali-, haldus- ja tegevuskulusid 
meetmete puhul, mis on seotud ohtlike kemikaalide eksporti ja importi käsitlevate õigusaktide rakendamisega.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Euroopa Kemikaaliameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018 . aastal kokku 1 096 320 eurot. 2016. aasta eest tagasi nõutud ülejäägist saadav 75 785 euro 
suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 1 020 535 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 649/2012, 4. juuli 2012, ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta 
(ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).  L 57/776  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 06 Euroopa Keskkonnaamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
37 311 249  37 311 249  35 166 405  35 166 405  41 687 497,18  41 687 497,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Keskkonnaameti personali-, haldus- ja tegevuskulude katteks.  
Ameti ülesanne on anda liidule ja liikmesriikidele sellist objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet liidu tasandil, 
mis võimaldaks neil võtta vajalikke keskkonnakaitsemeetmeid, hinnata selliste meetmete tulemusi ja teavitada üldsust.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahel assigneeringute ümberpaigutam- 
istest.  
Sellesse artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on 
kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksetest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni osamaksetest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võidakse eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 
21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0. 
Euroopa Keskkonnaameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 37 724 481 eurot. 2016. aasta eest tagasinõutud ülejäägist saadav 413 232 euro 
suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 37 311 249 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 401/2009, 23. aprill 2009, Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa 
keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13).  28.2.2018  ET L 57/777 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 07 Euroopa solidaarsuskorpus — Toetus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) keskkonna allprogrammist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02 07  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  1 000 000  750 000  
Kogusumma  1 000 000  750 000  
Märkused  
Uus artikkel  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) keskkonna allpro- 
grammist Euroopa solidaarsuskorpusele makstavat rahalist toetust vastavalt viimase üldistele ja konkreetsetele eesm- 
ärkidele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
Alusaktid  
Komisjoni 30. mail 2017 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa 
solidaarsuskorpuse õigusraamistik ning muudetakse määrusi (EL) nr 1288/2013, (EL) nr 1293/2013, (EL) nr 1303/ 
2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja otsust nr 1313/2013/EL (COM(2017) 262 final).  
07 02 51 Varasemate keskkonnaprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  45 000 000  p.m.  105 000 000  0,—  152 734 521,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta eelmiste aastate täitmata kulukohustusi, mis tulenevad eelmiste LIFE 
programmide üldeesmärkidest ning muudest programmidest ja üldistest meetmetest, mille aluseks on ühenduse 
keskkonnameetmete programm.  L 57/778  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 51  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Liidu toimimise lepingule, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule ja Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ, 2. aprill 1979, loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse 
kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1655/2000, 17. juuli 2000, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta 
(EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1600/2002/EÜ, 22. juuli 2002, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane 
tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2152/2003, 17. november 2003, metsade ja keskkonna vastastikuse 
mõju seire kohta ühenduses (Forest focus) (ELT L 324, 11.12.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007, 23. mai 2007, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta 
(ELT L 149, 9.6.2007, lk 1).  
07 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
07 02 77 02 Ettevalmistavad meetmed — Musta mere basseini keskkonnaseire ja Musta mere piirkonna arengu ühine Euroopa 
raamprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmistel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/779 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 04 Ettevalmistav meede — Liidu ühtlustatud metsateabe tulevane õiguslik alus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  170 491,37  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmistel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 13 Ettevalmistav meede — Kava BEST (liidu äärepoolseimate piirkondade ja ülemereriikide ja -territooriumide bioloogili se 
mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vabatahtlik kava)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  p.m.  180 000  0,—  667 652,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmistel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/780  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 21 Katseprojekt — Uued teadmised merel toimuva inimtegevuse ühtseks haldamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  176 838,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 22 Katseprojekt — Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine ökoloogiliste saavutuste tulemuspõhise tasustamisega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  585 000  0,—  511 420,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/781 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 23 Katseprojekt — Mitmekülgne teavitamine keskkonnaga seotud liidu poliitikast: liidu kodanike keskkonnateadlikkust 
puudutava vajakajäämise kõrvaldamine audiovisuaalvahenditega (filmid)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  750 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 24 Katseprojekt — Ressursitõhusus praktikas – mineraalainete ringe sulgemine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  361 437,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/782  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 26 Katseprojekt — Kagu-Euroopa elektri- ja elektroonikaseadmete romude tänapäevase ringlussevõtu piirkondliku keskuse 
loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  281 000  0,—  172 617,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 27 Katseprojekt — Segajäätmete ressursitõhus kasutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  143 067,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/783 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 28 Katseprojekt — Tasakaalu kindlaksmääramine seoses riigi õigusega reguleerida õiguspärase avaliku poliitikavaldkonna  
eesmärke, investorite õigusega investeeringute kaitsele ja kodanike õigustega keskkonna ja tervishoiu valdkonnas, 
pidades silmas Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingut  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  60 000  p.m.  330 000  200 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 29 Katseprojekt — Suutlikkuse suurendamine, programmiline arendustegevus ja kommunikatsioon keskkonnamaksude ja 
eelarvereformi valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  110 000  p.m.  315 000  0,—  221 483,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/784  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 30 Katseprojekt — Euroopa rohelise ringmajanduse toetamine suutlikkuse suurendamise, võrgustike loomise ja uuen- 
duslike lahenduste jagamise kaudu, et tagada ühtlane keskkonnasäästlik innovatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 31 Katseprojekt — Infektsioonhaiguste leevendamine eesmärgiga võidelda Euroopa bioloogilise mitmekesisuse vähenemise 
vastu elupaikade direktiivi nõuete kohaselt  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  210 000  p.m.  360 000  900 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/785 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 32 Katseprojekt — Protokollid rohelise taristu hindamiskavade loomiseks liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  240 000  600 000,—  300 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 33 Katseprojekt — Tuuleturbiinide mõju leevendamine nahkhiire- ja linnupopulatsioonidele ning nende rändeteedele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 34 Katseprojekt — Liikide ja elupaikade loetelu Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  L 57/786  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 34  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Komisjon algatas Euroopa ametliku kaardistussüsteemi käsitleva programmi Corine 1991. aastal ning selle peamised 
eesmärgid olid määrata kindlaks biotoobid ja neid kaitsta, võidelda keskkonnareostuse vastu, kaardistada eri liiki 
maakatted ja kaitsta looduskeskkonda. Programmi tulemusena loodud andmebaas asendati Euroopa Liidu loodusteabe 
süsteemi EUNIS andmebaasiga, mis sisaldab Euroopa (looduslike, looduslähedaste, tehislike, maismaal ja vees asuvate) 
elupaikade loendit ja on liidu loodust käsitlevate õigusaktide (Natura 2000) aluseks.  
Loetelusse ei ole siiski kantud liike ja elupaiku, mis asuvad Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades (Martinique, 
Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Réunion ja Mayotte), millest igaüks on bioloogiliselt ja ökoloogiliselt väga omapärane 
ning kus elab väga suur hulk endeemilisi liike.  
Käesoleva katseprojekti eesmärk on kasutada samasuguseid vahendeid kui programmid Corine Biotope ja EUNIS, et 
koostada kõnesolevate piirkondade liikide, elupaikade ja keskkonnatundlike piirkondade loetelu, sest sinna on 
koondunud suur hulk maailma bioloogilisest mitmekesisusest. Uus ühine andmebaas on vajalik selleks, et kindlaks 
teha teadmiste puudujäägid ja võtta vajalikke meetmeid nende piirkondade biotoopide kaitsmiseks, nagu tehakse teistes 
liidu piirkondades.  
See meetod, mis on juba tõestanud oma usaldusväärsust ja väärtust teistes liidu piirkondades, on esimene samm 
õigusaktide vastuvõtmiseks Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade bioloogilise mitmekesisuse kaitseks. Kavas on 
kasutada võimalikku koostoimet ettevalmistava meetme BEST raames tehtud tööga.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 35 Katseprojekt — Äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide ökosüsteemide ja nende teenuste 
seisundi kaardistamine ning hindamine: ühenduste loomine ja ressursside koondamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  1 350 000  1 000 000  500 000  28.2.2018  ET L 57/787 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 35  (jätkub)  
Märkused  
ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 5. meetme raames nõutakse liikmesriikidelt tungivalt ökosüsteemide ja nende 
teenuste seisundi kaardistamist ja hindamist oma riigi territooriumil. Ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja 
hindamise töörühm (MAES) asutati 2012. aastal.  
Katseprojekt algab ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise alase tegevuse hetkeolukorra hinda- 
misega osalevates ülemereüksustes ning neis kõigis inim- ja materiaalsete ressursside loetelu koostamise ja selgitamisega.  
Selles kasutatakse projekte BEST (mida algselt toetati ettevalmistava tegevuse raames 2011., 2012. ja 2013. aasta 
eelarvetest) ja NETBIOME (mida toetati teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi kaudu) ning võimalik on tugineda 
ka liikide ja elupaikade loetelule ning ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise alasele kogemusele, 
mis on kavandatud katseprojekti „Liikide ja elupaikade loetelu Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades“ raames, mis 
võeti vastu 2016. aasta eelarves (punkt 07 02 77 34). Seejärel valitakse juhtumiuuringute tarbeks konkreetne piirkond 
ja teatav panus, millele hakkab oma töös keskenduma spetsiaalne rühm, kuhu kuuluvad kohalikud eksperdid, 
poliitikakujundajad ja kodanikuühiskonna liikmed, kes on pärit eri äärepoolseimatest piirkondadest ning ülemere- 
maadest ja -territooriumidelt.  
Projekt annab käegakatsutava panuse ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise alasesse tegevusse 
ning näitab alt-üles-lähenemisviisi rakendatavust ja lisaväärtust, kaasates kohalikke osalejaid ja andes neile suurema 
mõjuvõimu. Edu saavutamise korral võimaldab see projekt ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise 
metoodika katsetamist ja rakendamist maailma eri piirkondades, esitades metoodikad ja hea tava suunised ning aidates 
liidul saavutada selles valdkonnas ülemaailmset juhtpositsiooni.  
Katseprojektiga kaasatakse poliitikakujundajad, teadlased ja kodanikuühiskond äärepoolseimate piirkondade ning 
ülemeremaade ja -territooriumide ökosüsteemide ja nende teenuste seisundi kaardistamise ja hindamise metoodika 
väljatöötamisse. Seejuures toetatakse kooskõlastatud ja sünergilist lähenemisviisi, et muuta kõnealuste üksuste geograa- 
filine, poliitiline ja teadmusbaasi killustatus varadeks, koondades ressursse ja töötades välja töökindlad osalusvahendid.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 36 Katseprojekt — Euroopa roheliste linnade võrgustik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 57/788  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 36  (jätkub)  
Katseprojekti abil toetatakse rahaliselt uue Euroopa roheliste linnade võrgustiku väljatöötamist (mis hõlmab ka Euroopa 
Rohelise Pealinna auhinna võitjaid ja auhinnale kandideerinud linnu), et jagada nende säästva linnaarengu alaseid 
kogemusi, teadmisi ja eksperditeadmisi muude Euroopa linnadega. Võrgustiku abil edendatakse keskkonnasäästlikkust 
Euroopa linnades rea konkreetsete toetatud meetmete abil, et aidata kõikidel linnadel (alates nn rohelisematest linnadest 
kuni nendeni, mille keskkonnatoime on vähem arenenud) astuda täiendavaid samme tõelise säästlikkuse suunas 
liikumisel.  
Alates 2010. aastast on liit andnud igal aastal Euroopa Rohelise Pealinna tiitli liidu linnale, kes on järjepidevalt järginud 
rangeid keskkonnastandardeid, on pühendunud praegu järgitavatele ja ambitsioonikatele eesmärkidele edendada 
keskkonna olukorra parandamist ja säästvat arengut ning võib olla eeskujuks, et inspireerida teisi linnu ja edenda 
parimaid tavasid ka kõigi teiste Euroopa linnade hulgas. Olgugi et võitjaks tunnistatud linnad võtavad kogu aasta 
jooksul teatavaid meetmeid rohelise linna kontseptsiooni edendamiseks, on nende eelarve ja tegevuse rakendamisala 
kogu Euroopas levitamiseks väga piiratud.  
Projekti idee on võtta eeskuju kõigi kõnealuse auhinna potentsiaalse võitja vääriliseks peetud varasemate kandidaatide 
väga mitmesugustest kogemustest ning konsolideerida need väärtuslikud kogemused ja teavitada nendest ka muid linnu, 
et nad võiksid leida innustust niisugustest meetmetest, samuti mõista, mis on olnud seotud nende võtmisega. 
Tegelikkuses on eesmärk tõhustada Euroopa Rohelise Pealinna auhinna mõju pikas perspektiivis ning saavutada 
ülekanduv mõju kogu piirkondade ja riikide hüvanguks.  
Projekti raames ei piirduta üksnes heade tavade näidete vahetamisega (olgugi et see on projekti oluline osa), vaid 
püütakse ka töötada välja konkreetsed töövahendid ja õppematerjalid, mida saaksid kasutada eri liiki linnavalitsused, kes 
soovivad võtta meetmeid säästvamaks muutumiseks. Neid töövahendeid kombineeritakse strateegiliselt sihipärastatud 
seminaride, õpikodade ja/või konverentsidega, mille eesmärk on suurendada võimalikult palju tööst saadavat keskkon- 
nakasu (st võttes aluseks analüüsi selle kohta, kus liidus oleks võimalik niisuguseid kogemusi kõige kasulikumalt levitada 
kõige suurema mõju saavutamiseks). Katseprojekti puhul on vaja ka eraldada vajalikud assigneeringud võrgustiku 
loomise ja käitamise rahastamiseks.  
Euroopa roheliste linnade võrgustikuga liituma kutsumist alustataks järgmistest linnadest: 
a) auhinna varasemad võitjad: Stockholm (2010); Hamburg (2011); Vitoria-Gasteiz (2012); Nantes (2013); Kopen- 
haagen (2014); Bristol (2015); Ljubljana (2016) ja Essen (2017); 
b) varasemad kandidaadid: Amsterdam, Freiburg, Münster, Oslo, Barcelona, Malmö, Nürnberg, Reykjavik, Frankfurt, 
Brüssel, Glasgow, Nijmegen, 's-Hertogenbosch ja Umeå.  
Liituma kutsutakse ka kõiki tulevasi võitjaid ja kandidaate. Võrgustiku liikmesuse haldamist hakkab korraldama 
komisjon.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/789 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 37 Katseprojekt — Elamusektoris tahkete jäätmete põletamise mõju välisõhu kvaliteedile Euroopas ja potentsiaalsed 
leevendusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 400 000  925 000  750 000  375 000  
Märkused  
Olemasolevat katseprojekti tuleks jätkata, korraldades teadlikkuse suurendamise ja sihtotstarbelisi teavituskampaaniaid 
ning võttes konkreetseid suutlikkuse suurendamise meetmeid, et viia ellu praeguse projekti tulemused. Eelkõige 
suutlikkuse suurendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et tegelda näiteks seire ja järelevalvega, erimeetmed 
asjaomastes õhukvaliteedi kavades ning nende meetmete tõhususe hindamine võimaldavad tugineda esimese etapi 
tulemustele ja levitada neid tulemusi laiemalt.  
Eritoetust tuleb anda ka esimese projekti käigus kahe asjaomase riigi teatavate omavalitsusüksuste välja selgitatud eri 
meetmete kohaldamiseks vabatahtlikkuse alusel.  
Projekti jätkamiseks võiks kaaluda ka järgmisi eesmärke: 
— elamusektoris tahkete jäätmete põletamisega kaasneva terviseohu hindamine võrreldes tavapärase tegevusega; 
— katsete tulemuste ühtne tasuvusanalüüs; 
— üksikasjaliku strateegia väljatöötamine, et piirata ebaseaduslikku tahkete jäätmete põletamist elamusektoris Euroopa 
tasandil.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 39 Katseprojekt — Inimeste ja suurkiskjate kooseksisteerimist käsitlevate piirkondlike või kohalike platvormide loomin e, 
milles keskendutakse suurkiskjatele suunatud põhimeetmetele suure konf liktide sagedusega piirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  400 000  500 000  250 000  L 57/790  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 39  (jätkub)  
Märkused  
See katseprojekt käivitati esmalt 2017. aastal ja seda tuleks jätkata veel ühe aasta jooksul ning eraldada selleks uued 
rahalised vahendid, et realiseerida täielikult projekti potentsiaal. Katseprojekt ei peaks piirduma vaid nende kaheksa 
organisatsiooniga, mis on kirjutanud alla inimeste ja suurkiskjate kooseksisteerimist käsitlevale ELi platvormile, vaid see 
peaks olema avatud kõigile teistele (kohalikele või piirkondlikele) organisatsioonidele, kelle eesmärgid on kooskõlas ELi 
platvormide tegevusega.  
Neli peamist suurkiskjaliiki Euroopas (pruunkaru, hunt, ilves ja ahm) kuuluvad kaitse seisukohast kõige probleemsemate 
liikide rühmadesse. Komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et mõista nii nende bioloogilisi vajadusi kui ka 
seda, millised konf liktid esinevad sidusrühmade vahel. Olemas on väga mitmesugused konf liktide leevendamise alased 
kogemused, mis ulatuvad traditsioonilise loomakasvatuse ja jahitavade alastest kohalikest teadmistest kuni kõige 
uuematest kõrgtehnoloogilistest teadusuuringutest saadud teadmisteni, sealhulgas teadmised, mis on saadud projek- 
tidest, mida kohaldatakse kohalikul tasandil ja kaasrahastatakse ELi programmist LIFE. 2012. aastal võimaldas 
prioriseerimisalane tegevus, millesse kaasati mitmesugused eksperdid ja sidusrühmad, määrata kindlaks horisontaalsed 
ja liigipõhised nn põhimeetmed kõikide suurkiskjate populatsioonide jaoks. 2014. aasta suvel loodi ELi platvorm, milles 
käsitletakse inimeste ja suurkiskjate kooseksisteerimist, et võimaldada põllumajandustootjatel, karjustel, looduskaitsjatel, 
jahimeestel, maaomanikel ja teadlastel vahetada ideid ja parimaid tavasid. Platvormi ülesanne on „edendada viise ja 
vahendeid selleks, et minimeerida ja võimaluse korral leida lahendusi inimeste huvide ja suurkiskjate olemasolu vahel 
tekkivatele konf liktidele, vahetades teavet ja tehes koostööd avatud, konstruktiivsel ja vastastikku lugupidaval viisil“.  
ELi platvormi tõsiseks probleemiks on läbi arutatud hea tava ülekandmine suurkiskjatega kohapeal koos eksisteerivatele 
sidusrühmadele ja koostöö nende rühmadega. Selle liikmetel napib vahendeid, et osaleda täies ulatuses oma liikmetega 
toimuvas suhtluses või sõita piirkondlikele kohtumistele. Peamiste kooseksisteerimise probleemidega tegelemiseks nende 
tekkekohas on vaja sarnaseid kohalikke rühmitusi. Samal ajal on ülimalt oluline luua ühendusi liidu tasandiga ja 
parandada nii vertikaalset kui ka horisontaalset suhtlust valitsemistasandite vahel, et teabe edastamine oleks tulemuslik. 
Projekti eesmärk on seetõttu luua mitu kohalikku või piirkondlikku sidusrühmade katserühmitust, võttes aluseks ELi 
platvormi mudeli. Seejuures tuginetakse ka muude piirkondlike platvormide, nt programmi LIFE projektide raames 
loodud platvormide kogemustele.  
Meetodid ja nõuded  
— Katseuuringute tarbeks valitakse Euroopas kaks piirkonda, kus esineb tõsiseid konf likte, mis on seotud inimeste ja 
suurkiskjate kooseksisteerimisega, ning kus on katsetatud väheseid lahendusi. 
— Luuakse piirkondlik platvorm, milles käsitletakse inimeste ja suurkiskjate kooseksisteerimist ning millesse kaasatakse 
niisuguste sidusrühmade rühmitus, mis esindab peamisi huvirühmasid, kes sellel alal tegutsevad, võttes lähtealuseks 
ELi platvormi kokkuleppe ja arvestades muude piirkondlike platvormide kogemusi. 
— Võttes aluseks Euroopa suurkiskjate populatsioonidele suunatud põhimeetmed, pannakse koos sidusrühmadega 
paika prioriteedid, et määrata kindlaks, milliste põhimeetmete võtmisel on millistes asukohtades kõige suurem 
potentsiaal. Seejuures keskendutakse meetmetele, mis on seotud konf liktide lahendamise, teabevahetuse, sotsiaal- 
majanduslike probleemide vähendamise ning kõigile kasulike sotsiaal-majanduslike hüvede loomisega, tehes seda 
kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud ELi loodusdirektiivides ja ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 
2020. 
— Toetatakse kahe või kolme meetme rakendamist (mida rahastatakse katseprojekti raames).  28.2.2018  ET L 57/791 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 39  (jätkub)  
Meetme edendamiseks määratakse meetme koordineerimise eest vastutajaks üks põhiline toetuse saaja, kes tegeleks ka 
kohalike platvormide väljaselgitamise ja loomisega ning juhiks liidu ja piirkondlike platvormide koostoimet. Põhiline 
toetuse saaja haldab iga piirkondliku platvormi eelarvet, mille eesmärk on ergutada sidusrühmade osalust, toetada 
üksikuid liikmeid õppereisidel või piirkondlikel kohtumistel osalemisel ning rahastada põhimeetmeid, mille kasuks 
otsustavad piirkondlikud platvormid. Oluline on ka asjakohase vahenduse tagamine, sh platvormi liikmete valimisel.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 40 Katseprojekt — Linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi rakendamise tõenduspõhine parandamine: süsteemne läbivaa- 
tamine ja metaanalüüs  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Euroopa Komisjon tegi hiljuti linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuse kontrolli, et hinnata neid järgmise viie 
kriteeriumi alusel: tulemuslikkus, tõhusus, sidusus, asjakohasus ja liidu lisaväärtus. Hindamise käigus ilmnes, et 
peamised linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivust takistavad tõkked on seotud ebapiisava rakendamise, vähese 
integratsiooni ning vastuoludega muude poliitikavaldkondade ja majandussektorite suhtes, samuti ebapiisava koostööga 
asjaomaste sidusrühmade ja organisatsioonide vahel. Lüngad teadmistes ja ebapiisav juurdepääs teabele tõsteti sidus- 
rühmade poolt esile märkimisväärsete rakendamisel esinevate probleemidena, sealhulgas seoses kõnealuste direktii- 
videga heaks kiidetud alade ja liikide tulemuslikkuse ja tõhususega. Lisaks jäid linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi 
rakendamise parandamise soovituste, vahendite ja juhtuuringute analüüs ja kogumine toimivuskontrolli ulatusest välja.  
Katseprojektiga kõrvaldatakse need puudujäägid ja aidatakse parandada linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi raken- 
damist niisuguste teadmiste, tõendite, vahendite ja põhimõtete süsteemse kogumise ja analüüsimise abil, mis võivad 
aidata parandada linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi tulemuslikkust.  
Võttes arvesse väga suuri kogemusi, mida teadlased ja muud teadmiste omajad on kogu liidus kogunud, on 
tulemuslikuks edasiliikumise viisiks seetõttu süsteemse läbivaatamise ja metaanalüüsi koostamine ning parema raken- 
damise suuniste tervikliku kogumi väljatöötamine. Praeguseid sellealaseid lähenemisviise võiks täiendada teadusr- 
ingkondade kaasamisega, et need osaleksid vajaliku teadmusbaasi väljatöötamisel, mis on kõikehõlmavuse, geograafilise 
esindatuse ja kvaliteedi maksimeerimise kulutasuv viis.  L 57/792  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 40  (jätkub)  
Katseprojektis keskendutakse sellise süsteemse läbivaatamise teostamisele ja niisuguse ettevalmistava meetme esimeste 
sammude väljatöötamisele, mille eesmärk on parandusettepanekute rakendamine. Läbivaatamise kesksed elemendid on 
järgmised: 
a) luua kõikehõlmav andmebaas vastastikku hinnatud väljaannete ja muude teadmiste kohta kõikide ELi liikmesriikide 
ulatuses, kogudes ja organiseerides vahendeid, põhimõtteid, suuniseid, soovitusi ja juhtuuringute kogemusi, mis 
näitavad, kuidas parandada linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi rakendamist. Andmebaas tugineb juba toimivus- 
kontrolli teostamise ajal kogutud kirjanduse andmebaasile ja laiendab seda ning see hõlmab ulatuse ning geograafia 
ja poliitilise asjakohasuse alusel kategoriseerimist; 
b) hinnata, kuidas: 
— oleks võimalik suurendada kavandamise, haldamise ja seire tulemuslikkust; 
— oleks võimalik parandada kulutõhusust vastuolude vähendamise ja olemasolevate rahaliste vahendite parema 
kasutamise abil; 
— mõjutavad muud liidu poliitikameetmed linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi rakendamist ning kus oleks 
võimalik teha edusamme vastuolude vähendamiseks ja poliitika integratsiooni suurendamiseks; 
— oleks võimalik parandada jõustamismehhanisme ja haldust, et suurendada võimalikult palju liidu rolli 
linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi tulemuslikul rakendamisel; 
c) korraldada õpikodasid, et koguda teavet, arutada valikuvõimalusi, tõlgendada tõendite kohaldamist, luua tõendus- 
põhiseid suuniseid ja teha kindlaks tulevased teadmusvajadused (viis õpikoda kokku vähemalt 100 osalejaga); 
d) teha tulemuste töökindel metaanalüüs, sealhulgas eri poliitikavahendite kulutasuvuse ja kulutõhususe kvantitatiivne 
võrdlus; 
e) koostada hoolikalt regionaliseeritud, ulatusest lähtuvate ja mittenormatiivsete soovituste kogum; 
f) avada soovitused aruteluks ja vastastikuseks hindamiseks, mida teevad teadusringkonnad, et parandada võimalikult 
palju tulemuste kvaliteeti ja suurendada läbipaistvust, samuti tõhustada seega kõikide asjaomaste sidusrühmadega 
tehtavat koostööd.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 41 Katseprojekt — Loomkatsete alternatiivide edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  1 000 000  500 000  28.2.2018  ET L 57/793 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 41  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Loomkatseid kasutatakse Euroopas neljal eri eesmärgil: alusuuringud, rakendusuuringud, toksikoloogia ja õpetamine.  
Direktiivis 2010/63/EL sätestatakse Euroopa raamistik teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitseks, 
kehtestades õigusliku nõude järgida asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid.  
Nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi põhjenduses 28, sõltub katsetes kasutatavate loomade heaolu suurel määral 
nende töötajate teadmistest ja ametialasest pädevusest, kes teostavad järelevalvet katsete üle, kes sooritavad katseid ja kes 
kontrollivad loomade eest iga päev hoolitsevat personali. Seetõttu on hädavajalik, et loomade heaolu küsimustega seoses 
oleks liikmesriikides niisuguste ülesannete täitmise eest vastutav personal nõuetekohaselt teavitatud, koolitatud ja 
vilunud ning et niisugusel personalil oleks juurdepääs kogu asjaomasele teabele, vahenditele ja oskusteabele, mis 
annavad võimaluse kasutada loomkatsete alternatiive.  
Üks peamisi alternatiivide väljatöötamise ja kasutamise takistusi seisneb selles, et teadusvaldkondade vahel puuduvad 
ühendused ja teabe ühiskasutusse andmine, mistõttu on takistatud olemasolevate meetodite edasiarendamine ja 
kasutamine loomkatsete tegijate poolt.  
Projekti eesmärk on edendada loomkatsete alternatiivide kasutamist liidus. Alternatiivide ulatuslikuma kasutamise 
soodustamiseks tuleb võtta kasutusele täiendavad vahendid ja neid tuleb paremini koordineerida, et kõigepealt 
vähendada kasutatavate loomade arvu ja lõpuks niisugused tavad üldse kaotada.  
Olemasolevate organite (nt ECVAM) pädevusi ja vahendeid suurendades püütakse katseprojektiga parandada teabe ja 
teadmiste vahetamist teadusringkondade, liidu ametite, riiklike ametiasutuste ja loomkatsete kasutajate vahel liidu 
liikmesriikides, kajastades poliitilist lähenemisviisi, mille liit võttis omaks direktiivi 2010/63/EL kehtestamisega.  
Selle eesmärk on edendada aktiivselt olemasolevaid loomkatsete alternatiive, hõlbustada uute alternatiivsete meetodite 
valideerimist, korraldada teavituskampaaniaid, soodustada eri liikmesriikide teadlaste ja ametiasutuste vahel teabe, 
teadmiste ja parimate tavade vahetamist olemasolevate meetodite kohta, selle kohta, kuidas neid kasutada, ja selle 
kohta, mida on vaja uute meetodite väljatöötamiseks või olemasolevate meetodite parandamiseks.  
Katseloomateaduse haridus- ja koolitusplatvormi ETPLAS (Education and Training Platform for Laboratory Animal) 
pädevusi ja vahendeid suurendades püütakse katseprojektiga pakkuda ka konkreetseid koolituskursusi, sealhulgas 
veebipõhiseid kursusi, mitte ainult teadlastele nende töövaldkonnast sõltuvalt (nt alusuuringud või toksikoloogia), 
arstidele ja veterinaararstidele, vaid ka tööstuse sidusrühmadele.  
Katseprojekti raames tuleks luua ka foorum aruteluks ja ettepanekuteks, mille eesmärk on ergutada ja optimeerida 
teadusuuringuid, et töötada välja alternatiive, luua ühendusi liidu reguleerimisstruktuuri ja riiklike reguleerimisstruk- 
tuuride vahel ning liikuda alternatiivsete meetodite liidus tulemuslikumaks muutmise suunas.  
Katseprojektil peaks olema tähtis roll kehtivate õigusaktide rakendamisel ja niisuguse eesmärgi saavutamisel, mida järgib 
ka komisjon ja milleks on loomkatsete lõplik asendamine alternatiivsete meetoditega.  L 57/794  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 41  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 42 Katseprojekt — Liidu liblikate seire ja näitajad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
800 000  400 000  
Märkused  
Projekti abil luuakse üle liidu esinduslik liblikate ( Lepidoptera ) seire võrgustik ja  Lepidoptera  näitajate kogum, millega 
aidatakse parandada nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku 
loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7) („elupaikade direktiiv“) kohaste kaitsemeetmete 
suunatust ja tõhusust ning jälgida ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) keskkonnahoidlikumaks muutmise mõju bioloo- 
gilisele mitmekesisusele, tagades Natura 2000 alasid heas seisukorras hoidvatele põllumajandustootjatele maksed, 
kliimamuutusi ning Euroopa valdkondlikku ja maakasutuse poliitikat üldiselt.  
Põhjendus  
1. Projekti abil töötatakse välja liidu  Lepidoptera  näitajaid, mis võivad aidata parandada kaitsemeetmeid ja hinnata 
edusamme liidu poliitika ja õigusaktide (nt liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020 ja ELi 
elupaikade direktiiv) rakendamisel. Lisaks sellele, et saadakse väga oluline näitaja, mille abil mõõta edusamme 
Natura 2000 alade majandamises ja taastamises, aitab projekt kaasa ka liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegias 
3. eesmärgi rakendamisel saavutatud edu jälgimisele, mille eesmärk on suurendada põllumajanduse ja metsanduse 
rolli bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel ja suurendamisel. Katseprojekti tulemusena saadakse eelkõige represen- 
tatiivne näitaja, mis aitab jälgida ÜPP mõju rohumaade bioloogilisele mitmekesisusele. See annab ka teavet 
kliimamuutuste näitaja väljatöötamiseks, aidates seeläbi kaasa kliimamuutustega kohanemise strateegiate 
käimasolevale läbivaatamisele. Samuti on võimalik saada näitajaid metsade, märgalade ja linnaelupaikade kohta. 
2. Nimetatud näitajad on vajalikud liidu ja ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse aasta 2020 eesmärkide ja kestliku 
arengu eesmärkide täitmisel tehtud edusammude jälgimiseks ja stimuleerimiseks. Projekt on poliitiliselt väga 
asjakohane ja võib tuua liidu tasandil mitmesugust kasu, näiteks sidudes teaduse ja poliitika ning tugevdades 
tõendus- ja teadmistebaasi ELi poliitika kujundamiseks; ühendades kodanike ja vabatahtlike jõupingutused poliiti- 
kakujundajatega neis liikmesriikides, kus see ei ole tavapärane; suurendades tööalaseid võimalusi noortele kogu 
Euroopas, parandades nende oskusi ning ühendades põllumajandus- ja keskkonnavaldkonna, samuti kaasates 
kliimamuutuste uurijad ja poliitikakujundajad.  28.2.2018  ET L 57/795 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 42  (jätkub)  
3. See võib aidata suurendada bioloogilise mitmekesisuse ja põllumajanduspoliitika ja -tavade tähtsust ja bioloogilise 
mitmekesisuse taastamist ning aidata kaasa käimasolevale arutelule agroökoloogia uuenduslike lähenemisviiside üle, 
sillutades teed kestlikule innovatsioonile põllumajanduses ning keskkonnahoidlikumaks muutmiseks ja kestlikkuse 
parandamiseks suunatud toetuste tõhususe mõõtmisele. Natura 2000 aladel on praegu madalaim kaitsestaatus; 
käesolev projekt võib aidata parandada ELi elupaikade direktiivi rakendamist ja soodustada edasiste meetmete 
võtmist, selleks et parandada Natura 2000 aladel olevate  Lepidoptera  liblikate kaitsestaatust ja elupaiku, millest nad 
sõltuvad, eelkõige võimaldades paremini suunata ÜPP 2. samba vahendeid ja tagada, et Natura 2000 toetused 
oleksid mõjusad ja piisavad, et motiveerida põllumajandustootjaid neid alasid ja nendest sõltuvaid liike paremini 
kaitsma. See täiendab olemasolevaid põllulindude näitajaid, kuna kirjeldatakse täpsemalt, mida elupaikade hea 
kvaliteet tähendab, ja ökosüsteemide seisundit. Peale selle asendatakse  ad hoc Lepidoptera  seire ja näitajate esitamine 
kestliku süsteemiga, mis hõlmab rohkem liikmesriike ja rohkem andmeid ning on representatiivsem, et olla laiemalt 
vastuvõetav. 
4. See sidus projekt võimaldab välja töötada  Lepidoptera  valideeritud andmete kogumise ja salvestamise süsteemi 
Euroopa tasandil nii, et rohumaa liblika näitajat ja muid näitajaid oleks võimalik kulutõhusalt ja korrapäraselt 
ajakohastada. Võrreldes praeguse lähenemisviisiga on see suur samm edasi. Selleks töötatakse välja ja ehitatakse üles 
hästi kavandatud andmebaas, mis hõlmab süstemaatiliselt kogutud andmeid  Lepidoptera  arvu kohta kindlal 
marsruudil või lõigul (EEA-ga juba kokku lepitud metoodika) eri riikides, ning  Lepidoptera  näitajate kogumit 
täiendatakse ja ajakohastatakse korrapäraselt. 
5. Nimetatud projekt võimaldab uute seiresüsteemide loomist mõnes liikmesriigis, kus praegu selliseid süsteeme ei ole, 
ning aitab kaasa suutlikkuse suurendamisele. See hõlmab muu hulgas vabatahtlike kodanike leidmist, nende 
väljaõpet, nende teatud määral toetamist ja neile võimaluse andmist oma tähelepanekutest kulutõhusalt teada 
anda. Valideerimise ja kvaliteedikontrolli saab sellistes liikmesriikides tulemuslikult tagada tagasihoidliku toetuse 
kaudu osalise tööajaga teadlikele koordinaatoritele. See suurendab noorte inimeste oskusi ja võimalusi. 
6. Projekti tulemusel paraneb oluliselt liidu  Lepidoptera  seire võrgustik, igal aastal uuritakse läbi rohkem lõikusid, seires 
osaleb rohkem ELi liikmesriike ja kodanikke ning koostatakse  Lepidoptera  näitajate kogum ja terviklik andmebaas, 
mis on väärtuslik allikas teadlastele, poliitikakujundajatele ja hindajatele. Tulemusi kasutatakse selleks, et anda teavet 
poliitiliste arutelude jaoks, parandada poliitika rakendamist ja suurendada bioloogilise mitmekesisuse ja 
ökosüsteemi teenuste kvaliteeti, sealhulgas tolmeldamisteenuseid.  
Projekti peamised ülesanded  
1. eesmärk  
Luua ühtne, kvaliteetne andmebaas ja andmete automatiseeritud sisestamise süsteem.  
Oodatavad tulemused  
Ühtne andmebaas, mis sisaldab valideeritud ja standarditud  Lepidoptera  arvandmeid kogu Euroopa seiresüsteemidest, 
milles saab teha päringuid ja kust saab korrapäraselt aruandeid  Lepidoptera  näitajate kohta ning mis rikastab teadusuur- 
inguid, millega aidatakse otseselt kaasa EEA, Teadusuuringute Ühiskeskuse, Eurostati ja keskkonna peadirektoraadi välja 
töötatud looduskapitali integreeritud ruumiliste andmete infrastruktuurile.  
Peamised tegevused 
— Töötada välja  Lepidoptera  seire andmete tõhus andmebaas, mis võimaldab koostada  Lepidoptera  näitajate kogumi;  L 57/796  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 42  (jätkub)  
— sõlmida juriidiliste andmete jagamise kokkulepped olemasolevate seiresüsteemidega, et teha selgeks intellektuaa- 
lomandi õiguste ja andmetele juurdepääsu küsimused; 
— koguda igal aastal andmeid olemasolevatest seiresüsteemidest, valideerida arvud ja sisestada need andmebaasi; 
— töötada välja veebipõhine andmete sisestamise süsteem ja võimaldada riikidel esitada andmeid tõhusalt ja standard- 
vormingus (NB! Ka mõnes olemasolevas kavas võetakse selline süsteem kasutusele.); 
— pakkuda koolitust seiresüsteemi vabatahtlikele, kasutades veebipõhist andmete sisestamise süsteemi; 
— tagada vahendid liikmesriikide  Lepidoptera  populatsiooni suundumuste arvutamiseks; 
— teha andmed vastavalt vajadusele teadusuuringute jaoks kättesaadavaks.  
2. eesmärk  
Toetada ja arendada ühtset, kestlikku ja kulutõhusat Euroopa seirevõrgustikku, mis põhineb koolitatud vabatahtlikel 
andmete kogujatel ja mida toetavad uued koordinaatorid, koos kohaliku juurdepääsuga veebipõhisele andmete regis- 
treerimise süsteemile.  
Oodatavad tulemused 
— Vabatahtlikkusel põhinevad ja ekspertide poolt kinnitatud  Lepidoptera  seire süsteemid enamikus Euroopa riikides, 
mis annavad kvaliteetseid andmeid keskandmebaasile ja riiklikele registritele. 
— Noorte inimeste suurem võimalus osaleda praktilise väärtuse ja poliitilise tähtsusega Euroopa tasandi projektis, mis 
suurendab nende oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning loob uusi töökohti, mis eeldavad koordineerimist, 
andmehaldust, suhtlemisoskust ja erialaseid teadmisi.  
Tegevused 
— Tagada, et olemasolevatest  Lepidoptera  seire süsteemidest antakse andmeid kesksesse andmebaasi: Belgia, Kataloonia, 
Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Sloveenia, Rootsi ja Ühendkun- 
ingriik; 
— toetada edasist arengut ning parandada mitme olemasoleva nõrgema kava kvaliteeti ja kestlikkust, eelkõige lõikude 
lisamise, dokumenteerimise sageduse suurendamise ja rohkema arvu vabatahtlike ja tugikoordinaatorite värbamisega 
(nt Prantsusmaal, Sloveenias, Eestis, Leedus, Hispaanias); 
— teha koostööd partnerite ja muude oluliste sidusrühmadega, kaasa arvatud vajaduse korral rahvusparkidega, et aidata 
luua uusi seiresüsteeme vähemalt kuues riigis järgmiste riikide hulgas: Austria, Tšehhi Vabariik, Itaalia, Portugal, 
Rumeenia, Slovakkia, Ungari, Poola, Bulgaaria, Horvaatia, Kreeka, Küpros, Malta, Taani ja Läti; 
— pakkuda koolitust ja olulisi tõlkeid ning hõlbustada õppimist vabatahtlike hulgas; 
— anda vabatahtlikele ja koordinaatoritele tagasisidet iga-aastaste uudiskirjade näol ning korraldades iga kahe aasta järel 
kohtumisi, et koordineerida jõupingutusi, jagada parimaid tavasid ja toetada pikaajalist vabatahtlikku tegevust.  28.2.2018  ET L 57/797 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 42  (jätkub)  
3. eesmärk  
Koguda poliitika seisukohast olulisi  Lepidoptera  näitajaid erinevatest elupaikadest, analüüsida tulemusi ja levitada neid 
poliitikakujundajatele ja üldsusele.  
Oodatavad tulemused  
Poliitika seisukohast oluliste  Lepidoptera  näitajate kogum eri elupaikade kohta liidus ja Euroopas tervikuna. Aruanded, 
milles tõlgendatakse  Lepidoptera  näitajate ja suundumuste tähtsust. Poliitikakujundajate parem arusaam nende poliitika 
mõjust  Lepidopterale , ökosüsteemidele ja nende teenustele, sealhulgas tolmeldamisteenustele.  Lepidoptera  kui näitajate 
aktsepteerimine liidu ja muude Euroopa institutsioonide poolt; parimate tavade vahetamine; üldsuse teadlikkuse 
suurendamine. Selliste spetsiifiliste näitajate väljatöötamine, mida saab kasutada tulemuspõhistes süsteemides.  
Tegevused 
— Töötada välja automatiseeritud süsteem iga-aastaste näitajate ja suundumuste saamiseks eri elupaikade ja liikide 
rühmade kohta. Esialgne valik: rohumaa, metsad, märgalad, linnapiirkonnad ja kliimamuutused; 
— töötada välja Euroopa  Lepidoptera  näitaja, mis näitab  Lepidoptera  üldist suundumust liidu ja Euroopa mastaabis; 
— töötada välja Euroopa  Lepidoptera  näitaja, et aidata parandada ELi elupaikade direktiivi rakendamist ja saavutada  
Lepidoptera  liikidele ja nende elupaikadele Natura 2000 soodne kaitsestaatus; 
— koostada aruanded Euroopa rohumaa liblikate näitaja kohta, hõlmates rohkem riike ning aidates muu hulgas jälgida 
ÜPP mõju bioloogilisele mitmekesisusele, sh uus lähenemisviis tulemuspõhistele süsteemidele; 
— koostada  Lepidoptera  suundumusi metsamaal, märgaladel ja linnaelupaikades käsitlevad aruanded; 
— näidata, kuidas  Lepidoptera  kolooniad reageerivad temperatuuri tõusule ja kliimamuutustele; 
— levitada tulemusi asjaomastele institutsioonidele, kaasa arvatud liit, Euroopa Nõukogu, Berni konventsioon ja ÜRO 
bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, ning mõjutada poliitilisi arutelusid ja tegevust liidu ja riiklikul tasandil; 
— teha koostööd muude selgrootuid uurivate rühmade esindajatega, et jagada teadmisi ja aidata kaasa liidu tolmelda- 
misalgatusele; 
— levitada tulemusi üldsusele laiemalt veebisaitide ja sotsiaalmeedia kaudu.  
4. eesmärk. Projektijuhtimine ja -haldus  
Oodatavad tulemused  L 57/798  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 42  (jätkub)  
Projekti tõrgeteta rakendamine; eespool nimetatud komponentide õigeaegne esitamine eelarve raames; iga-aastased 
eduaruanded; raamatupidamise aastaaruanded ja üldised mõjuhinnangud.  
Tegevused 
— Hallata projekti, et tagada eespool nimetatud tulemused, ja esitada igal aastal eduaruanded; 
— sõlmida lepingud eelnimetatud komponentide esitamiseks; 
— hallata projekti rahalisi vahendeid usaldusväärselt ja avaldada raamatupidamise aastaaruanded; 
— koostada iga-aastased eduaruanded ja hinnata mõju.  
See kaheaastane katseprojekt on koostatud eesmärgiga, et sellest saaks ettevalmistav meede, ning selle eelarve kokku on 
800 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 43 Katseprojekt — Natura 2000 võrgustiku toimimise parandamiseks satelliidifotode kasutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Käesoleva katseprojekti raames kasutatakse ära satelliidifotode potentsiaali, et toetada ELi kaitsealade Natura 2000 
võrgustiku toimimist. Projektis kasutatakse olemasolevaid satelliidifotosid, et elupaikade hävimisest kaitsealadele 
tulenevaid ohtusid paremini mõista ja ohjata. Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2020. aastaks on ELi 
bioloogilise mitmekesisuse strateegia esmatähtis eesmärk ja oluline samm selle eesmärgi saavutamisel on tagada, et 
praegused kaitsealad oleksid piisavalt kaitstud ja majandatud.  28.2.2018  ET L 57/799 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 43  (jätkub)  
Euroopa parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) 
(ELT L 20, 26.1.2010, lk 7) („linnudirektiiv“) ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike 
elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7) („elupaikade direktiiv“) 
kohaselt on liikmesriigid kohustatud kaitsma Natura 2000 alasid hävitamise eest. Praktikas hävib aga Natura 2000 
aladel igal aastal tuhat hektarit elupaikasid (metsad, rohumaad), mis on tingitud eri teguritest, nagu veevõtmine ja 
kuivendamine, looduslike rohumaade muutmine põllumaaks, metsade lageraie ja linnastumine, mis tehti Euroopa 
Keskkonnaagentuuri 2015. aasta aruandes ELi looduse seisundi kohta kindlaks peamiste ohtudena bioloogilisele 
mitmekesisusele. Järelevalve elupaikade kadumise ulatuse üle on halb, kuid see on kogu liidus tõenäoliselt laadilt ja 
ulatuselt väga erinev. Elupaikade hävimine on väga suur keskkonnaprobleem, sest see protsess on sageli kas pöördumatu 
või mõnikord võib elupaiga taastumiseks kuluda sajandeid, nagu näiteks põlismetsade puhul.  
Satelliittehnoloogia areneb kiiresti. Liidu Copernicuse satelliidid ja muud satelliidid, nagu vabalt kasutatav LANDSAT, on 
suutelised andma kogu Euroopast kõrglahutusega kujutisi, kusjuures arhiiviandmeid on mitme aastakümne kohta. Siiski 
on vaja teha palju tööd, enne kui fotosid on võimalik kasutada, ja seda on praegu vaja kiiresti teha.  
Kõigepealt tuleb satelliidifotosid töödelda. Selleks et mõista, kui palju elupaiku on kadunud ja millal see toimus, tuleb 
võrrelda eri aastatel samast piirkonnast tehtud paljusid fotosid ja neid täiendavalt töödelda. Seejärel muudetakse need 
pildid elupaikade kaartideks, kasutades selleks soovitavalt ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise 
tüüpe, ning neid kontrollitakse olemasolevaid kaarte ja muid andmeid kasutades. Seejärel analüüsitakse olulisi 
elupaikade kadumise piirkondi Natura 2000 aladel ning koostatakse elupaikade kadumise hinnang ökosüsteemi 
tüüpide kaupa aja jooksul.  
Seejärel pannakse need kaardid välja veebiplatvormil koos kindlaks tehtud juhtumitega varasema elupaikade hävimise 
kohta, selgitades selle põhjuseid. Kodanikud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid kontrollivad Natura 2000 
võrgustiku toimimist väga aktiivselt, mida näitab igal aastal komisjonile Natura 2000 alade ohtude kohta esitatavate 
kaebuste suur arv. Elupaikade hävimise jälgimist võimaldava veebiplatvormi loomise kaudu annab projekt neile 
kaasarääkimise võimalused ning julgustab neid osalema liidu poliitika kohaldamises. Platvorm peaks olema kasu- 
tusmugav ja andmed allalaaditavad, kuna see võimaldab kodanikel ja teadlastel projektide tulemusi kõigiti ära kasutada.  
Lõpptulemusena aitab projekt Natura 2000 aladel kaasa sellisele maakasutusele, mis on kooskõlas bioloogilise 
mitmekesisuse säilitamisega, ning maakasutust puudutavate konf liktide lahendamisele. Sellisena aitab projekt 
saavutada kestliku arengu eesmärke, eriti eesmärki 15 metsade säästva majandamise, mulla degradeerumise peatamise 
ja mullaseisundi parandamise ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamise osas.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 44 Katseprojekt — Niisuguste lahenduste, parimate tavade kindlakstegemine, mida kasutatakse liidus lindaanijäätmetest 
(pestitsiid) tekkinud saaste kõrvaldamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  L 57/800  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 44  (jätkub)  
Märkused  
Ühendit γ-HCH, mida tuntakse üldiselt lindaanina, kasutati alates 1940. aastate algusest ulatuslikult insektitsiidina 
põllumajanduses, majapidamistes ning puidu- ja tekstiilikaitsevahendina.  
Selle kasutamist põllumajanduses hakati piirama 1970. aastatel, kuna hakati muret tundma selle mõju pärast inimeste 
tervisele ja keskkonnale, ning see keelustati liidus lõplikult 2000. aastal. 2009. aastal keelustati lõpuks lindaani tootmine 
ja selle kasutamine põllumajanduses püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni alusel ka rahvus- 
vahelisel tasandil. Lindaan võib kahjustada närvisüsteemi, tekitades mitmesuguseid sümptomeid alates peavalust ja 
peapööritusest kuni haigushoogude, konvulsioonide ja harvemini ka surmani. Võttes aluseks peamiselt loomuuringutest 
saadud tõendid, on suuremas osas lindaani hinnangutes jõutud järeldusele, et see võib põhjustada vähktõbe.  
Kuigi lindaani kasutamine taimekaitsevahendina on alates 2000. aastast keelatud, on kõnealuse väga toksilise pestitsiidi 
vanad tootmis- ja ladestamiskohad endiselt kõikjal liidus alles (nt Sloveenias, Saksamaal, Rumeenias ja Hispaanias). Kuigi 
teadmised muudest püsivatest orgaanilistest saasteainetest on üsna muljetavaldavad, puudub lindaani puhul selge 
ülevaade saastatud alade suurusest liidus ning ei ole teada, kui suur on HCH kogus, mis võib sattuda endistest 
tootmis- ja säilitamiskohadest pärit saastatud ehitus- ja lammutusjäätmete kaudu jäätme-/veeringlusesse.  
Kuigi liidus on kehtestatud terviklik õigusraamistik püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise kohta ja üsna arenenud 
lubade andmise süsteem pestitsiidide jaoks, mis võimaldab reageerida uutele pestitsiididele, mida tahetakse kasutusele 
võtta või millele taotletakse uut luba, puuduvad eeskirjad ja õiguskaitsevahendid niisuguste kohtade osas, kus esineb 
lindaanijääke, saastest puhastamise meetodite osas ja tööstusalade taastamise osas. Olemas on ka mitmesugused eri 
meetodid, mis hõlmavad põletust, keemilist reaktsiooni, geneetiliselt muundatud taimi, isoleerimist jne.  
Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused seisavad sageli igasuguse abita silmitsi püüdlusega tegeleda keskkonnale ja 
tervisele avalduva kahjuliku mõjuga tööstuslike tootmiskohtade saastest puhastamisel, seda ka liidupoolse rahastuse 
saamise võimalusteta. Selle probleemiga tegelemiseks ja ringmajanduse ettepanekutes pakutavaid uusi liidu võimalusi 
arvesse võttes on katseprojektil järgmised eesmärgid. 
1. Teha kindlaks ja kaardistada lindaanijäätmete kohad liidus ja koostada loetelu meetmetest, mida võtavad eri 
haldusasutused lindaanijäätmete kohtade saastest puhastamiseks ning võetud meetmete ja avaliku sektori poolt 
tehtud investeeringute tõhususe hindamiseks. Kõnealuse projekti raames tehakse kindlaks püsivate orgaaniliste 
saasteainete ning muude pestitsiidide põhjustatud saastest puhastamise tugevad ja nõrgad küljed sisesekretsiooni- 
süsteemi kahjustajate üle peetava arutelu raames. 
2. Hõlbustada teadmiste ja parimate tavade vahetamist ning tehnosiiret HCH ja lindaani põhjustatud saastest 
puhastamise meetmete valdkonnas, mida võetakse kogu liidus, et neid teadmisi oleks võimalik üle kanda teistesse 
piirkondadesse, kus on samalaadsed probleemid. Selle projekti raames levitatakse ühtlasi niisuguste konkreetsete 
meetmete tulemusi, mida rahastatakse varasemate programmide „Life“ ja „Horisont 2020“ projektide raames. 
3. Teha kindlaks liidu lisarahastuse saamise võimalused asjaomaste kohtade saastest puhastamiseks liidus ja endiste 
tööstusalade taastamise projektide parimad tavad ning eelkõige konkreetsed projektid, mida rahastatakse Euroopa 
Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) tihedas koostöös EFSI keskusega. 
4. Teha kindlaks teadusuuringute vajadused, mille eesmärk on arendada edasi HCH- ja lindaanijäätmete põhjustatud 
saastest tõhusama ja ohutuma puhastamise lisaviise. 
5. Koostada piirkondlike, riiklike ja kohalike haldusasutuste jaoks suunised jätkusuutliku ja keskkonnasõbraliku 
lähenemisviisi väljatöötamiseks asjaomaste alade ümberkujundamise suhtes.  28.2.2018  ET L 57/801 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 44  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 45 Ettevalmistav meede — Programmilise arendustegevuse eesmärgil suutlikkuse suurendamise juurutamine ning eesm- 
ärkide kindlakstegemine keskkonnamaksude ja eelarvereformi valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  
Märkused  
Toetudes tulemuslikule 2015. aasta katseprojektile (töös 2016.-2017. aastal) „Suutlikkuse suurendamine, program- 
miline arendustegevus ja kommunikatsioon keskkonnamaksude ja eelarvereformi valdkonnas“ ning selles projektis 
kindlaks määratud viiele teemavaldkonnale (bioloogiline mitmekesisus ja maakasutus; õhusaaste; veepuudus; veek- 
valiteet ja ringmajandus), milles tuleb välja töötada keskkonnamaksude head tavad, antakse käesoleva ettevalmistava 
meetmega organisatsioonide käsutusse vahendid, mida neil on vaja, et nii riigi kui ka liidu tasandil toimuvates 
poliitikakujundusprotsessides osalemiseks paremini valmistuda.  
Sellel on neli sammast: 
1) töötada kohaliku, piirkondliku, riigi ja Euroopa tasandi kodanikuühiskonna esindajate ja otsusetegijate jaoks välja 
suutlikkust suurendavad vahendid, millega anda suuniseid keskkonnamaksude reformides osalemiseks; 
2) teha kindlaks, kuidas on viies teemavaldkonnas võimalik sidusrühmi kaasata, ja koostada keskkonnareformidega 
seotud sidusrühmade võimalike tegevuste kohta kuni 2030. aastani ulatuvad tegevuskavad. See hõlmaks nii 
Euroopa tasandit kui ka teatavat valikut liikmesriikidest (nt kolm liikmesriiki iga teemavaldkonna kohta); 
3) korraldada projekti viie teemavaldkonnaga seotud strateegilisi kohtumisi, mille eesmärk on muuta tegevuskavad 
täpsemaks ning soodustada otsusetegijate ja kodanikuühiskonna esindajate osalemist keskkonnamaksude kehtes- 
tamisel ja eelarvereformis; 
4) uurida eri laadi toetusi, mida makstakse reformide puhul, mis aitavad majandust keskkonnasäästlikumaks muuta, 
sh rahalised toetused, maksuvabastused (nt äriühingute vabastamine tulumaksust) ja subsideeritud laenud. See 
hõlmab modelleerimisanalüüsi selliste küsimuste kohta nagu toetusreformi optimaalne kujundamine ja selle tõttu 
kahju kannatavatele asjaosalistele kahju hüvitamine.  L 57/802  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 45  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 46 Katseprojekt — Invasiivsete võõrliikide humaanse ohjamise parimate tavade hindamine, kindlaksmääramine, jagamine 
ja levitamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
22. oktoobril 2014. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EL) nr 1143/2014 (edaspidi 
„invasiivsete võõrliikide määrus“), mille kohaselt invasiivne võõrliik tähendab „võõrliiki, mille puhul on leitud, et selle 
sissetoomine või levimine ohustab bioloogilist mitmekesisust ja sellega seotud ökosüsteemi teenuseid või avaldab neile 
kahjulikku mõju“.  
Invasiivsed võõrliigid on üks peamine bioloogilise mitmekesisuse vähenemise põhjuseid. Invasiivsete võõrliikide rangem 
kontroll on üks kuuest liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia põhieesmärgist, mille komisjon kiitis heaks 2011. 
aasta mais ja mida kohaldatakse kuni 2020. aastani. Invasiivsed võõrliigid võivad põhjustada märkimisväärset kahju ka 
inimeste tervisele ja majandusele. Nende põhjustatud kulu Euroopa majandusele on hinnanguliselt vähemalt 12 miljardit 
eurot aastas.  
Invasiivsete võõrliikide määrusega kehtestatakse kogu ELi hõlmav süsteem selle probleemi lahendamiseks. Vastavalt 
kõnealuse määruse artiklile 4 võttis komisjon 13. juulil 2016 vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide 
nimekirja (edaspidi „liidu nimekiri“). See on loetelu prioriteetsetest liikidest, mille negatiivse mõju vältimiseks, vähenda- 
miseks või leevendamiseks on vaja võtta liidu tasandi meetmeid. Nimekirja kantud liikide suhtes peavad liikmesriigid 
rakendama järgmisi meetmeid: 1) vältimine; 2) varajane avastamine ja kiire hävitamine ning 3) ohjamine, kui liik on 
juba laialt levinud.  
Liidu nimekirja kantud invasiivsete võõrliikide kontroll ja ohjamine võib avaldada pikaajalist mõju väga paljudele 
loomadele ja tekitab seepärast muret seoses loomade heaoluga, peegeldades avalikkuse üha suuremat muret selle pärast, 
et invasiivsed võõrpäritoluga loomad on aistimisvõimelised olendid, ning üldisemalt kodanikuühiskonna suurenevat 
huvi loomade humaanse kohtlemise vastu.  
Nagu on selgelt märgitud invasiivsete võõrliikide määruses, võib võõrliikide ohjamiseks kasuta mitteletaalseid 
meetodeid: „kõik looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide hävitamise, populatsiooni vähendamise või piiramisega 
seotud liikmesriigid ja ettevõtjad peaksid võtma vajalikud meetmed, et säästa loomi protsessist tulenevast valust, ängist 
ja kannatustest [...] Kaaluda tuleks mitteletaalseid meetodeid“.  
Siiski jääb iga liikmesriigi otsustada, milliseid „kohalikele tingimustele vastavaid“ meetmeid kasutada. Mitteletaalseid ja 
humaanseid meetodeid kasutatakse harva, sest need on halvasti välja töötatud ja neid ei tunta Euroopas kuigi hästi.  28.2.2018  ET L 57/803 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 46  (jätkub)  
Kooskõlas invasiivsete võõrliikide määruses kindlaks määratud strateegilise lähenemisviisiga käsitletakse kavandatavas 
katseprojektis liikmesriikide vajadusi kohaldada tõhusaid, ohutuid ja humaanseid meetodeid invasiivsete võõrliikide 
ohjamiseks ja nende laiema leviku takistamiseks, kasutades humaanseid meetmeid kui elujõulisi, sotsiaalselt aktsepteeri- 
tavaid meetodeid võõrliikide populatsioonide suuruse ja kasvu kontrolli all hoidmiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 47 Katseprojekt —Arukate andurite integreerimine ja õhukvaliteedi seire modelleerimine linnades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Katseprojektiga luuakse linna õhukvaliteedi andurite võrgustik (tahked osakesed, NO  2 , süsinikmonooksiid (CO) ja must 
süsinik) ning rakendatakse tõhustatud kvaliteedihindamise ja -kontrolli strateegiaid, et koguda andurite võrgustikust 
usaldusväärseid andmeid. Andurite võrgustik koosneb nii püsi- kui ka teisaldatavatest anduritest.  
Andurite võrgustik parandab andmete kättesaadavust kohaliku õhu kvaliteedi ja inimeste kokkupuutumise kohta 
saasteainetega, sest ruumiline ja ajaline resolutsioon võrreldes traditsiooniliste mõõtesüsteemidega (seirejaamad) on 
suurem. Kuna aga õhukvaliteedi andurite täpsus on väiksem, on vaja rakendada tõhustatud kvaliteedi hindamise ja 
kontrollimise strateegiad.  
Uurimisprojektis töötatakse välja ja rakendatakse veebipõhiselt individuaalsete õhukvaliteedi andurite kalibreerimis- 
menetlused. Samuti demonstreeritakse ainulaadset hübriidset lähenemisviisi, milles ühendatakse suure resolutsiooniga 
modelleerimine suure resolutsiooniga seirega, et parandada kvaliteedi tagamise ja kontrolli menetlusi ning muuta 
võrgustikust saadavad andmed lõppkokkuvõttes usaldusväärsemaks. Lisaks töötatakse välja ja rakendatakse võrgustiku 
optimeerimise menetlused, et tagada maksimaalne võrgu toimimine.  
Valitud andureid katsetatakse ja luuakse kalibreerimisalgoritmid. Näidatakse andurite toimimist enne kasutuselevõtmist 
(nt andurite kalibreerimismudelite väljatöötamine) ning ka meetodeid, mida rakendatakse kasutuselevõtuetapi jooksul 
andurite toimimise kontrollimiseks. Lisaks tegeletakse võrgu- ja toiteallika küsimustega.  
Projekt hõlmab ka asjade interneti andurite võrgustiku ühendamist või sulandamist õhukvaliteedi modelleerimise 
rakendustega. Mudeliahel võib olla õhukvaliteedi andurite võrgustiku jaoks sõltumatu teabeallikas, mille abil saab teha 
kindlaks vigased andurisõlmed või mis aitab tagada kalibreerimisraamistiku. Lisaks paljastab andmete rohkus andurite 
võrgustikust puudusi modelleerimises, mille tulemuseks on parem kokkupuute hindamine.  L 57/804  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 47  (jätkub)  
Andurisüsteemi määratlemine ja prototüüpide väljatöötamine (andurite valik ja kalibreerimine) põhineb esialgu 
olemasoleval asjade interneti võrgustikul ühes liidu linnas. Kokku võetakse süsteem kasutusele kolmes liidu linnas.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/805 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
JAOTIS 08  
TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON  L 57/806  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 08 
TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 01  POLIITIKAVALDKONNA „TEADU- 
SUURINGUD JA INNOVATSIOON“ 
HALDUSKULUD  333 056 974  333 056 974  330 480 222  330 480 222  324 238 441,46  324 238 441,46  
08 02  RAAMPROGRAMM „HORISONT 
2020“ — TEADUSUURINGUD  6 327 620 887  5 949 233 946  5 815 171 007  5 509 144 468  5 980 626 322,09  5 396 352 204,37  
08 03  EURATOMI PROGRAMM — 
KAUDSED MEETMED  229 579 904  190 192 476  215 504 757  222 147 040  209 544 705,34  150 975 827,43  
08 05  SÖE JA TERASE TEADUSFONDI 
UURIMISPROGRAMM  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  42 251 114,87  44 707 551,07  
Jaotis 08 — Kogusumma  6 890 257 765  6 472 483 396  6 361 155 986  6 061 771 730  6 556 660 583,76  5 916 274 024,33  28.2.2018  ET L 57/807 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
JAOTIS 08 
TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON  
Märkused  
Need märkused kehtivad kõigi selle jaotise eelarveridade kohta.  
Käesoleva jaotise kohaselt toetatakse teadus- ja innovatsioonitegevuse raames kahte olulisemat uurimisprogrammi – 
raamprogrammi „Horisont 2020“ ja Euratomi programmi. Jaotis hõlmab ka söe ja terase teadusfondi uurimispro- 
grammi.  
Tegevuse eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et aidata kaasa 
Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, toetades riikidevahelist koostööd kõikidel tasanditel kogu 
Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset vastavalt 
teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt 
ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas, ja tagada selle optimaalne kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust pingutada rohkem, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Artiklid ja punktid hõlmavad ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetasemeliste teadus- ja 
tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulusid, samuti eri- ja raampro- 
grammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamist ning kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate selliste hindamiste rahastamist, mille 
eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning 
meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogram- 
midega ette nähtud meetmed.  
Need assigneeringud on mõeldud katma ka halduskulusid, sealhulgas personalihalduse kulusid, olenemata sellest, kas 
kõnealuse personali suhtes kohaldatakse personalieeskirju või mitte, samuti teabe, trükiste, haldus- ja tehniliste 
toimingutega seotud kulusid ning teatavaid muid kuluartikleid, mis kuuluvad sisemise taristu juurde ja on seotud selle 
meetme eesmärgi saavutamisega, mille lahutamatuks osaks nad on, kaasa arvatud toimingud ja algatused, mida on vaja 
liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse strateegia ettevalmistamiseks ja järelevalveks.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise koostöölepingu alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 1 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt seoses liidu tegevustes osalemisega, kantakse tulude eelarvestuse punkti 
6 0 3 3 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud eraldatakse punktide 08 02 50 01, 08 03 50 01 ja 08 04 50 01 kohaselt.  
Käesoleva jaotise haldusassigneeringud eraldatakse artikli 08 01 05 kohaselt.  L 57/808  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
08 01  POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  
08 01 01  Poliitikavaldkonnas „Teadusuuringud ja innov- 
atsioon“ töötavate ametnike ja ajutiste teenistu- 
jatega seotud kulud  5,2 6 209 032  9 036 770  8 851 131,55  142,55  
08 01 02  Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innov- 
atsioon“ koosseisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
08 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 351 898  333 599  268 601,10  76,33  
08 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 522 133  531 032  409 192,—  78,37  
Artikkel 08 01 02 — Vahesumma  874 031  864 631  677 793,10  77,55  
08 01 03  Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innov- 
atsioon“ info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  5,2 401 373  564 287  680 616,90  169,57  
08 01 05  Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innov- 
atsioon“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide 
toetuskulud  
08 01 05 01  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  1,1 94 197 536  94 221 251  100 139 037,06  106,31  
08 01 05 02  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  1,1 25 823 043  26 116 578  27 786 793,65  107,60  
08 01 05 03  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide muud halduskulud  1,1 46 062 594  45 500 949  44 081 776,75  95,70  
08 01 05 11  Euratomi programmi teadus- ja innovatsioonipro- 
gramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistu- 
jatega seotud kulud  1,1 10 008 550  9 702 170  9 800 968,—  97,93  
08 01 05 12  Euratomi programmi teadus- ja innovatsioonipro- 
gramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  1,1 689 286  709 823  750 371,—  108,86  
08 01 05 13  Euratomi programmi teadus- ja innovatsioonipro- 
grammide muud halduskulud  1,1 3 272 850  3 272 850  3 278 702,99  100,18  
Artikkel 08 01 05 — Vahesumma  180 053 859  179 523 621  185 837 649,45  103,21  
08 01 06  Rakendusametid  
08 01 06 01  Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet — 
Eraldised raamprogrammist „Horisont 2020“  1,1 46 681 000  45 122 000  42 100 269,—  90,19  28.2.2018  ET L 57/809 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 02  Teadusuuringute Rakendusamet — Eraldised raam- 
programmist „Horisont 2020“  1,1 64 590 426  62 627 224  59 696 794,46  92,42  
08 01 06 03  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Raken- 
dusamet — Raamprogrammist „Horisont 2020“ 
makstav rahaline toetus  1,1 26 327 644  27 390 168  21 798 678,—  82,80  
08 01 06 04  Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — Raam- 
programmist „Horisont 2020“ makstav rahaline 
toetus  1,1 6 854 609  5 351 521  4 595 509,—  67,04  
08 01 06 05  Teadusnõukogu Rakendusamet — Teadusuur- 
ingutega mitteseotud programmide alt saadav toetus  5,2 1 065 000  
Artikkel 08 01 06 — Vahesumma  145 518 679  140 490 913  128 191 250,46  88,09  
Peatükk 08 01 — Kogusumma  333 056 974  330 480 222  324 238 441,46  97,35  
08 01 01 Poliitikavaldkonnas „Teadusuuringud ja innovatsioon“ töötavate ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 209 032  9 036 770  8 851 131,55  
08 01 02 Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innovatsioon“ koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
08 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
351 898  333 599  268 601,10  
08 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
522 133  531 032  409 192,—  
08 01 03 Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innovatsioon“ info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
401 373  564 287  680 616,90  L 57/810  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 05 Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innovatsioon“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
08 01 05 01 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
94 197 536  94 221 251  100 139 037,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 02.  
08 01 05 02 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
25 823 043  26 116 578  27 786 793,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katteks, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse 
määratud koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudsetes meetmetes tuumavaldkonnaväliste programmide raames.  28.2.2018  ET L 57/811 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 05  (jätkub)  
08 01 05 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 02.  
08 01 05 03 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
46 062 594  45 500 949  44 081 776,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammi tuumavaldkonna- 
väliste programmide kaudsete meetmete juhtimisega kaasnevate muude halduskulude katmiseks, sealhulgas liidu 
delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude rahastamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmi või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, audi- 
teerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolitus- ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 57/812  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 05  (jätkub)  
08 01 05 03  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 02.  
08 01 05 11 Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 008 550  9 702 170  9 800 968,—  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis on seotud Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate 
ametnike ja ajutiste teenistujatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega, kes osalevad 
kaudsetes meetmetes tuumaprogrammide raames.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 03.  
08 01 05 12 Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
689 286  709 823  750 371,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude rahastamiseks, mis on seotud Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooni- 
programme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud koosseisu- 
väliste töötajatega, kes osalevad kaudsetes meetmetes tuumaprogrammide raames.  28.2.2018  ET L 57/813 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 05  (jätkub)  
08 01 05 12  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 03.  
08 01 05 13 Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 272 850  3 272 850  3 278 702,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogrammi tuumaprogrammide kaudsete 
meetmete juhtimisega kaasnevate muude halduskulude katmiseks, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud 
töötajatega seotud muude halduskulude rahastamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmi või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, audi- 
teerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolitus- ja esinduskulude katmiseks.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 03.  L 57/814  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06 Rakendusametid  
08 01 06 01 Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet — Eraldised raamprogrammist „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
46 681 000  45 122 000  42 100 269,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti selliste tegevuskulude katteks, mis on seotud tema 
tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) ning Euroopa Ühenduse 
teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitleva seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 
meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/972/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“ (ELT L 400, 
30.12.2006, lk 243).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  28.2.2018  ET L 57/815 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/779/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Raken- 
dusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ (ELT L 346, 20.12.2013, lk 58).  
Komisjoni 20. detsember 2013. aasta otsus C(2013) 9428, millega Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile 
delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid eesliiniuuringute valdkonnas, 
eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni 12. detsembri 2014. aasta otsus C(2014) 9450, millega muudetakse otsust C(2013) 9418, millega 
Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid 
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni 11. detsembri 2015. aasta otsus C(2015) 8754, millega muudetakse otsust C(2013) 9418, millega 
Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid 
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Ettepanek: komisjoni xx.xx 2017. aasta otsus C(2017)xxxx, millega muudetakse otsust C(2013) 9418, millega 
Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid 
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid 
(COM(…)…final).  
08 01 06 02 Teadusuuringute Rakendusamet — Eraldised raamprogrammist „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
64 590 426  62 627 224  59 696 794,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Teadusuuringute Rakendusameti selliste tegevuskulude katteks, mis on seotud tema 
tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) ning Euroopa Ühenduse 
teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitleva seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 
meetmete haldamisel.  L 57/816  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/973/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 270).  
Nõukogu otsus nr 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  28.2.2018  ET L 57/817 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2008/46/EÜ, 14. detsember 2007, millega luuakse teadusuuringute rakendusamet, et juhtida ühenduse 
eriprogrammide „Inimesed“, „Võimekus“ ja „Koostöö“ teatavaid osasid teadusuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 11, 15.1.2008, lk 9).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/778/EL, 13. detsember 2013, millega asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet ja 
tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/46/EÜ (ELT L 346, 20.12.2013, lk 54).  
Komisjoni otsus C(2013) 9418, 20. detsember 2013, millega Teadusuuringute Rakendusametile delegeeritakse volitused 
täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus 
kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni 12. detsembri 2014. aasta otsus C(2014) 9450, millega muudetakse otsust C(2013) 9418, millega 
Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid 
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni 11. detsembri 2015. aasta otsus C(2015) 8754, millega muudetakse otsust C(2013) 9418, millega 
Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid 
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni 14. juuli 2017. aasta otsus C(2017) 4900, millega muudetakse otsust C(2013) 9418 ühtse elektroonilise 
andmevahetuse ala loomiseks volituste delegeerimise ja tööülesannete ümberjagamisele vastava inimressursside 
ülekandmise osas ning Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse EL-is salastatud andmeid loovad projektid.  
08 01 06 03 Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet — Raamprogrammist „Horisont 2020“ makstav rahaline 
toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
26 327 644  27 390 168  21 798 678,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti selliste tegevuskulude katteks, 
mis on seotud tema tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) ning 
Euroopa Ühenduse teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitleva seitsmenda raamprogrammi 
(2007–2013) meetmete haldamisel.  L 57/818  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 03  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1230/2003/EÜ, 26. juuni 2003, millega võetakse vastu energeetika 
mitmeaastane tegevusprogramm „Arukas energeetika – Euroopa“ (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2004/20/EÜ, 23. detsember 2003, millega luuakse „Aruka energeetika rakendusasutus“, mis korraldab 
ühenduse tegevust energeetika valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 85).  28.2.2018  ET L 57/819 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 03  (jätkub)  
Komisjoni otsus 2007/372/EÜ, 31. mai 2007, millega muudetakse otsust 2004/20/EÜ, et muuta Aruka energeetika 
rakendusasutus konkurentsivõime ja uuendustegevuse täitevasutuseks (ELT L 140, 1.6.2007, lk 52).  
Komisjoni otsus K(2007) 3198, 9. juuli 2007, milles käsitletakse Euroopa aruka energiakasutuse programmi 
(2003–2006), Marco Polo programmi (2003–2006), konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi 
(2007–2013) ning Marco Polo programmi (2007–2013) rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks Konkurent- 
sivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutusele delegeeritavaid volitusi, mis eelkõige hõlmab ühenduse eelarvesse kantud 
assigneeringute kasutamist.  
Komisjoni rakendusotsus 2013/771/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, 
lk 73).  
Komisjoni otsus C(2013) 9414, 23. detsember 2013, millega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid energia, keskkonna ja 
kliimameetmete, konkurentsivõime ja VKEde, teadusuuringute ja innovatsiooni, IKT, merenduspoliitika ja kalanduse 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
08 01 06 04 Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — Raamprogrammist „Horisont 2020“ makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 854 609  5 351 521  4 595 509,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti selliste tegevuskulude katteks, mis on seotud 
tema tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) ning Euroopa 
Ühenduse teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitleva seitsmenda raamprogrammi 
(2007–2013) meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  L 57/820  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 04  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/801/EL, 23. detsember 2013, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsusega 2008/593/EÜ muudetud otsus 2007/60/EÜ (ELT L 352, 24.12.2013, 
lk 65).  
Komisjoni otsus C(2013) 9235, 23. detsember 2013, millega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile delegeeritakse 
volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsiooni- 
taristu, transpordi- ja energeetikauuringute ning innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse 
kantud assigneeringuid.  
08 01 06 05 Teadusnõukogu Rakendusamet — Teadusuuringutega mitteseotud programmide alt saadav toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 065 000  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Teadusuuringute Rakendusameti tegevuskulusid, mis 
tulenevad kolmandate isikute seadusliku valideerimise tsentraliseerimisest ja elujõulisuse hindamise ettevalmistamisest 
ning selle delegeerimisest kõnealusele ametile tulenevalt ühtse elektroonilise andmevahetuse (SEDIA) kohustusest, 
millele on osutatud finantsmääruse artikli 95 lõikes 2. Lisaks teadusuuringute programmide toetamisele vastutab amet 
haldus- ja logistikaalaste tugiteenuste eest kolmandate isikute seaduslikul valideerimisel ja elujõulisuse hindamise 
ettevalmistamisel nii toetuste kui ka hangete puhul, sealhulgas kaudsete haldustoimingute esimene tasand, ning 
kõikide teadusuuringutega mitteseotud programmide puhul, sealhulgas halduskulude rakendamine ning juhud, millele 
on osutatud finantsmääruse artikli 54 lõikes 2.  28.2.2018  ET L 57/821 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Ülesanded, mis tulenevad komisjoni haldusautonoomiast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
artikli 54 lõikele 2.  
Ülesanded, mis tulenevad e-valitsuse õiguslikest sätetest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
artikli 95 lõikele 2.  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/778/EL, 13. detsember 2013, millega asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet ja 
tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/46/EÜ (ELT L 346, 20.12.2013, lk 54).  
Komisjoni otsus C(2013) 9418, 20. detsember 2013, millega Teadusuuringute Rakendusametile delegeeritakse volitused 
täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus 
kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni otsus C(2014) 9450, 12. detsember 2014, millega muudetakse otsust C(2013) 9418, millega Teadus- 
nõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni otsus C(2015) 8754, 11. detsember 2015, millega muudetakse otsust C(2013) 9418, millega Teadus- 
nõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Ettepanek: komisjoni xx.xx 2017. aasta otsus C(2017)xxxx, millega muudetakse otsust C(2013) 9418, millega 
Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid 
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid 
(COM(…)…final).  L 57/822  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 02  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUD  
08 02 01  Tipptasemel teadus  
08 02 01 01  Eesliiniuuringute tugev- 
damine Euroopa Teadus- 
nõukogu kaudu  1,1 1 842 122 604  1 356 020 405  1 753 136 644  935 198 152  1 672 439 594,30  674 033 058,13  49,71  
08 02 01 02  Teadusuuringute tugev- 
damine erieesmärgi „Tul- 
evased ja kujunemis- 
järgus tehnoloogiad“ 
kaudu  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
08 02 01 03  Euroopa teadustaristu 
(sh e-taristu) tõhus- 
tamine  1,1 224 169 555  123 645 916  200 959 521  244 123 783  188 925 936,—  93 854 336,—  75,91  
Artikkel 08 02 01 — 
Vahesumma  2 066 292 159  1 479 666 321  1 954 096 165  1 179 321 935  1 861 365 530,30  767 887 394,13  51,90  
08 02 02  Tööstuslik juhtpo- 
sitsioon  
08 02 02 01  Juhtpositsioon nano- 
tehnoloogia, kõrgtehno- 
loogiliste materjalide, 
lasertehnoloogia, 
biotehnoloogia ning 
kõrgtehnoloogilise 
tootmise ja töötlemise 
valdkonnas  1,1 524 204 453  552 233 871  514 392 377  374 177 307  478 590 601,—  459 967 749,47  83,29  
08 02 02 02  Riskikapitali kättesaa- 
davuse parandamine 
teadus- ja innovatsioo- 
niinvesteeringute jaoks  1,1 399 485 523  379 207 648  400 331 277  358 772 793  436 230 145,30  357 981 378,26  94,40  
08 02 02 03  Väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtete 
(VKEde) innovatiivsuse 
suurendamine  1,1 46 681 093  24 901 508  42 032 876  1 226 502  35 406 658,—  16 086 230,30  64,60  
Artikkel 08 02 02 — 
Vahesumma  970 371 069  956 343 027  956 756 530  734 176 602  950 227 404,30  834 035 358,03  87,21  
08 02 03  Ühiskonna ees seisvate 
probleemide lahen- 
damine  
08 02 03 01  Elukestva tervise ja 
heaolu parandamine  1,1 582 802 183  439 393 124  452 389 733  375 657 554  545 496 852,38  290 207 229,75  66,05  
08 02 03 02  Piisava ohutu, tervisliku 
ja kvaliteetse toidu ja 
muude biotoorainel 
põhinevate toodetega 
varustamise tagamine  1,1 188 374 001  189 964 342  151 783 756  133 402 096  127 056 013,42  66 211 902,80  34,85  
08 02 03 03  Üleminek usaldus- 
väärsele, säästvale ja 
konkurentsivõimelisele 
energiasüsteemile  1,1 336 486 398  323 232 721  297 292 784  204 438 229  327 405 642,97  284 028 683,77  87,87  
08 02 03 04  Ressursitõhusa, kesk- 
konnasäästliku, ohutu ja 
sujuva Euroopa trans- 
pordisüsteemi loomine  1,1 239 323 675  284 091 541  331 267 186  285 072 690  298 747 790,90  184 110 893,84  64,81  28.2.2018  ET L 57/823 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 05  Ressursitõhusa ja klii- 
mamuutustele 
vastupidava majanduse 
ning tooraine jätku- 
suutliku varu tagamine  1,1 303 307 891  208 463 550  282 004 309  216 490 591  272 596 573,—  239 642 648,93  114,96  
08 02 03 06  Kaasava, innovaatilise ja 
analüütilise Euroopa 
ühiskonna edendamine  1,1 124 102 267  125 202 494  107 587 818  97 646 402  107 678 870,—  125 732 891,75  100,42  
Artikkel 08 02 03 — 
Vahesumma  1 774 396 415  1 570 347 772  1 622 325 586  1 312 707 562  1 678 981 742,67  1 189 934 250,84  75,78  
08 02 04  Tipptasemel teadmiste 
levitamine ja osalemise 
laiendamine  1,1 122 708 877  110 457 866  140 157 850  108 860 005  111 810 922,27  42 625 598,07  38,59  
08 02 05  Raamprogrammi 
„Horisont 2020“ hori- 
sontaalmeetmed  1,1 111 640 000  109 554 259  114 734 030  104 622 798  97 399 456,86  67 882 604,61  61,96  
08 02 06  Teadus ühiskonna 
osalusel ja ühiskonna 
heaks  1,1 65 082 398  53 314 382  58 457 571  54 171 621  54 957 741,—  43 249 843,90  81,12  
08 02 07  Ühisettevõtted  
08 02 07 31  Innovatiivsete ravimite 
teise algatuse (IMI 
2) ühisettevõte 
— Toetuskulud  1,1 5 033 678  5 033 678  1 265 453  1 265 453  1 200 000,—  1 200 000,—  23,84  
08 02 07 32  Innovatiivsete ravimite 
teise algatuse (IMI 2) 
ühisettevõte  1,1 259 290 000  103 165 053  173 798 000  74 953 762  203 186 585,—  70 856 809,—  68,68  
08 02 07 33  Biotoorainel põhinevate 
tööstusharude ühiset- 
tevõte — Toetuskulud  1,1 2 223 726  2 223 726  2 285 155  2 285 155  1 906 396,—  1 906 396,—  85,73  
08 02 07 34  Biotoorainel Põhinevate 
Tööstusharude Ühiset- 
tevõte  1,1 110 263 312  108 914 732  78 889 310  66 887 748  160 398 756,—  61 790 837,—  56,73  
08 02 07 35  Ühisettevõte Clean Sky 
2 — Toetuskulud  1,1 4 450 485  4 450 485  3 037 689  3 037 689  2 697 469,—  2 697 469,—  60,61  
08 02 07 36  Ühisettevõte Clean Sky 
2 1,1 278 980 583  319 857 059  189 833 010  167 476 200  200 090 976,—  182 142 264,—  56,94  
08 02 07 37  Kütuseelementide ja 
vesiniku valdkonna teine 
ühisettevõte (FCH 
2) — Toetuskulud  1,1 2 288 599  2 288 599  55 406  55 406  467 368,—  467 368,—  20,42  L 57/824  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 38  Kütuseelementide ja 
vesiniku valdkonna teine 
ühisettevõte (FCH 2)  1,1 73 389 716  93 126 304  91 990 225  139 529 054  104 955 460,—  48 358 358,—  51,93  
Artikkel 08 02 07 — 
Vahesumma  735 920 099  639 059 636  541 154 248  455 490 467  674 903 010,—  369 419 501,—  57,81  
08 02 08  VKEde rahastamis- 
vahend  1,1 481 209 870  432 882 120  427 089 027  389 280 653  360 004 666,52  293 272 457,05  67,75  
08 02 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia aren- 
damises  
08 02 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  175 132 848,14  58 844 743,52  
08 02 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(kuni 2014. aastani)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  76 382,98  59 110 272,—  
Artikkel 08 02 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  175 209 231,12  117 955 015,52  
08 02 51  Teadusuuringute 
eelmise raamprogrammi 
lõpuleviimine — 
Seitsmes raam- 
programm — EÜ 
kaudsed meetmed 
(2007–2013)  1,1 p.m.  596 808 563  p.m.  1 169 097 029  14 495 461,75  1 669 147 260,92  279,68  
08 02 52  Teadusuuringute 
eelmiste raampro- 
grammide lõpuleviimine 
— Kaudsed meetmed 
(kuni aastani 2007)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  71 155,30  425 829,50  
08 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
08 02 77 01  Katseprojekt — Koos- 
kõlastatud teadu- 
suuringud homöopaatia 
ja taimeteraapia kasu- 
tamise kohta loomak- 
asvatuses  2 p.m.  p.m.  p.m.  50 000  0,—  75 000,—  28.2.2018  ET L 57/825 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 03  Katseprojekt — Teadus- 
ja arendustegevus 
vaesusega seotud 
unarhaiguste valdkonnas 
üldise tervisekindlustuse 
saavutamiseks 2015. 
aasta järgsel perioodil  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  565 796  0,—  442 090,80  
08 02 77 05  Katseprojekt — Emade 
vaktsineerimine: tead- 
likkuse tõstmine emade 
vaktsineerimise edenda- 
miseks madala sisse- 
tulekuga riikides  1,1 p.m.  400 000  p.m.  200 000  600 000,—  0,—  0  
08 02 77 06  Ettevalmistav meede — 
Euroopa noorema ja 
vanema põlvkonna 
ühine aktiivne poliitiline 
otsustus- ja kaasarääki- 
misõigus  1,1 p.m.  400 000  p.m.  400 000  600 000,—  0,—  0  
08 02 77 09  Katseprojekt — Kliitori 
taastamise ravisuund 
Euroopa Liidus  2 p.m.  p.m.  400 000  200 000  
Artikkel 08 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  800 000  400 000  1 415 796  1 200 000,—  517 090,80  64,64  
Peatükk 08 02 — 
Kogusumma  6 327 620 887  5 949 233 946  5 815 171 007  5 509 144 468  5 980 626 322,09  5 396 352 204,37  90,71  
Märkused  
Need märkused kehtivad kõigi selle peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse teadusuuringute ja uuendustegevuse raamprogrammi „Horisont 2020“ jaoks, mis hõlmab 
ajavahemikku 2014–2020 ning millesse koondatakse kõik liidu olemasolevad teadusuuringute ja innovatsioonira- 
hastud, sealhulgas teadusuuringute raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi innov- 
atsiooniga seotud meetmed ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) tegevus. Programmil on keskne 
roll Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuses „Innovatiivne liit“ ja teistes juhtalgatustes, eelkõige juhtalgatustes 
„Digitaalarengu tegevuskava“, „Ressursitõhus Euroopa“ ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ning ka Euroopa 
teadusruumi (ERA) arendamises ja toimimises. Raamprogramm „Horisont 2020“ aitab kaasa teadmiste- ja innov- 
atsioonipõhise majanduse ülesehitamisele kõikjal liidus, aidates hankida teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks 
piisavalt lisaraha. Assigneeringut kasutatakse ka teadusuuringute varasemate programmide (seitsmes raamprogramm ja 
sellele eelnevad programmid) lõpuleviimiseks.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  L 57/826  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
08 02 01 Tipptasemel teadus  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ peamine eesmärk on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada 
pidev maailmatasemel teadusuuringute jätkumine liidu pikaajalise konkurentsivõime kindlustamiseks. Programmi 
raames toetatakse parimaid ideid ja liidu andekaid teadlasi, võimaldatakse teadlastele juurdepääs prioriteetsele teadus- 
taristule ning muudetakse liit maailma parimate teadlaste silmis atraktiivseks. Rahastatavad teadusuuringute valdkonnad 
määratakse kindlaks vastavalt teaduse vajadustele ja võimalustele, temaatilisi prioriteete ei ole eelnevalt kindlaks 
määratud. Teadusuuringute tegevuskava koostatakse koostöös teadusringkondadega ja teadusuuringuid rahastatakse 
pädevuse taseme järgi.  
08 02 01 01 Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 842 122 604  1 356 020 405  1 753 136 644  935 198 152  1 672 439 594,30  674 033 058,13  
Märkused  
Euroopa Teadusnõukogu (ERC) põhitegevus on pakkuda toetusena pikaajalist atraktiivset rahastamist tippteadlastele ja 
nende meeskondadele pöördeliste ja paljulubavate, kuid riskantsete teadusuuringutega tegelemiseks. Eriprioriteet on 
suurepäraste alustavate teadlaste abistamine iseseisvaks saamisel, andes neile piisavat toetust ülitähtsas etapis, mil nad 
panevad kokku oma uurimismeeskonda või -programmi. Samuti toetab ERC vajaduse korral teadusmaailma uusi, 
kujunemisjärgus tööviise, mis võivad anda murrangulisi tulemusi, ning soodustab rahastatavate teadusuuringute 
kaubandusliku ja sotsiaalse innovatsiooni potentsiaali uurimist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 1 punkt a.  28.2.2018  ET L 57/827 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 01  (jätkub)  
08 02 01 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus C(2014) 5008, 22. juuli 2014, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2013) 8632, 
10. detsember 2013, millega võetakse vastu raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogrammi 2014.–2015. 
aasta töökava – liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi täpsem eesmärk on „eeslii- 
niuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“.  
Komisjoni otsus C(2014) 9437, 12. detsember 2014, millega muudetakse otsust C(2013) 9428, 20. detsember 2013, 
millega Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega 
seotud ülesandeid eesliiniuuringute valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni otsus, 17. veebruar 2015 (ELT C 58, 18.2.2015, lk 3), millega muudetakse otsust C(2013) 8915, 
12. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu (ELT C 373, 20.12.2013, lk 23).  
08 02 01 02 Teadusuuringute tugevdamine erieesmärgi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Erieesmärgi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ kaudu toetatakse teaduse ja tehnoloogia alusuuringuid, mis 
käsitlevad uut tulevikutehnoloogiat ning seavad kahtluse alla praegused paradigmad ja tungivad tundmatutesse 
valdkondadesse. Lisaks toetatakse erieesmärgi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ raames mitut paljulubavat 
uurimisteemat, millel on potentsiaali tekitada piisaval hulgal omavahel seotud projekte, mis uurivad kõnealuseid 
valdkondi üheskoos ja laiaulatuslikult ning täiendavad Euroopa teadmistepagasit. Lõpuks toetatakse erieesmärgi „Tul- 
evased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ raames kaugeleulatuvate eesmärkidega suuri teadusuuringuid, mille eesmärk 
on teaduslik läbimurre. Nende tegevuste puhul on kasulik kooskõlastada Euroopa ja riikide tegevuskavad.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 1 punkt b.  L 57/828  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 01  (jätkub)  
08 02 01 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 01 03 Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
224 169 555  123 645 916  200 959 521  244 123 783  188 925 936,—  93 854 336,—  
Märkused  
Teadusuuringute taristutega seotud tegevus tagab Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi ja muude tipptasemel 
teadustaristuüksuste käivitamise ja toimimise, sealhulgas piirkondlike partnerüksuste arendamise kuni 2020. aastani ja 
pärast seda. Lisaks tagatakse riikide teadustaristute lõimimine ja juurdepääs nendele ning e-taristu väljaarendamine, 
kasutuselevõtt ja tööshoidmine. Tegevuse eesmärk on ärgitada teadustaristut toimima tehnoloogia varase kasutuselev- 
õtjana, edendada teadus- ja arenduskoostööd tööstusega, soodustada teadustaristu tööstusotstarbelist kasutamist ning 
ergutada innovatsiooniklastrite loomist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 1 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 02 Tööstuslik juhtpositsioon  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ nimetatud prioriteedi eesmärk on muuta liit atraktiivsemaks teadus- ja innovatsioo- 
niinvesteeringute jaoks, edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni ettevõtjapõhise kavaga ning kiirendada uue 
tehnoloogia arendamist, mis tuleviku ettevõtjaid ja majanduskasvu toetavad. Sellega kaasnevad suured investeeringud 
oluliste tööstustehnoloogiate arendamiseks, mis suurendab liidu ettevõtjate kasvupotentsiaali, pakkudes neile vajalikul 
määral rahalisi vahendeid ja aidates uuenduslikel VKEdel saada maailma tippettevõteteks.  28.2.2018  ET L 57/829 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 02  (jätkub)  
08 02 02 01 Juhtpositsioon nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, lasertehnoloogia, biotehnoloogia ning kõrgtehno- 
loogilise tootmise ja töötlemise valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
524 204 453  552 233 871  514 392 377  374 177 307  478 590 601,—  459 967 749,47  
Märkused  
Endine punkt 08 02 02 01 (osaliselt)  
Juhtpositsiooni saavutamiseks progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas antakse sihtotstarbelist toetust 
nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia ning kõrgtehnoloogilise tootmise ja töötlemisega 
seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevuse jaoks. Rõhuasetus on erinevate tehnoloogiate seostel ja üksteisele 
lähenemisel. Lisaks pööratakse tähelepanu teadus- ja arendustegevusele, suuremahulistele katseprojektidele ja tutvus- 
tamistegevusele, katsestendidele ja eluslaboritele, prototüüpide loomisele ja katsesarja toodete valideerimisele. Tegevuse 
eesmärk on suurendada tööstuse konkurentsivõimet, ergutades tööstust ja eelkõige VKEsid investeerima rohkem 
teadusuuringutesse ja innovatsiooni.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 2 punkti a alapunktid ii–v.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 02 02 Riskikapitali kättesaadavuse parandamine teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
399 485 523  379 207 648  400 331 277  358 772 793  436 230 145,30  357 981 378,26  L 57/830  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 02  (jätkub)  
08 02 02 02  (jätkub)  
Märkused  
Selle tegevuse eesmärk on aidata teadus- ja arendusvaldkonnas tegutsevatel äriühingutel ja muud liiki organisatsioonidel 
pääseda finantsinstrumentide abil lihtsamini juurde laenudele, tagatistele ja vastutagatistele ning hübriidinstrumentidele, 
vahefinantseerimisele ja omakapitali kaudu rahastamisele. Laenu- ja omakapitalivahendeid hallatakse nõudluspõhiselt, 
kuid vahendeid eraldatakse ka prioriteetsetele sektoritele või muudele liidu programmidele, kui kasutusele võetakse 
täiendavad vahendid. Eesmärk on meelitada teadus- ja arendusvaldkonda erainvesteeringuid. Euroopa Investeerimis- 
pangal ja Euroopa Investeerimisfondil on volitatud üksustena oluline roll iga finantsinstrumendi rakendamisel komisjoni 
nimel ja tema partnerina. Osa assigneeringutest on ette nähtud Euroopa Investeerimisfondi kapitalibaasi suurendamiseks 
sissemakstud kapitalina.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 2 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 02 03 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
46 681 093  24 901 508  42 032 876  1 226 502  35 406 658,—  16 086 230,30  28.2.2018  ET L 57/831 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 02  (jätkub)  
08 02 02 03  (jätkub)  
Märkused  
Selleks et toetada VKEde osalemist raamprogrammis „Horisont 2020“, on loodud turule suunatud erirahastu igat liiki 
innovatiivsete VKEde jaoks, kes soovivad areneda, kasvada ja osaleda rahvusvahelisel turul. Lisaks toetatakse intensiivsete 
teadusuuringutega tegelevaid VKEsid, kes osalevad riikidevahelistes teadusprojektides, ja naiste juhitavaid idufirmasid. 
Kavas on toetada ka VKEde innovatsioonisuutlikkuse suurendamise ja innovatsiooni raamtingimuste parandamise alast 
tegevust.  
Määruse (EL) nr 1291/2013 kohaselt toetatakse VKEde innovatsiooni VKEde rahastamisvahendi rakendamisega, millel 
on ühtne juhtimissüsteem ja mida rakendatakse alt-üles käsitust järgides. Kõnealuse määruse II lisa kohaselt eraldatakse 
vähemalt 20 % erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ ning prioriteedi 
„Ühiskondlikud väljakutsed“ kogueelarvest VKEde ja sealhulgas algselt 5 % sihtotstarbelise VKEde rahastamisvahendi 
jaoks. Kogu programmi „Horisont 2020“ kehtivusaja jooksul eraldatakse erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võim- 
aldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ ning prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed“ kogueelarvest sihtotstarbelise 
VKEde rahastamisvahendi jaoks vähemalt 7 %.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 2 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 Ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamine  
Märkused  
Programmi „Horisont 2020“ kõnealune prioriteet vastab otseselt Euroopa 2020. aasta strateegias määratletud poliitika- 
prioriteetidele ja ühiskondlikele probleemidele. Meetmete elluviimiseks kasutatakse probleemipõhist lähenemisviisi, mis 
koondab eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Meetmed hõlmavad kogu tsüklit 
teadusuuringutest turuleviimiseni, keskendudes uuendusena innovatsiooniga seotud tegevusele, nagu katsetamine, 
tutvustamine ja proovisüsteemid, riigihangete toetamine, disain, lõppkasutaja vajadustest lähtuv innovatsioon, sotsiaalne 
innovatsioon ning innovatiivsete lahenduste turuleviimine. Tegevustega toetatakse otseselt konkreetse valdkonna polii- 
tilist pädevust liidu tasandil, järgides sootundlikku lähenemisviisi ja seades eesmärgiks meeste ja naiste tasakaalustatud 
osaluse.  L 57/832  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 01 Elukestva tervise ja heaolu parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
582 802 183  439 393 124  452 389 733  375 657 554  545 496 852,38  290 207 229,75  
Märkused  
Endine punkt 08 02 03 01 (osaliselt)  
Meetme eesmärk on kindlustada kõigile kogu eluks tervis ja heaolu, luua kõrgetasemelised ja majanduslikult 
jätkusuutlikud tervishoiu- ja hooldussüsteemid ning muuta arstiabi individuaalsemaks ja tulemuslikumaks, luua uusi 
töökohti ning saavutada tervishoiusektoris ja sellega seotud majandusharudes majanduskasv. Meede on suunatud 
tervislike eluviiside edendamisele ja haiguste ennetamisele (nt tervist mõjutavate tegurite mõistmine ning paremate 
preventiivsete vaktsiinide väljatöötamine). Erilist tähelepanu pööratakse tervisehäirete soolistele ja vanusega seotud 
eripäradele. Kavas on panna rõhku ka sellele, et haigusi, puudeid ja teovõime vähenemist ohjata ja ravida, selleks 
tõhustatakse individuaalset lähenemist meditsiini valdkonnas, kasutades näiteks kliinilises töös uusi teadmisi ja 
laiendades innovatsioonitegevust, kasutades tõhusamalt tervishoiuandmeid ning toetades sõltumatut ja iseseisvat 
toimetulekut. Lisaks püütakse parandada ennetuse ja ravi pakkumisega seotud otsuste tegemist, teha kindlaks parimad 
tavad ja toetada nende levitamist tervishoiusektoris ning toetada integreeritud hooldust ja tehnoloogilise, organis- 
atsioonilise ja sotsiaalse innovatsiooni kasutuselevõttu, mis annaks rohkem võimalusi eelkõige eakamatele ja puudega 
inimestele selleks, et püsida aktiivse ja iseseisvana. Ühtlasi põhinevad meetmed sootundlikul lähenemisviisil, mis võtab 
muu hulgas arvesse naiste seisundit nii ametliku kui ka mitteametliku hoolduse valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/833 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 02 Piisava ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodetega varustamise tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
188 374 001  189 964 342  151 783 756  133 402 096  127 056 013,42  66 211 902,80  
Märkused  
Endine punkt 08 02 03 02 (osaliselt)  
Tegevuse eesmärk on luua jätkusuutlikumaid ja tootlikumaid põllumajandus- ja metsandussüsteeme, arendades samas 
maapiirkondade elatusvahendite edendamiseks ette nähtud teenuseid, kontseptsioone ja poliitikameetmeid. Lisaks 
pööratakse tähelepanu, et tervislik ja ohutu toit oleks kõigile kättesaadav ning konkurentsivõimeliste toidutöötlemism- 
eetodite puhul kasutataks vähem ressursse ja tekitataks vähem kõrvalsaadusi. Lisaks tehakse jõupingutusi vee-elusres- 
sursside säästvaks kasutamiseks (nt jätkusuutlik ja keskkonnahoidlik kalandus). Edendatakse ka vähese CO  2 -heitega, 
ressursitõhusat, jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist Euroopa biotehnoloogiatööstust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 03 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
336 486 398  323 232 721  297 292 784  204 438 229  327 405 642,97  284 028 683,77  
Märkused  
Endine punkt 08 02 03 03 (osaliselt)  L 57/834  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 03  (jätkub)  
Teadustegevus, mille eesmärk on tagada kindel, saastevaba ja tõhus energiavarustus, keskendub ELi energiatarbimise ja 
CO  2 -jalajälje vähendamisele ning odava ja vähese CO  2 -heitega toodetud elektri tarnimisele. Jõupingutuste aluseks on 
energialiidu ja Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) eesmärgid ja prioriteedid.  
Vähemalt 85 % assigneeringutest eraldatakse taastuvate energiaallikate ja energia tõhusust käsitlevatele poliitikavaldkon- 
dadele, sh arukad võrgud, energia salvestamine ning „Arukad linnad ja ühendused“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 04 Ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
239 323 675  284 091 541  331 267 186  285 072 690  298 747 790,90  184 110 893,84  
Märkused  
Endine punkt 08 02 03 04 (osaliselt)  
Kõnealuse tegevuse raames pannakse rõhku ressursitõhusa transpordi (nt elektriliste ja vähesaastavate või saastevabade 
õhusõidukite, sõidukite ja laevade uue põlvkonna arendamise ja kasutuselevõtu kiirendamine) ning vähemate ummi- 
kutega, ohutuma ja turvalisema liikuvuse (nt terviklik uksest-ukseni-transport ja logistika) edendamisele. Tegevus 
keskendub Euroopa transpordisektori tootva tööstuse ja sellega seotud teenuste konkurentsivõime ja tulemuslikkuse 
parandamisele, näiteks järgmise põlvkonna uuenduslike transpordivahendite väljatöötamisele ja ettevalmistuste tege- 
misele järgnevate uute põlvkondade tulekuks. Tegevuse eesmärk on parandada arusaamist transpordiga seotud sotsiaal- 
majanduslikest suundumustest ja väljavaadetest ning pakkuda poliitikakujundajatele tõenditepõhiseid andmeid ja 
analüüse.  28.2.2018  ET L 57/835 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 05 Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
303 307 891  208 463 550  282 004 309  216 490 591  272 596 573,—  239 642 648,93  
Märkused  
Endine punkt 08 02 03 05 (osaliselt)  
Tegevuse peamine eesmärk on saavutada ressursitõhus ja kliimamuutustele vastupidav majandus ning tagada tooraine 
jätkusuutlik varu, et täita maailma rahvastiku kasvust tulenevaid vajadusi planeedi loodusvarade jätkusuutlikkuse piires. 
Seega pannakse rõhku kliimamuutuste vastu võitlemisele ja nendega kohanemisele, loodusressursside ja ökosüsteemide 
jätkusuutlikule haldamisele ning ökoinnovatsiooni kaudu keskkonnahoidlikule majandusele ülemineku võimaldamisele. 
Lisaks töötatakse välja laiahaardeline ja jätkusuutlik ülemaailmne keskkonnaseire ning teabesüsteemid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt e.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  L 57/836  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 06 Kaasava, innovaatilise ja analüütilise Euroopa ühiskonna edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
124 102 267  125 202 494  107 587 818  97 646 402  107 678 870,—  125 732 891,75  
Märkused  
Endine punkt 08 02 03 06 (osaliselt)  
Kõnealuse tegevuse eesmärk on aidata muuta Euroopa ühiskond kaasavamaks, innovaatilisemaks ja analüütilisemaks, 
edendades arukat, kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu. Tegevus toetab kooskõlastatud poliitikakujundamist, 
töötades välja tõendusmaterjali, tööriistu, tulevikku suunatud meetmeid ja katseprojekte, et suurendada teadus- ja 
innovatsioonipoliitika rahvusvahelist tõhusust ja majanduslikku mõju ning saavutada hästi toimiv Euroopa teadusruum 
ja innovaatiline liit. Tegevuse eesmärk on ka innovatsioonilõhe kaotamine, ühiskonna osaluse tagamine teadustöös ja 
innovatsioonis, soolise tasakaalu tugevdamine uurimisrühmades, sidusa ja tõhusa koostöö edendamine kolmandate 
riikidega ning Euroopa intellektuaalse baasi – Euroopa ajaloo ja arvukate Euroopa-siseste ja -väliste mõjude – mõistmise 
arendamine, mis on tänapäeval meie elu inspiratsiooniallikaks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt f.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/837 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 04 Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
122 708 877  110 457 866  140 157 850  108 860 005  111 810 922,27  42 625 598,07  
Märkused  
Kõnealuste tegevuste eesmärk on täielikult ära kasutada Euroopa talendipagasi potentsiaali ning tagada, et innov- 
atsioonist juhitud majanduse kasu on võimalikult suur ja see on laialdaselt jaotunud kogu liidus vastavalt tipptaseme 
põhimõttele. Tippteadmiste keskuste edendamise ja nende omavahel ühendamisega aitavad kavandatud tegevused 
tugevdada Euroopa teadusruumi.  
Tegevused keskenduvad järgmistele teemadele: tipptasemel teadusasutuste ning teadus- ja arendustegevuse ja innov- 
atsiooniga vähem tegelevate piirkondade koostöö, mille eesmärk on luua uued tippkeskused (või tõsta märkimisväärselt 
olemasolevate tippkeskuste taset) teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevates liikmesriikides ja 
piirkondades, teadusasutuste mestimine, „Euroopa teadusruumi õppetoolide“ asutamine, poliitika toetusvahend riikliku/ 
piirkondliku teadus- ja innovatsioonipoliitika kujundamise, rakendamise ja hindamise täiustamiseks, Euroopa ja rahvus- 
vaheliste võrgustikega piisavalt mitteseotud tippteadlaste ja innovaatorite jaoks rahvusvahelistesse võrgustikesse juur- 
depääsu toetamine ning riiklike kontaktpunktide rahvusvaheliste võrgustike haldus- ja operatiivsuutlikkuse suuren- 
damine, sealhulgas koolituse kaudu.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ja eriti selle artikli 3 
lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 05 Raamprogrammi „Horisont 2020“ horisontaalmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
111 640 000  109 554 259  114 734 030  104 622 798  97 399 456,86  67 882 604,61  
Märkused  
Assigneering hõlmab horisontaalseid meetmeid, mis toetavad programmi „Horisont 2020“ rakendamist. Kõnealuste 
meetmete eesmärk võib näiteks olla teabe vahetamise ja levitamise toetamine, tulemuste kasutamine innovatsiooni ja 
konkurentsivõime edendamiseks ning sõltumatute ekspertide kaasamine projektikavandite hindamisse. Assigneering 
võib hõlmata ka valdkonnaülest tegevust, mis on seotud programmi „Horisont 2020“ mitme prioriteediga.  L 57/838  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 06 Teadus ühiskonna osalusel ja ühiskonna heaks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
65 082 398  53 314 382  58 457 571  54 171 621  54 957 741,—  43 249 843,90  
Märkused  
Kõnealuse tegevuse eesmärk on seada sisse toimiv koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, et meelitada teadusesse uusi 
talente ja siduda teaduse tipptase ühiskondliku teadlikkuse ja vastutusega. Tähelepanu pööratakse teadusõppe ja -karjääri 
muutmisele noorte jaoks ligitõmbavaks, soolisele võrdõiguslikkusele, kodanike huvide ja väärtuste paremale integreeri- 
misele teadustöösse ja innovatsiooni, valitsustava väljaarendamisele vastutustundlike teadusuuringute ja innovatsiooni 
edendamiseks kõikide huvirühmade, s.o teadlaste, riigiasutuste, tööstussektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonide 
poolt.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ja eriti selle artikli 3 
lõige 5.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 07 Ühisettevõtted  
08 02 07 31 Innovatiivsete ravimite teise algatuse (IMI 2) ühisettevõte — Toetuskulud  28.2.2018  ET L 57/839 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 31  (jätkub)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 033 678  5 033 678  1 265 453  1 265 453  1 200 000,—  1 200 000,—  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ühisettevõtte haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 557/2014, 6. mai 2014, innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta 
(ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 32 Innovatiivsete ravimite teise algatuse (IMI 2) ühisettevõte  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
259 290 000  103 165 053  173 798 000  74 953 762  203 186 585,—  70 856 809,—  
Märkused  
Innovatiivsete ravimite teise algatuse (IMI 2) ühisettevõtte raames teevad koostööd Euroopa Komisjon ja biofarmaatsi- 
atööstus ning tegevuse aluseks võetakse IMI 2 eelkäija, innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) saavutatud tulemused. IMI 2 
eesmärk on parandada ravimite väljatöötamist, toetades teadlaskonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja 
biofarmaatsiatööstuse vahelist teadus- ja arendusalast koostööd, et pakkuda patsientidele tõhusamaid ja ohutumaid 
ravimeid.  L 57/840  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 32  (jätkub)  
Innovatiivsete ravimite algatuse teine ühisettevõte aitab rakendada programmi „Horisont 2020“, eelkõige täita 
prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid“ erieesmärk „Tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu kõigi jaoks“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 557/2014, 6. mai 2014, innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta 
(ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 33 Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 223 726  2 223 726  2 285 155  2 285 155  1 906 396,—  1 906 396,—  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ühisettevõtte haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  28.2.2018  ET L 57/841 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 33  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EL) nr 560/2014, 6. mai 2014, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta 
(ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 34 Biotoorainel Põhinevate Tööstusharude Ühisettevõte  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
110 263 312  108 914 732  78 889 310  66 887 748  160 398 756,—  61 790 837,—  
Märkused  
Euroopa Komisjoni ja biotoorainel põhinevate tööstusharude (BPT) ühisettevõte on seadnud eesmärgiks aidata täita BPT- 
algatuse eesmärke, nimelt saavutada ressursitõhusam ja jätkusuutlikum vähese CO  2 -heitega majandus ning suurendada 
majanduskasvu ja tööhõivet, eriti maapiirkondades, arendades Euroopas jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoo- 
rainel põhinevaid tööstusharusid, mis põhinevad säästval viisil biomassi hankivatel täiustatud biorafineerimistehastel.  
Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte aitab kaasa programmi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige 
prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid“ erieesmärgi „Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus ja metsandus, mere-, 
merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus“ ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku 
tehnoloogia alal“ komponendi „Juhtpositsioon progressi võimaldava tehnoloogia alal“ elluviimisele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 560/2014, 6. mai 2014, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta 
(ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/842  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 35 Ühisettevõte Clean Sky 2 — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 450 485  4 450 485  3 037 689  3 037 689  2 697 469,—  2 697 469,—  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ühisettevõtte haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 558/2014, 6. mai 2014, ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, 
lk 77).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 36 Ühisettevõte Clean Sky 2  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
278 980 583  319 857 059  189 833 010  167 476 200  200 090 976,—  182 142 264,—  
Märkused  
Euroopa Komisjoni ja Euroopa lennundustööstuse ühisettevõtte Clean Sky 2 tegevus põhineb oma eelkäija Clean Sky 
saavutatud tulemustel. Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärk on parandada Euroopa lennundustehnoloogia keskkon- 
namõju kõrgetasemeliste teadusuuringute ning täiemahulise tutvustamistegevusega keskkonnahoidliku lennutranspor- 
ditehnoloogia valdkonnas, et suurendada lennundussektori konkurentsivõimet tulevikus. Tehnikaalast tegevust aren- 
datakse mitmesuguste tehnikavaldkondade kaudu ja selle eesmärk on töötada välja täismõõdus katseeksemplarid 
kõikides lennundusvaldkondades.  28.2.2018  ET L 57/843 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 36  (jätkub)  
Ühisettevõte Clean Sky 2 aitab rakendada programmi „Horisont 2020“, eelkõige täita prioriteedi „Ühiskonnapro- 
bleemid“ erieesmärki „Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 558/2014, 6. mai 2014, ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, 
lk 77).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 37 Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte (FCH 2) — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 288 599  2 288 599  55 406  55 406  467 368,—  467 368,—  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ühisettevõtte haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  L 57/844  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 37  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EL) nr 559/2014, 6. mai 2014, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise 
kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 38 Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte (FCH 2)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
73 389 716  93 126 304  91 990 225  139 529 054  104 955 460,—  48 358 358,—  
Märkused  
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte (FCH 2) on komisjoni, tööstusharu ja teadusrühmituse 
vaheline partnerlus. Ühisettevõtte FCH 2 eesmärk on kõrvaldada kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogia turustamist 
takistavad tegurid, muutes kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia süsteemid odavamaks ja tõhusamaks ning tõendades 
nende kasutatavust, pannes nii aluse liidu tugeva, jätkusuutliku ja üleilmselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja 
vesiniku sektori loomisele. Selle assigneeringuga on kavas katta ühisettevõtte FCH 2 tegevuskulud.  
Ühisettevõte FCH 2 jätkab kaasaaitamist programmi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige prioriteedi „Ühiskonna- 
probleemid“ erieesmärkide – üleminek usaldusväärsele, taskukohasele, üldsuse poolt aktsepteeritavale, jätkusuutlikule ja 
konkurentsivõimelisele energiasüsteemile ning ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordis- 
üsteemi loomine – täitmisele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 559/2014, 6. mai 2014, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise 
kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).  28.2.2018  ET L 57/845 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 38  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 08 VKEde rahastamisvahend  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
481 209 870  432 882 120  427 089 027  389 280 653  360 004 666,52  293 272 457,05  
Märkused  
Endised punktid 02 04 02 01, 02 04 03 01, 05 09 03 01, 06 03 03 01, 08 02 02 01, 08 02 03 01, 08 02 03 02, 08 
02 03 03, 08 02 03 04, 08 02 03 05, 08 02 03 06, 09 04 02 01, 09 04 03 01, 09 04 03 02, 09 04 03 03, 18 05 03 
01 ja 32 04 03 01 (osaliselt)  
Turule suunatud erirahastu kaudu toetatakse igat liiki innovatiivsete VKEde, kes soovivad areneda, kasvada ja osaleda 
rahvusvahelisel turul, osalemist raamprogrammis „Horisont 2020“. Toetust antakse VKEde innovatsiooni VKEde 
rahastamisvahendi rakendamisega, millel on ühtne juhtimissüsteem ja mida rakendatakse alt-üles käsitust järgides.  
Kogu programmi „Horisont 2020“ kehtivusaja jooksul eraldatakse erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja 
tööstusliku tehnoloogia vallas“ ning prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed“ kogueelarvest sihtotstarbelise VKEde 
rahastamisvahendi jaoks vähemalt 7 %.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 2 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104), eriti selle II lisa.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/846  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
08 02 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  175 132 848,14  58 844 743,52  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad ajavahemikul 2014–2020 teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
08 02 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (kuni 2014. aastani)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  76 382,98  59 110 272,—  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad kuni 2014. aastani teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  28.2.2018  ET L 57/847 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 51 Teadusuuringute eelmise raamprogrammi lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ kaudsed meetmed 
(2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  596 808 563  p.m.  1 169 097 029  14 495 461,75  1 669 147 260,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/972/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“ (ELT L 400, 
30.12.2006, lk 243).  
Nõukogu otsus nr 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise 
tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).  L 57/848  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 521/2008, 30. mai 2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 
ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1).  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsioon TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (ELT C 175 E, 
10.7.2008, lk 591.)  
08 02 52 Teadusuuringute eelmiste raamprogrammide lõpuleviimine — Kaudsed meetmed (kuni aastani 2007)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  71 155,30  425 829,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
EFTA riikide rahaline osalus on eranditult seotud nende osalemisega raamprogrammiga ette nähtud tuumaenergiavälises 
tegevuses.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/849 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 52  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust nr 
1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi 
kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/834/EÜ, 30. september 2002, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 
eriprogrammi „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine“ (2002–2006) vastuvõtmise kohta 
(EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/835/EÜ, 30. september 2002, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi struktureerimine“ (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, 
lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1209/2003/EÜ, 16. juuni 2003, ühenduse osalemise kohta Euroopa ja 
arengumaade pikaajalise koostöö kaudu uute HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi vastaste ravimenetluste väljaarenda- 
misele suunatud uurimis- ja arendustegevuse programmis, mille on algatanud mitmed liikmesriigid (ELT L 169, 
8.7.2003, lk 1).  
08 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
08 02 77 01 Katseprojekt — Kooskõlastatud teadusuuringud homöopaatia ja taimeteraapia kasutamise kohta loomakasvatuses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  50 000  0,—  75 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/850  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 03 Katseprojekt — Teadus- ja arendustegevus vaesusega seotud unarhaiguste valdkonnas üldise tervisekindlustuse saavuta - 
miseks 2015. aasta järgsel perioodil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  565 796  0,—  442 090,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
08 02 77 05 Katseprojekt — Emade vaktsineerimine: teadlikkuse tõstmine emade vaktsineerimise edendamiseks madala sisse- 
tulekuga riikides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  p.m.  200 000  600 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/851 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 06 Ettevalmistav meede — Euroopa noorema ja vanema põlvkonna ühine aktiivne poliitiline otsustus- ja kaasarääki- 
misõigus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  p.m.  400 000  600 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Alusuuringud liidu tasandil olukorrast kõigis liikmesriikides tegevusvaldkondade leidmiseks või pigem poliitiliste 
järelduste tegemiseks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
08 02 77 09 Katseprojekt — Kliitori taastamise ravisuund Euroopa Liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  400 000  200 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Viimastel aastatel üles kerkinud oluline küsimus puudutab naiste suguelundite moonutamise järgset kliitori taastamist. 
Kliitori taastamine on suhteliselt uus kirurgiline operatsioon ja kuigi huvi selle operatsiooni vastu on, puuduvad tõendid 
selle turvalisuse ja efektiivsuse kohta. Korduvalt on tähelepanu juhitud tulevastele uuringulünkadele seoses lühi- ja 
pikaajaliste komplikatsioonide määra ning pikaajaliste tulemustega, nagu suguvõime, kehakuvand ja sugu, ühiskondlik ja 
esteetiline identiteet. Konkreetsemalt on selgusetu, millised naised võiksid sellisest kirurgilisest sekkumisest kasu saada ja 
kes võiksid saada suuremat kasu alternatiivsest ravist, nt psühholoogilisest ja seksuaalteraapiast.  L 57/852  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 09  (jätkub)  
Projekt leiab neile küsimustele vastuse. Esiteks individualiseeritakse ja analüüsitakse olemasolevaid (mitteametlikke) 
suuniseid, protokolle ja häid tavasid liidus. Teiseks uuritakse kinnitatud ja standarditud instrumendi abil komplik- 
atsioonide määra, operatsioonijärgset suguiga, suguvõimet, vulva valulikkust, kehakuvandit või sooidentiteeti naiste 
puhul, kes on selle operatsiooni läbinud või läbivad projekti kehtivuse ajal, ja naiste puhul, kes seda ei ole teinud. 
Lõpetuseks töötatakse välja soovitused kliitori taastamise ravisuundade parimate tavade kohta liidus.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/853 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 03  EURATOMI PROGRAMM — 
KAUDSED MEETMED  
08 03 01  Euratomi programmi tege- 
vuskulud  
08 03 01 01  Euratom — Termotuumae- 
nergeetika  1,1 161 949 185  156 248 000  152 023 159  131 090 873  132 239 003,—  135 447 595,27  86,69  
08 03 01 02  Euratom — Tuuma lõhus- 
tamine ja kiirguskaitse  1,1 67 630 719  31 857 582  63 481 598  83 064 877  59 726 459,80  2 095 351,55  6,58  
Artikkel 08 03 01 — 
Vahesumma  229 579 904  188 105 582  215 504 757  214 155 750  191 965 462,80  137 542 946,82  73,12  
08 03 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
08 03 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  17 512 794,—  640 564,07  
08 03 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(kuni 2014. aastani)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  15 970,54  233 674,93  
Artikkel 08 03 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  17 528 764,54  874 239,—  
08 03 51  Euratomi eelmise teadu- 
suuringute raamprogrammi 
lõpuleviimine (2007–2013)  1,1 p.m.  2 086 894  p.m.  7 991 290  50 478,—  11 727 792,09  561,97  
08 03 52  Enne 2007. aastat alustatud 
Euratomi teadusuuringute 
raamprogrammide lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  830 849,52  
Peatükk 08 03 — 
Kogusumma  229 579 904  190 192 476  215 504 757  222 147 040  209 544 705,34  150 975 827,43  79,38  
Märkused  
Euratomi teadus- ja koolitusprogramm aastateks 2014–2018 („Euratomi programm“) täiendab tuumaenergiaalase 
teadus- ja koolitustegevuse valdkonnas programmi „Horisont 2020“. Selle üldine eesmärk on arendada tuumaener- 
giaalast teadus- ja koolitustegevust ja pidevalt suurendada tuumaohutust ja kiirguskaitset ning aidata pikemas 
perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO  2 -heite ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele. Kõnealuse teadustegevuse 
edendamise kaudu toetab Euratomi programm konkreetsete tulemuste saavutamist raamprogrammi „Horisont 2020“ 
kolmes prioriteetses valdkonnas: tipptasemel teadus, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonnaprobleemid.  
Euratomi programmi kaudsed meetmed on suunatud kahe valdkonna arendamisele: tuumaohutus ja kiirguskaitse ning 
termotuumasünteesi-alased teadusuuringud ja arendustegevus.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 57/854  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 01 Euratomi programmi tegevuskulud  
Märkused  
Kaudsete meetmete osas hõlmab Euratomi programmi reguleerimisala tuumaohutust ja kiirguskaitset ning termotuu- 
masünteesi-alaseid teadusuuringuid ja arendustegevust, mille eesmärk on tagada ITERi projekti edu ja võimaldada 
Euroopal sellest kasu saada. See toetab konkreetsete tulemuste saavutamist programmi „Horisont 2020“ kolmes 
prioriteetses valdkonnas: tipptasemel teadus, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonna ees seisvate probleemide lahen- 
damine.  
08 03 01 01 Euratom — Termotuumaenergeetika  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
161 949 185  156 248 000  152 023 159  131 090 873  132 239 003,—  135 447 595,27  
Märkused  
Euratomi termotuumasünteesi-alase tegevuse raames toetatakse ühiseid teadusuuringuid, mis on seotud termotuu- 
masünteesi arendamise kokkuleppe tegevuskavasse kaasatud sidusrühmadele nimetatud tegevuskavaga ette nähtud 
ülesannete rakendamisega. Lisaks sellele toetatakse ühistegevust, mille eesmärk on arendada välja ja kvalifitseerida 
materjalid näidisjaama jaoks, ning ühistegevust, mis on seotud reaktori käitamisega ning mille käigus arendatakse ja 
esitletakse kõiki tuumasünteesi-näidisjaama jaoks asjakohaseid tehnoloogialahendusi. Lisaks hõlmab tegevus teadmiste 
haldamist ja tehnosiiret käesoleva programmi alusel kaasrahastatavatest teadusuuringutest nende kõiki innovaatilisi 
aspekte ellurakendavasse tööstusesse. Tegevuse raames on kavas toetada ka Euratomi programmi rakendusalasse 
kuuluvate põhiliste teadustaristute väljaehitamist, remontimist, kasutamist ja pidevat kättesaadavust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1314/2013, 16. detsember 2013, Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitus- 
programmi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 
2020“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 948), ning eriti selle artikli 3 lõike 2 punktid e–h.  
08 03 01 02 Euratom — Tuuma lõhustamine ja kiirguskaitse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
67 630 719  31 857 582  63 481 598  83 064 877  59 726 459,80  2 095 351,55  28.2.2018  ET L 57/855 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 01  (jätkub)  
08 03 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Euratomi tuumalõhustamisalase tegevuse raames toetatakse ühist teadustegevust, mis on seotud liidus kasutusel olevate 
reaktorisüsteemidega või süsteemidega, mis võidakse tulevikus kasutusele võtta. Lisaks on tegevuse eesmärk aidata välja 
töötada lõplike tuumajäätmete käitlemise võimalused. Samuti toetatakse ühist ja/või koordineeritud teadustegevust, mis 
eelkõige käsitleb väikese doosiga (tööstuses, meditsiinis või keskkonnas kasutamisega) seotud riske. Euratomi tuumalõ- 
hustamisalase tegevuse raames toetatakse ka ühist koolitus- ja vahetustegevust teaduskeskuste ja tööstussektori vahel 
ning eri liikmesriikide ja assotsieerunud riikide vahel ning eri valdkondi hõlmava tuumaalase pädevuse säilitamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1314/2013, 16. detsember 2013, Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitus- 
programmi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 
2020“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 948), ning eriti selle artikli 3 lõike 2 punktid a–d.  
08 03 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
08 03 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  17 512 794,—  640 564,07  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad ajavahemikul 2014–2020 teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  L 57/856  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 50  (jätkub)  
08 03 50 01  (jätkub)  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
08 03 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (kuni 2014. aastani)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  15 970,54  233 674,93  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad kuni 2014. aastani teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
08 03 51 Euratomi eelmise teadusuuringute raamprogrammi lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 086 894  p.m.  7 991 290  50 478,—  11 727 792,09  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Programm hõlmab kaht valdkonda:  28.2.2018  ET L 57/857 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 51  (jätkub)  
termotuumasünteesi-alased teadusuuringud hõlmavad mitmesugust tegevust alusuuringutest kuni tehnoloogiaaren- 
duseni, suurprojektide arendamist ning koolitus- ja väljaõppealast tegevust. Termotuumasünteesil on võimalused 
tagada peaaegu piiramatud nn rohelise energia varud ning ITER (rahvusvaheline katsetermotuumareaktor) on selle 
lõppeesmärgi poole liikumisel oluline järgmine samm. ITERi programmi rakendamine on seetõttu praeguse liidu 
strateegia keskpunktis. Sellega peab kaasnema tugev ja fookustatud Euroopa teadus- ja arendustegevuse programm, et 
valmistuda ITERi ekspluateerimiseks ning arendada tehnoloogiat ja teadmiste baasi, mida on vaja selle töötamise ajal ja 
hiljem.  
Uuringud tuumalõhustamise valdkonnas, mille eesmärk on usaldusväärse teadusliku ja tehnilise aluse loomine, et 
kiirendada pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutu korraldamise praktilist arengut, edendada tuumaenergia 
ohutut, tõhusamat ja konkurentsivõimelisemat kasutamist ning tagada tugev ja sotsiaalselt vastuvõetav süsteem inimeste 
ja keskkonna kaitseks kiirguse eest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 60).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1908/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/976/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 404).  
Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste 
levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/94/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat 
eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 33).  
08 03 52 Enne 2007. aastat alustatud Euratomi teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  830 849,52  L 57/858  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 52  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/268/Euratom, 26. aprill 1994, Euroopa Aatomienergiaühendusega seotud teadus- ja koolitus- 
tegevuse valdkonda käsitleva Euroopa Ühenduse raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 115, 6.5.1994, lk 31).  
Nõukogu otsus 96/253/Euratom, 4. märts 1996, millega kohandatakse otsust 94/268/Euratom Euroopa Aatomiener- 
giaühendusega seotud teadus- ja koolitustegevuse valdkonda käsitleva Euroopa Ühenduse raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 72).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Nõukogu otsus 1999/64/Euratom, 22. detsember 1998, Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus- ja 
koolitustegevust käsitleva viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 34).  
Nõukogu otsus 2002/668/Euratom, 3. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse kuuendat raamprogrammi, mis ühtlasi aitab kaasa Euroopa teadusruumi 
loomisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 34).  
Nõukogu otsus 2002/837/Euratom, 30. september 2002, millega võetakse vastu tuumaenergiaalase teadus- ja 
koolitustegevuse eriprogramm (Euratom) (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, lk 74).  28.2.2018  ET L 57/859 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 05 — SÖE JA TERASE TEADUSFONDI UURIMISPROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 05  SÖE JA TERASE 
TEADUSFONDI UURI- 
MISPROGRAMM  
08 05 01  Terasealane uurimis- 
programm  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  30 844 181,21  32 616 991,24  
08 05 02  Söealane uurimis- 
programm  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  11 406 933,66  12 090 559,83  
Peatükk 08 05 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  42 251 114,87  44 707 551,07  
Märkused  
Söe ja terase teadusfondist rahastatakse igal aastal innovaatilisi projekte, et parandada ELi söe- ja terasetööstuse ohutust, 
tõhusust ja konkurentsivõimet. See loodi 2002. aastal, võttes eeskuju Euroopa Söe- ja Teraseühenduse edust. Eelarve 
jaotamine söe (27,2 %) ja terase (72,8 %) vahel on määratud nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/76/EÜ, 
millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finant- 
stagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, 
lk 22).  
08 05 01 Terasealane uurimisprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  30 844 181,21  32 616 991,24  
Märkused  
Terase teadusprogrammiga seotud tegevuse eesmärk on arendada terase tootmise protsessi, et parandada toote kvaliteeti 
ja suurendada tootlikkust. Soovitud edasiarenduste lahutamatuks osaks peab olema heidete, energiatarbimise ja 
keskkonnamõju vähendamine ning toormaterjalide kasutamise ja ressursside säilitamise parandamine.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2008/376/EÜ, 29. aprill 2008, söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle 
programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (EÜT L 130, 20.5.2008, lk 7).  
08 05 02 Söealane uurimisprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  11 406 933,66  12 090 559,83  L 57/860  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 05 — SÖE JA TERASE TEADUSFONDI UURIMISPROGRAMM  (jätkub)  
08 05 02  (jätkub)  
Märkused  
Söealaste teadusprojektidega seotud tegevuse eesmärk on vähendada kaevanduste tootmiskulusid, parandada toodete 
kvaliteeti ja vähendada söe kasutamise kulusid. Teadusprojektide eesmärgiks peab olema ka teaduslik ja tehnoloogiline 
progress, et saada paremini aru maardlate toimimisest ja ohjamisest seoses mäesurve, eralduvate gaaside, plahvatusohu, 
tuulutuse ja kõikide muude kaevandustöid mõjutavate teguritega. Selliste eesmärkidega teadusprojektid loovad eelduse, 
et saadavad tulemused on lühikese või keskmise tähtajaga rakendatavad liidu toodangu olulise osa suhtes.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2008/376/EÜ, 29. aprill 2008, söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle 
programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (EÜT L 130, 20.5.2008, lk 7).  28.2.2018  ET L 57/861 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
JAOTIS 09  
SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA  L 57/862  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 09 
SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 01  SIDEVÕRKUDE, SISU JA 
TEHNOLOOGIA POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  117 565 176  117 565 176  117 057 015  117 057 015  121 477 513,74  121 477 513,74  
09 02  DIGITAALNE ÜHTNE 
TURG  21 368 900  21 597 400  19 965 000  20 136 500  19 790 188,03  22 171 519,24  
09 03  EUROOPA ÜHENDAMISE 
RAHASTU — TELEKOM- 
MUNIKATSIOONI- 
VÕRGUD  169 331 512  140 981 000  123 348 258  117 224 000  191 283 530,40  45 829 130,44  
09 04  „HORISONT 2020“  1 692 453 344  1 862 216 438  1 531 035 505  1 706 439 644  1 380 073 258,09  2 072 970 579,25  
09 05  LOOV EUROOPA  131 855 000  116 702 664  132 691 000  131 532 199  133 826 880,28  122 747 456,51  
Jaotis 09 — 
Kogusumma  2 132 573 932  2 259 062 678  1 924 096 778  2 092 389 358  1 846 451 370,54  2 385 196 199,18  28.2.2018  ET L 57/863 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
JAOTIS 09 
SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA  
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
09 01  SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNO- 
LOOGIA POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
09 01 01  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5.2 43 580 372  44 726 291  44 255 647,64  101,55  
09 01 02  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
09 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5.2 2 579 382  2 588 036  3 158 380,61  122,45  
09 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5.2 1 808 857  1 806 103  1 894 055,—  104,71  
Artikkel 09 01 02 — Vahesumma  4 388 239  4 394 139  5 052 435,61  115,14  
09 01 03  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5.2 2 817 179  2 792 861  3 403 125,17  120,80  
09 01 04  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
09 01 04 01  Euroopa ühendamise rahastu 
toetuskulud — Info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia  1.1 1 009 000  609 000  520 888,05  51,62  
09 01 04 02  Programmi „Loov Euroopa“ allpro- 
grammi MEDIA toetuskulud  3 1 530 900  1 471 680  1 501 046,63  98,05  
Artikkel 09 01 04 — Vahesumma  2 539 900  2 080 680  2 021 934,68  79,61  
09 01 05  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna teadusuuringute ja 
innovatsiooni programmide 
toetuskulud  
09 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programme rakendavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud 
— „Horisont 2020“  1.1 42 126 000  41 300 000  41 632 199,02  98,83  
09 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programme rakendavad koosseisuvälised 
töötajad — „Horisont 2020“  1.1 10 989 486  10 963 044  10 849 000,—  98,72  L 57/864  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
09 01 05  (jätkub)  
09 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide muud juhtimiskulud 
— „Horisont 2020“  1.1 11 124 000  10 800 000  14 263 171,62  128,22  
Artikkel 09 01 05 — Vahesumma  64 239 486  63 063 044  66 744 370,64  103,90  
Peatükk 09 01 — Kogusumma  117 565 176  117 057 015  121 477 513,74  103,33  
09 01 01 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
43 580 372  44 726 291  44 255 647,64  
09 01 02 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
09 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 579 382  2 588 036  3 158 380,61  
09 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 808 857  1 806 103  1 894 055,—  
09 01 03 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 817 179  2 792 861  3 403 125,17  28.2.2018  ET L 57/865 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
09 01 04 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
09 01 04 01 Euroopa ühendamise rahastu toetuskulud — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 009 000  609 000  520 888,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mille abil rahastatakse Euroopa ühendamise rahastu eesmärkide 
saavutamisega otseselt seotud meetmeid, näiteks teadusuuringuid, ekspertide kohtumisi, teavitamismeetmeid ja 
trükiseid, tarkvara ja andmebaase, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ka ette nähtud rahastu või meetmete määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, auditeerimise ja 
järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt artiklid 09 03 01, 09 03 02 ja 09 03 03.  
09 01 04 02 Programmi „Loov Euroopa“ allprogrammi MEDIA toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 530 900  1 471 680  1 501 046,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistamise, järelevalve, hindamise ja edendamisega seonduvaid 
kulusid, mida on vaja programmi „Loov Euroopa“ juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks; eelkõige uuringute, 
ekspertide kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest priori- 
teetidest, mis on seotud käesoleva punkti üldeesmärkidega) seotud kulude, infotöötlemiseks ja -vahetuseks kasutatavate 
IT-võrkudega seotud kulude ning kõigi muude tehnilise- ja haldusabikulude katmiseks, mida komisjon programmi 
juhtimisega seoses kannab.  L 57/866  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
09 01 04  (jätkub)  
09 01 04 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 15 04.  
09 01 05 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni programmide toetuskulud  
09 01 05 01 Teadusuuringute ja innovatsiooni programme rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — „Horisont 
2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
42 126 000  41 300 000  41 632 199,02  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  28.2.2018  ET L 57/867 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
09 01 05  (jätkub)  
09 01 05 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 09 04.  
09 01 05 02 Teadusuuringute ja innovatsiooni programme rakendavad koosseisuvälised töötajad — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 989 486  10 963 044  10 849 000,—  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse nende teadusuuringute ja innovatsiooni programme („Horisont 2020“) rakendavate koos- 
seisuväliste töötajatega seotud kulud, kes osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude 
programmide raames, sealhulgas liidu delegatsioonide koosseisuvälised töötajad.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 09 04.  
09 01 05 03 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide muud juhtimiskulud — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 124 000  10 800 000  14 263 171,62  L 57/868  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
09 01 05  (jätkub)  
09 01 05 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teadusuuringute ja innovatsiooni programmide („Horisont 2020“) kaasnevate, sealhulgas 
liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude katmiseks tuumaprogrammide ja 
muude programmide raames.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 09 04.  28.2.2018  ET L 57/869 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 02  DIGITAALNE ÜHTNE 
TURG  
09 02 01  Liidu tegevuspõhimõtete 
määramine ja raken- 
damine elektroonilise side 
valdkonnas  1.1 3 200 000  3 500 000  3 615 000  3 580 000  3 237 751,27  4 609 677,86  131,71  
09 02 03  Euroopa Liidu Võrgu- ja 
Infoturbeamet (ENISA)  1.1 10 490 564  10 490 564  10 242 000  10 242 000  10 398 201,44  10 397 932,—  99,12  
09 02 04  Elektroonilise Side 
Euroopa Reguleerivate 
Asutuste Ühendatud 
Amet (BEREC) — Büroo  1.1 4 124 336  4 124 336  4 026 000  4 026 000  4 246 000,—  4 246 000,—  102,95  
09 02 05  Meetmed seoses digitaalse 
infosisu, audiovisuaal- ja 
muu meediatööstusega  3 1 104 000  1 070 000  1 082 000  1 026 000  1 058 235,32  1 462 005,48  136,64  
09 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
09 02 77 02  Katseprojekt — Mass- 
iteabevahendite mitmek- 
esisuse vaatlusvahendi 
kasutamine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  187 731,—  
09 02 77 03  Katseprojekt — Ajakir- 
janduse ja massiteabe- 
vahendite vabaduse 
Euroopa keskus  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  729 423,32  
09 02 77 04  Ettevalmistav meede 
— Ajakirjanduse ja mass- 
iteabevahendite vabaduse 
Euroopa keskus  3 p.m.  1 100 000  1 000 000  1 000 000  500 000,—  198 606,41  18,06  
09 02 77 05  Ettevalmistav meede — 
Massiteabevahendite 
mitmekesisuse vaatlus- 
vahendi kasutamine  3 p.m.  87 500  p.m.  262 500  350 000,—  340 143,17  388,74  
09 02 77 06  Katseprojekt — Meedia- 
nõukogud digitaalajastul  3 500 000  250 000  
09 02 77 07  Katseprojekt — Meedia- 
valdkonna „tõusvate 
tähtede“ vahetus, et 
kiirendada innovatsiooni ja 
suurendada piiriülest 
meediakajastust 
(„Stars4media“)  1.1 1 200 000  600 000  
09 02 77 08  Ettevalmistav meede — 
Meediapluralismi seire 
digiajastul  3 750 000  375 000  
Artikkel 09 02 77 — 
Vahesumma  2 450 000  2 412 500  1 000 000  1 262 500  850 000,—  1 455 903,90  60,35  
Peatükk 09 02 — 
Kogusumma  21 368 900  21 597 400  19 965 000  20 136 500  19 790 188,03  22 171 519,24  102,66  L 57/870  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 01 Liidu tegevuspõhimõtete määramine ja rakendamine elektroonilise side valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 200 000  3 500 000  3 615 000  3 580 000  3 237 751,27  4 609 677,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste meetmete kogumi rahastamiseks, mille eesmärgid on järgmised: 
— kooskõlastada konkurentsi, investeeringute ja majanduskasvu paremat õigusraamistikku elektroonilise side 
valdkonna mitmes küsimuses: majandusanalüüs, mõjuhinnang, poliitika kujundamine, õigusnormidele vastavus; 
— viia ellu liidu poliitikat elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste valdkonnas ja vaadata seda läbi, et käivitada 
kõnealuse dünaamiliselt areneva sektori vajadustega seotud algatused (elektroonilise side sidumine audiovisuaal- 
teenuste ja sisu edastamisega); 
— hõlbustada digitaalse ühtse turu rakendamist nende meetmete puhul, mis on seotud lairibaühenduse eesmärkidega 
reguleerimise, poliitika ja avaliku sektori finantsabi kaudu, sealhulgas kooskõlastamine ühtekuuluvuspoliitikaga 
valdkondades, mis on olulised elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks; 
— töötada välja poliitika ja koordineerimismeetmed, mis tagavad, et liikmesriigid rakendavad oma riiklikud lairibaü- 
henduse kavad püsivate ja mobiilsete taristute ja nende võimaliku ühendamise osas, sealhulgas riigi sekkumis(t)e 
sidusus ja majanduslik tõhusus liidu ja liikmesriikide tasandil; 
— töötada välja poliitika ja õigusaktid, keskendudes elektrooniliste sidevõrkude ja teenuste juurdepääsu ja lubadega 
seotud küsimustele, nimelt koostalitlusvõime, seotus, tsiviilehitus, seadusandjate sõltumatus ja uued meetmed ühtse 
turu tugevdamiseks; 
— edendada asjakohaste õigusaktide seiret ja rakendamist kõikides liikmesriikides; 
— pakkuda rikkumismenetluste koordineerimist ja rääkida kaasa asjaomastes riigiabi küsimustes; 
— töötada välja poliitika ja õigusaktid, keskendudes eriti jaemüügi ja tarbijatega seotud küsimustele, nimelt võrgu 
neutraalsus, kommutatsioon, rändlus, nõudluse ja kasutamise stimuleerimine ning universaalteenus; 
— edendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrusega (EL) 2015/2120 (millega nähakse 
ette avatud internetiühendust käsitlevad meetmed ning millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse 
ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul ning määrust (EL) nr 531/2012, mis 
käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (ELT L 310, 26.11.2015, lk 1)) kehtestatud liidu 
rändluspoliitika rakendamist, teha selle järelevalvet ja vaadata see läbi; 
— töötada välja ja rakendada järjepidevaid turupõhiseid õigusakte, mida kohaldaksid riiklikud reguleerivad asutused, ja 
vastata nimetatud asutuste teadetele, mis käsitlevad asjaomaseid turge, konkurentsi ja asjakohast reguleerivat 
sekkumist, eelkõige seoses järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudega; 
— töötada välja valdkondadeülene poliitika, tagamaks, et liikmesriigid haldavad kogu raadiospektri kasutust, sealhulgas 
siseturu eri segmente, nagu elektrooniline side, 5G (sealhulgas lairibainternet) ja innovatsioon;  28.2.2018  ET L 57/871 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 01  (jätkub)  
— toetada ja jälgida sideteenuste uue reguleeriva raamistiku rakendamist (muu hulgas vastavalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva 
raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33)) artiklis 7 sätestatud mehhanismile); 
— võimaldada kolmandatel riikidel rakendada poliitikat, mille raames nad avavad turud liidu turgudega samas ulatuses; 
— toetada ja jälgida raadiospektripoliitika programmi rakendamist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 243/ 
2012/EL, 14. märts 2012, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, 
lk 7)); 
— töötada välja liidu autoriõiguse poliitika, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 
96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (ELT L 77, 27.3.1996, lk 20); 
— töötada digitaalse ühtse turu raames välja liidu elektroonilise kaubanduse poliitika, eelkõige Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti 
elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta)) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1) 
seotud küsimustes, ning rakendada ja jälgida seda poliitikat, seejuures hinnates elektroonilise kaubanduse siseturu 
raamistikust või samalaadsetest meetmetest tulenevaid õiguslikke ja majanduslikke tõkkeid; 
— toetada e-valitsuse (eelkõige e-valitsuse tegevuskava 2016–2020) ning e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalikke 
usaldusteenuseid käsitleva määruse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 
e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 
1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73)) kontekstis poliitikameetmete rakendamist ja kasutuselevõttu, et 
edendada haldusasutuste kvaliteeti ja innovatsiooni ning kiirendada avalikus ja erasektoris usaldusväärsete identimise 
ja usaldusteenuste ulatuslikku kasutuselevõttu digitaalsel ühtsel turul; 
— toetada meetmeid, mis tagavad tõeliselt paljusid sidusrühmi kaasava interneti halduse ja kaitsevad interneti jätkuvat 
stabiilsust ja turvalisust, et kasutada täielikult ära võimalusi, mida elektrooniline kaubandus pakub nii majandusele 
kui ka ühiskonnale; 
— jätkata komisjoni 12. veebruari 2014. aasta teatise „Internet – põhimõtted ja juhtimine. Euroopa roll interneti 
haldamise tuleviku kujundamisel“ (COM(2014) 072 final) tegevussuundade rakendamist; 
— toetada rahaliselt Interneti Haldamise Foorumit, interneti haldamist käsitlevat üleeuroopalist arutelu (EuroDIG) ning 
interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni (ICANN) valitsuste nõuandekomiteed; 
— tähtsustada IKTd 2015. aasta järgsete säästva arengu eesmärkide väljatöötamisel, muu hulgas kolmandatele riikidele 
suunatud elektronsidealaste suutlikkuse ja usalduse suurendamise meetmete kaudu.  
Nende meetmete konkreetsed eesmärgid on järgmised: 
— liidu poliitika ja strateegia väljatöötamine sideteenuste ja -võrkude valdkonnas (sealhulgas elektroonilise side ja 
audiovisuaalsete keskkondade lähenemine, internetiga seotud aspektid jne); 
— raadiospektripoliitika jätkuv arendamine liidus;  L 57/872  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 01  (jätkub)  
— tegevuse arendamine mobiil- ja satelliitside sektorites, eelkõige seoses sagedustega, ning nõudluse stimuleerimine; 
— kõnealustes valdkondades valitseva olukorra ja vastu võetud õigusaktide, samuti riigiabi otsuste analüüsimine; 
— sektori rahalise olukorra ja investeeringute osatähtsuse analüüsimine; 
— selliste Euroopa poliitikasuundade ja algatuste kooskõlastamine, mis on seotud rahvusvahelise keskkonnaga (nt 
WRC, CEPT jms); 
— digitaalse ühtse turuga, sealhulgas rändlusega seonduvate algatuste ja tegevuse väljatöötamine; 
— ühtekuuluvuspoliitikaga seonduvate algatuste ja tegevuse väljatöötamine; 
— raadiospektripoliitika programmiga seonduva andmebaasi jätkuv väljatöötamine ja hooldamine ning muud 
programmi järelevalve ja rakendamisega seotud meetmed; 
— liidu lähenemisviisi toetamine ja levitamine paljusid sidusrühmi kaasava interneti halduse küsimuses.  
Need meetmed hõlmavad muu hulgas analüüside ja eduaruannete koostamist, sidusrühmadega ja avalikkusega 
konsulteerimist, teatiste ja seadusandlike ettepanekute koostamist, õigusaktide kohaldamise jälgimist, teadete tõlkimist 
ning direktiivi 2002/21/EÜ artikli 7 kohaseid konsultatsioone.  
Assigneeringuga kaetakse eelkõige analüüside ja ekspertide aruannete, eriotstarbeliste uuringute, hindamisaruannete, 
koordineerimistegevuse, toetuste ja teatavate meetmete osalise rahastamisega seotud lepinguid.  
Lisaks on see ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud ekspertide kohtumiste, teabeürituste, liikmemaksude, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või selles artiklis nimetatud 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
09 02 03 Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 490 564  10 490 564  10 242 000  10 242 000  10 398 201,44  10 397 932,—  28.2.2018  ET L 57/873 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse ameti töötajatega seonduvad kulud ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning ainult tööpro- 
grammiga seotud tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet loodi selleks, et suurendada Euroopa Liidu ja liikmesriikide ja selle tulemusel ka ettevõtjate suutlikkust vältida 
võrgu- ja infoturbega seotud probleeme ning nendega toime tulla ja neile reageerida. Selle eesmärgi saavutamiseks 
arendab Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet kõrgetasemelisi teadmisi ja soodustab ulatuslikku koostööd riikliku ja 
erasektori esindajate vahel.  
Ameti eesmärk on pakkuda komisjonile ja liikmesriikidele abi ja nõuandeid tema pädevusse kuuluvates võrgu- ja 
infoturbega seotud küsimustes ning abistada soovi korral komisjoni tehnilises ettevalmistavas töös võrgu- ja infotur- 
bealaste liidu õigusaktide ajakohastamisel ja väljatöötamisel.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 23 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Finantsmääruse artikli 208 ja liidu loodud asutuste puhul raamfinantsmääruse asjaomaste artiklite alusel on 
suurendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu osatähtsust.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus 2018. aastal on kokku 10 529 000 eurot. Tagasinõutud ülejääk on 38 436 eurot ja see lisatakse eelarvesse 
kantud 10 490 564 eurole.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 526/2013, 21. mai 2013, mis käsitleb Euroopa Liidu Võrgu- ja 
Infoturbeametit (ENISA) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 460/2004 (ELT L 165, 18.6.2013, lk 41).  L 57/874  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 04 Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) — Büroo  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 124 336  4 124 336  4 026 000  4 026 000  4 246 000,—  4 246 000,—  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse büroo töötajatega seonduvad kulud ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning ainult tööpro- 
grammiga seotud tegevuskulud (jaotis 3).  
BEREC tegutseb spetsialiseeritud ja sõltumatu nõuandva eksperdiasutusena, mis abistab komisjoni ja riikide regu- 
leerivaid asutusi liidu elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisel, et edendada järjepidevat regulatiivset 
lähenemisviisi kogu liidus. BEREC ei ole liidu asutus ega juriidiline isik.  
Büroo on juriidilise isiku staatusega liidu asutus ning pakub BERECile professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid, 
täites talle määrusega (EÜ) nr 1211/2009 antud ülesandeid.  
Büroo peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest assigneeringute ümberpaigu- 
tamisest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 23 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Finantsmääruse artikli 208 ja liidu loodud asutuste puhul raamfinantsmääruse asjaomaste artiklite alusel on 
suurendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu osatähtsust.  
Büroo ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus 2018 . aastal on kokku 4 331 000 eurot. Tagasinõutud ülejääk on 206 664 eurot ja see lisatakse eelarvesse 
kantud 4 124 336 eurole.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009, 25. november 2009, millega luuakse elektroonilise side 
Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo (ELT L 337, 18.12.2009, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/875 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 05 Meetmed seoses digitaalse infosisu, audiovisuaal- ja muu meediatööstusega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 104 000  1 070 000  1 082 000  1 026 000  1 058 235,32  1 462 005,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL (audiovisuaalmeedia teenuste 
osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta) (audiovisuaalmeedia 
teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1) rakendamine; 
— meediasektori arengu, sealhulgas meediakanalite paljususe, meediavabaduse ja meediaoskuse jälgimine; 
— audiovisuaalsektori ning teineteisele läheneva meedia- ja infosisutööstusega seotud majandus- ja õigusteabe 
kogumine, levitamine ja analüüs.  
See on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos meetmete eesmärkide saavutamisega või käesolevas artiklis nimetatud 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
09 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
09 02 77 02 Katseprojekt — Massiteabevahendite mitmekesisuse vaatlusvahendi kasutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  187 731,—  L 57/876  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 03 Katseprojekt — Ajakirjanduse ja massiteabevahendite vabaduse Euroopa keskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  729 423,32  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 04 Ettevalmistav meede — Ajakirjanduse ja massiteabevahendite vabaduse Euroopa keskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 100 000  1 000 000  1 000 000  500 000,—  198 606,41  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2018  ET L 57/877 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 05 Ettevalmistav meede — Massiteabevahendite mitmekesisuse vaatlusvahendi kasutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  87 500  p.m.  262 500  350 000,—  340 143,17  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 06 Katseprojekt — Meedianõukogud digitaalajastul  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Selleks et kaitsta meediavabadust ja pluralismi ning edendada ajakirjandusliku sisu professionaalsust, aitab projekt 
pressinõukogude foorumi kaudu paremini mõista digitaalarengu tagajärgi ja probleeme ning paralleelselt toetada meedia 
iseregulatsiooniorganite siirdumist veebimaailma ja kaasata neid aruteludesse interneti vahendajate ja internetipõhise 
meedia sidusrühmadega.  L 57/878  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 06  (jätkub)  
Soovitatavad meetmed: 
— viia läbi uuring meedia eneseregulatsiooni mudelite ja olukorra põhjalikuks analüüsimiseks digitaalses keskkonnas, 
et tuua selgust selle kohta, kuidas saavutada ühtesulanduvas meediakeskkonnas traditsioonilisi meedia reguleerimise 
eesmärke (s.o pluralistlik ja mitmekesine meediamaastik, kus meedia saab kasu oma sõltumatusest poliitilistest, 
kommertslikest ja muudest mõjudest ning on aruandekohustuslik avalikkuse ees); 
— koostada esimene veebipõhine andmebaas praegu toimivatest meedia eneseregulatsiooni organitest ning edendada 
pressinõukogude tööd Euroopas; 
— luua kogu liitu hõlmav digitaalsete probleemide töörühm uuringust tulenevate soovituste kohaldamiseks; 
— toetada otseselt Euroopas äsja loodud pressinõukogusid; 
— kaasata pressi/meedianõukogud ülemaailmsesse dialoogi, mis käsitleks meediaeetikat digitaalajastul (osalemine 
ülemaailmsetel internetikonverentsidel jne); 
— korraldada interneti vahendajatega regulaarseid kohtumisi, et saavutada juba pressinõukogu järelevalve all oleva 
meediasisu tunnustamine internetis.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 07 Katseprojekt — Meediavaldkonna „tõusvate tähtede“ vahetus, et kiirendada innovatsiooni ja suurendada piiriülest 
meediakajastust („Stars4media“)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 200 000  600 000  
Märkused  
Poliitiline ja majanduslik areng eeldab meediauuendusi.  
Demokraatia eeldab kvaliteetseid uudiseid ja meedia vajab uuendusi. Platvormide domineerimisega suureneb oht 
siseneda tõepõhjata ajastusse, kus lokkavad populism ja libauudised. Hiljutises valges raamatus Euroopa tuleviku kohta 
on öeldud: „Me tahame elada demokraatlikus ühiskonnas, kus valitseb arvamuste mitmekesisus ning on kriitiline, 
sõltumatu ja vaba ajakirjandus“.  28.2.2018  ET L 57/879 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 07  (jätkub)  
Väheneb nii ajakirjanike kui ka uudistekanalite arv (välja arvatud ringhääling, mis on suures osas rahastatud avalikest 
vahenditest). Ohustatud mudelite toetamine ei ole lahendus. Innovatsioon eeldab piiriülest koostööd, liikuvust ja 
kiiremat karjääri nn uutele tegijatele. Tuleks viia ellu katseprojekt „Erasmus ajakirjanikele“ — meediatöötajate piiriüleste 
vahetuste rahastamiseks, olenemata sellest, milline on projekti nimetus.  
Käesolev katseprojekt sobib kokku poliitikasuundumustega ja meedia on sellist projekti laialdaselt nõudnud. Projektis ei 
keskenduta üksnes meediatöötajate liikuvusele, sisu vahetamisele ja ajakirjanduse kvaliteedile, vaid ka meedia innov- 
atsioonile ja jätkusuutlikele ärimudelitele. Ka nähakse käesoleva katseprojektiga ette ajakirjanike ja muude meediatöö- 
tajate nn vastastikune vahetus, mis tähendab seda, et osalevad meediaväljaanded võtavad kandidaate vastu ja ka 
lähetavad neid. Sellega tagatakse koolituse kvaliteet ning maksimeeritakse lähetavate meediaväljaannete investeeringute 
tasuvus. Katseprojekt korraldatakse nn temaatiliste lainetena. Katseprojekti ei kaasata mitte ainult ajakirjanikke, vaid ka 
kommunikatsiooni-, turundus- ja IT-spetsialiste. Luuakse juhtkomitee, millesse kaasatakse meedia sidusrühmad.  
Mitmed poliitilised suundumused viivad selle meediaoskuste katseprojektini. Esiteks soovitakse oskusprogrammid 
muuta 2020. aasta järgses mitmeaastases finantsraamistikus valdkonnapõhisemaks, et need täiendaksid hariduspro- 
gramme „Erasmus+“ ja „Erasmus Pro“, ilma nende eelarvet mõjutamata. Teiseks on digitaalne ühtne turg praegu vaid 
horisontaalne kontseptsioon; selle eelseisev läbivaatamine võib viia nn vertikaalsete meediasektori algatusteni. 
Kolmandaks käsitleb liit meediasektorit peamiselt kommunikatsioonikanalina või meediavabaduse küsimuste vald- 
konnana, mitte kriisis oleva majandussektorina. Liidu teadus- ja arendustegevuse programmid ei ole enamasti selle 
valdkonnaga seotud. Käesoleva katseprojektiga testitakse kontseptsiooni, mis sobib kriisis olevale strateegilisele tegevus- 
valdkonnale ja millel on madal risk ja suur mõju. Peale selle tuginetakse selles projektis Komisjoni varasema 
teostatavusuuringu „Erasmus ajakirjanikele“ (2011) tulemustele.  
Käesoleva ettepaneku aluseks olid intervjuud 30 toimetaja ja kirjastajaga #Media4EU-sarja raames. Kõik see tähendab 
tugevat toetust meedias ja poliitilistes ringkondades (projekti järeldused ja toetajate loetelu tehakse kättesaadavaks). 
Sellele ettepanekule on andnud toetuse juba 50 meediaorganisatsiooni, eksperti ja ühendust ning paljud Euroopa 
Parlamendi liikmed mitmest fraktsioonist. (Täielik loend moraalse toetuse pakkujatest, sh 14 Euroopa Parlamendi liiget, 
on kättesaadav veebis alajaotuse all „Yes, rising stars for media innovation“ (Erasmus4media, esialgne nimi)).  
Innovatsiooni tagamiseks tuleks austada sõltumatuse ja tõhususe põhimõtteid.  
Arvesse on võetud mitut aspekti, nt varasemaid püüdlusi, mis põhinevad peamiselt sisu vahetamisel, ajakirjanike 
koolitamisel ja headel välismõjudel. Keskendutakse jätkusuutlikule meediainnovatsioonile, mitte ainult Euroopa teemade 
katmisele. Euroopa tasandil on meediakajastuse edendamiseks küll mitu võimalust, kuid need ei ole tavaliselt pärast liidu 
toetuse lõppemist jätkusuutlikud.  
Meediatöötajad on kõige liikuvamad, innovatiivsemad ja usaldusväärsemad, kui neil on 5-10-aastane töökogemus. 
Seepärast on keskne sihtrühm ligikaudu 25-30-aastased (eranditega).  
Temaatilised lained viiakse ellu koostöös asjaomaste meediaühendustega, et viia kokku sarnaselt meelestatud meedia ja 
head ideed. Projektikonkursside teemad (loetelu ei ole ammendav) võib jagada alamvaldkondade (majandusmeedia, 
paremtsentristid, vasaktsentristid, rohelised, kogukonnaraadio jne), innovatsioonivaldkondade (andmeajakirjandus, 
kergvideo, mobiilside jne) või toimetuslike vaatenurkade kaupa (uuriv ajakirjandus, euroopa valimised, ränne, areng 
jne). Osalejad väljavalitud paaridest veedavad 1-3 kuud teineteise töökohas ning osalevad algkoolitusel ja teavitamise/ 
jätkumeetmetes, millega tagatakse ligikaudu aastane koostöö igas nn temaatilises laines.  L 57/880  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 07  (jätkub)  
Projekt on väga kulutõhus ja mõjus. Projekti edendamisel ja kandidaatide eelvaliku tegemisel võetakse arvesse mitte 
ainult üksikisiku profiili, vaid ka ideid projektide kohta, mida nad soovivad uurida (sellega tagatakse tööandjatele hea 
investeeringutasuvus ajaliselt ja töötasu osas).  
Kasutatavast eelarvest sõltuvalt võiks ühinevaid „tõusvad tähti“ ja meediaorganisatsioone olla sadu. Projektist ei maksta 
osalejate palku, vaid tasutakse üksnes sõidu- ja koolituskulud (lisaks edendamisele, valikule ja haldamisele). Seetõttu on 
kulud osaleja kohta mõistlikud; saadakse reaalsed tulemused ja eelarve mitmekordistav mõju on suur. Kogemuste põhjal 
võib eeldada, et osalemisavaldusi esitatakse palju rohkem kui on vabu kohti. Seetõttu saab valik olema range ning see 
annab hoogu osalejate karjäärile ja aitab kujundada head nn kaubamärki.  
Pakutakse välja protsess meedia sõltumatuse, osalejatele avalduva mõju ja tõhususe osas. Toimetusliku kattuvuse ja 
ettevõtete innovatsiooni tagamiseks lähtutakse katseprojektis meediatöötajatest, kes peaksid moodustama enamiku 
projekti juhtkomitee liikmetest.  
Selleks et tagada ka keskendumine noortele spetsialistidele (kes ei ole üliõpilased) ja valdkonnapõhistele oskustele, tuleks 
kaasata õige komisjoni talitus. Projekti võiks hallata kas siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat 
(programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ nn valdkondlik haru) või sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat 
(uus meedia direktoraat, mis täiendab selle teadus- ja arendustegevusest lähtuvaid meetmeid innovatsiooni võimaldavate 
oskustega). Hea haldusorganisatsiooni kiireks valimiseks on olemas eri menetlusi avatud hankemenetlusest piiratud 
valikuni.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 08 Ettevalmistav meede — Meediapluralismi seire digiajastul  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  
Märkused  
Uued tehnoloogiad muudavad märkimisväärselt ja pidevalt arvamuste kujundamise dünaamikat ja meediamaastikku. 
Kuigi need võimaldavad jagada üldsust huvitavat teavet hõlpsamini laiemale publikule, kindlustades pluralismi, võivad 
teabe loomise, otsimise ja levitamise viisid internetis süvendada polariseerumist, mille puhul inimene puutub kokku vaid 
selliste uudiste, allikate ja ideedega, mis vastavad eelistustele, mida inimene on väljendanud. See võib oluliselt vähendada 
võimalust puutuda kokku vastasseisukohtadega ja nende üle arutleda ning võib seetõttu kujutada endast ohtu meedia 
pluralismile ja demokraatiale. Kuna internetiteabe mõju üha kasvab, kujundavad kodanikud üha enam oma arvamusi 
veebis levitatava teabe põhjal. Kui aga teave on vale (libateave või desinformatsioon), seab see tõhusa pluralismi suurde 
ohtu. Samal ajal kui mõnede libateabe leviku vastu võetud poliitiliste meetmetega palutakse interneti vahendajatel ja 
sotsiaalmeedia platvormidel võtta eneseregulatsiooni meetmeid, et piirata võlts- ja valeteabe ringlust, on ilmne, et jättes 
nendele eraettevõtjatele ülesande filtreerida veebiteavet, võib tulemuseks olla ka sõnavabaduse piiramine.  28.2.2018  ET L 57/881 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 08  (jätkub)  
Ettevalmistava meetmega toetatakse uuringu algatamist võimalike näitajate kohta, et mõõta ohtusid meediapluralismile 
veebikeskkonnas. Liit on juba investeerinud vahendeid niisuguse meediapluralismi vaatlusvahendi väljatöötamisse, mille 
abil on võimalik hinnata massiteabevahendite mitmekesisusele ja vabadusele avalduvaid riske. See põhjalik vahend on 
osutunud riigi tasandil massiteabevahendite mitmekesisust ohustavate tegurite hindamiseks tulemuslikuks ja kasulikuks. 
On äärmiselt oluline, et nimetatud vahendi metoodikat saab taaskasutada uue vaatlusvahendi puhul, mis võtab täielikult 
arvesse pluralismi veebipõhist mõõdet. Ettevalmistava meetme raames tehakse kindlaks ohud teabe mitmekesisusele 
veebikeskkonnas, luuakse vahend pluralismi ohustavate tegurite hindamiseks internetis ja katsetatakse seda 28 liikmes- 
riigis.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/882  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 03  EUROOPA ÜHENDAMISE 
RAHASTU — TELEKOM- 
MUNIKATSIOONIVÕRGUD  
09 03 01  Avalikust ja/või erasek- 
torist rahastatavate lairi- 
baühenduse projektide 
koostamine  1.1 333 000  314 000  p.m.  300 000  832 945,97  300 373,97  95,66  
09 03 02  Telekommunikatsiooni- 
taristu projekte toetavaid 
erainvesteeringuid 
soodustava keskkonna 
loomine — Euroopa ühen- 
damise rahastu lairibaü- 
hendus  1.1 p.m.  18 000 000  p.m.  45 000 000  90 000 000,—  0,—  0  
09 03 03  Üleeuroopaliste digiteenuste 
taristute koosvõime, 
säästva kasutuselevõtu, 
toimimise ja ajakohas- 
tamise ning Euroopa 
tasandil koordineerimise 
edendamine  1.1 119 345 512  81 826 000  104 018 258  71 830 000  100 400 551,27  45 162 774,—  55,19  
09 03 04  WiFi4EU — Toetus 
kohaliku tasuta WiFi kasu- 
tuselevõtmiseks  1.1 49 653 000  40 841 000  19 330 000  p.m.  
09 03 51  Varasemate programmide 
lõpuleviimine  
09 03 51 01  Programmi „Safer Internet“ 
lõpuleviimine (2009–2013)  1.1 p.m.  p.m.  p.m.  94 000  50 033,16  365 982,47  
09 03 51 02  Programmi „Safer Internet 
plus“ lõpuleviimine 
— Interneti ja uute võrgu- 
tehnoloogiate ohutuma 
kasutamise edendamine  1.1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 09 03 51 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  94 000  50 033,16  365 982,47  
Peatükk 09 03 — 
Kogusumma  169 331 512  140 981 000  123 348 258  117 224 000  191 283 530,40  45 829 130,44  32,51  
Märkused  
Need märkused kehtivad kõigi selle peatüki eelarveridade kohta.  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2018  ET L 57/883 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 01 Avalikust ja/või erasektorist rahastatavate lairibaühenduse projektide koostamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
333 000  314 000  p.m.  300 000  832 945,97  300 373,97  
Märkused  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa Euroopa ühendamise rahastu eesmärkide saavutamisele, mis on 
sätestatud määruse (EL) nr 283/2014 artiklis 3.  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa Euroopa ühendamise rahastu lairibaühendusega seotud eesmärkide 
saavutamisele uuringute ja programmi rakendamist toetavate meetmete, eelkõige tehnilise abi kaudu, nagu on määr- 
atletud määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 2 punktides 6 ja 7.  
Artikli alusel võetavaid meetmeid viiakse tavaliselt ellu kas toetuste või riigihangete kaudu, kas otsese juhtimise raames 
finantsmääruse artikli 58 lõike 1 punkti a tähenduses või kaudse juhtimise raames finantsmääruse artikli 58 lõike 1 
punkti c tähenduses.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 5 lõike 2 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi 
telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/ 
97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14), eelkõige selle artikli 6 lõige 9 ning selle lisa punkt 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 03 02 Telekommunikatsioonitaristu projekte toetavaid erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine — Euroopa 
ühendamise rahastu lairibaühendus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  18 000 000  p.m.  45 000 000  90 000 000,—  0,—  
Märkused  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa Euroopa ühendamise rahastu eesmärkide saavutamisele, mis on 
sätestatud määruse (EL) nr 283/2014 artiklis 3.  L 57/884  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 02  (jätkub)  
Artikli alusel võetavate meetmetega toetatakse ühist huvi pakkuvaid projekte lairibavõrkude valdkonnas.  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa nimetatud eesmärkide saavutamisele finantsinstrumentide kaudu 
vastavalt määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 7 lõikele 4.  
Kulud katavad rahalise abi lairibavõrkudele, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 283/2014 artiklis 2.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt võib rahastamisvahendist komisjonile tehtud ja tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 4 1 kantud tagasimakseid, sealhulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma 
tagasimakseid, kasutada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eriti selle artikli 7 lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi 
telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/ 
97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14), eelkõige selle artikli 6 lõige 7 ning selle lisa punkt 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 03 03 Üleeuroopaliste digiteenuste taristute koosvõime, säästva kasutuselevõtu, toimimise ja ajakohastamise ning Euroopa 
tasandil koordineerimise edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
119 345 512  81 826 000  104 018 258  71 830 000  100 400 551,27  45 162 774,—  
Märkused  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 283/ 
2014 artiklis 3.  
Nendega toetatakse ühist huvi pakkuvaid projekte digiteenuste taristu valdkonnas.  
Artikli alusel võetavate meetmetega toetatakse üldiselt nimetatud eesmärke toetuste ja hankemenetluste kaudu: 
— põhiteenusplatvorme, mida rahastatakse üldiselt hankemenetluste kaudu;  28.2.2018  ET L 57/885 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 03  (jätkub)  
— üldteenuseid, mida rahastatakse üldiselt toetuste kaudu.  
Kuludest kaetakse digiteenuste taristute kogu tsüklit, sealhulgas teostatavusuuringuid, rakendamist, pidevat toimimist ja 
ajakohastamist, koordineerimist ja hindamist ning tehnilist abi, nagu see on kindlaks määratud määruse (EL) nr 283/ 
2014 artiklis 2. Rõhk ei ole mitte üksnes digiteenuste taristute ja nendega seotud teenuste väljatöötamisel, vaid ka 
selliste platvormide ja teenuste toimimisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), ning eriti selle artikli 4 lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi 
telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/ 
97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14), eelkõige selle artikli 6 lõiked 1–6 ja 9 ning selle lisa punktid 1 ja 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 03 04 WiFi4EU — Toetus kohaliku tasuta WiFi kasutuselevõtmiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
49 653 000  40 841 000  19 330 000  p.m.  
Märkused  
See assigneering on ette nähtud selleks, et toetada avalikke ülesandeid täitvaid üksusi, kes paigaldavad kohalikke traadita 
side juurdepääsupunkte avaliku elu keskustes, näiteks haldusasutustes, raamatukogudes, tervishoiuasutustes ja avalikel 
välialadel.  
Kulud katavad ka määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 2 punktis 7 määratletud programmi rakendamist toetavad 
meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eriti selle artikli 4 lõige 4.  L 57/886  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi 
telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/ 
97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14), eelkõige selle artikli 6 lõiked 1–6 ja 9 ning selle lisa punktid 1 ja 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 03 51 Varasemate programmide lõpuleviimine  
09 03 51 01 Programmi „Safer Internet“ lõpuleviimine (2009–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  94 000  50 033,16  365 982,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustuste katmiseks, mis on seotud programmiga „Safer Internet“.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse mitmeaastane 
ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (ELT L 348, 
24.12.2008, lk 118).  28.2.2018  ET L 57/887 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 51  (jätkub)  
09 03 51 02 Programmi „Safer Internet plus“ lõpuleviimine — Interneti ja uute võrgutehnoloogiate ohutuma kasutamise edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustuste katmiseks, mis on seotud programmiga „Safer Internet plus“.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 854/2005/EÜ, 11. mai 2005, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane 
programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks (ELT L 149, 11.6.2005, lk 1).  L 57/888  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 04  „HORISONT 2020“  
09 04 01  Tipptasemel teadus  
09 04 01 01  Teadusuuringute tugev- 
damine tulevaste ja kujune- 
misjärgus tehnoloogiate 
valdkonnas  1.1 426 837 832  378 998 000  322 099 260  216 700 000  221 291 383,—  295 276 610,29  77,91  
09 04 01 02  Euroopa teadustaristu (sh e- 
taristu) tõhustamine  1.1 119 448 719  136 127 000  108 536 406  100 482 000  100 561 638,—  102 019 054,22  74,94  
Artikkel 09 04 01 — 
Vahesumma  546 286 551  515 125 000  430 635 666  317 182 000  321 853 021,—  397 295 664,51  77,13  
09 04 02  Juhtpositsioon tööstuses  
09 04 02 01  Juhtpositsioon info- ja 
kommunikatsioonitehno- 
loogia valdkonnas  1.1 725 189 515  793 276 000  731 622 819  787 942 692  699 331 546,59  854 076 539,67  107,66  
Artikkel 09 04 02 — 
Vahesumma  725 189 515  793 276 000  731 622 819  787 942 692  699 331 546,59  854 076 539,67  107,66  
09 04 03  Ühiskonna probleemid  
09 04 03 01  Elukestva tervise ja heaolu 
parandamine  1.1 141 434 051  144 191 000  100 213 001  99 345 061  102 370 410,80  105 468 392,31  73,14  
09 04 03 02  Kaasava, innovatiivse ja 
turvalise Euroopa ühiskonna 
edendamine  1.1 41 482 827  46 634 000  44 285 476  37 428 482  33 922 521,69  50 149 512,39  107,54  
09 04 03 03  Turvalise Euroopa 
ühiskonna edendamine  1.1 50 098 276  49 783 000  45 163 543  39 612 493  43 175 002,25  48 113 816,96  96,65  
Artikkel 09 04 03 — 
Vahesumma  233 015 154  240 608 000  189 662 020  176 386 036  179 467 934,74  203 731 721,66  84,67  
09 04 07  Ühisettevõtted  
09 04 07 31  Ühisettevõte ECSEL — 
Euroopa juhtpositsiooni 
tugevdamine elektroonika- 
komponentide ja -süs- 
teemide toel — Toetuskulud  1.1 1 962 124  1 962 124  1 377 397  1 377 397  1 046 952,—  1 046 952,—  53,36  
09 04 07 32  Ühisettevõte ECSEL – 
Euroopa juhtpositsiooni 
tugevdamine elektroonika- 
komponentide ja -süs- 
teemide toel  1.1 178 000 000  176 910 000  168 037 603  128 734 204  157 307 439,—  139 000 000,—  78,57  
Artikkel 09 04 07 — 
Vahesumma  179 962 124  178 872 124  169 415 000  130 111 601  158 354 391,—  140 046 952,—  78,29  
09 04 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses  
09 04 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(2014–2020)  1.1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  12 118 244,92  12 064 489,37  28.2.2018  ET L 57/889 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 04 50  (jätkub)  
09 04 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1.1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 672 122,69  17 796 800,78  
Artikkel 09 04 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  14 790 367,61  29 861 290,15  
09 04 51  Seitsmenda raampro- 
grammi (2007–2013) 
lõpuleviimine  1.1 p.m.  114 632 000  p.m.  269 111 000  975 276,79  413 056 721,53  360,33  
09 04 52  Enne 2007. aastat 
alustatud teadusuuringute 
raamprogrammide lõpule- 
viimine  1.1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  26 626,72  26 626,72  
09 04 53  Konkurentsivõime ja uuen- 
dustegevuse raampro- 
grammi lõpuleviimine 
— Info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogramm  
09 04 53 01  Konkurentsivõime ja uuen- 
dustegevuse raampro- 
grammi lõpuleviimine 
— Info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia poliitika 
toetusprogramm 
(2007–2013)  1.1 p.m.  6 300 000  p.m.  16 820 000  74 093,64  32 445 940,01  515,01  
09 04 53 02  Enne 2007. aastat alustatud 
info- ja kommunikatsiooni- 
tehnoloogia programmide 
lõpuleviimine  1.1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  8 843,10  
Artikkel 09 04 53 — 
Vahesumma  p.m.  6 300 000  p.m.  16 820 000  74 093,64  32 454 783,11  515,16  
09 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
09 04 77 01  Katseprojekt — Avatud 
teadmustehnoloogiad: 
teadmiste kaardistamine ja 
kinnitus  1.1 p.m.  888 314  p.m.  1 166 315  0,—  1 494 043,92  168,19  
09 04 77 02  Katseprojekt — Ühendatud 
tervise nimel: heaolu- ja 
tervishoiulahendused avatud 
juurdepääsuga FTTH- 
võrkudes  1.1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  336 243,98  
09 04 77 03  Katseprojekt — REIsearch 
(Research Excellence Inno- 
vation Framework) — 
Euroopa teadusruumi 
konkurentsivõime suuren- 
damine teadlaste, kodanike, 
tööstuse ja poliitikute 
vahelise suhtluse paran- 
damise kaudu  1.1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  402 492,—  L 57/890  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 04  Katseprojekt — Euroopa 
digitaalarengu tegevuskava 
kohtub Silicon Valleyga  1.1 p.m.  50 000  p.m.  100 000  150 000,—  0,—  0  
09 04 77 05  Ettevalmistav meede — 
Avatud teadmustehno- 
loogiad: teadmiste kaardis- 
tamine ja kinnitus  1.1 1 000 000  1 250 000  1 000 000  750 000  1 500 000,—  0,—  0  
09 04 77 06  Katseprojekt — Digitaalos- 
kused: uued erialad, uued 
õppemeetodid, uued 
töökohad  1.1 p.m.  320 000  p.m.  320 000  400 000,—  0,—  0  
09 04 77 07  Katseprojekt — Uute tehno- 
loogiate ja digitaalsete 
vahendite kasutamise väljaa- 
rendamine hariduses  1.1 p.m.  160 000  p.m.  200 000  400 000,—  0,—  0  
09 04 77 08  Ettevalmistav meede — 
REIsearch (Research 
Excellence Innovation 
Framework) – Euroopa 
teadusruumi konkurent- 
sivõime suurendamine tead- 
laste, kodanike, tööstuse ja 
poliitikute vahelise suhtluse 
parandamise kaudu  1.1 2 000 000  1 700 000  1 000 000  1 000 000  750 000,—  187 500,—  11,03  
09 04 77 09  Ettevalmistav meede — 
Nutikad tehased Ida- 
Euroopas  1.2 p.m.  1 300 000  p.m.  1 500 000  2 000 000,—  0,—  0  
09 04 77 10  Katseprojekt — Parimate 
tavade raamistik võitluseks 
laste seksuaalse kuritarvi- 
tamise vastu  1.1 p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
09 04 77 11  Katseprojekt — Algoritmid- 
ealase teadlikkuse suuren- 
damise algatus  1.1 300 000  570 000  600 000  300 000  
09 04 77 12  Katseprojekt — Digitaalsed 
edendajad VKEdes: digi- 
teerimise toetamine, et 
suurendada VKEde suut- 
likkust tegutseda rahvus- 
vaheliselt ja teha uuendusi  1.2 p.m.  900 000  1 000 000  500 000  
09 04 77 13  Ettevalmistav meede — 
Digikeskuste võrgustik  1.1 p.m.  1 125 000  1 500 000  750 000  
09 04 77 14  Ettevalmistav meede — 
Euroopa tööstuse digitehno- 
loogiale üleminek  1.1 p.m.  1 350 000  1 500 000  750 000  
09 04 77 15  Katseprojekt — Veebi juur- 
depääsetavuse nõuete 
vaikimisi kohaldamine veebi 
loomevahendite ja -plat- 
vormide puhul (vaikimisi 
juurdepääs veebile)  1.1 p.m.  240 000  600 000  300 000  28.2.2018  ET L 57/891 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 04 77 16  Katseprojekt — Haavatavaid 
inimesi infoühiskonnas 
käsitlev Euroopa platvorm: 
parimate tavade ja sotsiaal- 
majandusliku mõju kaardis- 
tamine haavatavate kogu- 
kondade mõjuvõimu 
suurendamiseks info- ja 
kommunikatsioonitehno- 
loogia (IKT) abil  1.2 p.m.  300 000  750 000  375 000  
09 04 77 17  Katseprojekt — Start This 
Up! Idufirmadel põhinev 
ökosüsteem (ühendab 
ülikoole, ettevõtjaid ja 
idufirmade keskust Lääne- 
Pomorze vojevoodkonnas), 
mis kasutab ära piir- 
kondlikku potentsiaali 
väljaspool Poola keskseid 
linnu  1.2 p.m.  500 000  750 000  375 000  
09 04 77 18  Ettevalmistav meede — 
Euroopa digitaalakadeemia 
loomine  1.1 1 700 000  850 000  
09 04 77 19  Katseprojekt — Euroopa 
idufirmade ja kasvufirmade 
ökosüsteemi joonis  1.1 1 000 000  500 000  
09 04 77 20  Katseprojekt — Kunst ning 
digiteerimine: loovuse 
vallandamine Euroopa 
tööstuse, piirkondade ja 
ühiskonna heaks  1.1 1 000 000  500 000  
09 04 77 21  Katseprojekt — Hajusand- 
mebaasi tehnoloogiate 
Euroopa ökosüsteem 
sotsiaal- ja avaliku hüve 
saavutamiseks  1.1 1 000 000  500 000  
Artikkel 09 04 77 — 
Vahesumma  8 000 000  13 403 314  9 700 000  8 886 315  5 200 000,—  2 420 279,90  18,06  
Peatükk 09 04 — 
Kogusumma  1 692 453 344  1 862 216 438  1 531 035 505  1 706 439 644  1 380 073 258,09  2 072 970 579,25  111,32  
Märkused  
Kõnealused märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse 2014.–2020. aasta teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ jaoks 
ning varasemate teadusuuringute programmide (seitsmes raamprogramm ja sellele eelnenud raamprogrammid) ja info- 
ja kommunikatsioonitehnoloogia programmide (IKT poliitika toetamise programm (2007–2013) ja 2007. aastale 
eelnenud programmid) lõpuleviimiseks.  
Programmile „Horisont 2020“ kuulub keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ ja muude 
juhtalgatuste, eelkõige algatuste „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa 
digitaalne tegevuskava“ rakendamises, samuti Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Programm „Horisont 
2020“ aitab ehitada liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, võimaldades kaasata piisavalt vahendeid 
teadus-, arendus- ja uuendustegevuse täiendavaks rahastamiseks.  L 57/892  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et 
aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel 
tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset 
vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja 
kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu liidus, ja tagada selle optimaalne kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevuse ja innovatsiooni sisusse. Eriti 
võetakse arvesse vajadust pingutada rohkem, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste 
tegemisel, teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse kantakse ka komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetasemeliste 
teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate selliste hindamiste rahastamine, mille 
eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning 
meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogram- 
midega ette nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) 
osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Käesoleva peatüki haldusassigneeringud kantakse artiklisse 09 01 05.  
09 04 01 Tipptasemel teadus  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ peamine eesmärk on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada 
pidev maailmatasemel teadusuuringute jätkumine liidu pikaajalise konkurentsivõime kindlustamiseks. Sellega toetatakse 
parimaid ideid, arendatakse talente liidus, võimaldatakse teadlastele juurdepääs prioriteetsele teadustaristule ning 
muudetakse liit maailma parimate teadlaste silmis atraktiivseks. Rahastatav teadustegevus määratakse kindlaks 
vastavalt teadusringkondade vajadustele ja võimalustele, seadmata varem temaatilisi prioriteete. Teadusuuringute 
tegevuskava koostatakse tihedas koostöös teadusringkondadega ning uurimistegevust rahastatakse taseme alusel.  
09 04 01 01 Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
426 837 832  378 998 000  322 099 260  216 700 000  221 291 383,—  295 276 610,29  28.2.2018  ET L 57/893 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 01  (jätkub)  
09 04 01 01  (jätkub)  
Märkused  
Erieesmärk on soodustada pöördeliselt uue tehnoloogia tekkimist teaduslikel alustel põhinevate uute ja väga riskantsete 
ideede uurimise teel. Paindliku toetuse andmisega sihipärasele valdkondadevahelisele koostööle erineva mahuga 
teadusuuringutes ning uuenduslike uurimistavade kasutuselevõtuga püütakse leida ja kasutada võimalusi, mis annavad 
kodanikele, majandusele ja ühiskonnale pikaajalist kasu.  
Erieesmärk „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ on suunatud igasugusele teaduspõhisele innovatsioonile: alates 
õrnade kujunemisjärgus ideede varasest väikesemahulisest uurimisest alt-üles-põhimõttel kuni uute teadlaste ja inno- 
vaatikakogukondade loomiseni kujunemisjärgus pöördelistes uurimisvaldkondades ning suurte ühiste teadusuuringute 
algatamiseni kaugelevaatavate sihtide saavutamiseks koostatud tegevuskava alusel.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastusalgatusi. Punkti kantakse ka kulud, mis 
on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, komisjoni 
korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud 
kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide 
jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende 
tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 1 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 01 02 Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
119 448 719  136 127 000  108 536 406  100 482 000  100 561 638,—  102 019 054,22  L 57/894  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 01  (jätkub)  
09 04 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Erieesmärk on anda Euroopale tipptasemel teadustaristu, mida saavad kasutada kõik Euroopa ja muu maailma teadlased, 
ning kasutada täiel määral ära selle potentsiaal teaduse ja innovatsiooni edendamiseks.  
Tegevusega keskendutakse e-taristu väljaarendamisele, kasutuselevõtule ja tööshoidmisele. Lisaks nähakse ette meetmed 
innovatsiooniks, teadustaristu inimressursside suurendamiseks, poliitika kujundamiseks ja rahvusvaheliseks koostööks.  
On tarvis ühtset ja teenustepõhist lähenemisviisi, et saavutada e-taristu, mis vastaks Euroopa teaduse, tööstuse ja 
ühiskonna vajadustele, st et töötataks välja ja võetaks kasutusele laiadele teadusringkondadele sobivad ühtsed e-taristu 
teenused. On vaja maksimeerida riikliku tasandi e-taristu väljatöötamise kooskõlastatus ja koostoime ning laiendada e- 
taristud väljapoole teadust, et need hõlmaks ka tööstust ja ühiskonda.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastusalgatusi. Punkti kantakse ka kulud, mis 
on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, komisjoni 
korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud 
kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide 
jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende 
tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
1 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/895 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 02 Juhtpositsioon tööstuses  
Märkused  
Tegemist on programmi „Horisont 2020“ prioriteediga, mille eesmärk on suurendada liidu atraktiivsust teadusuur- 
ingutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute jaoks, stimuleerides meetmeid, mille tegevuskava määravad kindlaks 
ettevõtjad, ning kiirendada uue tehnoloogia arendamist, et toetada ettevõtjaid ja majanduskasvu tulevikus. Prioriteedi 
raames tehakse suuri investeeringuid olulisimatesse tööstustehnoloogiatesse, suurendatakse liidu ettevõtetele piisava 
rahastuse pakkumisega nende kasvuvõimalusi ning aidatakse uuenduslikel VKEdel saada maailma tippettevõteteks.  
09 04 02 01 Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
725 189 515  793 276 000  731 622 819  787 942 692  699 331 546,59  854 076 539,67  
Märkused  
Endine punkt 09 04 02 01 (osaliselt)  
Erieesmärk on säilitada ja saavutada üleilmne juhtpositsioon progressi võimaldavate tehnoloogiate valdkonnas, mis 
toetavad konkurentsivõimet kõigis olemasolevates ja tulevastes tööstusharudes ja valdkondades. Kooskõlas Euroopa 
digitaalse ühtse turuga on IKT valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni erieesmärk pakkuda Euroopale IKT arengust 
tulenevaid võimalusi, mille ärakasutamine toob kasu nii kodanikele, ettevõtetele kui ka teadlastele.  
IKT on innovatsiooni ja konkurentsivõime alus paljudel erinevatel eraõiguslikel ja avalik-õiguslikel turgudel ja erinevates 
sektorites ning võimaldab teaduslikku progressi kõikides valdkondades. Järgmise kümne aasta jooksul on digitaaltehno- 
loogia ning IKT-komponentide, -taristu ja -teenuste muundav mõju kõikides eluvaldkondades üha enam nähtav.  
Meetmetega tugevdatakse liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne juhtpositsioon info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia abil, ning tagatakse, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa kodanikele, 
äriühingutele, tööstusele ja valitsusasutustele. Erieesmärgi „Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
valdkonnas“ meetmed põhinevad peamiselt teadus- ja innovatsioonikavadel, mille on koostanud tööstusharud ja 
ettevõtjad koostöös teadusringkondadega ja milles keskendutakse erasektori investeeringute stimuleerimisele.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastusalgatusi. Punkti kantakse ka kulud, mis 
on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, komisjoni 
korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud 
kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide 
jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende 
tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  L 57/896  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 02  (jätkub)  
09 04 02 01  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
2 punkti a alapunkt i.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 03 Ühiskonna probleemid  
Märkused  
Tegemist on programmi „Horisont 2020“ prioriteediga, mille eesmärk on lahendada strateegias „Euroopa 2020“ esitatud 
olulisi ühiskondlikke probleeme. Meetmeid rakendatakse probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri 
valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Meetmed hõlmavad kõikvõimalikku tegevust 
teadusuuringutest turuleviimiseni, keskendudes uuendusena innovatsiooniga seotud tegevusele, nagu katsetamine, 
tutvustamine ja proovisüsteemid, riigihangete toetamine, disain, lõppkasutaja vajadustest lähtuv innovatsioon, sotsiaalne 
innovatsioon ning innovatiivsete lahenduste turuleviimine. Meetmetega toetatakse otseselt konkreetse valdkonna polii- 
tilist pädevust liidu tasandil.  
09 04 03 01 Elukestva tervise ja heaolu parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
141 434 051  144 191 000  100 213 001  99 345 061  102 370 410,80  105 468 392,31  
Märkused  
Endine punkt 09 04 03 01 (osaliselt)  
E-tervise tegevuskava (2012–2020) siht on arendada ja kasutada e-tervist, et lahendada mitu 21. sajandi esimese poole 
kõige pakilisemat tervishoiu- ja tervishoiusüsteemi probleemi, nimelt: 
— hoida paremini vaos kroonilisi haigusi ja hulgihaigestumust ning täiustada tõhusaid haiguste ärahoidmise ja tervise 
edendamise meetodeid; 
— muuta tervishoiusüsteemid jätkusuutlikumaks ja tõhusamaks, vallandades innovatsioonipotentsiaali, parandades 
patsiendi-/isikukeskseid tervishoiuteenuseid, suurendades kodanike mõjuvõimu ning kannustades organisatsioonilisi 
muudatusi; 
— edendada piiriülest tervishoidu, terviseohutust, solidaarsust, universaalsust ja võrdsust; 
— parandada e-tervise toodete ja teenuste arendamise õiguslikke ja turutingimusi.  28.2.2018  ET L 57/897 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 03  (jätkub)  
09 04 03 01  (jätkub)  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad tooted ja teenused on osutunud kasulikuks abivahendiks selliste 
suurte väljakutsete lahendamisel nagu isiklik tervisetehnoloogia, kaugtervishoid ja kaughoolekande lahendused, pikema 
aktiivse ja iseseisva elu toetamine ja hooldamine kodus. Samuti kujutab see endast uut suurt kasvuvõimalust, kuna info- 
ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste jaoks kerkivad esile uued suured tervise, demograa- 
filiste muutuste ja heaoluga seotud turud.  
Meetmed hõlmavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamist ja kasutamist tervise, heaolu ja väärika 
vananemise algatuste puhul. Seejuures tuginetakse uutele alustehnoloogiatele, mis moodustavad osa info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogiast ettepaneku „Juhtpositsiooni saavutamiseks progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia 
valdkonnas“ raames, nagu mikro-/nanosüsteemid, manussüsteemid, robootika, „Tuleviku internet“ ja pilvetehnoloogia. 
Samuti toetutakse turvalisust ja eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate täiendavale arendamisele.  
Toetatakse ka intelligentset elukeskkonda käsitleva teadus- ja arendustegevuse programmi, et selle kaudu oleks võimalik 
aidata kaasa info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste kättesaadavusele turul ja nende 
kasutamisele, täiendavalt toetatakse ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia innovatsiooni- ja katseprojekte, et järgida 
täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevat Euroopa innovatsioonipartnerlust ja tegevuskava „E-tervis 2020“.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastamise algatusi. Punkti kantakse ka kulud, 
mis on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, 
komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega 
seotud kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide 
jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende 
tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 03 02 Kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa ühiskonna edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
41 482 827  46 634 000  44 285 476  37 428 482  33 922 521,69  50 149 512,39  L 57/898  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 03  (jätkub)  
09 04 03 02  (jätkub)  
Märkused  
Endine punkt 09 04 03 02 (osaliselt)  
Erieesmärk on edendada seoses enneolematute muutuste ja üleilmse vastastikuse sõltuvuse suurenemisega kaasavat, 
innovatiivset ja analüüsivat Euroopa ühiskonda.  
Meetmed hõlmavad nelja peamist valdkonda: info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinev avaliku sektori innov- 
atsioon, Euroopa intellektuaalse aluse mõistmine ja säilitamine, õppimine ning kaasamine.  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva avaliku sektori innovatsiooni all mõistetakse info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia kasutamist uute protsesside, toodete, teenuste ja abimeetodite loomisel ja rakendamisel, mille 
tulemusel kasvab märkimisväärselt avalike teenuste kulutõhusus ning paraneb tulemuslikkus ja kvaliteet. Avalik haldus 
peaks tulevikus juba olemuslikult olema digitaalne ja piiriülene. Meetmed hõlmavad tõhusate, avatud ja kodaniku- 
kesksete avalike teenuste edendamist, mis kaasavad avalikku sektorit innovatsioonis ja muutustes osalejana, ning 
piiriüleseid innovatsioonimeetmeid või avalike teenuste tõrgeteta osutamist.  
Teise valdkonna peamine eesmärk on aidata mõista Euroopa intellektuaalset alust, Euroopa ajalugu ja arvukaid Euroopa- 
siseseid ja -väliseid mõjusid, mis on tänapäeval meie elu inspiratsiooniallikaks. Lisaks on eesmärgiks edendada 
juurdepääsu kultuuripärandile ja kultuuripärandi kasutamist.  
Kolmanda valdkonna eesmärk on toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdast kasutuselevõttu Euroopa 
koolides ja koolitusasutustes.  
Neljanda valdkonna raames püütakse eakaid (üle 65-aastaseid), töötuid ja madala haridustasemega isikuid, sisser- 
ändajaid, hooldust vajavaid isikuid, kaugetes või vaesemates piirkondades elavaid isikuid, puudega isikuid ning 
kodutuid täielikult ühiskonda kaasata. Meetmetes keskendutakse neile isikutele vajaliku digitaaloskuse andmisele ja 
juurdepääsu võimaldamisele digitaalsele tehnoloogiale. Samuti toetatakse meetmeid, millega soodustatakse kaasavusele 
ja vastutusele rohkem tähelepanu pööravaid IKT-alaseid uuendusi.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastamise algatusi. Punkti kantakse ka 
projektide läbivaatamisel osalevate sõltumatute ekspertidega seotud kulud, komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi 
pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kulutused uuringutele, 
analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide jälgimise ja hindamisega seotud 
kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa 
arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Käesoleva assigneeringuga rahastatakse osaliselt ka liidu toetust valitsustevahelisele raamistikule üleeuroopalise teadus- 
ja tehnoloogiaalase koostöö valdkonnas (COST).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  28.2.2018  ET L 57/899 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 03  (jätkub)  
09 04 03 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt f.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 03 03 Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
50 098 276  49 783 000  45 163 543  39 612 493  43 175 002,25  48 113 816,96  
Märkused  
Endine punkt 09 04 03 03 (osaliselt)  
Erieesmärk on edendada turvalist ühiskonda, toetades liidu ja selle kodanike vabaduse ja julgeoleku kaitsmist.  
Integreeritud meetmestiku kaudu töötatakse välja lahendusi meie ühiskonna ja majanduse kaitsmiseks neid toetavate 
info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate juhuslike ja inimtegevusest põhjustatud toimimishäirete eest; pakutakse välja 
lahendusi seoses läbivalt turvaliste IKT-süsteemide, -teenuste ja -rakendustega; tagatakse eraelu puutumatusega seotud 
inimõigus digitaalses ühiskonnas; pakutakse tööstusele stiimuleid turvalise info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
tootmiseks; stimuleeritakse turvalise info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuselevõtmist.  
Eesmärk on tagada ühtsel digitaalsel turul küberjulgeolek, usaldus ja privaatsus, püüdes samal ajal parandada liidu 
julgeoleku-, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia- ning teenustetööstuse konkurentsivõimet. Veel üks eesmärk on 
suurendada kasutajate usaldust osaluse vastu digitaalühiskonnas ning saada üle kodanike kahtlustest seoses nende 
isikuandmete avalikustamisega internetis turvalisusprobleemide tõttu (näiteks interneti kasutamisel pangateenuste või 
kaupade ostmiseks).  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastamise algatusi. Punkti kantakse ka 
projektide läbivaatamisel osalevate sõltumatute ekspertidega seotud kulud, komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi 
pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kulutused uuringutele, 
analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide jälgimise ja hindamisega seotud 
kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa 
arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  L 57/900  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 03  (jätkub)  
09 04 03 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt g.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 07 Ühisettevõtted  
09 04 07 31 Ühisettevõte ECSEL — Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel — 
Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 962 124  1 962 124  1 377 397  1 377 397  1 046 952,—  1 046 952,—  
Märkused  
Ühisettevõte ECSEL aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige prioriteedi „Juhtpositsioon 
tööstuses“ alajaotuse „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia“ elluviimisele. Ühisettevõtte eesmärk on hoida Euroopat 
elektrooniliste komponentide ja süsteemide alal esirinnas ja kiiremini vähendada tootmiseni kuluvat aega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Nõukogu määrus (EL) nr 561/2014, 6. mai 2014, ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).  28.2.2018  ET L 57/901 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 07  (jätkub)  
09 04 07 31  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 07 32 Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
178 000 000  176 910 000  168 037 603  128 734 204  157 307 439,—  139 000 000,—  
Märkused  
Ühisettevõte ECSEL aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige prioriteedi „Juhtpositsioon 
tööstuses“ alajaotuse „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia“ elluviimisele. Ühisettevõtte eesmärk on hoida Euroopat 
elektrooniliste komponentide ja süsteemide alal esirinnas ja kiiremini vähendada tootmiseni kuluvat aega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Nõukogu määrus (EL) nr 561/2014, 6. mai 2014, ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/902  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses  
09 04 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  12 118 244,92  12 064 489,37  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 2014.–2020. aastaks selliste kulude katmiseks, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloo- 
giaarenduse valdkonna projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt 
saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kirjendatud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
09 04 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 672 122,69  17 796 800,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna 
projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, 
mille alusel avatakse täiendavaid assigneeringuid enne 2014. aastat.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kirjendatud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
09 04 51 Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  114 632 000  p.m.  269 111 000  975 276,79  413 056 721,53  28.2.2018  ET L 57/903 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seitsmenda raamprogrammiga (2007–2013) seotud varasemate kohustuste katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008, 20. detsember 2007, millega luuakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, 
lk 21).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloo- 
giaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52).  
09 04 52 Enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  26 626,72  26 626,72  L 57/904  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 52  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 2007. aasta eelsete teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimisega seotud varasemate 
kohustuste katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust 
nr 1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raampro- 
grammi kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/905 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 52  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2002/834/EÜ, 30. september 2002, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 
eriprogrammi „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine“ (2002–2006) vastuvõtmise kohta 
(EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/835/EÜ, 30. september 2002, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi struktureerimine“ (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, 
lk 44).  
09 04 53 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi lõpuleviimine — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogramm  
09 04 53 01 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi lõpuleviimine — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogramm (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  6 300 000  p.m.  16 820 000  74 093,64  32 445 940,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustuste katmiseks, mis on seotud algatusega „Konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogramm – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogramm“.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
09 04 53 02 Enne 2007. aastat alustatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  8 843,10  L 57/906  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 53  (jätkub)  
09 04 53 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustuste katmiseks, mis on seotud programmiga „eContent Plus“ 
(võrgud telekommunikatsioonisektoris) ja mitmeaastase programmiga „MODINIS“.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2236/95, 18. september 1995, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2717/95/EÜ, 9. november 1995, EURO-ISDNi (integraalteenuste digitaalvõrk) 
kui üleeuroopalise võrgu arendamise suuniste kohta (EÜT L 282, 24.11.1995, lk 16).  
Nõukogu otsus 96/339/EÜ, 20. mai 1996, millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm Euroopa 
multimeediamaterjalidega tegeleva sektori arengu stimuleerimiseks ja multimeediamaterjalide kasutamise edendamiseks 
tekkivas infoühiskonnas (INFO 2000) (EÜT L 129, 30.5.1996, lk 24).  
Nõukogu otsus 96/664/EÜ, 21. november 1996, mitmeaastase programmi vastuvõtmise kohta, millega edendatakse 
ühenduse infoühiskonna keelelist mitmekesisust (EÜT L 306, 28.11.1996, lk 40).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1336/97/EÜ, 17. juuni 1997, üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke 
käsitlevate suuniste kohta (EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12).  
Nõukogu otsus 98/253/EÜ, 30. märts 1998, millega võetakse vastu Euroopas infoühiskonna loomise soodustamist 
käsitlev ühenduse mitmeaastane programm (Infoühiskond) (EÜT L 107, 7.4.1998, lk 10).  
Nõukogu otsus 2001/48/EÜ, 22. detsember 2000, millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm, et 
stimuleerida Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ülemaailmsetes võrkudes ja edendada 
infoühiskonna keelelist mitmekesisust (EÜT L 14, 18.1.2001, lk 32).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2256/2003/EÜ, 17. november 2003, millega võetakse vastu mitmeaastane 
programm (2003–2005), mis käsitleb e-Euroopa 2005 tegevuskava järelevalvet, heade tavade levitamist ning võrgu- ja 
infoturvet (MODINIS) (ELT L 336, 23.12.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 456/2005/EÜ, 9. märts 2005, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane 
tegevuskava digitaalse infosisu juurdepääsetavuse, kasulikkuse ja kasutatavuse suurendamiseks Euroopas (ELT L 79, 
24.3.2005, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/907 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
09 04 77 01 Katseprojekt — Avatud teadmustehnoloogiad: teadmiste kaardistamine ja kinnitus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  888 314  p.m.  1 166 315  0,—  1 494 043,92  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 02 Katseprojekt — Ühendatud tervise nimel: heaolu- ja tervishoiulahendused avatud juurdepääsuga FTTH-võrkudes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  336 243,98  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/908  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 03 Katseprojekt — REIsearch (Research Excellence Innovation Framework) — Euroopa teadusruumi konkurentsivõime 
suurendamine teadlaste, kodanike, tööstuse ja poliitikute vahelise suhtluse parandamise kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  402 492,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa digitaalarengu tegevuskava kohtub Silicon Valleyga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  50 000  p.m.  100 000  150 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/909 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 05 Ettevalmistav meede — Avatud teadmustehnoloogiad: teadmiste kaardistamine ja kinnitus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  1 250 000  1 000 000  750 000  1 500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Kõrgharidus ja teadusuuringud arenevad kiiresti. Uute teadmustehnoloogiate loomine nõuab õpetajate, õppijate ja 
teadlaste, kuid ka kõigi muude uute turunõudmistega kohaneda vajavate inimeste koolitamist. Paljud püüdlused – 
näiteks kodanike teadusalgatused, teaduslikud avastusmängud ja massidele mõeldud veebipõhised kursused – näitavad, 
et haridus ja teadus – nii nagu paljud teised valdkonnad – arenevad kiiresti. Et sellise uue õppesüsteemi kogu potentsiaali 
tööturu huvides täielikult ära kasutada, on vaja ka meetodeid, millega õpitu kvaliteeti hinnata. See tähendab, et tuleb 
luua mehhanism, mis võimaldaks üksikisikutel hinnata oma pädevusi (ehk luua individuaalne teadmuskaart), tööturul 
nõutavaid oskusi ja õpiteed, mis neid kahte võiks ühendada, ning seega pakkuda igale inimesele õiget sisu. Ainult sel 
viisil on võimalik tagada, et igale sihtrühmale tehakse kättesaadavaks just talle vajalik sisu. Õpitee jälgimiseks tuleks 
tagada omandatud teadmiste kinnitus kas veebitunnistuste või omistatavate märkide kaudu.  
Seda tüüpi sotsiaalsest ja tehnoloogilisest innovatsioonist oleks kasu kõigile kodanikele, olenemata nende rahalistest 
võimalustest, kõneldavatest keeltest, vanusest, tervisest või kultuuritaustast. Seega aitaks selline projekt vähendada 
teadmiste taseme erinevust ja töötust, aidates eelkõige praegu töötuid noori, et suurendada nende õppimisvõimalusi ja 
leida uusi karjäärivõimalusi.  
Käesoleva katseprojekti üldeesmärk on esitleda kogu Euroopat hõlmavat info- ja kommunikatsioonitehnoloogial 
põhinevat süsteemi, millega lühendatakse Euroopa kodanike koolitusele ja ümberõppele kuluvat aega veebipõhiste 
kursuste ja avatud õppematerjalide kasutamise maksimeerimise kaudu. Ettevalmistava meetmega töötatakse välja ja 
võetakse kasutusele internetipõhiseid teenuseid integreeriv tehnoloogiaplatvorm, mis hõlmab muu hulgas järgmisi 
mooduleid: 
1) oskuste/pädevuste kindlakstegemine; 
2) kohandatud õpiteed (haridusteenuste, sh spetsiaalsete avatud õppematerjalide kaudu); 
3) mehhanismid omandatud teadmiste kinnitamiseks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/910  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 06 Katseprojekt — Digitaaloskused: uued erialad, uued õppemeetodid, uued töökohad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  320 000  p.m.  320 000  400 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 07 Katseprojekt — Uute tehnoloogiate ja digitaalsete vahendite kasutamise väljaarendamine hariduses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  160 000  p.m.  200 000  400 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/911 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 08 Ettevalmistav meede — REIsearch (Research Excellence Innovation Framework) – Euroopa teadusruumi konkurent- 
sivõime suurendamine teadlaste, kodanike, tööstuse ja poliitikute vahelise suhtluse parandamise kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 000 000  1 700 000  1 000 000  1 000 000  750 000,—  187 500,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Meetmega püütakse kiirendada Euroopa intellektuaalkapitali täielikku kasutamist uute meediavahendite abil kodanike, 
ettevõtjate ja teadlaste huvides. Edukale katseprojektile tugineva ettevalmistava meetmega laiendatakse platvormi 
tegevust.  
Ettevalmistav meede hõlmab sotsiaalvõrgustike kontseptsioonil e-taristu platvormi laiendamist, et hõlbustada teadlaste, 
poliitikute ja kodanike otsest suhtlust Euroopa teadusruumis meedia osalusel.  
Inspireerituna strateegias „Euroopa 2020“ välja toodud ühiskondlikest probleemidest toetatakse REIsearchiga virtuaalk- 
lastrite loomist kesksete teemade ümber ja luuakse otsene tee teadlaste ja ühiskonna vahelise avatud dialoogi pida- 
miseks.  
Meetmega edendatakse teadlaste, kodanike ja poliitikute vahelist aktiivset suhtlust Euroopa meedia ja sotsiaalvõrgustike 
kaasamise abil, et toetada kodanike osalemist teadusalaste eesmärkide seadmisel, käimasolevates teadusuuringutes ning 
aruteludes uuringute tulemuste ja mõju kohta ühiskonnale, poliitikale ja edaspidisele teadustegevusele. Sellega toetatakse 
tõenditel põhinevat poliitikakujundamist kõigi liidu meetmete osas kooskõlas kvaliteetsema õigusloome püüdlustega. 
REIsearch toetab teaduspõhist poliitikakujundamist, võimaldades kõigil tutvuda teadusalase teabega ja sisaldades 
teadmiste kriitilist massi, et äratada usaldust kõigis platvormi kasutajates. See on neutraalne platvorm, mis ei ole 
kallutatud ei riikliku päritolu ega erialase tausta järgi. Arutelud on seotud nende aluseks olevate teaduslike tõenditega.  
14 kuud kestnud edukale katseprojektile tuginedes laieneb REIsearch ettevalmistavaks meetmeks saades ja katab 
täismahus sotsiaalprobleeme, mis võimaldab selle kasutajatel tegelda enda valitud küsimustega ja ise otsustada klastrite 
ning arutelusuundade üle. Lisaks platvormile endale integreerib REIsearch terve rea vahendeid, nt suurandmete/ 
sotsiaalmeedia andmehankimine, uued tehisintellekti ja semantilise veebi rakendused, et saada teavet teadusliku 
konsensuse ja arutelude suundade ja voogude kohta.  
Ettevalmistava meetme eesmärgid: 
— laiendada ja tugevdada 2015. aastal beetaversioonina kasutusele võetud usaldusväärset kasumit mittetaotlevat e- 
taristut (mis sarnaneb sotsiaalvõrgustikega), et edendada aktiivsemat suhtlust ja arutelusid erialade ja sektorite vahel 
ning piiriüleselt; 
— analüüsida ja hinnata beetaversiooni kasutuselevõtmise tulemusi ja töötada välja otsingualgoritmid ja suundumuste 
kaardistamise suutlikkuse aluseks olevad andmekaevandamismehhanismid;  L 57/912  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 08  (jätkub)  
— edendada veelgi koostalitlusvõimet olemasolevate teadusuuringute andmebaaside ja platvormidega, kasutades selleks 
ühte juurdepääsupunkti kõigi riikide ja erialade teadusuuringute tulemustele (koostalitlusvõime), millega on 
ühendatud olemasolevad Euroopa algatused; 
— suurendada virtuaalklastrite arvu, et hõlmata kõik „ühiskondlikud probleemid“, mis tooks kokku teadlased, tööstuse, 
kodanikud ja poliitikud, et edendada koostööd nende põhiteemade osas; 
— luua nende virtuaalklastrite ja kodanike vahel otsene dialoog Euroopa juhtiva meediaga loodava ühenduse kaudu.  
Ettevalmistava meetmega püütakse reageerida mõnele digitaalarengu tegevuskavas ja programmis „Horisont 2020“ 
nimetatud vajadusele ja probleemile. Sellega toetatakse ka Euroopa teadusruumi aluseks olevaid taristuid, mis on väga 
olulised mootorid Euroopa innovatsioonipotentsiaali avamiseks, mis viib töökohtade loomise ja majanduskasvuni.  
Meetmega käsitletavad aktuaalsed küsimused: IKT hiljutine areng on näidanud, kuidas sotsiaalvõrgustike ja e-taristute 
mõjuvõim võib aidata ära kasutada võrgustike potentsiaali.  
Teadusuuringute e-taristute praeguse veebikeskkonnaga seotud probleemid on järgmised: 
— suurus: enamik olemasolevatest võrgustikest on liiga väikesed, et hõlmata muud peale oma konkreetse valdkonna ja 
teadlaste rühma (komisjoni statistika järgi on keskmine teadlaste veebivõrgustiku suurus umbes 100 kasutajat). Vaja 
on suurt koostalitlusvõimelist võrgustikku, mis võimaldaks teadlastel ja muudel sidusrühmadel leida tuttava vahendi 
abil vajalikku teavet eri sektoritest ja valdkondadest; 
— ulatus: tavaliselt ühendavad võrgustikud sama valdkonna ja sektori kasutajaid. Euroopa innovatsioonisuutlikkuse 
vallapäästmiseks on vaja teha erialadevaheliste (sektori- ja valdkondadevaheliste) ühenduste loomine lihtsamaks; 
— usaldusväärsus: üks peamisi põhjuseid, miks suured teadusuuringute võrgustikud ei ole olnud edukad, on see, et 
praegused suhted rajanevad ikka veel isiklikel suhetel ja veebiidentiteete ei usaldata. Erialadevaheliste ühenduste 
tõeliseks edendamiseks on vaja süsteemi, milles isiku tuvastamine loob turvalise keskkonna kõigile kasutajatele; 
— usaldus: see on igasuguse võrgustiku kõige tähtsam aspekt. Turu-uuringud viitavad sellele, et koostöös sidus- 
rühmadega tuleks töötada välja Euroopa sotsiaalvõrgustikud/taristud, need peaksid olema kasumit mittetaotlevad ja 
neil peaks olema koos teadlastega välja töötatud selge intellektuaalomandi poliitika.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 09 Ettevalmistav meede — Nutikad tehased Ida-Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 300 000  p.m.  1 500 000  2 000 000,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/913 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 09  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega püütakse tagada ühtne, koordineeritud ja jätkusuutlik lähenemisviis, kindlustada, arendada ja 
süvendada kõigi Ida-Euroopa asjaomaste sidusrühmade (ettevõtlus, teadusringkonnad, teadusorganisatsioonid ja kodani- 
kuühiskond) kaasatust ning teavitada, valmistada ette ja aidata Euroopa selle osa piirkondlikel üksustel arendada 
projekte komisjoni nutikate tehaste kava alusel. Meede hõlmab neid deindustrialiseerimisest tõsiselt mõjutatud Ida- 
Euroopa piirkondi, kuhu ei ole veel nutikaid tehaseid kavandatud ega käiku lastud, ning neid piirkondi, kus on vaja 
tööstuslikku võimekust parandada.  
Ettevalmistava meetmega püütakse ka määrata kindlaks, hinnata ja toetada tööstusliku potentsiaali kasutamist valitud 
piirkonnas ning uurida sealset innovatsioonipotentsiaali ja selle laiendamise võimalusi. See on selgelt mõeldud 
tööstuslike konkurentsieeliste ja spetsialiseerumispotentsiaali tuvastamiseks piirkondlikul tasandil, mis põhineb ettevõt- 
likkuse avastamise protsessil, rajades juhtimisstruktuuri ja raamistiku jätkuvaks koostööks ettevõtjate ja teadlaste vahel 
ning toetamaks asjakohaste poliitikadokumentide ettevalmistamist.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 10 Katseprojekt — Parimate tavade raamistik võitluseks laste seksuaalse kuritarvitamise vastu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Küberkuritegevus on kasvav tööstusharu. Tänapäeva omavahel äärmiselt ühendatud maailmas liigub laste seksuaalset 
kuritarvitamist kujutav materjal kahjuks üle riigipiiride seninägematus ulatuses. See on tõenäoliselt üks küberkuri- 
tegevuse kõige jäledamaid vorme. Viimastel aastatel on selle kohutava kuriteoliigiga seotud probleemid laienenud, kuna 
tehnoloogia on edasi arenenud ning kuritegude toimepanijad ning laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali 
levitajad ja tootjad on muutunud raskemini tabatavateks. Lisaks leiavad INHOPE võrgustiku vihjeliini sisuanalüütikud iga 
päev järjest rohkem graafilist ja vägivaldset sisu, mille ohvrid on järjest nooremad, sealhulgas veel mitterääkivad lapsed, 
kuna nõudlus uue materjali järele kasvab.  L 57/914  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 10  (jätkub)  
INHOPE liikmete vihjeliinid pakuvad väärtuslikku avalikku teenust, et digitaalsed kodanikud saaksid võtta meetmeid, 
andes anonüümselt teada kahtlustatavast laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavast materjalist, kui nad võrgus sellega 
kokku puutuvad. Kuna selleks ette nähtud politseiüksused on kogu maailmas ülekoormatud, on riiklikud vihjeliinid 
politsei jaoks olulised partnerid tagamaks, et nad saavad vaid pilte, mis on kindlalt tunnistatud laste seksuaalset 
kuritarvitamist kujutavaks materjaliks (vastavalt vastuvõtva riigi õigusaktidele). INHOPE vihjeliinid on osutunud 
kasulikuks teatamise ja kõrvaldamise protsessis kõigis liikmesriikides ja väljaspool neid ning alates 1999. aastast on 
INHOPE võrgustiku liikmete arv igal aastal suurenenud, samal ajal kui lisaks aitavad need kaasa ohvrite tuvastamisele.  
Kuna igal lapsel on õigus ilma vägivalla ja kuritarvitusteta lapsepõlvele ning olla kaitstud kahju eest, tehakse katse- 
projekti käigus kvalitatiivseid uuringuid, et teha kindlaks laste seksuaalse kuritarvitamise vastu võitlevate vihjeliinide 
probleemid liikmesriikides. Need uuringud aitavad luua parimate tavade raamistiku, mis võib toetada vihjeliinide 
arendamist ja parendamist kogu liidus. See, mis võib ühes liikmesriigis toimida, ei pruugi toimida teises liikmesriigis 
ning seetõttu on vaja uuringuid, et aidata saada üle riikide ees seisvatest probleemidest ning teha kindlaks, kuidas 
töötada eri sidusrühmadega, nagu õiguskaitseasutused, ministeeriumid ja tööstus. Kvalitatiivsete uuringute abil tehakse 
kindlaks laste seksuaalse kuritarvitamise vastu võitlevate vihjeliinide kõige olulisemad probleemid liikmesriikides. 
Uuringuid tehakse intervjuude, juhtuuringute, küsitluste jne kujul eesmärgiga teha kindlaks vihjeliinide ees seisvad 
probleemid ja takistused.  
Võttes arvesse tema ainulaadset positsiooni ja eksperditeadmisi selles valdkonnas, võiks selle raamistiku välja arendada 
INHOPE – ülemaailmne interneti vihjeliinide võrgustik, mis hõlmab kõiki liikmesriike.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 11 Katseprojekt — Algoritmidealase teadlikkuse suurendamise algatus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
300 000  570 000  600 000  300 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekti eesmärk on käsitleda algoritmide potentsiaalset mõju ja vajadust nende läbipaistvuse järele, et tuua kasu 
kodanikele ja meie demokraatiatele, ning aidata kaasa digitaalse ühtse turu arengule.  
Katseprojektis võiks keskenduda allpool esitatud teemadele: 
— lõppkasutajate teadlikkuse suurendamine algoritmide rollist digitaalühiskonnas;  28.2.2018  ET L 57/915 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 11  (jätkub)  
— algoritmide potentsiaalse positiivse ja negatiivse mõju spektri hindamine ning diskrimineerivate tavadeni viivate 
tehniliste ja muude kui tehniliste aspektide peale mõtlemine. Hindamisel võiks tõsta esile tõenäolisi algoritmidest 
tulenevaid võimalusi ning uurida, kuidas algoritmid mõjutavad ja loovad võimalusi innovatsiooniks, VKEdele, eraelu 
puutumatuseks, sõnavabaduseks ja teabe vabaks liikumiseks ning kuidas oleks algoritmide läbipaistvust võimalik 
tasakaalustada, nt ärisaladuste kaitsmise abil; 
— hindamistulemuste alusel ja asjakohaste sidusrühmade kaasamisel niisuguse asjakohase ja proportsionaalse poliitilise 
reageeringu kaalumine, milles käsitletakse vajadust läbipaistvuse, usalduse ja teadlikkuse suurendamise järele, kuid 
ka institutsioonilist ja võimekusalast mõju potentsiaalse valitsusjärelevalve puhul. See võiks hõlmata algoritmide 
sporaadiliste testide tegemist ja jälgimist, et tagada algoritmide vastavus eetilistele ja konkurentsivõimelistele 
parimatele tavadele, ning tarbijate ja kodanike jaoks arusaadava baasteabe koostamist. See võimaldaks kasutajatel 
algoritmide kriteeriumide põhitüüpe paremini mõista ning teha teadlikke valikuid. 
— algoritmilise otsustamise õige juhtimise saavutamine on väljakutse poliitikakujundajatele ja kõigile osalejatele. 
Valitsused peavad paremini mõistma ja kasutama asjakohaseid vahendeid, et tulemuslikult lahendada algoritmilisest 
otsustamisest tulenevaid probleeme. Valitsused peavad tegema rohkem koostööd kogu Euroopas ning töötama välja 
paindliku lähenemisviisi, mis on mõeldud just globaalsele digitaalsele maailmale. See peaks tuginema paremale 
arusaamisele sellest, milliseid poliitilisi valikuid on võimalik teha vastusena erinevatele üles kerkivatele problee- 
midele, alates tehnilistest probleemidest kuni eetiliste ja õiguslike kaalutlusteni. Nende küsimuste keerukus peaks 
kajastuma peamistes poliitilistes eesmärkides, alates põhiõiguste kaitsmisest kuni uuendusliku keskkonna erguta- 
miseni Euroopas.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Katseprojekt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste 
üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 49 lõike 2 tähenduses.  
Euroopa Liidu toimimise leping (ELT C 83, 30.3.2010, lk 47), eriti selle artiklid 10 ja 169.  
Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT C 83, 30.3.2010, lk 389), eriti selle artiklid 8, 11 ja 38.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, 27. aprill 2016, füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete 
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete 
kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1), eriti selle artikkel 22.  
Komisjoni 25. mai 2016. aasta teatis „Veebiplatvormid ja digitaalne ühtne turg. Euroopa võimalused ja probleemid“ 
(COM(2016) 288 final).  L 57/916  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 11  (jätkub)  
Komisjoni talituste töödokument „Veebiplatvormid“, mis on lisatud teatisele veebiplatvormide ja digitaalse ühtse turu 
kohta (SWD(2016) 172 final).  
09 04 77 12 Katseprojekt — Digitaalsed edendajad VKEdes: digiteerimise toetamine, et suurendada VKEde suutlikkust tegutseda 
rahvusvaheliselt ja teha uuendusi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  900 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Dünaamiliste, kasvule suunatud VKEde ja idufirmade toetamine digitehnoloogiaga tutvumisel ja selle integreerimisel 
oma põhitegevusse on väga oluline tegur, mis aitab äriühingutel arendada äritegevust, suurendada innovatsioonisuut- 
likkust ja siseneda uutele turgudele, misläbi paraneb nende konkurentsivõime. Suurel enamikul VKEdest, eriti traditsioo- 
nilistes sektorites tegutsevatel väikeettevõtjatel, on suuri raskusi uute digitehnoloogiate – nt andmeanalüüsi, e- 
kaubanduse, robootika, mikroelektroonika ja mehhatroonika – potentsiaali ja nende eeliste mõistmisel, mida digitehno- 
loogia rakendamine annab nende tegevuses, tootmisprotsessis ja kliendisuhetes.  
Sellega seoses on katseprojekti peamine eesmärk viia kasvule orienteeritud VKEd kokku digitaalvaldkonna kvalifit- 
seeritud ekspertidega, et kõrvaldada piisava tehnoloogilise pädevuse puudumine äriühingutes ja anda äriühingutele 
asjakohased vahendid ning teha võimalikuks nende digitehnoloogiale üleminek, mis on vajalik vahend rahvusvaheliselt 
tegutsemiseks kas siseturul või kolmandates riikides.  
Üsna sageli ei ole kasvule suunatud VKEdel ja idufirmadel võimalik kasutada oma inimressursse uue tehnoloogia pideva 
arengu jälgimiseks, isegi mitte osalise tööajaga. Seetõttu võimaldab kokkuviimine digitaalse edendajaga äriühingutel 
avastada ja kohaldada sobivaid digitehnoloogiaid, uurida uusi võimalusi innovatsiooni osas ning suurendada suutlikkust 
siseneda uutele turgudele, ka liidus. Ühtlasi annab see noortele digitaalsetele edendajatele – äriinkubaatoritest või 
ülikoolidest tulevatele erioskustega ekspertidele – võimaluse kasutada oma tehnikaalaseid teadmisi toimivas VKEs.  
Projekt võimaldab noortel digitaalvaldkonna kvalifitseeritud ekspertidel (kes ei ole lihtsalt IT-juhid) töötada teises 
liikmesriigis asutatud kasvule suunatud VKEdes kuni kuus kuud vastavalt äriühingute digiteerimisvajadustele.  
Katseprojekti kesksed elemendid on järgmised: 
— toetus kokkuviimise etapis (äriühingu valik, vabad töökohad (sh EURESe portaalis olevad) ja töölevõtmine); 
— digitaalsete edendajate suunamine VKEdesse (liidu toetus, millest kaetakse digitaalsete edendajate nõustamistee- 
nused);  28.2.2018  ET L 57/917 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 12  (jätkub)  
— VKEdele ja digitaalsetele edendajatele pakutav koolitus/juhendamispakett; 
— rahvusvahelisel tasandil tegutsemine, innovatsioon, mobiilsus ja ettevõtlus.  
Katseprojektiga aidatakse VKEdel minna üle digitehnoloogiale.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 13 Ettevalmistav meede — Digikeskuste võrgustik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 125 000  1 500 000  750 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega suurendatakse digikeskuste ja kiirendite potentsiaali kogu Euroopas, pannes nad tegema 
koostööd, arendama ühiseid projekte ja ehitama üles digikogukonda, mis on võimeline suurendama Euroopa konku- 
rentsivõimet selles sektoris. Seega ühendatakse meetmega kõik Euroopa digitaalvaldkonna sidusrühmad ja digikeskused, 
et töötada välja lõimimis- ja koostöökava, mis on mõeldud ühisprojektide koostamiseks ja Euroopa digikiirendite 
loomiseks, mis saavad kasutada ära kogu Euroopas oleva potentsiaali. Meetmega võetakse sihikule kõige innova- 
tiivsemad keskused ja kiirendid, millel on suure lisaväärtuse ja kordistava mõju potentsiaal. Seetõttu hõlmab ettev- 
almistav meede keskuste ja kiirendite võrgustiku ning nende suhteliste eeliste kindlakstegemist, nende praeguse staatuse 
ning arengu- ja koostööpotentsiaali hindamist, aktiivse ja dünaamilise ekspertide ja sidusrühmade töörühma moodus- 
tamist, konkreetsetele kavadele tugineva ühise lõimimiskava koostamist ning selliste poliitiliste lahenduste väljatöö- 
tamist, mis võivad aidata tugevdada sidemeid ja koostööd Euroopa keskuste ja kiirendite vahel.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/918  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 14 Ettevalmistav meede — Euroopa tööstuse digitehnoloogiale üleminek  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 350 000  1 500 000  750 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega tagatakse ühtne, koordineeritud ja jätkusuutlik lähenemisviis, tagatakse kõigi Euroopa tööstuse 
digitehnoloogiale üleminekust huvitatud asjaomaste sidusrühmade (äriühingud, teadusasutused, uurimisasutused ja 
kodanikuühiskond) osalus ning arendatakse ja süvendatakse seda ning teavitatakse, valmistatakse ette ja aidatakse 
töötada välja projekte uue üleminekuga toimetulekuks.  
Meede hõlmab neid digiteerimisest tõsiselt mõjutatud piirkondi ja sektoreid, kus ei ole digiteerimisprogrammi/-kava, 
ning neid, kelle tööstuslikku võimekust on vaja parandada.  
Ettevalmistava meetmega määratakse kindlaks tööstusliku potentsiaali kasutamine digiteerimisprotsessis, hinnatakse ja 
toetatakse seda ning uuritakse selle innovatsioonipotentsiaali ja laiendamisvõimalusi.  
Ettevalmistav meede on selgelt mõeldud tööstuslike konkurentsieeliste ja digitaalse spetsialiseerumise potentsiaali välja 
selgitamiseks sektori tasandil, tuginedes ettevõtlikkuse avastamise protsessidele, rajades juhtimisstruktuuri ja raamistiku 
jätkuvaks koostööks ettevõtjate ja teadlaste vahel ning toetamaks vajalike poliitikadokumentide ettevalmistamist.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 15 Katseprojekt — Veebi juurdepääsetavuse nõuete vaikimisi kohaldamine veebi loomevahendite ja -platvormide puhul 
(vaikimisi juurdepääs veebile)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  240 000  600 000  300 000  28.2.2018  ET L 57/919 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 15  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektiga julgustatakse ja toetatakse otseselt Euroopa standardi EN 301 549 V1.1.2 asjakohaste juurdepää- 
sunõuete kasutuselevõttu, andes toetusi äriühingutele ja ühendustele või muudele mittetulundusrühmitustele, kes 
võtavad oma loomevahendites või -platvormides vaikevalikuna kasutusele kõnealusele Euroopa standardile vastavad 
seadistused. Eriliseks prioriteediks on avatud lähtekoodiga või vabalt kasutatavad vahendid ja platvormid. Need toetused 
on avatud ka liikmesriikide ametiasutustele, kes arendavad asutusesiseseid veebi loomevahendeid või -platvorme avaliku 
sektori veebisaitide jaoks, ja neid võib kasutada teenuseid testivate kasutajate palkamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 16 Katseprojekt — Haavatavaid inimesi infoühiskonnas käsitlev Euroopa platvorm: parimate tavade ja sotsiaal-majan- 
dusliku mõju kaardistamine haavatavate kogukondade mõjuvõimu suurendamiseks info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia (IKT) abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  750 000  375 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Projekti raames töötatakse välja interaktiive veebikaart, milles võetakse kokku olemasolevad parimad tavad, mis on välja 
töötatud haavatavate või ebasoodsas olukorras olevate rühmade paremaks integreerimiseks infoühiskonda kõigis 28 
liikmesriigis.  
Parimad tavad hõlmavad teavet olemasolevate vahendite, tavade, võimsuste, süsteemide, taristute ja standardite kohta.  
Selle katseprojektiga aidatakse sidusrühmadel mõista, mis on juba olemas, ning kasutada juba kohalikul või riiklikul 
ning Euroopa tasandil olemas olevate vahenditega saadud kogemusi.  
Sellega võimaldatakse sidusrühmadel vältida meetmete dubleerimist ja „ratta uuesti leiutamist“, samuti võimaldatakse 
aga teadmiste koondamist, et haavatavaid kogukondi Euroopas paremini integreerida ning suurendada teabevahetust 
avaliku sektori, erasektori ja kodanikuühiskonna sidusrühmade vahel.  L 57/920  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 16  (jätkub)  
Projekti võiks arendada kooskõlas ülemaailmse internetipoliitika jälgimise platvormiga ja Euroopa interneti foorumiga.  
Otsene tulemus: interaktiivne veebikaart, mida majutab veebiplatvorm, kus on kaardistatud olemasolevad parimad 
tavad.  
Üldine ülevaade  
Infoühiskonna aspektid esinevad kõikides eluvaldkondades ja on muutunud igapäevaelu lahutamatuks osaks tööl, kodus 
ja suhtlemisel.  
Internet ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kiirendavad muutusi; need kujutavad endast ka ideaalset vahendit, 
mis võib aidata haavatavatel inimestel täies ulatuses avastada infoühiskonna pakutavaid võimalusi ning kasutada 
täielikult oma inimõigusi liidu kodanikena.  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib pakkuda olulise keskkonna, mis võimaldab kõigi, eelkõige haavatavates 
oludes elavate inimeste mõjuvõimu suurendamist ning aidata tegeleda kogu liidus toimuvate demograafiliste 
muutustega.  
Sihtrühmaks olevad haavatavad inimesed on järgmised: 
— puudega inimesed / eakad; 
— tõrjutud noored ja lapsed; 
— töötud või sotsiaalsete probleemidega inimesed; 
— inimesed, kes on määratletud marginaliseeritud inimestena ning keda mõjutavad praegused sotsiaal-majanduslikud 
või poliitilised aspektid (praegused haavatavused).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 17 Katseprojekt — Start This Up! Idufirmadel põhinev ökosüsteem (ühendab ülikoole, ettevõtjaid ja idufirmade keskust 
Lääne-Pomorze vojevoodkonnas), mis kasutab ära piirkondlikku potentsiaali väljaspool Poola keskseid linnu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  750 000  375 000  28.2.2018  ET L 57/921 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 17  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Arendades edasi idufirmade keskuse taristut (nt Business Link) Szczecinis, toob projekt kokku ettevõtjad ja Lääne- 
Pomorze vojevoodkonna ülikoolide tudengid, teadlased ja õppejõud eesmärgiga luua idufirmadele sõbralikum 
keskkond.  
Selleks et liidus, sh Poolas, idufirmadele ebasoodsat turuolukorda muuta, tehakse algust katseprojektiga, mille eesmärk 
on luua ökosüsteem, mis vastab turu kolmele põhivajadusele (teadmiste, uute ideede ja oskusteabe jagamine idufirmade 
süsteemi ülesehitamiseks).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 18 Ettevalmistav meede — Euroopa digitaalakadeemia loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 700 000  850 000  
Märkused  
Ettevalmistava meetme raames käsitletakse vajadust parandada digitaalseid oskusi õppe- ja ametialase koolituse kaudu 
aktiivsemalt ja ühtlasemalt kogu Euroopas. Hoolimata riiklikul ja Euroopa tasandil tehtud jõupingutustest, nagu 
digitaaloskused töökohtade koalitsiooni algatuste jaoks, valitseb ühiskonnas ikka veel suur digitaaloskuste puudus. 
Liikmesriikidel on olemasolevatest algatustest oma praeguste probleemide lahendamisel palju kasu. Seetõttu ei tohiks 
meede neid algatusi dubleerida, vaid peaks neid hoopis täiendama. Akadeemia keskendub sellele, et Euroopas puudub 
hästi väljaarendatud rahvusvaheline võrgustik, mis toetaks ja hõlbustaks kõigi selles valdkonnas tegutsevate sidus- 
rühmade teabevahetust ja koordineerimist. See võiks demonstreerida, laiendada ja mitmekordistada eri sihtrühmade 
digioskuste koolitamisel ja arendamisel saadud Euroopa parimaid tavasid.  
Euroopa digitaalakadeemiat tuleks pidada üheks võimalikuks pikaajaliseks lahenduseks praegustele probleemidele, mis 
on ühelt poolt põhjustatud töökeskkonna suurenevast robotiseerimisest ja digiteerimisest ning teiselt poolt digioskuste 
nappusest ühiskonnas.  L 57/922  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 18  (jätkub)  
Euroopa digitaalakadeemial on järgmised eesmärgid: 
— Muuta tööjõud uue digitaalajastu jaoks sobivaks, tagades selleks, et töötajad saavad oma e-oskusi ja teadmisi pidevalt 
ajakohastada. Digitaalakadeemia pakub korrapäraselt robootika- ja automatiseerimisteemalisi seminare ja konsult- 
atsiooniteenuseid. Info- ja sidetehnoloogia alal algajatele võiks akadeemia pakkuda võimalust osaleda kutsealases 
ümberõppes ja saada teadmisi robootika- ja automatiseerimistehnoloogia eelistest, et neid oma töökohal ära 
kasutada.  
Sellisest akadeemiast oleks kasu eelkõige VKEdel, sest neil ei ole sageli ettevõttesisese väljaõppe korraldamiseks 
rahalisi vahendeid ja töötajaid. 
— Muuta õpilased ja üliõpilased uude digitaalajastusse sobivaks, viies robootika ja automatiseerimistehnoloogia 
kooliellu. Akadeemia peaks pakkuma e-oskuste koolituskursusi, mis inspireerivad ja motiveerivad noori inimesi 
seoses robootikatehnoloogia tähtsuse ja mõjuga igapäevaelus. Akadeemia võiks anda suurepärase võimaluse aidata 
üliõpilastel omandada tuleviku töökohtade jaoks vajalikke oskusi. Akadeemia pakutavatel kursustel ei tohiks aga olla 
mõju riiklikele haridussüsteemidele, vaid neid tuleks käsitada valikulise täienduse ja toena. 
— Luua Euroopa keskkond, mis annab tütarlastele ja noortele naistele parema võimaluse kaaluda karjääri kasvavas 
info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, võimaldades nii tütarlastel kui ka tehnoloogiaettevõtetel saada naiste suuremast 
osalusest IKT valdkonnas kasu.  
Akadeemia luuakse koostöös ministeeriumide, tööstuse, spetsialiseerunud IKT ettevõtete, riiklike institutsioonide või 
algatustega, mis tegelevad ametialase koolituse ja pidevõppeprogrammidega, ja sotsiaalpartneritega. Nendel kõigil on 
vajalikud eriteadmised, et kooskõlastada ja töötada välja seminaride ja kursuste sisu ja programmid. Tagamaks, et seda 
saab pakkuda Euroopa tasandil, loob akadeemia üle Euroopa piirkondlike ja riiklike koolituskeskuste võrgustiku. 
See võiks anda suurt lisaväärtust, et vähendada eri liiki tasakaalustamatust Euroopas pakutavate ja vajaminevate 
oskuste vahel.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 19 Katseprojekt — Euroopa idufirmade ja kasvufirmade ökosüsteemi joonis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Sissejuhatus  28.2.2018  ET L 57/923 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 19  (jätkub)  
Euroopa idufirmade ja kasvufirmade ökosüsteemidel on selged eripärad, nagu kasvumudelid, tihedus, investeeringud, 
sektorid, haridusprogrammid, õigusnormid ja piiriülene koostöö. Selles majandussektoris viitavad erinevad allikad 
ulatuslikule erakapitalile, mis on olemas ja jätkuvalt kasvab sellistes riikides nagu Ühendkuningriik, Prantsusmaa, 
Saksamaa ja Rootsi. Asjaomase finantshuvi tõttu tekkis seega suur hulk andmeid ligikaudu 60 Euroopa linnas asuvate 
idufirmade ja kasvufirmade kohta.  
Katseprojektiga kiirendatakse idufirmakeskuste projekti kaudu kogutud teadmiste levitamist Euroopa idufirmade 
algatuse „Startup Europe“ raames, tekitades mõõdetava mõju, mis on lõppkokkuvõttes usaldusväärne vahend tõendite- 
põhiseks poliitikakujundamiseks.  
Eesmärgid  
Katseprojekti peamine eesmärk on dünaamiliselt uurida eri idufirmade ja kasvufirmade ökosüsteemide kasvupotent- 
siaali, tuginedes tõhusate ja usaldusväärsete andmekogumis- ja -töötlemismeetodite abil kogutud sotsiaal-majanduslikele 
andmetele. Kogu see teave kogutakse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks kasutajasõbraliku veebiplatvormi kaudu, 
millega kaardistatakse ja ühendatakse idufirmade ja kasvufirmade ökosüsteemide mitmesuguste parameetrite peamised 
seosed.  
Seetõttu peaks asjaomane algatus aitama paremini mõista seda, mis toimub kohapeal eri keskustes, näiteks hinnates 
tugevaid ja nõrku külgi ja iga-aastast majanduskasvu, ning mõõtma nende üldist panust sotsiaal-majandusliku heaolu 
loomisel.  
Kuna Euroopa IKT idufirmade ja kasvufirmade kuvandit ülemaailmsel tasandil tuleb tugevdada, keskendub see algatus 
selliste ökosüsteemide positsioonile, et tuua esile nende tugevad küljed, ning tugevdama lõppkokkuvõttes Euroopa 
digitaalse ühtse turu strateegiat, looma piirkonnas uusi töökohti ning edendama majanduskasvu ja koostööd liikmes- 
riikide vahel.  
Need eesmärgid on kooskõlas digitaalse ühtse turu strateegiaga ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat on 
selle katseprojekti juhtimiseks kõige asjakohasem üksus. Ta otsib koostöövõimalusi ja jagab vastutust teiste peadirekto- 
raatidega poliitikakujundamise ja andmete analüüsi valdkonnas.  
Komisjon korraldab projektikonkurssi, tuginedes käesolevas katseprojektis esitatud peamistele aspektidele, ning määrab 
projekti arendamise ja rakendamise sobivale IT-ettevõtjale.  
Elementide kirjeldus  
Katseprojektiga rakendatakse uusi lähenemisviise andmete visualiseerimine ja prognoosiva analüüsi valdkonnas. Lõplik 
vorm peaks olema interaktiivne platvorm, mis sisaldab olulist teavet võimalikele investoritele või muudele sidus- 
rühmadele.  
Kulud peavad olema seotud järgmiste elementidega: andmete kogumine, andmete analüüs, platvormi loomine ja 
haldamine, tõenditepõhise poliitika väljatöötamise alane nõustamine, teabekampaaniad ja muu tegevus, mis on seotud 
valitsuste või kogukondadega suhtlemisega.  L 57/924  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 19  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 20 Katseprojekt — Kunst ning digiteerimine: loovuse vallandamine Euroopa tööstuse, piirkondade ja ühiskonna heaks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Euroopa konkurentsivõime maailmaturul sõltub selle suutlikkusest muuta teaduslikud ja tehnoloogilised teadmised 
innovaatilisteks toodeteks ja teenusteks; veelgi enam, Euroopa atraktiivsus sõltub väga palju sellest, kuidas piirkonnad 
saavad luua oma kodanikele inspireeriva, motiveeriva ja tulevikku suunatud keskkonna. Ühiskonna ümberkujundamine 
digitaaltehnoloogia abil loob Euroopa jaoks võimalusi, mida saaks aidata täielikult ära kasutada kunsti ja tehnoloogia 
valdkonnas tehtav ühine pingutus. Digitaalses maailmas võib Euroopa taotleda juhtpositsiooni eluviisi ja digitaalse 
revolutsiooni nende aspektide valdkonnas, mis sõltuvad kõige enam loovusest, s.t üldjoontes „sisu“ valdkonnas.  
Kindel partnerlus kunsti ja tehnoloogia vahel võib muuta selle taotluse tegelikkuseks nii erinevates valdkondades nagu 
sotsiaalne kaasamine, uus digitaalmeedia (täiendatud reaalsus, selline uus meedia nagu sotsiaalmeedia jne), linnade areng 
(arukad linnad, asjade internet jne) või liikuvuse tulevik. Tõhustatud koostöö kunsti ja tehnoloogia vahel edendaks 
innovatsiooni ja suurendaks seeläbi Euroopa konkurentsivõimet; lisaks aitaks see vallandada loovuse ühiskonnas ja 
Euroopa piirkondades. Eesistujariigi Läti 2015. aasta järeldustes kultuuri- ja ettevõtlusvaldkonna koostoime teemal 
kutsuti seetõttu Euroopa Liidu institutsioone üles kaaluma koostöö tõhustamist kunsti ja tehnoloogia vahel, et uurida 
terviklikult võimalusi, millega ületatakse sektorite ja tegevusalade traditsioonilised piirid või kultuuritehnoloogia lõhe.  
Komisjoni sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat on reageerinud, käivitades programmi STARTS — teadust, 
tehnoloogiat ja kunsti siduv innovatsioon. See on väga oluline samm, mis on suunatud tööstuses innovatsiooni 
edendamisele, mille puhul kunst soodustab ebakonventsionaalset mõtlemist ja uurimist. Komisjon soodustab sellisest 
koostööst tulenevat innovatsiooni, algatades majakaprojekte, milles tuuakse esile kunsti otsustavat rolli probleemide 
lahendamisel digitaalse ühtse turu kontekstis.  
Katseprojekti raames uuritakse, kuidas luua sellele programmile võimalikult lai kandepind ja laiendada STARTSi ideid 
puhtalt tööstuskeskkonnast näiteks regionaal- ja linnaarengu valdkondadele, kus digitaalvaldkonnal on samuti oluline 
roll. Töötatakse välja ühtne horisontaalne raamistik nn kunstitehnoloogilise mõtteviisi jaoks Euroopas kõikides 
sektorites ja tegevusaladel, samuti Euroopa Liidu institutsioonide asjakohase tegevuse puhul (sealhulgas raampro- 
grammide struktuurifondid, haridusprogrammid jne).  28.2.2018  ET L 57/925 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 20  (jätkub)  
Katseprojektiga luuakse võrgustik kunstimaailma peamistest osalejatest (kunstiasutused ja tehnoloogiat kaasavad 
kunstnikud), meediasisu seisukohast kunstile tuginevast digitaalmeediast, tööstusest, mis peab kunsti võimaliku 
rakendamise uurimise vahendiks, ning piirkondadest ja linnadest, mis soovivad luua taristut, et võimaldada kunstnikel 
ja tehnoloogidel teha linnaarengu aluseks olevat koostööd. Sellega toetatakse tehnoloogia kasutusvõimaluste uurimist 
kunsti tarbeks, toetades näiteks tehnoloogia kasutamist etenduste ja installatsioonide jaoks, ning edendatakse kõige 
paljutõotavamaid lahendusi kunsti- ja tehnoloogiavaldkonna koostöö alastele ideedele stardiraha eraldamisega. Eelkõige 
soodustatakse sellega praktilisi mehhanisme, mis aitavad muuta esilekerkivad ideed asjaomasest uurimiskoostööst 
käegakatsutavaks väärtuseks Euroopa ühiskonna ja tööstuse jaoks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 21 Katseprojekt — Hajusandmebaasi tehnoloogiate Euroopa ökosüsteem sotsiaal- ja avaliku hüve saavutamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Katseprojekt koosneb kahest etapist. 1) Teadusuuringute Ühiskeskus kaardistab a) Euroopa ettevõtete jt organis- 
atsioonide ökosüsteemi, kes arendavad hajusandmebaasi tehnoloogiaid sotsiaal- ja avaliku hüve saavutamiseks ja/või 
teevad koostööd erinevate poliitikaosalistega riikideülesel, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil; b) asjaomased 
teemad või kasutusotstarbed, mille kallal need ettevõtted või organisatsioonid töötavad (näit hajusandmebaasid 
rahastamise või hüvede jaotamiseks ja kontrollimiseks, rändajatele või põgenikele digitaalisikutunnistuste või hüvitiste 
väljastamiseks ja tarneahelate läbipaistvuse suurendamiseks konf liktmineraalidega kauplemisel jne); c) potentsiaalsed 
nõustajad eri valdkondadest ja kutsealadelt, kes võiksid neid organisatsioone abistada. 2) Teadusuuringute Ühiskeskuse 
ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi korraldatav avatud konkurss, eesmärgiga valida välja kuni kümme 
hajusandmebaasipõhist projekti või innovatsiooni kindlaksmääratud probleemide lahendamiseks. Teatud aja jooksul 
(kuni kaks kuud) juhendavad nõustajad valitud projekte inkubaatorikeskkonnas. Projektidele on ette nähtud Teadusuur- 
ingute Ühiskeskuse eritoetus, kasutades selleks „eksperimentaalset“ ja „ühisloomise“ lähenemisviisi. Pärast selle ajava- 
hemiku lõppu esitavad projektide elluviijad oma kontseptsiooni tõestavad (PoC) prototüübid hindamiseks sõltumatule 
žüriile. Lõpptulemusena kuulutatakse välja üks peaauhind ja kaks teise koha auhinda.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/926  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 05  LOOV EUROOPA  
09 05 01  Meediavaldkonna 
allprogramm — Riikid- 
evaheline ja rahvus- 
vaheline tegevus ning 
riikidevahelise ringluse ja 
liikuvuse edendamine  3 109 145 000  99 000 000  107 118 000  101 000 000  105 440 400,75  95 021 440,37  95,98  
09 05 05  Multimeediameetmed  3 19 960 000  14 602 226  22 573 000  26 997 455  26 186 479,53  23 767 278,33  162,76  
09 05 51  MEDIA varasemate 
programmide meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  395 416  0,—  2 989 916,81  
09 05 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
09 05 77 01  Ettevalmistav tegevus — 
Audiovisuaalteoste levi- 
tamine digitaalkeskkonnas  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  169 071,—  
09 05 77 02  Katseprojekt — Euroopa 
integratsiooni edendamine 
kultuuri kaudu, pakkudes 
uusi subtiitritega versioone 
valitud teleprogrammidest 
kogu Euroopas  3 p.m.  600 438  p.m.  939 328  0,—  799 750,—  133,19  
09 05 77 03  Ettevalmistav meede — 
Subtiitritega varustamise 
meede (sh ühispanus- 
tamine) Euroopa linateoste 
leviku laiendamiseks  3 p.m.  225 000  1 000 000  1 000 000  450 000,—  0,—  0  
09 05 77 04  Katseprojekt — 
Meediaoskus kõigile  3 p.m.  450 000  500 000  450 000  250 000,—  0,—  0  
09 05 77 05  Ettevalmistav meede — 
Euroopa kultuurilise sisuga 
teleprogrammide subtii- 
tritega varustamine kõikjal 
Euroopas  3 1 750 000  1 325 000  1 500 000  750 000  1 500 000,—  0,—  0  
09 05 77 06  Ettevalmistav tegevus — 
Meediapädevus kõigile  3 500 000  250 000  
09 05 77 07  Katseprojekt — Praktika- 
võimalused vähemuskeelse 
meedia jaoks  3 500 000  250 000  
Artikkel 09 05 77 — 
Vahesumma  2 750 000  3 100 438  3 000 000  3 139 328  2 200 000,—  968 821,—  31,25  
Peatükk 09 05 — 
Kogusumma  131 855 000  116 702 664  132 691 000  131 532 199  133 826 880,28  122 747 456,51  105,18  
09 05 01 Meediavaldkonna allprogramm — Riikidevaheline ja rahvusvaheline tegevus ning riikidevahelise ringluse ja 
liikuvuse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
109 145 000  99 000 000  107 118 000  101 000 000  105 440 400,75  95 021 440,37  28.2.2018  ET L 57/927 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada programmi „Loov Euroopa“ meediavaldkonna allprogrammiga 
seonduvaid järgmiseid meetmeid: 
— soodustada audiovisuaalsektori elukutsete esindajate oskuste ja pädevuste omandamist ja parandamist ning 
võrgustike arendamist, sealhulgas digitehnoloogia kasutamist, et tagada kohanemine turu arenguga, katsetada uusi 
meetodeid publiku arendamiseks ja uusi ärimudeleid; 
— suurendada audiovisuaalsektori ettevõtjate suutlikkust luua selliseid Euroopa audiovisuaalteoseid, millel oleks liidus 
ja mujal levipotentsiaali, ning soodustada Euroopa ja rahvusvahelist ühistootmist, muu hulgas koos teleringhääl- 
ingutega; 
— ergutada tegutsejatevahelist teabevahetust, soodustades audiovisuaalsektori ettevõtjate juurdepääsu turgudele ja 
ärivahenditele, et suurendada nende projektide nähtavust liidu ja rahvusvahelistel turgudel; 
— toetada kinolevi audiovisuaalteoste riikidevahelise turunduse, brändimise, levitamise ja linastamisega; 
— edendada audiovisuaalteoste riikidevahelist turundust, brändimist ja levitamist kõigil muudel platvormidel kui kino; 
— toetada publiku arendamist kui vahendit, mille abil elavdada huvi Euroopa audiovisuaalteoste vastu ja parandada 
neile juurdepääsu, iseäranis reklaami, ürituste, filmikultuurilise pädevuse ja festivalide kaudu; 
— toetada uusi levitamisviise, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid.  
See assigneering hõlmab Euroopa Komisjoni võimalikku rahalist toetust filmiauhinnale LUX ja selle sisuks on 
auhinnakonkursi lõppvalikusse jõudnud Euroopa filmide reklaamimine/tutvustamine.  
See assigneering hõlmab ka eeldavat rahasummat, millega komisjon toetab filmiauhinda LUX, et varustada 
osalevad Euroopa filmid subtiitritega ja tutvustada neid filme.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 57/928  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov 
Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).  
09 05 05 Multimeediameetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 960 000  14 602 226  22 573 000  26 997 455  26 186 479,53  23 767 278,33  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanike üldise liidualase teavitamise rahastamiseks eesmärgiga teha nähtavamaks liidu 
institutsioonide töö, tehtud otsused ja Euroopa ülesehituse etapid, mis võimaldaks kodanikel kasutada täiel määral oma 
õigust olla teavitatud ja kaasatud Euroopa poliitikasse. See hõlmab peamiselt multimeedia (raadio, televisioon, internet 
jne) ja teabetoodete tootmise ja/või levitamise, sealhulgas kohalikest ja riiklikest meediakanalitest koosnevate Euroopa 
asjadest uudiseid edastavate üleeuroopaliste võrkude ning asjaomase poliitika väljatöötamiseks vajalike vahendite 
rahastamist ja kaasrahastamist. Osa assigneeringust kasutatakse olemasolevate meetmete järjepidevuse tagamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste toetuskulude katmiseks, mis tulenevad näiteks uuringutest, koosolekutest, 
järelkontrollist, ekspertide tehnilisest ja haldusabist, mis ei hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete 
teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid, käimasolevate või kavandatavate meetmete hindamisest ja auditeeri- 
misest, teostatavusuuringutest ja trükistest ning reisikulude ja reisimisega seotud kulude tagasimaksmisest ekspertidele.  
Vajaduse korral võib hankemenetluste ja toetuse andmise menetluste käigus sõlmida ka raampartnerlusi, millega 
soodustada sellest assigneeringust rahastatavate üleeuroopaliste võrgustike jaoks stabiilse rahastamisraamistiku tagamist.  
Komisjon peaks võtma selle artikli täitmisel nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelise teaberühma (IGI) 
kohtumiste tulemusi.  28.2.2018  ET L 57/929 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
09 05 51 MEDIA varasemate programmide meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  395 416  0,—  2 989 916,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2000/821/EÜ, 20. detsember 2000, Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja 
nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (MEDIA Plus – arendamine, 
levitamine ja müügi edendamine) (2001–2005) (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 163/2001/EÜ, 19. jaanuar 2001, Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse 
kutsetöötajate koolitusprogrammi (MEDIA-koolitus) rakendamise kohta (2001–2005) (EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1).  L 57/930  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1718/2006/EÜ, 15. november 2006, toetusprogrammi rakendamise kohta 
Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007“) (ELT L 327, 24.11.2006, lk 12).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1041/2009/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse kolmandate riikide 
valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus (ELT L 288, 4.11.2009, lk 10).  
09 05 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
09 05 77 01 Ettevalmistav tegevus — Audiovisuaalteoste levitamine digitaalkeskkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  169 071,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 05 77 02 Katseprojekt — Euroopa integratsiooni edendamine kultuuri kaudu, pakkudes uusi subtiitritega versioone valitud 
teleprogrammidest kogu Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  600 438  p.m.  939 328  0,—  799 750,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2018  ET L 57/931 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 77  (jätkub)  
09 05 77 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 05 77 03 Ettevalmistav meede — Subtiitritega varustamise meede (sh ühispanustamine) Euroopa linateoste leviku laiendamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  225 000  1 000 000  1 000 000  450 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 05 77 04 Katseprojekt — Meediaoskus kõigile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  450 000  500 000  450 000  250 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 57/932  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 77  (jätkub)  
09 05 77 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 05 77 05 Ettevalmistav meede — Euroopa kultuurilise sisuga teleprogrammide subtiitritega varustamine kõikjal Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 750 000  1 325 000  1 500 000  750 000  1 500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Olemasolev katseprojekt punkti 09 05 77 02 „Euroopa integratsiooni edendamine kultuuri kaudu, pakkudes uusi 
subtiitritega versioone valitud teleprogrammidest kogu Euroopas“ all on muudetud ettevalmistavaks meetmeks punkti 
09 05 77 05 „Euroopa kultuurilise sisuga teleprogrammide subtiitritega varustamine kõikjal Euroopas“ all.  
See ettevalmistav meede on jätk liidu poolt 2014. ja 2015. aastal rahastatud katseprojektile ning 2016. ja 2017. aastal 
rahastatud ettevalmistavale meetmele, mille eesmärk oli teha terve rea valitud telesaadete kõikjal Euroopas subtiitritega 
varustamise abil kindlaks, kas kultuurisaadetel oleks Euroopas vaatajaid.  
Katseprojekti arendab praegu kultuurisuunitlusega Euroopa telekanal ARTE oma projekti „ARTE Europe“ raames. 
Esimeses etapis (november 2015 – november 2016) pakuti aastas 600 tundi teleprogramme neljas keeles (prantsuse, 
saksa, inglise ja hispaania keel). Teises etapis (november 2016 – november 2017) uuendati ja laiendati projekti, 
lisades poola keele, mis võimaldab Euroopa kodanikel juurdepääsu sellele sisule viies keeles – internetis, mobiiliraken- 
dustes ja nutitelevisioonis.  
Ettevalmistava meetme esimesel aastal (2016) pidi ARTE töötama välja „ARTE Europe“ kolmanda etapi (november 2017 
– november 2018), mis pakub 400 tundi saateid subtitreerituna viide keelde (prantsuse, saksa, inglise, hispaania ja poola 
keel) ning sisaldab ka väiksemat valikut (50 tundi aastas) teleprogramme itaalia keeles ning 360°/VR sisu kuues keeles.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/933 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 77  (jätkub)  
09 05 77 06 Ettevalmistav tegevus — Meediapädevus kõigile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Ettevalmistava meetme eesmärk on jätkata eelneva katseprojekti saavutusi, mille eesmärk oli konkreetsete meetmetega 
suurendada igas vanuses kodanike kriitilist mõtlemist meedia suhtes ning testida selliste meetmete teostatavust ja 
kasulikkust. Kriitiline mõtlemine hõlmab muude oskuste hulgas suutlikkust eristada teavet propagandast, analüüsida 
meediakommunikatsiooni ja teabepoliitikat ning olla sotsiaalmeedia valdkonnas suheldes tähelepanelik. Selle raken- 
damine hõlmas paljusid erinevaid liikmesriike, lõppeesmärgiga parandada kodanike tehnilisi, kognitiivseid, sotsiaalseid, 
ühiskondlikke ja loomingulisi oskusi, et ergutada nende kodanikuaktiivsust ja teadlikkust sellest, kui tähtis on tegutseda 
ja vahetult osaleda ühiskonnaelus ja demokraatias. Meedia mõiste alla kuuluvad kõik meediaväljundid, nagu raadio, 
internet, ringhääling, ajalehed ja sotsiaalmeedia. Sihtrühma kuulusid igas vanuses kodanikud ning erilist tähelepanu 
pöörati vähemustele, vähese kvalifikatsiooniga ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele inimestele. Katseprojekt hõlmas 
kampaaniaid sotsiaalmeedias, võrgustike loomist, et jagada parimaid tavasid, konverentse, seminare ja koolituspro- 
gramme.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 05 77 07 Katseprojekt — Praktikavõimalused vähemuskeelse meedia jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Katseprojekti eesmärk on anda vähemuskeelse meedia esindajatele praktikavõimalus Euroopa juhtivate meediav- 
äljaannete juures.  
Algatuse peamiseks sihtrühmaks on Euroopa meedias töötavad ajakirjanikud, kes loovad meediasisu vähemus- või 
piirkondlikes keeltes. Projekti lõppkasusaajateks on Euroopa elanikud, kes räägivad vähemus- ja piirkondlikke keeli, ja 
kõik Euroopa inimesed tervikuna. Eriline prioriteet programmi kasutamisel on meediaväljundid, mis on mõeldud 
tõrjutud rühmadele (romad, pagulased ja hiljuti saabunud sisserändajad) ning väljastpoolt liitu tuleva ulatusliku teabe- ja 
propagandasurve all olevatele vähemusrühmadele. Erilist tähelepanu pööratakse meediakanalitele, mis tegutsevad 
araabia, türgi ja vene keeles.  L 57/934  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 77  (jätkub)  
09 05 77 07  (jätkub)  
Eesmärk: praktika Euroopa juhtivate meediaettevõtjate juures peaks suurendama vähemuskeelse meedia suutlik- 
kusele tutvustada Euroopale orienteeritud tegevuskava vähemuskeeltes. Vähemuskeelses meedias tegutsevad ajakir- 
janikud omandavad projekti käigus uusi kutseoskusi ja kogemusi, mis võimaldab neil pakkuda Euroopa vähemuskeelsele 
meediatarbijale kaasaegseid, professionaalseid ja konkurentsivõimelisi tooteid. Teiste sõnadega hõlbustab projekt konku- 
reerimist välis- ja/või Euroopa-vastase meediaga.  
Rakendamine: üheaastane katseprojekt viiakse ellu kodanikuühiskonna organisatsioonidele, meediaettevõtjatele ja 
kutseliste ajakirjanike organisatsioonidele mõeldud konkursi alusel. Praktikantide võõrustamise õigus antakse ainult 
neile äriühingutele, kes on oma toodete kasutajate arvult või reitingult konkreetses liikmesriigis, mitmes liikmesriigis või 
liidus tervikuna meedialiidrite hulgas. Kõik osalevad meediaorganisatsioonid peavad täitma Rahvusvahelise Ajakirjanike 
Föderatsiooni ajakirjanike käitumispõhimõtete deklaratsioonis sätestatud standardeid. Katseprojektist kaetakse praktik- 
antide reisi- ja elamiskulud kuni nelja kuu jooksul.  
Projekt täiendab allprogrammi „MEDIA“ meetmeid, sest ei piirdu puhtalt kultuuriliste ja hariduslike tegevustega, 
puudutab iga liiki, nii traditsioonilist kui ka internetimeediat, ning hõlmab ka riikliku julgeoleku ning strateegilise 
kommunikatsiooni küsimusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/935 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
JAOTIS 10  
OTSENE TEADUSTEGEVUS  L 57/936  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 10 
OTSENE TEADUSTEGEVUS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 01  OTSESE TEADUSTEGEVUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  334 586 829  334 586 829  334 469 370  334 469 370  416 083 482,13  416 083 482,13  
10 02  „HORISONT 2020“ — TEADU- 
SUURINGUTE ÜHISKESKUSE 
OTSEMEETMED LIIDU POLIITI- 
KAVALDKONDADE TOETA- 
MISEKS  28 183 960  27 300 000  27 183 960  26 500 000  31 955 815,77  32 277 178,62  
10 03  EURATOMI PROGRAMM — 
OTSESED MEETMED  10 881 000  10 050 000  10 773 000  10 600 000  11 585 767,71  9 762 450,46  
10 04  TEADUSUURINGUTE ÜHIS- 
KESKUSE MUU TEGEVUS  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  22 139 445,42  21 192 994,28  
10 05  TEADUSUURINGUTE ÜHIS- 
KESKUSE POOLT EURATOMI 
ASUTAMISLEPINGU ALUSEL 
LÄBI VIIDUD TUUMAALASEST 
TEGEVUSEST TULENEVAD 
VARASEMAD KOHUSTUSED  30 076 000  25 400 000  29 310 000  30 000 000  28 584 945,44  22 788 093,61  
Jaotis 10 — Kogusumma  403 727 789  397 336 829  401 736 330  401 569 370  510 349 456,47  502 104 199,10  28.2.2018  ET L 57/937 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
JAOTIS 10 
OTSENE TEADUSTEGEVUS  
Märkused  
Need märkused kehtivad otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna kõigi eelarveridade kohta (välja arvatud peatükk 10 
05).  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud 
— töötajatega, kes töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel, 
ning koosseisuväliste töötajatega, kes rakendavad teadus- ja innovatsiooniprogramme; 
— personalikuludega (näiteks lähetuste, väljaõppe, meditsiiniteenuste ja värbamisega seotud kulud); 
— Teadusuuringute Ühiskeskuse direktoraatide käitamisega ja toimimisega, haldusabiga, asutuste ohutuse ja 
julgeolekuga, IT-kuludega, ühekordsete kuludega ja olulise teadustaristuga; 
— teadus- ja toetustegevusega, sealhulgas uurimistööga, teadus- ja tehniliste seadmetega, teenuste allhankelepingutega 
jne; 
— uurimis- ja teadustoega seotud ülesannetega, mida Teadusuuringute Ühiskeskus täidab konkurentsipõhiselt liidu 
poliitika toetamiseks või kolmandate isikute nimel.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 4 ja 6 2 2 5 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Muid tulusid võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks peatükis 10 02, 10 03 või 10 04 või artiklis 10 01 05 
vastavalt nende otstarbele.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning nende instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Mis tahes toetused kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 1 3 
ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21. Täiendavaid assig- 
neeringuid tehakse punktide 10 02 50 01 ja 10 03 50 01 all.  L 57/938  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
10 01  OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
10 01 05  Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna 
teadus- ja innovatsiooniprogrammide 
toetuskulud  
10 01 05 01  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavate 
ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud 
kulud  1,1 139 854 849  139 760 000  147 190 064,97  105,24  
10 01 05 02  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavad koos- 
seisuvälised töötajad  1,1 33 322 610  33 300 000  58 880 474,60  176,70  
10 01 05 03  Teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi 
„Horisont 2020“ muud halduskulud  1,1 58 163 970  58 163 970  68 474 604,61  117,73  
10 01 05 04  Uue olulise teadustaristuga seotud muud 
kulud — „Horisont 2020“  1,1 2 000 000  2 000 000  2 054 600,—  102,73  
10 01 05 11  Teadus- ja innovatsiooniprogramme raken- 
davate ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud — Euratomi programm  1,1 54 200 000  54 200 000  56 397 367,56  104,05  
10 01 05 12  Teadus- ja innovatsiooniprogramme 
rakendavad koosseisuvälised töötajad — 
Euratomi programm  1,1 10 000 000  10 000 000  18 041 457,82  180,41  
10 01 05 13  Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud 
halduskulud — Euratomi programm  1,1 35 045 400  35 045 400  41 200 315,58  117,56  
10 01 05 14  Uue olulise teadustaristuga seotud muud 
kulud — Euratomi programm  1,1 2 000 000  2 000 000  23 844 596,99  1 192,23  
Artikkel 10 01 05 — Vahesumma  334 586 829  334 469 370  416 083 482,13  124,36  
Peatükk 10 01 — Kogusumma  334 586 829  334 469 370  416 083 482,13  124,36  
10 01 05 Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 1, 6 2 2 4 ja 6 2 2 5 kantud tulude 
alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid. Selliseid tulusid kasutatakse muu hulgas töötajate ja vahenditega seotud 
selliste kulude katmiseks, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuses liidu poliitikat toetavate tegevuste ning 
kolmandate isikute jaoks tehtud tööga.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Assigneeringut võib täiendada Teadusuuringute Ühiskeskuse vahenditega, mis on teenitud konkurentsipõhise osalemise 
käigus liidu poliitikat toetavates kaudsetes meetmetes ning teaduslikus ja tehnilises tegevuses. Teadusuuringute 
Ühiskeskuse juhtimise all rakendatavad konkurentsile avatud meetmed on:  28.2.2018  ET L 57/939 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
— hanke- ja toetuste andmise menetluste järel rakendatavad meetmed; 
— kolmandate isikute nimel rakendatavad meetmed; 
— tegevused, mida tehakse teiste institutsioonide või komisjoni muude talitustega tehniliste või teadusteenuste osuta- 
miseks sõlmitud halduskokkulepete alusel.  
10 01 05 01 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
139 854 849  139 760 000  147 190 064,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes töötavad 
Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel ja kelle ülesandeks on teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ ning eelkõige järgmiste meetmete rakendamine: 
— otsemeetmed, mis seisnevad Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuste teadustegevuses, teaduslikus ja tehnilises 
toetustegevuses ja teadusuuringutes; 
— kaudsed meetmed, mis seisnevad Teadusuuringute Ühiskeskuses konkurentsitingimuste kohase tegevuse raames 
rakendatud programmides.  
Personalikulud hõlmavad põhipalka, toetusi, mitmesuguseid hüvitisi ja makseid, mis põhinevad põhikirjasätetel, 
sealhulgas kulusid, mis on seotud tööleasumisega, töötamiskoha vahetusega ja töölt lahkumisega.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 02.  L 57/940  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 02 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
33 322 610  33 300 000  58 880 474,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud koosseisuväliste töötajatega, kes ei tööta 
Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel (st lepingulised töötajad, stipen- 
diaadid, riikide lähetatud eksperdid ja külalisteadlased), kuid tegelevad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendamisega.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest osalustest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
osutatud eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 02.  
10 01 05 03 Teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi „Horisont 2020“ muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
58 163 970  58 163 970  68 474 604,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalikulud, mis ei ole hõlmatud punktidega 10 01 05 01 ja 10 01 05 02, sealhulgas lähetuste, koolituse, 
meditsiini- ja sotsiaalteenuste, konkursside korraldamise ja kandidaatide intervjueerimisega seotud kulud ning 
esinduskulud; 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesannete täitmiseks kasutatavate vahenditega. Need hõlmavad 
järgmist: 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse direktoraatide töö ja toimimisega: hoonete, tehnilise 
infrastruktuuri ja teadusaparatuuri korrapärane hooldus; energiavarustus ja avalikud teenused; küte, jahutus ja 
ventilatsioon; materjalid ja seadmed; ruumide, teede ja ehitiste puhastamine; jäätmekäitlus jne;  28.2.2018  ET L 57/941 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 03  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse direktoraatidele antava haldusabiga: mööbel, kantseleikulud, 
telekommunikatsioon, dokumendid ja väljaanded, transport, mitmesugused tarvikud, üldkindlustus jne; 
— kulud, mis on seotud turvalisuse ja julgeolekuga: töötervishoid ja tööohutus, kiirguskaitse, tuleohutus jne; 
— IT-kulud: arvutisaalid, riist- ja tarkvara, võrguteenused, infosüsteemid, tugikeskus ning kasutajatugi jne; 
— ühekordsed kulud, mis hõlmavad renoveerimis-, rekonstrueerimis- ja ehitustöid Teadusuuringute Ühiskeskuse 
tegevuskohtades. Siia kuuluvad ka näiteks erakorralise hoolduse, remonditööde ja uute standardite kohaldamise 
jm-ga seotud kulud. Sellest võib rahastada ka teadustaristuid, mis ei ole hõlmatud punktiga 10 01 05 04.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 02.  
10 01 05 04 Uue olulise teadustaristuga seotud muud kulud — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 000 000  2 000 000  2 054 600,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud olulise teadustaristu projektidega seotud kulude katmiseks, eelkõige hõlmab see uute 
hoonete ehitamist, olemasolevate hoonete täielikku renoveerimist ning tegevuskoha tehnikataristuga seotud oluliste 
seadmete soetamist.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 57/942  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 02.  
10 01 05 11 Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud — Euratomi 
programm  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
54 200 000  54 200 000  56 397 367,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes töötavad 
Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel ja kelle ülesandeks on teadus- ja 
innovatsiooniprogrammide – Euratomi programmi ning eelkõige järgmiste meetmete rakendamine: 
— otsemeetmed, mis seisnevad Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuste teadustegevuses, teaduslikus ja tehnilises 
toetustegevuses ning teadusuuringutes; 
— kaudsed meetmed, mis seisnevad Teadusuuringute Ühiskeskuses konkurentsitingimuste kohase tegevuse raames 
rakendatud programmides.  
Personalikulud hõlmavad põhipalka, toetusi, mitmesuguseid hüvitisi ja makseid, mis põhinevad põhikirjasätetel, 
sealhulgas kulusid, mis on seotud tööleasumisega, töötamiskoha vahetusega ja töölt lahkumisega.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 03.  
10 01 05 12 Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad — Euratomi programm  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 000 000  10 000 000  18 041 457,82  28.2.2018  ET L 57/943 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 12  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud koosseisuväliste töötajatega, kes ei tööta 
Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel (st lepingulised töötajad, stipen- 
diaadid, riikide lähetatud eksperdid ja külalisteadlased), kuid tegelevad teadus- ja innovatsiooniprogrammide – Euratomi 
programmi rakendamisega.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 03.  
10 01 05 13 Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud — Euratomi programm  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
35 045 400  35 045 400  41 200 315,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalikulud, mis ei ole hõlmatud punktidega 10 01 05 11 ja 10 01 05 12, sealhulgas lähetuste, koolituse, 
meditsiini- ja sotsiaalteenuste, konkursside korraldamise ja kandidaatide intervjueerimisega seotud kulud, esin- 
duskulud jne; 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesannete täitmiseks kasutatavate vahenditega. Need hõlmavad 
järgmist: 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse direktoraatide töö ja toimimisega: hoonete, tehnilise 
infrastruktuuri ja teadusaparatuuri korrapärane hooldus; energiavarustus ja avalikud teenused; küte, jahutus ja 
ventilatsioon; materjalid ja seadmed; ruumide, teede ja ehitiste puhastamine; jäätmekäitlus jne; 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse direktoraatidele antava haldusabiga: mööbel, kantseleikulud, 
telekommunikatsioon, dokumendid ja väljaanded, transport, mitmesugused tarvikud, üldkindlustus jne; 
— kulud, mis on seotud turvalisuse ja julgeolekuga: töötervishoid ja tööohutus, kiirguskaitse, tuleohutus jne; 
— IT-kulud: arvutisaalid, riist- ja tarkvara, võrguteenused, infosüsteemid, tugikeskus, kasutajatugi jne; 
— ühekordsed kulud, mis hõlmavad renoveerimis-, rekonstrueerimis- ja ehitustöid Teadusuuringute Ühiskeskuse 
tegevuskohtades. Siia kuuluvad ka näiteks erakorralise hoolduse, remonditööde ja uute standardite kohalda- 
misega jm seotud kulud. Sellest võib rahastada ka teadustaristuid, mis ei ole kaetud punktiga 10 01 05 14.  L 57/944  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 13  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 03.  
10 01 05 14 Uue olulise teadustaristuga seotud muud kulud — Euratomi programm  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 000 000  2 000 000  23 844 596,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud olulise teadustaristu projektidega seotud kulude katmiseks, eelkõige hõlmab see uute 
hoonete ehitamist, olemasolevate hoonete täielikku renoveerimist ning tegevuskoha tehnikataristuga seotud oluliste 
seadmete soetamist.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 03.  28.2.2018  ET L 57/945 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 02  „HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUTE 
ÜHISKESKUSE OTSE- 
MEETMED LIIDU POLIITI- 
KAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  
10 02 01  Raamprogramm 
„Horisont 2020“ — 
Kliendikeskne teaduslik ja 
tehniline tugi liidu 
poliitikavaldkondadele  1,1 27 183 960  26 500 000  27 183 960  25 500 000  26 888 293,80  23 692 436,99  89,41  
10 02 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia 
arendamises  
10 02 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 986 836,12  6 502 603,18  
10 02 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(kuni 2014. aastani)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  67 074,26  354 535,62  
Artikkel 10 02 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  4 053 910,38  6 857 138,80  
10 02 51  Seitsmenda raampro- 
grammi lõpuleviimine — 
Otsesed meetmed 
(2007–2013)  1,1 p.m.  250 000  p.m.  600 000  502 433,25  1 620 495,15  648,20  
10 02 52  Teadusuuringute eelmiste 
raamprogrammide lõpule- 
viimine — Otsesed 
meetmed (kuni aastani 
2007)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  11 327,68  11 327,68  
10 02 77  Katseprojekt ja ettev- 
almistavad meetmed  
10 02 77 01  Katseprojekt — Euroopa 
Komisjoni avaliku sektori 
innovatsioonilabori 
asutamine  1,1 p.m.  50 000  p.m.  400 000  499 850,66  95 780,—  191,56  
10 02 77 02  Katseprojekt — 
Suurürituste „Teadus 
kohtub parlamentide ja 
piirkondadega“ korral- 
damine  1,1 1 000 000  500 000  
Artikkel 10 02 77 — 
Vahesumma  1 000 000  550 000  p.m.  400 000  499 850,66  95 780,—  17,41  
Peatükk 10 02 — 
Kogusumma  28 183 960  27 300 000  27 183 960  26 500 000  31 955 815,77  32 277 178,62  118,23  L 57/946  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
Märkused  
Need märkused kehtivad kõigi selle peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringuid kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks ajavahemikul 2014–2020 raamprogrammi 
„Horisont 2020“ alusel.  
Programmil „Horisont 2020“ on tähtis roll Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu 
strateegia (strateegia „Euroopa 2020“) elluviimisel, kuna see pakub liidu kõrgetasemeliste teadusuuringute ja innov- 
atsiooni rahastamiseks ühist strateegilist raamistikku ning toimib seega era- ja riiklike investeeringute suurendamise 
vahendina, loob uusi töövõimalusi ning tagab Euroopa pikaajalise jätkusuutlikkuse, majanduskasvu, majanduse arengu, 
sotsiaalse kaasatuse ja tööstusliku konkurentsivõime, ning käsitleb samuti liidu ees seisvaid ühiskondlikke probleeme.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust rohkem pingutada, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
10 02 01 Raamprogramm „Horisont 2020“ — Kliendikeskne teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitikavaldkondadele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
27 183 960  26 500 000  27 183 960  25 500 000  26 888 293,80  23 692 436,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse pakutava teadusliku 
ja tehnilise toega ning keskuse teadustegevusega vastavalt raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogrammi 
VI osale „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda“, et pakkuda liidu poliitikavald- 
kondadele kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge. Teadusuuringute Ühiskeskus võtab tähelepanu keskmesse 
järgmise: 
— tipptasemel teadus: Teadusuuringute Ühiskeskus teeb teadusuuringuid, et suurendada poliitikakujundamisel kasu- 
tatavat teaduspõhist tõendusbaasi ning uurida (sealhulgas eesliiniprogrammi abil) alles kujunemisjärgus olevaid 
teadus- ja tehnoloogiavaldkondi;  28.2.2018  ET L 57/947 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 01  (jätkub)  
— juhtpositsioon tööstuses: Teadusuuringute Ühiskeskus aitab suurendada liidu konkurentsivõimet, toetades standard- 
imisprotsessi ja standardeid, kasutades ühiste normide kehtestamisele eelnevaid teadusuuringuid, etalonmaterjalide 
ja võrdlusmõõtmiste arendamist ning meetodite ühtlustamist viies keskses valdkonnas (energeetika, transport, 
juhtalgatus „Euroopa digitaalarengu tegevuskava“, turvalisus ja ohutus, tarbijakaitse). Ta hindab uute tehnoloogiate 
ohutust sellistes valdkondades nagu energeetika, transport, tervishoid ja tarbijakaitse. Ühiskeskus hõlbustab eelkõige 
ühiskondlike probleemide lahendamiseks kosmosetehnoloogia ja selle valdkonnaga seotud andmete kasutamist, 
ühtlustamist ja kinnitamist; 
— ühiskondlikud probleemid: Teadusuuringute Ühiskeskus teeb järgmiste valdkondadega seotud teadusuuringuid: 
tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu; toiduainetega kindlustatus, jätkusuutlik põllumajandus ja metsandus, 
mere-, merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus; turvaline, puhas ja tõhus energia; arukas, keskkonnahoidlik 
ja integreeritud transport; kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained; Euroopa muutuvas maailmas – 
kaasav, uuendusmeelne ja turvaline ühiskond; turvaline ühiskond – Euroopa ja selle kodanike vabaduse ja turvalisuse 
kaitsmine.  
Assigneering hõlmab erikulusid, mis on seotud teadus- ja toetustegevusega, sealhulgas teadusliku või tehnilise varustuse 
soetamisega, teadus- ja tehnikaalaste teenuste allhangetega, teabele juurdepääsuga, tarbekaupade soetamisega jne. See 
hõlmab asjaomaste projektidega vahetult seotud teadusinfrastruktuurialaseid kulusid.  
Assigneering on ette nähtud mis tahes liiki kulude katmiseks seoses teadusuuringute ja teadusliku toega tegevustele, mis 
käesoleva artikli alusel on usaldatud Teadusuuringute Ühiskeskusele konkurentsitingimuste kohaselt liidu poliitika 
toetamiseks ja kolmandate isikute nimel.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 
lõige 6.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104), eriti selle artikli 5 lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/948  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
10 02 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 986 836,12  6 502 603,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud ajavahemikul 2014–2020 teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020“ osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt 
isikutelt või riikidelt saadavate tuludega, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
10 02 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (kuni 2014. aastani)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  67 074,26  354 535,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud kuni 2014. aastani tuumaenergiavälise valdkonna 
teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt 
isikutelt või riikidelt saadavate tuludega, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
10 02 51 Seitsmenda raamprogrammi lõpuleviimine — Otsesed meetmed (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  250 000  p.m.  600 000  502 433,25  1 620 495,15  28.2.2018  ET L 57/949 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/975/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu 
elluviidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raampro- 
grammi (2007–2013) eriprogrammi (ELT L 400, 30.12.2006, lk 368).  
10 02 52 Teadusuuringute eelmiste raamprogrammide lõpuleviimine — Otsesed meetmed (kuni aastani 2007)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  11 327,68  11 327,68  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  L 57/950  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 52  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
10 02 77 Katseprojekt ja ettevalmistavad meetmed  
10 02 77 01 Katseprojekt — Euroopa Komisjoni avaliku sektori innovatsioonilabori asutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  50 000  p.m.  400 000  499 850,66  95 780,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/951 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 77  (jätkub)  
10 02 77 02 Katseprojekt — Suurürituste „Teadus kohtub parlamentide ja piirkondadega“ korraldamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Selleks, et edendada tõenduspõhist poliitikaloomet, on oluline, et liidu poliitikakujundajatel oleks korrapärane teabe- 
vahetus teadlastega, mis võimaldaks neil paremini mõista teadlaste seisukohti poliitilistes küsimustes ning vastupidi. Just 
see on algatuse „Teadus kohtub parlamentide ja piirkondadega“ eesmärk. Euroopa Parlament korraldab algatuse raames 
suurüritusi, mis viiksid Euroopa Parlamendi liikmed ning riikide ja piirkondade parlamentide liikmed kokku Euroopa 
teadusorganisatsioonide ekspertidega. Katseprojektis raames korraldatakse üritusi enamikus liikmesriikides, et jõuda 
uute sidusrühmadeni, et luua side poliitikakujundajate, teadlaste ja kodanike vahel, kaasates ettevõtted, innovaatorid ja 
üldsuse. Teadus on liidus praegu poliitiliste ja ühiskondlike arutelude keskmes. Algatus tuleks 2018. ja 2019. aastal 
liikmesriikides ellu viia.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/952  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 03  EURATOMI 
PROGRAMM — 
OTSESED MEETMED  
10 03 01  Euratomi otsene teadus- 
tegevus  1,1 10 881 000  10 000 000  10 773 000  10 500 000  10 978 497,32  9 122 110,75  91,22  
10 03 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
10 03 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadu- 
suuringutes ja tehno- 
loogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  384 864,99  263 009,76  
10 03 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadu- 
suuringutes ja tehno- 
loogia arendamises (kuni 
2014. aastani)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 10 03 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  384 864,99  263 009,76  
10 03 51  Seitsmenda raampro- 
grammi lõpuleviimine 
— Euratom 
(2007–2013)  1,1 p.m.  50 000  p.m.  100 000  222 405,40  377 329,95  754,66  
10 03 52  Enne 2007. aastat 
alustatud Euratomi 
raamprogrammide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 10 03 — 
Kogusumma  10 881 000  10 050 000  10 773 000  10 600 000  11 585 767,71  9 762 450,46  97,14  
Märkused  
Selgitused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogramm (2014–2018) („Euratomi programm“) on teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ lahutamatu osa. Euratomi programmiga tugevdatakse 
tuumaalast teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning koordineeritakse liikmesriikide teadusalaseid jõupingutusi, 
vältides tegevuse dubleerimist, säilitades kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades optimaalse rahastamise riiklikest 
vahenditest.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  28.2.2018  ET L 57/953 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  (jätkub)  
Euratomi programmi üldeesmärk on arendada tuumaenergiaalast teadus- ja koolitustegevust, pidevalt suurendada 
tuumaohutust ja kiirguskaitset ning aidata pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO  2 -heite ohutule, tõhusale ja 
turvalisele vähendamisele. See hõlmab nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudseid meetmeid, s.o tuumasünteesiener- 
giaalast teadus- ja arendustööd, tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alaseid teadusuuringuid, kui ka otseseid meetmeid 
tuumajulgeoleku ja -ohutuse alal. Teadusuuringute Ühiskeskus pakub sõltumatut kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist 
tuge ühenduse poliitikastrateegiate rakendamisele ja jälgimisele, eelkõige tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud 
teadusuuringute ja koolitustegevuse valdkonnas. Kõnealuste eesmärkide kaudu toetab Euratomi programm konkreetsete 
tulemuste saavutamist raamprogrammi „Horisont 2020“ kolmes prioriteetses valdkonnas: tipptasemel teadus, juhtpo- 
sitsioon tööstuses ja ühiskonna ees seisvad probleemid. Need eesmärgid on selgelt seotud strateegiate „Euroopa 2020“ ja 
„Energia 2020“ eesmärkidega ning Euroopa teadusruumi loomise ja haldamisega.  
10 03 01 Euratomi otsene teadustegevus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 881 000  10 000 000  10 773 000  10 500 000  10 978 497,32  9 122 110,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse teadusliku ja 
tehnilise toe ning teadusuuringutega, et rakendada Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi 
(2014–2018). Euratomi programmi alusel võetavate otseste meetmete erieesmärgid on järgmised: 
— suurendada tuumaohutust, mis hõlmab tuumareaktorite ja -kütuse ohutust, tuumajäätmete käitlemist, sealhulgas 
geoloogilist lõppladustamist ning partitsioneerimist ja transmutatsiooni; dekomisjoneerimine ja hädaolukorraks 
valmisolek; 
— tuumajulgeoleku suurendamine, sh tuumaenergiaalased kaitsemeetmed, tuumarelva leviku tõkestamine, ebasea- 
dusliku tuumarelvakaubandusega võitlemine ja tuumaalase kohtuekspertiisi täiustamine; 
— standardimiseks vajaliku tuumateadusbaasi viimine tipptasemele; 
— teabehalduse, hariduse ja koolituse edendamine; 
— liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitika toetamine.  
Assigneering hõlmab ka toiminguid, mis on vajalikud nende kaitsemeetmete rakendamiseks vastavalt Euratomi asuta- 
mislepingu II jao 7. peatükile ja nende kohustuste täitmiseks, mis tulenevad tõkestamislepingust ja Rahvusvahelist 
Aatomienergiaagentuuri toetava komisjoni programmi rakendamisest.  
See hõlmab erikulusid, mis on seotud teadus- ja toetustegevusega, sealhulgas teadusliku või tehnilise varustuse 
soetamisega, teadus- ja tehnikaalaste teenuste allhangetega, teabele juurdepääsuga, tarbekaupade soetamisega jne. See 
hõlmab asjaomaste projektidega vahetult seotud teadusinfrastruktuurialaseid kulusid.  
Assigneering on ette nähtud mis tahes liiki kulude katmiseks seoses teadusuuringute ja teadusliku toega tegevustele, mis 
käesoleva artikli alusel on usaldatud Teadusuuringute Ühiskeskusele konkurentsitingimuste kohaselt liidu poliitika 
toetamiseks ja kolmandate isikute nimel.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  L 57/954  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  (jätkub)  
10 03 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104), eriti selle artikli 5 lõige 4.  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1314/2013, 16. detsember 2013, Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitus- 
programmi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 
2020“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 948).  
10 03 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
10 03 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  384 864,99  263 009,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud ajavahemikus 2014–2020 Euratomi programmis 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavate tuludega, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
10 03 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (kuni 2014. aastani)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/955 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  (jätkub)  
10 03 50  (jätkub)  
10 03 50 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud kuni 2014. aastani Euratomi programmis 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavate tuludega, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
10 03 51 Seitsmenda raamprogrammi lõpuleviimine — Euratom (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  50 000  p.m.  100 000  222 405,40  377 329,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 60).  
Nõukogu otsus 2006/977/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete 
kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse 
seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) eriprogrammi (ELT L 400, 30.12.2006, lk 434).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1908/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).  L 57/956  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  (jätkub)  
10 03 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste 
levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/95/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete 
kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi 
(2012–2013) eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 40).  
10 03 52 Enne 2007. aastat alustatud Euratomi raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/64/Euratom, 22. detsember 1998, Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus- ja 
koolitustegevust käsitleva viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 34).  
Nõukogu otsus 2002/668/Euratom, 3. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse kuuendat raamprogrammi, mis ühtlasi aitab kaasa Euroopa teadusruumi 
loomisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 34).  28.2.2018  ET L 57/957 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 04  TEADUSUURINGUTE 
ÜHISKESKUSE MUU 
TEGEVUS  
10 04 02  Kolmandate isikute eest 
osutatud teenused ja 
tehtud tööd  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 032 086,90  2 853 442,87  
10 04 03  Konkurentsipõhine 
teaduslik ja tehniline 
tugi liidu poliitikavald- 
kondadele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  18 712 611,74  17 802 218,11  
10 04 04  Kõrgvooreaktori 
käitamine  
10 04 04 01  Kõrgvooreaktori 
käitamine — Kõrgvoo- 
reaktoriga seotud lisapro- 
grammid  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
10 04 04 02  Kõrgvooreaktori 
käitamine — Varasemate 
kõrgvooreaktoriga seotud 
lisaprogrammide lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  394 746,78  537 333,30  
Artikkel 10 04 04 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  394 746,78  537 333,30  
Peatükk 10 04 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  22 139 445,42  21 192 994,28  
10 04 02 Kolmandate isikute eest osutatud teenused ja tehtud tööd  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 032 086,90  2 853 442,87  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud selliste assigneeringute kirjendamiseks, mis on vajalikud kolmandate isikute eest täidetud 
mitmesuguste ülesannetega seotud kulude jaoks. See hõlmab teadusuuringuid ja teenuste osutamist lepingu alusel nii 
kolmandatele isikutele (tööstus, riiklikud ja piirkondlikud omavalitsused) kui ka liikmesriikide uurimisprogrammidele. 
Artikkel võib hõlmata järgmist: 
— tarned, teenuste osutamine ja üldised tasulised tööd, sealhulgas sertifitseeritud etalonained; 
— rajatiste käitamine liikmesriikide nimel, sealhulgas Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni üksuse kõrgvooreaktori 
kiiritus kolmandatele isikutele; 
— teadustegevus ja täiendavad teenused konkreetsete uurimisprogrammide raames, sealhulgas tööstusorganis- 
atsioonidele, millesse kuulumise eest peavad tööstusvaldkonna esindajad maksma liitumistasu ja iga-aastast 
liikmemaksu;  L 57/958  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  (jätkub)  
10 04 02  (jätkub)  
— koostöökokkulepped kolmandate isikutega.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 4 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Artiklis eraldatakse täiendavad assigneeringud vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2, et katta 
konkreetseid kulusid seoses kolmandate isikutega sõlmitavate lepingutega tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 3 kantavate 
tulude summa ulatuses.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 89/340/EMÜ, 3. mai 1989, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse tööd kolmandatele isikutele 
seoses Euroopa Majandusühendusega (EÜT L 142, 25.5.1989, lk 10).  
Nõukogu järeldused, 26. aprill 1994, Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli kohta (EÜT C 126, 7.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 21 ja 183.  
10 04 03 Konkurentsipõhine teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitikavaldkondadele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  18 712 611,74  17 802 218,11  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud nende assigneeringute kirjendamiseks, mis on vajalikud selliste erinevate teadusliku toega seotud 
ülesannete konkreetsete kulude katmiseks, mida Teadusuuringute Ühiskeskus täidab konkurentsipõhiselt liidu poliitika- 
valdkondade toetamiseks väljaspool raamprogrammi „Horisont 2020“. Artiklis eraldatakse täiendavad assigneeringud 
vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2, et katta Euroopa institutsioonide talitustega sõlmitavate 
lepingutega seotud konkreetseid kulusid tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 6 kantavate tulude summa ulatuses.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 4 kantud tulu alusel eraldada täiendavaid 
assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 89/340/EMÜ, 3. mai 1989, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse tööd kolmandatele isikutele 
seoses Euroopa Majandusühendusega (EÜT L 142, 25.5.1989, lk 10).  
Nõukogu järeldused, 26. aprill 1994, Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli kohta (EÜT C 126, 7.5.1994, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/959 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  (jätkub)  
10 04 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 21 ja 183.  
10 04 04 Kõrgvooreaktori käitamine  
10 04 04 01 Kõrgvooreaktori käitamine — Kõrgvooreaktoriga seotud lisaprogrammid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõrgvooreaktoriga seotud lisaprogrammide rakendamise käigus tekkinud kulude osaliseks 
katmiseks.  
Lisaprogrammi teaduslikud ja tehnilised eesmärgid on järgmised: 
— ohutu, kindla ja usaldusväärse neutronvoo kättesaadavuse tagamine katse-eesmärkidel; 
— teadus- ja arendustegevus: tuumamaterjale ja tuumkütust käsitlev teadustegevus eesmärgiga suurendada 
olemasolevate ja tulevaste tuumareaktorite ohutust (nii tuumalõhustumise kui ka tuumasünteesi korral); meditsiinis 
kasutatavad radioisotoobid, reaktorite vananemine ja tööea haldamine, jäätmete käitlemine; 
— sellise koolituskeskuse käitamine, mis pakub võimalusi doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele, kes teevad 
teadustööd siseriiklike või Euroopa programmide raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt eraldatakse selle punkti jaoks eelarveaasta jooksul täiendavad assigneeringud 
vastavalt tuludele, mis saadakse asjaomastest liikmesriikidest (praegu Madalmaad ja Prantsusmaa) ja mis kantakse 
tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 1.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus (Euratom) 2017/956, 29. mai 2017, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaü- 
henduse jaoks rakendatava tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi (ajavahemikuks 2016-2019) vastuvõtmise kohta 
(ELT L 144, 7.6.2017, lk 23).  L 57/960  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  (jätkub)  
10 04 04  (jätkub)  
10 04 04 02 Kõrgvooreaktori käitamine — Varasemate kõrgvooreaktoriga seotud lisaprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  394 746,78  537 333,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõrgvooreaktoriga seotud lisaprogrammide rakendamise käigus tekkinud ja eelmistel 
eelarveaastatel kasutada olnud kulukohustuste assigneeringutega hõlmamata kulude osaliseks katmiseks.  
Lisaprogrammi teaduslikud ja tehnilised eesmärgid on järgmised: 
— ohutu, kindla ja usaldusväärse neutronvoo kättesaadavuse tagamine katse-eesmärkidel; 
— teadus- ja arendustegevus: tuumamaterjale ja tuumkütust käsitlev teadustegevus eesmärgiga suurendada 
olemasolevate ja tulevaste tuumareaktorite ohutust (nii tuumalõhustumise kui ka tuumasünteesi korral); meditsiinis 
kasutatavad radioisotoobid, reaktorite vananemine ja tööea haldamine, jäätmete käitlemine; 
— sellise koolituskeskuse käitamine, mis pakub võimalusi doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele, kes teevad 
teadustööd siseriiklike või Euroopa programmide raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt eraldatakse selle punkti jaoks eelarveaasta jooksul täiendavad assigneeringud 
vastavalt tuludele, mis saadakse asjaomastest liikmesriikidest ja mis kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 1.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 84/1/Euratom, EMÜ, 22. detsember 1983, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Majandusühenduse jaoks rakendatav teadusprogramm (1984–1987) 
(EÜT L 3, 5.1.1984, lk 21).  
Nõukogu otsus 88/523/Euratom, 14. oktoober 1988, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm (EÜT L 286, 20.10.1988, lk 37).  
Nõukogu otsus 92/275/Euratom, 29. aprill 1992, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa 
Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm (1992–1995) (EÜT L 141, 23.5.1992, lk 27).  
Nõukogu otsus 96/419/Euratom, 27. juuni 1996, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa 
Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm (1996–1999) (EÜT L 172, 11.7.1996, lk 23).  
Nõukogu otsus 2000/100/Euratom, 24. jaanuar 2000, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 24).  28.2.2018  ET L 57/961 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  (jätkub)  
10 04 04  (jätkub)  
10 04 04 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2004/185/Euratom, 19. veebruar 2004, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaü- 
henduse jaoks teostatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (ELT L 57, 25.2.2004, lk 25).  
Nõukogu otsus 2007/773/Euratom, 26. november 2007, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse jaoks teostatava täiendava teadusprogrammi pikendamise kohta ühe aasta võrra (ELT L 312, 30.11.2007, 
lk 29).  
Nõukogu otsus 2009/410/Euratom, 25. mai 2009, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaü- 
henduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (ELT L 132, 29.5.2009, lk 13).  
Nõukogu otsus 2012/709/Euratom, 13. november 2012, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse jaoks rakendatava kõrgvooreaktori täiendava teadusprogrammi (aastateks 2012–2015) vastuvõtmise kohta 
(ELT L 321, 20.11.2012, lk 59).  L 57/962  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 05 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE POOLT EURATOMI ASUTAMISLEPINGU ALUSEL LÄBI VIIDUD 
TUUMAALASEST TEGEVUSEST TULENEVAD VARASEMAD KOHUSTUSED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 05  TEADUSUURINGUTE 
ÜHISKESKUSE POOLT 
EURATOMI ASUTAMIS- 
LEPINGU ALUSEL LÄBI 
VIIDUD TUUMAA- 
LASEST TEGEVUSEST 
TULENEVAD 
VARASEMAD 
KOHUSTUSED  
10 05 01  Euratomi vananenud 
tuumarajatiste tegevuse 
lõpetamine ja jäätmete 
lõpphoiustamine  1,1 30 076 000  25 400 000  29 310 000  30 000 000  28 584 945,44  22 788 093,61  89,72  
Peatükk 10 05 — 
Kogusumma  30 076 000  25 400 000  29 310 000  30 000 000  28 584 945,44  22 788 093,61  89,72  
10 05 01 Euratomi vananenud tuumarajatiste tegevuse lõpetamine ja jäätmete lõpphoiustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
30 076 000  25 400 000  29 310 000  30 000 000  28 584 945,44  22 788 093,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Teadusuuringute Ühiskeskuse asutamisest alates ühiskeskuse tehtud toimingutest tulenevate 
tuumaenergiaalaste kohustuste vähendamise ja kõrvaldamise tegevusprogrammi rahastamiseks.  
See on ette nähtud suletud tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja sellistest rajatistest pärit jäätmetega seotud kulude 
rahastamiseks.  
Assigneering on samuti ette nähtud selliste komisjoni toimingute rahastamiseks, mida tehakse vastavalt Euratomi 
asutamislepingu artiklis 8 sätestatud volitustele kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 
2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finants- 
juhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 17. märtsi 1999. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Teadusuuringute Ühiskeskuses Euratomi 
asutamislepingu alusel läbi viidud tuumaalasest tegevusest tulenevate varasemate kohustuste kohta „Tuumarajatiste 
tegevuse lõpetamine ja jäätmekäitlus“ (COM(1999) 114 final).  
Komisjoni 19. mai 2004. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja 
jäätmekäitluse kohta „Teadusuuringute Ühiskeskuse (TÜK) Euratomi asutamislepingu alusel tehtud tegevusest tulenev 
tuumaalane vastutus“ (SEK(2004) 621 (lõplik)).  28.2.2018  ET L 57/963 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 05 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE POOLT EURATOMI ASUTAMISLEPINGU ALUSEL LÄBI VIIDUD 
TUUMAALASEST TEGEVUSEST TULENEVAD VARASEMAD KOHUSTUSED  (jätkub)  
10 05 01  (jätkub)  
Komisjoni 12. jaanuari 2009. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tuumakäitiste dekomisjoneerimine ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemine: Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi asutamislepingu kohase tegevusega seotud 
tuumatehnoloogiakohustuste täitmine“ (KOM(2008) 903 (lõplik)).  
Komisjoni 25. oktoobri 2013. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tuumakäitiste dekomisjoneerimine ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemine: Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi asutamislepingu kohase tegevusega seotud 
tuumatehnoloogiakohustuste täitmine“ (COM(2013) 734 final).  L 57/964  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
JAOTIS 11  
MERENDUS JA KALANDUS  28.2.2018  ET L 57/965 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 11 
MERENDUS JA KALANDUS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 01  MERENDUSE JA 
KALANDUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA 
HALDUSKULUD  43 841 091  43 841 091  43 874 839  43 874 839  43 435 084,07  43 435 084,07  
11 03  KOHUSTUSLIKUD 
OSAMAKSED PIIR- 
KONDLIKE KALAVARUDE 
MAJANDAMISE ORGANIS- 
ATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE 
ORGANISATSIOONIDE 
LIIKMETENA JA JÄTKU- 
SUUTLIKU KALANDUSE 
KOKKULEPETES 
OSALEJANA  94 535 000  88 297 297  123 383 210  118 383 210  134 265 378,25  123 431 762,15  
Reservid (40 02 41)  46 565 000  43 302 703  3 643 000  4 448 000  
141 100 000  131 600 000  127 026 210  122 831 210  134 265 378,25  123 431 762,15  
11 06  EUROOPA MERENDUS- JA 
KALANDUSFOND (EMKF)  946 359 699  527 452 337  922 865 078  590 406 361  893 357 420,98  421 876 386,38  
Jaotis 11 — Kogusumma  1 084 735 790  659 590 725  1 090 123 127  752 664 410  1 071 057 883,30  588 743 232,60  
Reservid (40 02 41)  46 565 000  43 302 703  3 643 000  4 448 000  
1 131 300 790  702 893 428  1 093 766 127  757 112 410  1 071 057 883,30  588 743 232,60  L 57/966  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
JAOTIS 11 
MERENDUS JA KALANDUS  
PEATÜKK 11 01 — MERENDUSE JA KALANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
11 01  MERENDUSE JA KALANDUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
11 01 01  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonnas töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 30 342 249  30 427 605  30 425 764,01  100,28  
11 01 02  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
11 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 418 077  2 326 625  2 559 598,31  105,85  
11 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 572 342  2 572 607  2 407 903,—  93,61  
Artikkel 11 01 02 — Vahesumma  4 990 419  4 899 232  4 967 501,31  99,54  
11 01 03  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 1 961 423  1 900 002  2 339 633,12  119,28  
11 01 04  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
11 01 04 01  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonna toetuskulud — Mitteo- 
peratiivne haldus- ja tehniline abi  2 3 500 000  3 700 000  3 128 987,63  89,40  
Artikkel 11 01 04 — Vahesumma  3 500 000  3 700 000  3 128 987,63  89,40  
11 01 06  Rakendusametid  
11 01 06 01  Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet — 
Euroopa Merendus- ja Kaland- 
usfondist (EMKF) makstav rahaline 
toetus  2 3 047 000  2 948 000  2 573 198,—  84,45  
Artikkel 11 01 06 — Vahesumma  3 047 000  2 948 000  2 573 198,—  84,45  
Peatükk 11 01 — Kogusumma  43 841 091  43 874 839  43 435 084,07  99,07  28.2.2018  ET L 57/967 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 01 — MERENDUSE JA KALANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
11 01 01 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
30 342 249  30 427 605  30 425 764,01  
11 01 02 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
11 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 418 077  2 326 625  2 559 598,31  
11 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 572 342  2 572 607  2 407 903,—  
11 01 03 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 961 423  1 900 002  2 339 633,12  
11 01 04 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
11 01 04 01 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna toetuskulud — Mitteoperatiivne haldus- ja tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 500 000  3 700 000  3 128 987,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) mitteoperatiivse tehnilise abi rahastamiseks 
vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 58 ning määruse (EL) nr 508/2014 artiklile 92.  L 57/968  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 01 — MERENDUSE JA KALANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
11 01 04  (jätkub)  
11 01 04 01  (jätkub)  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud peakontori koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) 850 000 euro ulatuses, sealhulgas sellised toetuskulud (käesolevate 
assigneeringutega rahastatavate koosseisuväliste töötajate esinduskulud, koolitus, kohtumised, lähetused), mida on 
vaja EMKFi rakendamiseks ja EMKFi eelkäija Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimiseks vajaliku 
tehnilise abiga; 
— kulud, mis on seotud koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad või riikide lähetatud 
eksperdid) kolmandates riikides asuvates liidu delegatsioonides, samuti logistika ja infrastruktuuriga seotud 
lisakulud, näiteks koolituste, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis on otseselt seotud niisuguste 
koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu käesoleva punkti assigneering- 
utest; 
— kulud, mis on seotud kolmandate riikide delegatsioonide lähetuskuludega, et osaleda kalanduskokkuleppeid 
käsitlevatel läbirääkimistel ja ühiskomiteedes; 
— kulud, mis on seotud uuringute, hindamismeetmete, auditeerimise, ekspertide kohtumiste ning sidusrühmade 
osalemisega erakorralistel koosolekutel, seminaridel ja konverentsidel, kus arutatakse merendus- ja kalanduspoliitika 
olulisi küsimusi, jagatakse teavet ja tutvustatakse trükiseid; 
— infotehnoloogiaga (IT) (nii seadmed kui ka teenused) seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud teadlaste osalemisega piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kohtumistel; 
— muud kulud, mis on seotud mitteoperatiivse tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele 
ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu 
ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, on ette nähtud üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/969 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 01 — MERENDUSE JA KALANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
11 01 06 Rakendusametid  
11 01 06 01 Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet — Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) makstav 
rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 047 000  2 948 000  2 573 198,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rakendusameti personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud rakendusameti tegevusega 
Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi meetmete haldamisel.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Komisjoni otsus C(2013) 9414, 23. detsember 2013, millega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid energia, keskkonna ja 
kliimameetmete, konkurentsivõime ja VKEde, teadusuuringute ja innovatsiooni, IKT, merenduspoliitika ja kalanduse 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni otsus C(2014) 4636, 11. juuli 2014, millega muudetakse 23. detsembri 2013. aasta otsust C(2013) 9414 
seoses volituste delegeerimisega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusametile liidu programmide 
rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks merenduspoliitika ja kalanduse valdkonnas, eelkõige seoses volitusega 
kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni rakendusotsus 2013/771/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, 
lk 73).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  L 57/970  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA 
MUUDE RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 03  KOHUSTUSLIKUD 
OSAMAKSED PIIR- 
KONDLIKE KALA- 
VARUDE MAJAN- 
DAMISE ORGANIS- 
ATSIOONIDE JA 
MUUDE RAHVUS- 
VAHELISTE ORGA- 
NISATSIOONIDE 
LIIKMETENA JA 
JÄTKUSUUTLIKU 
KALANDUSE 
KOKKULEPETES 
OSALEJANA  
11 03 01  Liidu kalalaevade 
kolmandate riikide 
vetes toimuva kala- 
püügiga seonduva 
tegevuse juhiste 
väljatöötamine (jät- 
kusuutliku 
kalanduse kokku- 
lepped)  2 89 035 000  82 797 297  118 390 478  113 390 478  129 256 093,75  118 503 593,75  143,12  
Reservid (40 02 41)  46 565 000  43 302 703  3 643 000  4 448 000  
135 600 000  126 100 000  122 033 478  117 838 478  129 256 093,75  118 503 593,75  
11 03 02  Kalavarude majan- 
damise ja merenduse 
juhtimise jätku- 
suutliku arengu 
edendamine 
kooskõlas ühise 
kalanduspoliitika 
eesmärkidega 
(kohustuslikud 
osamaksud rahvus- 
vahelistele organis- 
atsioonidele)  2 5 500 000  5 500 000  4 992 732  4 992 732  5 009 284,50  4 928 168,40  89,60  
Peatükk 11 03 — 
Kogusumma  94 535 000  88 297 297  123 383 210  118 383 210  134 265 378,25  123 431 762,15  139,79  
Reservid (40 02 41)  46 565 000  43 302 703  3 643 000  4 448 000  
141 100 000  131 600 000  127 026 210  122 831 210  134 265 378,25  123 431 762,15  
11 03 01 Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine 
(jätkusuutliku kalanduse kokkulepped)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 03 01  89 035 000  82 797 297  118 390 478  113 390 478  129 256 093,75  118 503 593,75  
Reservid (40 02 41)  46 565 000  43 302 703  3 643 000  4 448 000  
Kogusumma  135 600 000  126 100 000  122 033 478  117 838 478  129 256 093,75  118 503 593,75  28.2.2018  ET L 57/971 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  (jätkub)  
11 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis tulenevad kalanduskokkulepetest kolmandate riikidega, mille 
üle liit on läbirääkimisi pidanud või mida ta kavatseb uuendada või mille üle ta kavatseb uuesti läbirääkimisi alustada.  
Lisaks võib liit uute kalandusalaste partnerluskokkulepete sõlmimiseks pidada läbirääkimisi, mida oleks vaja rahastada 
sellest artiklist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 861/2006, 22. mai 2006, millega kehtestatakse liidu finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika 
rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas (ELT L 160, 14.6.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) 
ja eelkõige selle artikkel 31.  
Määrused ja otsused, mis käsitlevad kalanduse valdkonnas vastu võetud kokkulepete ja/või protokollide sõlmimist liidu/ 
ühenduse ning järgmiste riikide valitsuste vahel:  
Staatus (2017. aasta 
oktoobri seisuga)  Riik  Õiguslik alus  Kuupäev  EÜT/ELT  Kestus  
Ajutiselt kohaldatavad 
või kehtivad lepingud 
(2018. aastal makstav 
rahaline hüvitis artiklis 
11 03 01)  Cooki saared  Otsus 2017/418/EL  28. veebruar 2017  L 64, 10.3.2017  14.10.2016 kuni 
13.10.2020  
Gröönimaa  Otsus 2016/817/EL  17. mai 2016  L 136, 
25.5.2016  1.1.2016–31.12.2020  
Libeeria  Otsus 2016/1062/EL  24. mai 2016  L 177, 1.7.2016  9.12.2015–8.12.2020  
Madagaskar  Otsus 2015/1893/EL  5. oktoober 2015  L 277, 
22.10.2015  1.1.2015–31.12.2018  
Mauritaania  Otsus 2016/870/EL  24. mai 2016  L 145, 
02.06.2016  16.11.2015–15.11.2019  
Senegal  Otsus 2015/384/EL  2. märts 2015  L 65, 10.3.2015  20.10.2014–19.10.2019  
Seišellid  Otsus 2014/306/EL  13. mai 2014  L 160, 
29.5.2014  18.1.2014–17.1.2020  L 57/972  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  (jätkub)  
11 03 01  (jätkub)  
Staatus (2017. aasta 
oktoobri seisuga)  Riik  Õiguslik alus  Kuupäev  EÜT/ELT  Kestus  
Lepingute läbi- 
rääkimine või seadus- 
andlik menetlus on 
pooleli (rahaline 
hüvitis artiklis 40 02 
41) Cabo Verde  Otsus 2015/1894/EL  5. oktoober 2015  L 277, 
22.10.2015  23.12.2014–22.12.2018  
Côte d’Ivoire  Otsus 2014/102/EL  28. jaanuar 2014  L 54, 22.2.2014  1.7.2013–30.6.2018  
Gabon  Otsus 2014/232/EL  14. aprill 2014  L 125, 
26.4.2014  24.7.2013–23.7.2016  
Guinea-Bissau  Otsus 2015/1987/EL  5. oktoober 2015  L 290, 
6.11.2015  24.11.2014–23.11.2017  
Mauritius  Otsus 2017/1960/EL  23. oktoober 
2017  L 279, 
28.10.2017  Ajutine kohaldamine 
2017-2021 (täpne 
kuupäev sõltub allkirjas- 
tamisest)  
Maroko  Otsus 2013/785/EL  16. detsember 
2013  L 349, 
21.12.2013  15.7.2014–14.7.2018  
Mosambiik  Otsus 2012/306/EL  12. juuni 2012  L 153, 
14.6.2012  1.2.2012–31.1.2015  
São Tomé ja 
Príncipe  Otsus 2015/239/EL  10. veebruar 2015  L 40, 16.2.2015  23.5.2014–22.5.2018  
11 03 02 Kalavarude majandamise ja merenduse juhtimise jätkusuutliku arengu edendamine kooskõlas ühise 
kalanduspoliitika eesmärkidega (kohustuslikud osamaksud rahvusvahelistele organisatsioonidele)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 500 000  5 500 000  4 992 732  4 992 732  5 009 284,50  4 928 168,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu aktiivset osalust meres leiduvate kalavarude pikaajalise säilitamise 
ja säästva kasutamise eest vastutavate piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide tegevuses. Assigneeringust 
kaetakse kohustuslikud osamaksud muu hulgas järgmistele piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele 
ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele: 
— Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR), 
— Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (NASCO), 
— Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT), 
— Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC), 
— Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO), 
— India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC),  28.2.2018  ET L 57/973 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  (jätkub)  
11 03 02  (jätkub)  
— Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM), 
— Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO), 
— India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA), 
— Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC, ex-MHLC), 
— Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping (AIDCP), 
— Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC), 
— Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO), 
— Siniuim-tuuni kaitse konventsiooni komisjon (CCSBT), 
— metsloomade rändliikide kaitse konventsioon.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta liidu osamakseid 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel 
loodud organisatsioonidele, eelkõige Rahvusvahelisele Süvamerepõhja Organisatsioonile ja Rahvusvahelise Mereõiguse 
Kohtule.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3179/78, 28. detsember 1978, Euroopa Majandusühenduse sõlmitud Loode-Atlandi 
tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni kohta (EÜT L 378, 30.12.1978, lk 1).  
Nõukogu otsus 81/608/EMÜ, 13. juuli 1981, Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni 
kohta (EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21).  
Nõukogu otsus 81/691/EMÜ, 4. september 1981, Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni vastuvõtmise 
kohta (EÜT L 252, 5.9.1981, lk 26).  
Nõukogu otsus 82/461/EMÜ, 24. juuni 1982, metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 210, 19.7.1982, lk 10).  
Nõukogu otsus 82/886/EMÜ, 13. detsember 1982, Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 378, 
31.12.1982, lk 24).  
Nõukogu otsus 86/238/EMÜ, 9. juuni 1986, ühenduse ühinemise kohta rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse 
konventsiooniga, mida muudeti Pariisis 10. juulil 1984. aastal alla kirjutatud konventsiooni osalisriikide täievoliliste 
esindajate konverentsi lõppaktile lisatud protokolliga (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).  
Nõukogu otsus 95/399/EÜ, 18. september 1995, ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodus- 
tamise lepinguga (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).  L 57/974  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  (jätkub)  
11 03 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 98/392/EÜ, 23. märts 1998, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organis- 
atsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa 
Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).  
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3).  
Nõukogu otsus 98/416/EÜ, 16. juuni 1998, Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga 
(EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34).  
Nõukogu otsus 2002/738/EÜ, 22. juuli 2002, Euroopa Ühenduse Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja 
majandamise konventsiooniga ühinemise kohta (EÜT L 234, 31.8.2002, lk 39).  
Nõukogu otsus 2005/75/EÜ, 26. aprill 2004, ühenduse ühinemise kohta Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega 
kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (ELT L 32, 4.2.2005, lk 1).  
Nõukogu otsus 2005/938/EÜ, 8. detsember 2005, rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu Euroopa 
Ühenduse nimel heakskiitmise kohta (ELT L 348, 30.12.2005, lk 26).  
Nõukogu otsus 2006/539/EÜ, 22. mai 2006, Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta 
konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta 
Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).  
Nõukogu otsus 2008/780/EÜ, 29. september 2008, India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta 
Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 268, 9.10.2008, lk 27).  
Nõukogu otsus 2012/130/EL, 3. oktoober 2011, Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise 
konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (ELT L 67, 6.3.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22), 
ja eelkõige selle artiklid 29 ja 30.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/2437, 14. detsember 2015, Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise 
kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) 
Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 336, 23.12.2015, lk 27).  28.2.2018  ET L 57/975 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 06  EUROOPA MERENDUS- JA 
KALANDUSFOND (EMKF)  
11 06 09  Erimeetmed, mille eesmärk 
on soodustada kuni 1999. 
aastani Marokoga sõlmitud 
kalanduskokkuleppe kohal- 
damisalas olnud kala- 
laevade ja kalurite tegevuse 
ümberkorraldamist  2 —  —  —  —  0,—  0,—  
11 06 11  Euroopa Kalandusfondi 
(EKF) meetmete lõpule- 
viimine — Tegevuse 
tehniline abi (2007–2013)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
11 06 12  Euroopa Kalandusfondi 
(EKF) meetmete lõpule- 
viimine — Lähenemis- 
eesmärk (2007–2013)  2 p.m.  10 000 000  p.m.  5 000 000  0,—  127 420 098,85  1 274,20  
11 06 13  Euroopa Kalandusfondi 
(EKF) meetmete lõpule- 
viimine — Muud kui lähen- 
emiseesmärgi meetmed 
(2007–2013)  2 p.m.  5 000 000  p.m.  5 000 000  0,—  33 406 429,87  668,13  
11 06 14  Kalatoodetega seotud 
sekkumistegevuse meetmete 
lõpuleviimine (2007–2013)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
11 06 15  Äärepoolseimatele piirkon- 
dadele mõeldud kaland- 
usprogrammi meetmete 
lõpuleviimine (2007–2013)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
11 06 51  Varasemate programmide 
(enne 2000. aastat) lõpule- 
viimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
11 06 52  Kalanduse Arendusrahastu 
(2000–2006) lõpuleviimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
11 06 60  Jätkusuutliku ja konkurent- 
sivõimelise kalanduse ja 
vesiviljeluse ning kaland- 
uspiirkondade tasakaa- 
lustatud ja kaasava terri- 
toriaalse arengu eden- 
damine ja ühise kaland- 
uspoliitika rakendamise 
kiirendamine  2 837 523 233  410 000 000  818 478 098  480 000 000  805 423 852,—  186 988 426,87  45,61  
11 06 61  Liidu integreeritud meren- 
duspoliitika edasiaren- 
damise ja rakendamise 
toetamine  2 47 830 000  33 300 000  38 426 980  27 656 608  39 115 973,22  16 622 490,67  49,92  L 57/976  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 06 62  Ühise kalanduspoliitika ja 
integreeritud merenduspo- 
liitikaga kaasnevad 
meetmed  
11 06 62 01  Teaduslik nõustamine ja 
andmete kogumine  2 9 274 000  8 100 000  9 070 000  6 900 000  8 385 000,—  11 733 210,33  144,85  
11 06 62 02  Kontroll ja jõustamine  2 5 500 000  16 900 000  15 510 000  25 000 000  5 203 247,25  14 665 308,75  86,78  
11 06 62 03  Vabatahtlikud osamaksud 
rahvusvahelistele organis- 
atsioonidele  2 12 292 000  10 900 000  7 970 000  7 100 000  10 675 000,—  6 980 957,63  64,05  
11 06 62 04  Juhtimine ja kommunik- 
atsioon  2 5 600 000  5 800 000  7 419 000  5 430 000  5 077 458,87  3 798 028,96  65,48  
11 06 62 05  Turuteave  2 4 815 000  4 000 000  4 370 000  4 568 000  4 570 030,08  4 045 242,08  101,13  
Artikkel 11 06 62 — 
Vahesumma  37 481 000  45 700 000  44 339 000  48 998 000  33 910 736,20  41 222 747,75  90,20  
11 06 63  Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond (EMKF) — 
Tehniline abi  
11 06 63 01  Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond (EMKF) — 
Operatiivne tehniline abi  2 3 980 000  4 000 000  3 850 000  4 081 954  4 149 373,66  4 113 525,40  102,84  
11 06 63 02  Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond (EMKF) — 
Liikmesriigi taotlusel antav 
operatiivne tehniline abi, 
mida haldab komisjon  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 11 06 63 — 
Vahesumma  3 980 000  4 000 000  3 850 000  4 081 954  4 149 373,66  4 113 525,40  102,84  
11 06 64  Euroopa Kalanduskontrolli 
Amet  2 16 745 466  16 745 466  17 021 000  17 021 000  9 070 000,—  9 070 000,—  54,16  
11 06 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
11 06 77 02  Katseprojekt — Kaland- 
ussektori ühise majandamise 
ja jätkusuutliku juhtimise 
vahendid: teadlaste ja sidus- 
rühmade teaduskoostöö 
edendamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  553 137,98  
11 06 77 06  Ettevalmistav meede — Mere 
kaitsjad  2 p.m.  p.m.  p.m.  85 892  0,—  508 226,91  28.2.2018  ET L 57/977 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 07  Katseprojekt — Riiklike ja 
rahvusvaheliste keskkonna- 
või kalandusalaste õigu- 
saktide alusel loodud või 
loodavate merekaitsealade 
võrgustiku kasutuselevõtt 
eesmärgiga edendada liidu 
kalapüügi tootmisvõimsusi 
Vahemerel maksimaalsete 
jätkusuutlike saagikuste ning 
kalanduse majandamise 
ökosüsteemipõhise käsitluse 
alusel  2 p.m.  361 656  p.m.  361 656  0,—  0,—  0  
11 06 77 08  Katseprojekt — Väikesema- 
hulise kalapüügi toetus- 
meetmed  2 p.m.  295 215  p.m.  586 251  268 695,90  552 323,64  187,09  
11 06 77 09  Katseprojekt — Äärepool- 
seimate piirkondade väike- 
laevade jaoks innovatiivsete 
ja väikese mõjuga avamere- 
püügitavade väljatöötamine, 
sealhulgas heade tavade 
vahetus ja kalandusalased 
katsed  2 p.m.  350 000  p.m.  500 000  0,—  248 978,44  71,14  
11 06 77 10  Katseprojekt — Kalandus- ja 
vesiviljelustoodetega seotud 
vabatahtlike väidete 
hindamine Euroopas  2 p.m.  p.m.  p.m.  125 000  248 790,—  0,—  
11 06 77 11  Katseprojekt — Kaland- 
uskontrolli ajakohastamine ja 
laevaseire optimeerimine 
uuenduslike Euroopa 
süsteemide abil  2 p.m.  p.m.  p.m.  240 000  420 000,—  420 000,—  
11 06 77 12  Katseprojekt — Euroopa 
rannavalveteenistuse 
loomine  2 p.m.  p.m.  p.m.  375 000  750 000,—  750 000,—  
11 06 77 13  Ettevalmistav meede — 
Väikeste kaubalaevade 
kaptenite ühine õppekava  2 p.m.  300 000  750 000  375 000  
11 06 77 14  Katseprojekt — Merealane 
kirjaoskus kõigile  2 1 300 000  650 000  
11 06 77 15  Katseprojekt — Ristluse 
heade tavade käsiraamat  2 700 000  350 000  L 57/978  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 06 77 16  Katseprojekt — Kalanduse ja 
vesiviljeluse tootjaorganis- 
atsioonide liidu platvorm  2 500 000  250 000  
11 06 77 17  Katseprojekt — Huntahvena 
harrastuspüügi kontrolli 
süsteem  2 300 000  150 000  
Artikkel 11 06 77 — 
Vahesumma  2 800 000  2 706 871  750 000  2 648 799  1 687 485,90  3 032 666,97  112,04  
Peatükk 11 06 — 
Kogusumma  946 359 699  527 452 337  922 865 078  590 406 361  893 357 420,98  421 876 386,38  79,98  
Märkused  
Finantsmääruse artiklis 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikliga 39 on ette nähtud finantskorrektsioonid, millest saadud tulu kantakse tulude 
eelarvestuse artiklisse 6 5 2.  
Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklitega 97, 98 ja 99 on ette nähtud finantskorrektsioonid, millest saadud tulu kantakse 
tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 3.  
Määruse (EÜ) nr 1303/2013 artiklitega 85, 144 ja 145 on ette nähtud finantskorrektsioonid, millest saadud tulu 
kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 4.  
Selle tulu alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21, kui neid assigneeringuid 
on vaja konkreetsetel juhtudel, et kindlustada eelnevalt otsustatud korrektsioonide tühistamise või vähendamisega 
seotud riske.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Eelmakse tagasi makstud summad loetakse sihtotstarbeliseks sisetuluks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4 ja 
need tuleb kanda eelarvestuse punkti 6 1 5 0 või 6 1 5 7.  
Pettustevastase võitluse meetmeid rahastatakse artikli 24 02 01 alusel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 174, 175 ja 177.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/979 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused.  
11 06 09 Erimeetmed, mille eesmärk on soodustada kuni 1999. aastani Marokoga sõlmitud kalanduskokkuleppe 
kohaldamisalas olnud kalalaevade ja kalurite tegevuse ümberkorraldamist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
— —  —  —  0,—  0,—  
Märkused  
Käesolev assigneering on ette nähtud selliste erimeetme rahastamiseks, mille eesmärk on toetada kalalaevade ja kalurite 
tegevuse ümberkorraldamist, mis kuni 1999. aastani olid sõltuvad Marokoga sõlmitud kalanduskokkuleppest.  
Seoses laeva „Prestige“ uppumisega eraldatakse 30 000 000 eurot erimeetmeteks, millega hüvitada kaluritele ning 
karpide ja vähiliste tootmise ja vesiviljelusega seotud tööstusele õlireostuse tagajärjel tekkinud kahju.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2561/2001, 17. detsember 2001, mille eesmärk on soodustada kuni 1999. aastani Marokoga 
sõlmitud kalanduskokkuleppe kohaldamisalas olevate kalalaevade ja kalurite tegevuse ümberkorraldamist (EÜT L 344, 
28.12.2001, lk 17).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2372/2002, 20. detsember 2002, millega kehtestatakse erimeetmed „Prestige’i“ õlireostusest 
kahjustatud Hispaania kalanduse, karpide ja vähiliste tootmise ning akvakultuuri hüvitamiseks (EÜT L 358, 31.12.2002, 
lk 81).  L 57/980  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 11 Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimine — Tegevuse tehniline abi (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasemate programmitöö perioodide täitmata kulukohustusi, mis on 
seotud EKFi tehnilise abi meetmetega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 46. Tehnilise abi meetmed 
hõlmavad uuringuid, hindamisi, partneritele suunatud meetmeid, teabe levitamisega seotud meetmeid, juhtimiseks, 
järelevalveks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks ette nähtud arvutisüsteemide paigaldamist, käitamist ja 
vastastikust sidumist, hindamismeetodite ning kõnealuse valdkonna tavasid käsitleva teabevahetuse täiustamist, samuti 
rannikuäärsete kalastusvööndite säästva arenguga tegelevaid osalisi hõlmavate riikidevaheliste ja Euroopa Liidu 
võrgustike loomist.  
Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, auditi-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa 
Kalandusfondi rakendamiseks.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katmiseks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused); 
— teabe ja trükistega seotud kulud; 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud; 
— teenuste osutamise lepingud; 
— toetus koostöövõrgustikule ja parimate tavade vahetamisele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
11 06 12 Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimine — Lähenemiseesmärk (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  10 000 000  p.m.  5 000 000  0,—  127 420 098,85  28.2.2018  ET L 57/981 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 12  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada täitmata kulukohustusi, mis on seotud Euroopa Kalandusfondi (EKF) 
tegevusprogrammi lähenemiseesmärgiga 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil.  
Artikli alusel rahastatavate toimingute puhul tuleb arvesse võtta vajadust säilitada püsiv ja kestev tasakaal kalalaevastiku 
püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel, samuti vajadust edendada ohutuskultuuri kalastusvaldkonnas.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada varasemate programmitöö perioodide täitmata kulukohustusi, mis 
on seotud kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise rahastamisega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
11 06 13 Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimine — Muud kui lähenemiseesmärgi meetmed (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  5 000 000  p.m.  5 000 000  0,—  33 406 429,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada täitmata kulukohustusi, mis on seotud Euroopa Kalandusfondi (EKF) 
meetmetega, mis ei kuulu lähenemiseesmärgi alla ja on seotud 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi kulukohus- 
tustega.  
Artikli alusel rahastatavate toimingute puhul tuleb arvesse võtta vajadust edendada ohutuskultuuri kalandusvaldkonnas.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada varasemate programmitöö perioodide täitmata kulukohustusi, mis 
on seotud kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise rahastamisega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  L 57/982  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 14 Kalatoodetega seotud sekkumistegevuse meetmete lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000, 17. detsember 1999, kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta 
(EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1).  
11 06 15 Äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud kalandusprogrammi meetmete lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel programmitöö perioodidel täitmata jäänud kulukohustusi, 
mis on seotud Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate 
kalandussaaduste turustamisel nende piirkondade kaugusest tulenevate lisakulude hüvitamise kavaga.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 791/2007, 21. mai 2007, millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning 
Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvi- 
tuskava (ELT L 176, 6.7.2007, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/983 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 51 Varasemate programmide (enne 2000. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et Kalanduse Arendusrahastu saaks rahastada 2000. aastale eelnenud 
programmitöö perioodidest täitmata jäänud kohustusi.  
Käesolev assigneering on ette nähtud selleks, et Kalanduse Arendusrahastu saaks täita varasematel programmitöö 
perioodidel võetud kohustusi, mis on seotud uuenduslike meetmete, ettevalmistus-, seire- ja hindamismeetmete ning 
asjakohastes määrustes sätestatud tehnilise abi meetmetega. Sellest rahastatakse ka varasemaid mitmeaastaseid 
meetmeid, eelkõige neid, mis on vastu võetud ja mida on rakendatud muude eespool nimetatud määruste alusel, kuid 
mis ei kuulu struktuurifondide esmatähtsate eesmärkide hulka. Seda assigneeringut kasutatakse vajaduse korral ka 
Kalanduse Arendusrahastu vahenditest rahastatavate meetmete rahastamiseks, mille jaoks ei ole saadaval või eraldatud 
kulukohustuste assigneeringuid programmitöö perioodiks 2000–2006.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2088/85, 23. juuli 1985, Vahemere kompleksprogrammide kohta (EÜT L 197, 27.7.1985, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4028/86, 18. detsember 1986, ühenduse kalandus- ja akvakultuurisektori struktuuride 
parandamis- ja kohandamismeetmete kohta (EÜT L 376, 31.12.1986, lk 7).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3760/92, 20. detsember 1992, millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuurisüsteem 
(EÜT L 389, 31.12.1992, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2847/93, 12. oktoober 1993, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav 
kontrollisüsteem (EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2468/98, 3. november 1998, mis käsitleb ühenduse poolt kalapüügi- ja akvakultuurisektori 
saaduste töötlemiseks ja turustamiseks antava struktuuriabi kriteeriume ja korda (EÜT L 312, 20.11.1998, lk 19).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  L 57/984  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2792/1999, 17. detsember 1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struk- 
tuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10).  
Alusaktid  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi kalandussektori ümberkujundamist käsitleva 
ühenduse algatuse („Pesca“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 1).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ühenduse algatuse („Regis II“) raames 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 44).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama piirialade arendamist, piiriülest koostööd ja teatavaid energiavõrke käsitleva 
ühenduse algatuse („Interreg II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 60).  
Komisjoni 16. mai 1995. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse jaoks eriprogrammis 
rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades („Peace I“) (EÜT C 186, 20.7.1995, 
lk 3).  
Komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning 
regioonide komiteele, mis käsitleb eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes 
maakondades (1995–1999) („Peace I“) (COM(1997) 642).  
11 06 52 Kalanduse Arendusrahastu (2000–2006) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et Kalanduse Arendusrahastu saaks rahastada programmitöö perioodist 
2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Samuti on see ette nähtud selleks, et Kalanduse Arendusrahastu saaks rahastada täitmata jäänud kohustusi seoses 
2000.–2006. aasta programmitöö perioodi rahu ja leppimise saavutamise eriprogrammija ja programmitöö perioodist 
2000–2006 varem täitmata jäänud kohustusi, mis on seotud eesmärgiga 1 mittehõlmatud sihtpiirkondadega.  28.2.2018  ET L 57/985 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 52  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eelkõige selle artikli 2 lõige 4.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2792/1999, 17. detsember 1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struk- 
tuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10).  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige punkti 44 alapunkt b.  
Komisjoni otsus 1999/501/EÜ, 1. juuli 1999, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks struktuurifondide 
eesmärgi 1 jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute soovituslik jaotus ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT L 194, 
27.7.1999, lk 49), eelkõige selle põhjendus 5.  
11 06 60 Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise kalanduse ja vesiviljeluse ning kalanduspiirkondade tasakaalustatud ja 
kaasava territoriaalse arengu edendamine ja ühise kalanduspoliitika rakendamise kiirendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
837 523 233  410 000 000  818 478 098  480 000 000  805 423 852,—  186 988 426,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta EMKFi tegevusprogrammidega seotud kulusid, selleks et suurendada 
tööhõivet ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, edendada innovaatilist, konkurentsivõimelist 
ja teadmistel põhinevat kalandust ja vesiviljelust, toetada väikesemahulist kalapüüki, arvestades iga liikmesriigi eripära, 
edendada jätkusuulikku ja ressursitõhusat kalandust ja vesiviljelust ning kiirendada ühise kalanduspoliitika rakendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  L 57/986  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 60  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikli 5 punktid a, c ja d.  
11 06 61 Liidu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
47 830 000  33 300 000  38 426 980  27 656 608  39 115 973,22  16 622 490,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis tulenevad integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise 
toetamise programmist, sealhulgas: 
— Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk; 
— projektid, sh katse- ja koostööprojektid; 
— ühise teabejagamiskeskkonna tegevuskava rakendamine; 
— merealade ruumilist piiriülest planeerimist käsitlevad katseuuringud; 
— IT-rakendused, nt merendusalane foorum ja Euroopa mereatlas; 
— üritused ja konverentsid; 
— merealade strateegiate väljatöötamine ja järeltegevused; 
— merevaatlussüsteemi kaasrahastamise, ostmise ja haldamise algatused ning tehnilised vahendid Euroopa mere- 
vaatlus- ja andmevõrgu süsteemi väljatöötamiseks, loomiseks ning haldamiseks, et hõlbustada süsteemi kuuluvate 
liikmesriikide ja/või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise koostöö kaudu merealaste andmete ja teadmiste 
kogumist, omandamist, koondamist, töötlemist, kvaliteedikontrolli, taaskasutamist ja levitamist; 
— sekretariaadi- ja tugiteenused; 
— Euroopa ja vesikonna ulatuses tehtavad uuringud, et välja selgitada kasvutõkked, hinnata uusi võimalusi ja määrata 
kindlaks inimtegevuse mõju merekeskkonnale.  28.2.2018  ET L 57/987 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 61  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikli 5 punkt b.  
11 06 62 Ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitikaga kaasnevad meetmed  
11 06 62 01 Teaduslik nõustamine ja andmete kogumine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 274 000  8 100 000  9 070 000  6 900 000  8 385 000,—  11 733 210,33  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liidu rahaline toetus, mis koosneb väljamaksetest liikmesriikidele kulude katmiseks seoses andmete kogumise, 
haldamise ja kasutamisega mitmeaastaste riiklike programmide raames, mis algavad 2013. aastal, 
— komisjoni poolt (vajaduse korral koostöös liikmesriikidega) ellu viidavate ning ühise kalanduspoliitika rakenda- 
miseks ja väljatöötamiseks vajalike uuringute ja katseprojektide (sealhulgas säästvate kalapüügitehnikate alter- 
natiivsete variantide) rahastamine, 
— teadusasutuste, sh kalavarude hindamise eest vastutavate rahvusvaheliste nõuandvate organite, sõltumatute 
ekspertide ja muude teadusasutuste teaduslike arvamuste ning soovituste koostamine ja esitamine, 
— komisjoni kantud kulud andmete kogumise, haldamise ja kasutamisega seotud teenuste kasutamisel, kalandusek- 
spertide kohtumiste korraldamisel ja juhtimisel ning kalanduse teadusliku ja tehnilise pädevusega seonduvate 
tööprogrammide juhtimisel, andmekõnede ja andmestike töötlemisel, ettevalmistustöö tegemisel teaduslike 
arvamuste ja soovituste esitamiseks, 
— liikmesriikidevaheline koostöö andmekogumise valdkonnas, sh piirkondlike andmebaaside loomine ja haldamine 
piirkondlikku koostööd hõlbustavate andmete säilitamiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ning andmete kogumise ja 
haldamise täiustamiseks ja teadusliku taseme tõstmiseks, et toetada kalamajandust,  L 57/988  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 01  (jätkub)  
— Teadusuuringute Ühiskeskuse või liidu muu nõuandeorganiga sõlmitud halduskokkulepped, et tagada kalanduse 
teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele sekretariaaditeenused ning teha andmete eelanalüüs ja valmistada need ette 
kalandusressurssidega seotud olukorra hindamiseks, 
— hüvitised, mis makstakse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee liikmetele ja/või kalanduse teadus-, 
tehnika- ja majanduskomitee kutsutud välisekspertidele ning seoses teenuste taotlemisega, kooskõlas otsusega 
2005/629/EÜ (või hilisema otsusega, millega kõnealune otsus asendatakse).  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1543/2000, 29. juuni 2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika 
elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks (EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008, 25. veebruar 2008, kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist 
käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta 
(ELT L 60, 5.3.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikli 84 punkt a.  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2005/629/EÜ, 26. august 2005, kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee moodustamise kohta 
(ELT L 225, 31.8.2005, lk 18).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 665/2008, 14. juuli 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 
(kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kaland- 
uspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 186, 15.7.2008, 
lk 3).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1078/2008, 3. november 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kantud kuludega kalanduse lähteandmete kogumisel ja haldamisel 
(ELT L 295, 4.11.2008, lk 24).  28.2.2018  ET L 57/989 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 02 Kontroll ja jõustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 500 000  16 900 000  15 510 000  25 000 000  5 203 247,25  14 665 308,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta väljamakseid ajavahemikku 2007–2013 hõlmavate meetmete rakenda- 
miseks ja seoses liikmesriikide kantud kuludega ühise kalanduspoliitika puhul kohaldatavate järelevalve- ja kontrollisüs- 
teemidega, mille alla kuuluvad: 
— investeeringud, mis on seotud haldusasutuste või erasektori tehtud kontrollimisega, sh sellise uue kontrollitehno- 
loogia rakendamisega nagu laevade tuvastamise süsteemidega (VDS) ühendatud elektrooniline andmete regis- 
treerimise süsteem (ERS), laevaseiresüsteemid (VMS), automaatne identifitseerimissüsteem (AIS), ning kontrolliva- 
hendite ostmise ja ajakohastamisega; 
— kalandusvaldkonnas kontrolli- ja seireülesannete järelevalve eest vastutavate riigiametnike koolitus ja vahetuspro- 
grammid; 
— inspekteerimis- ja vaatlussüsteemide katseprogrammide rakendamine; 
— järelevalve, kontrolli ja seirega pädevatele asutustele kaasnevad kulud, mis hõlmavad tasuvusanalüüsi, kulude 
hindamist ja auditeerimist; 
— algatused, sh seminarid ja meediavahendid, mille eesmärk on kalurite jt osaliste, nagu inspektorite, prokuröride ja 
kohtunike ning üldsuse hulgas suurendada teadlikkust seoses vajadusega võidelda vastutustundetu ja ebaseadusliku 
kalapüügiga ning seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamisega; 
— jälgitavust võimaldavate süsteemide ja menetluste rakendamine ning mootorivõimsuse jälgimise kaudu laevastiku 
püügimahu kontrollimist võimaldavate vahendite rakendamine; 
— katseprojektid, nt videovalve.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ka kontrollimeetmeid seoses EMKFi eelarve otsese täitmisega: 
— patrull-laevade, õhusõidukite ja helikopterite ühine ostmine ja/või prahtimine sama geograafilise piirkonna mitme 
liikmesriigi poolt, tingimusel et vähemalt 60 % ajast kasutatakse neid kalanduse kontrollimiseks; 
— uue kontrollitehnoloogia hindamine ja arendamine ning andmevahetusprotsessid; 
— tegevuskulud, mis on seotud ühise kalanduspoliitika rakendamise kontrollimise ja hindamisega komisjoni poolt, 
eelkõige kontrolli, inspekteerimise ja auditeerimisega seotud lähetused, komisjoni ametnike varustus ja koolitus, 
koosolekute korraldamine ja neil osalemine, sealhulgas teabe ja parimate tavade vahetamine liikmesriikide vahel, 
uuringud, IT-teenused ja teenuseosutajad, ning inspekteerimisvahendite ost või prahtimine komisjoni poolt määruse 
(EÜ) nr 1224/2009 X jaotise kohaselt;  L 57/990  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 02  (jätkub)  
— määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 36 ja määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud riikidevaheliste kontrolli-, 
uurimis- ja rakendussüsteemide väljatöötamisele ja testimisele suunatud riigiüleste projektide rakendamise 
toetamine; 
— rahvusvahelised koolitusprogrammid kalapüügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavatele isikutele; 
— algatused, sealhulgas seminarid ja meedia töövahendid, mis on suunatud liidu määruste tõlgendamise ja sellega 
seotud kontrolli ühtlustamisele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20. detsember 2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja 
säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, 29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata 
ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, 
(EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 
(ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kaland- 
uspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikkel 86.  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2007, 11. aprill 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohalda- 
tavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu (ELT L 97, 12.4.2007, lk 30).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, 8. aprill 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/ 
2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/991 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 03 Vabatahtlikud osamaksud rahvusvahelistele organisatsioonidele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 292 000  10 900 000  7 970 000  7 100 000  10 675 000,—  6 980 957,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu vabatahtlikke osamaksusid ÜRO organisatsioonidele ja muudele 
mereõiguse alal tegutsevatele rahvusvahelistele organisatsioonidele, sealhulgas: 
— uute jätkusuutliku kalanduse kokkulepetega seotud ettevalmistustöö, 
— osamaksud ja registreerimistasud rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide kohtumistel, kus liidul on vaatlejas- 
taatus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 217), nt Rahvusvaheline Vaalanduskomisjon ning Majandus- 
koostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), 
— mõne piirkondliku projekti järelmeetmete ja rakendamise toetamine, soodustades eelkõige täpselt määratletud 
rahvusvahelist ühiskontrolli- ja inspekteerimistegevust. Assigneering peaks hõlmama ka Lääne-Aafrika riikide ja 
Vaikse ookeani lääneosa riikidega sõlmitavaid seireprogramme, 
— liidule huvi pakkuvate uute rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide ettevalmistamise rahaline toetamine, 
— liidule erilist huvi pakkuvate rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide teadustöö rahaline toetamine, 
— rahaline osalus tegevuses (lepinguosaliste töö-, mitteametlikud ja erakorralised koosolekud), millega toetatakse 
Euroopa Liidu huvisid rahvusvahelistes organisatsioonides ning tugevdatakse koostööd liidu partneritega nendes 
organisatsioonides. Sellega seoses kannab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)) kolmandate riikide esin- 
dajate rahvusvaheliste foorumite raames toimuvatel läbirääkimistel ja koosolekutel osalemise kulud siis, kui nende 
riikide osavõtt on vajalik Euroopa Liidu huvide seisukohast, 
— toetused piirkondlikele asutustele, millega rannikuriigid on asjaomases alampiirkonnas seotud.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 punktile d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  L 57/992  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikkel 88.  
11 06 62 04 Juhtimine ja kommunikatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 600 000  5 800 000  7 419 000  5 430 000  5 077 458,87  3 798 028,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste toimingute rahastamiseks, et tõhustada kalandussektori ning ühises kaland- 
uspoliitikas ja integreeritud merenduspoliitikas osalejate vahelist dialoogi: 
— toetused nõuandekomisjonidele (pärast määruse (EL) nr 1380/2013 vastuvõtmist muudeti piirkondlikud nõuande- 
komisjonid nõuandekomisjonideks ja loomisel on uued komisjonid) tegevuskulude ning nõuandekomisjonide 
koosolekute suulise ja kirjaliku tõlkega seonduvate kulude katmiseks, 
— meetmete rakendamine kalatööstusele ja ühise kalanduspoliitika mõjualasse kuuluvatele rühmadele suunatud ühist 
kalanduspoliitikat ning integreeritud merenduspoliitikat käsitlevate dokumentide levitamiseks ja selgitustööks.  
Komisjon jätkab nõuandekomisjonide töö rahalist toetamist. Vajaduse korral osalevad komisjoni esindajad koosolekutel 
ja analüüsivad nõuandekomisjonide esitatud soovitusi, mis võivad olla aluseks uute õigusaktide ettevalmistamisel. Tänu 
sidusrühmadega konsulteerimisele nõuandekomisjonides suureneb kalandusvaldkonnas töötavate inimeste ning muude 
ühise kalanduspoliitika sidusrühmade kaasatus, mis võimaldab paremini arvestada piirkondlikke eripärasid.  
Osa assigneeringust on eraldatud ka ühise kalanduspoliitikaga ja integreeritud merenduspoliitikaga seotud teabe- ja 
kommunikatsioonitegevuseks ning teabevahetuseks huvitatud isikutega. Liikmesriikide ja kandidaatriikide sidus- 
rühmadele ning asjaomase valdkonna meediakanalitele püütakse ka edaspidi anda teavet ühise kalanduspoliitika ja 
integreeritud merenduspoliitika kohta.  
Tulude alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 punktile d.  28.2.2018  ET L 57/993 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artiklid 89 ja 91.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/242, 9. oktoober 2014 , millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad 
nõuandekomisjonide toimimise kohta ühise kalanduspoliitika raames (ELT L 41, 17.2.2015, lk 1).  
11 06 62 05 Turuteave  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 815 000  4 000 000  4 370 000  4 568 000  4 570 030,08  4 045 242,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kalandus- ja vesiviljelustoodete turgu käsitleva teabe arendamise ja 
levitamisega seotud kulusid. Meetmete hulka kuuluvad muu hulgas: 
— turu vaatlusrühma tegevus, 
— majandusalase teabe ja teadmiste kogumine liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turu kohta kogu tarneahela piires, 
selle teabe analüüsimine ja levitamine rahvusvahelist konteksti arvestades, 
— regulaarne hindade jälgimine liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning turusuundumuste analüüs, 
— sihtotstarbeliste turu-uuringute korraldamine ning hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika väljatöötamine, 
— liidu õigusaktide kohaselt kogutud ning kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse 
hõlbustamine, 
— turuteabe asjakohasel tasandil sidusrühmadele kättesaadavaks tegemine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu 
ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).  L 57/994  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  
11 06 63 Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) — Tehniline abi  
11 06 63 01 Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 980 000  4 000 000  3 850 000  4 081 954  4 149 373,66  4 113 525,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada EMKFi tehnilise abi meetmeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/ 
2014 artiklis 92.  
Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, auditi-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi rakendamiseks.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— uuringud, hindamised ja eksperdiaruanded, 
— meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, võrgustike tegevuse toetamist, teavitamistoiminguid, teadlikkuse suuren- 
damist ja koostöö edendamist ning kogemuste vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega, 
— juhtimiseks, järelevalveks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paig- 
aldamine, kasutamine ning omavahel ühendamine, 
— meetmed, mis hõlmavad hindamismeetodite täiendamist ja teabevahetust hindamistavade valdkonnas, 
— auditeerimisega seotud meetmed, 
— rannikuäärsete kalastusvööndite säästva arenguga tegelevaid osalisi hõlmavate riikidevaheliste ja Euroopa Liidu 
võrgustike loomine.  28.2.2018  ET L 57/995 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 63  (jätkub)  
11 06 63 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  
11 06 63 02 Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) — Liikmesriigi taotlusel antav operatiivne tehniline abi, mida haldab 
komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud selleks, et rahastada tehnilist abi, mida komisjon annab ajutistes eelarveraskustes oleva liikmesriigi 
taotlusel. Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja sotsiaal- 
probleemide lahendamiseks ellu viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja raken- 
damise meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  L 57/996  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 63  (jätkub)  
11 06 63 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  
11 06 64 Euroopa Kalanduskontrolli Amet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 745 466  16 745 466  17 021 000  17 021 000  9 070 000,—  9 070 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Kalanduskontrolli Ameti personali-, haldus- ja tegevuskulude katteks.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0. 
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud antud jaotise lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 16 813 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 67 534 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 16 745 466 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, 26. aprill 2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja 
muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem 
(ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, 29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata 
ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/997 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 64  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kaland- 
uspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 2016/1626, 14 september 2016, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Kalanduskontrolli Agentuur (ELT L 251, 16.9.2016, lk 80).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2009/988/EL, 18. detsember 2009, millega määratakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur 
teatavate nõukogu määruses (EÜ) nr 1005/2008 sätestatud ülesannete täitjaks (ELT L 338, 19.12.2009, lk 104).  
11 06 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
11 06 77 02 Katseprojekt — Kalandussektori ühise majandamise ja jätkusuutliku juhtimise vahendid: teadlaste ja sidusrühmade 
teaduskoostöö edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  553 137,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 06 Ettevalmistav meede — Mere kaitsjad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  85 892  0,—  508 226,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 57/998  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 06  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 07 Katseprojekt — Riiklike ja rahvusvaheliste keskkonna- või kalandusalaste õigusaktide alusel loodud või loodavate 
merekaitsealade võrgustiku kasutuselevõtt eesmärgiga edendada liidu kalapüügi tootmisvõimsusi Vahemerel maksi- 
maalsete jätkusuutlike saagikuste ning kalanduse majandamise ökosüsteemipõhise käsitluse alusel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  361 656  p.m.  361 656  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 08 Katseprojekt — Väikesemahulise kalapüügi toetusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  295 215  p.m.  586 251  268 695,90  552 323,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2018  ET L 57/999 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 08  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 09 Katseprojekt — Äärepoolseimate piirkondade väikelaevade jaoks innovatiivsete ja väikese mõjuga avamerepüügitavade 
väljatöötamine, sealhulgas heade tavade vahetus ja kalandusalased katsed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  p.m.  500 000  0,—  248 978,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 10 Katseprojekt — Kalandus- ja vesiviljelustoodetega seotud vabatahtlike väidete hindamine Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  125 000  248 790,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  L 57/1000  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 10  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 11 Katseprojekt — Kalanduskontrolli ajakohastamine ja laevaseire optimeerimine uuenduslike Euroopa süsteemide abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  240 000  420 000,—  420 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 12 Katseprojekt — Euroopa rannavalveteenistuse loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  375 000  750 000,—  750 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  28.2.2018  ET L 57/1001 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 13 Ettevalmistav meede — Väikeste kaubalaevade kaptenite ühine õppekava  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  750 000  375 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Käesoleva ettevalmistava meetmega laiendatakse projekti TCC-SCV TRECVET (väikeste kaubalaevade kaptenite tuumõp- 
pekava) üldjäreldusi, rakendades kõikides liikmesriikides ühist õppekava.  
Algne projekt, mis lõppes 16. juunil 2016, hõlmas ainult üheksat liikmesriiki ning käesolev ettevalmistav meede 
võimaldab kaasata ka teisi huvitatud liikmesriike. Praegu ei tunnusta liikmesriigid vastastikku üksikute liikmesriikide 
kutsekvalifikatsioone väikeste kaubalaevade sektoris. See mõjutab tööga seotud paindlikkust ja kaptenite liikuvust, kellel 
on võimalik töötada üksnes riigis, kus nad omandasid oma kvalifikatsiooni. Sihtrühmaks on tšarterlaeva kaptenid, 
mereteenistuse töötajad, kes transpordivad tööalaselt laevu sadamates või nende vahel, laevu kohaletoimetavad kaptenid 
ja sukeldumislaevade kaptenid, kes sõidutavad oma kliente sukeldumiskohtadesse ja sealt tagasi.  
Väikeste kaubalaevade kaptenite tuumõppekava pakkumine ja selle rakendamine liidu tasandil peaks olema käesoleva 
meetme eesmärk, et hõlmata see kutsekvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist käsitleva direktiiviga. Käesolev ettev- 
almistav meede täiendab Euroopa uut oskuste tegevuskava ja on sellega kooskõlas ning puudutab kuuest 2017. aastal 
katseprojektiga hõlmatud sektorist üht seoses merendussektoriga.  
Vastastikune tunnustamine liidu tasandil avaldab riikide majandustele otsest ja kaudset mõju. Esiteks võimaldab see 
liikmesriikidel, kellel ei ole selle konkreetse valdkonna jaoks õppekava, töötada välja ja rakendada uusi väikeste 
kaubalaevade kvalifikatsioone. Teiseks võivad liikmesriigid, kellel juba on selline õppekava, kohandada ja ümber 
kujundada oma väikeste kaubalaevade kaptenite õppekava.  
Lisaks kaasab see uusi inimesi ning loob uusi töökohti ja töövõimalusi, sest teatavaid liikumispiiranguid vähendatakse. 
See mereturismi valdkond loob uusi võimalusi ka ranniku- ja saarepiirkondade jaoks. Selle mõju laieneb väikeste 
kaubalaevade sektorile avalduvast otsesest mõjust kaugemale, sest see sektor on ka sisenemiskoht järjest kasvavale 
superjahtide tööstusele ning kaubalaevade laevnikele, kellel on vaja kvalifitseeritud töötajaid.  L 57/1002  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 13  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 14 Katseprojekt — Merealane kirjaoskus kõigile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 300 000  650 000  
Märkused  
Euroopa komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2016. aasta ühisteatises 
rahvusvahelise ookeanide majandamise kohta (JOIN(2016) 49) on rõhutatud, et maailmamerede tark kasutamine ja 
nendega seotud probleemide lahendamine on kõigi maakera elanike ülesanne. Selle eesmärgi täitmise aluseks on 
merealane kirjaoskus.  
Katseprojektiga 
1) suurendatakse kodanikuühiskonna kaasamist ja Euroopa kodanike teadlikkust merendusküsimustest; 
2) muudetakse kodanikud ja ettevõtjad teadlikeks maailmamerede kaitsjateks, kes suudavad mõista teaduslikku ja 
tehnilist merealast ja merendusteavet ning on võimelised hakkama ühiskonda säästvamaks muutma; 
3) edendatakse digitaalteenuste ja innovatiivsete sidevahendite arengut, et hõlbustada merealaste teadmiste, andmete ja 
materjalide levitamist kodanike ja sidusrühmade hulgas; 
4) luuakse kõigile merealastest teadmistest huvitatuile ühtne kontaktpunkt, ning 
5) koordineeritakse teadmiste ja teabe levitamist.  
Katseprojektiga luuakse maailmamerealaste teadmiste keskus, mis koordineeriks tegevust Euroopas ja naaberriikides. See 
hõlbustab olemasolevate teenuste ja toodete kättesaadavust. Katseprojekt aitab koordineerida merealast kirjaoskust juba 
aktiivselt levitavate osaliste jõupingutusi Euroopas.  
Katseprojektiga edendatakse teadus- ja teadmuskeskuste, merendusklastrite ja innovatsioonikeskuste, muuseumide ja 
akvakeskuste koordineeritud koostööd, et parandada kodanike võimalusi osaleda meremajanduse algatustes ning 
meremajanduse ja -hariduse valdkonnas. Samuti julgustatakse noori valima meremajandusega seotud elukutset. Katse- 
projektiga hõlbustatakse suhtlemist merendusalaste teadusasutuste ja otsustajate vahel, et tugevdada teaduse ja poliitika 
vahelist seost.  28.2.2018  ET L 57/1003 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 15 Katseprojekt — Ristluse heade tavade käsiraamat  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
700 000  350 000  
Märkused  
Euroopa on ülemaailmse ristlustööstuse peamine turg. 2015. aastal osales ülemaailmses ristluses 25,3 miljonit reisijat, 
selles sektoris oli 956 597 töökohta ja sektori kogutoodang üle maailma oli kokku 117 miljardit USA dollarit. Nõudlus 
ristluse järele on viimase kümne aasta jooksul (aastatel 2005–2015) suurenenud 62 %.  
See kõik loob Euroopale majanduslikku väärtust ja töökohti. Ometi peavad ranniku- ja merepiirkonnad looma 
tingimused ristlusturismi eeliste paremaks integreerimiseks. Sellega seoses koostatakse katseprojektiga üleeuroopalise 
arutelu raames, mida peavad ristlusettevõtjad, sadamad ja rannikuturismi sidusrühmad, ristluste heade tavade käsi- 
raamat. Põhitähelepanu tuleb pöörata keskkonnamõjule ja ristluslaevade vastuvõtmisele, aga ka sotsiaalsele mõjule ja 
sellele, kuidas tuleks sadamate ja piirkondade vastuvõturajatisi kohandada. Käsiraamat sisaldab järgmist: 
— keskkonnaaspekt ja välismõjude vähendamise poliitika; 
— ristluse sotsiaalne ja majanduslik mõõde piirkondade jaoks; 
— vajadus kooskõlastamise järele ristlussadama ja seda ümbritsevate linna vahel; 
— juba olemasolevad parimad tavad.  
Käsiraamat võimaldab vähendada ristlustegevuse välismõju ja saavutada linna ja kodanike jaoks suuremat majan- 
duslikku ja sotsiaalset kasu, näiteks kõrghooajal tekkivate ummikute haldamise alaste parimate tavade vahetuse näol. 
Käsiraamat aitab ühtlasi parandada ristlussadamate ja linna ametivõimude vahel vastastikust mõistmist. Käsiraamatus 
tuleb käsitleda ka ristlusteenuste võimalikku keskkonnamõju. Peale selle aitab see dubleerimise vältimiseks suurendada 
teadlikkust erinevates ristlussadamates juba kohaldatavatest parimatest tavadest.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1004  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 16 Katseprojekt — Kalanduse ja vesiviljeluse tootjaorganisatsioonide liidu platvorm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Katseprojektiga luuakse veebiplatvorm, mis võimaldab tootjaorganisatsioonidel leida üksteise kohta teavet, vahetada 
kogemusi ja arutada ühiste probleemide lahendamise võimalusi, sealhulgas koostada ja rakendada tootmis- ja turusta- 
miskavasid. Platvormi kaudu pakutakse ka eriteenuseid tootjaorganisatsioonide rahvusvahelise koostöö süvendamiseks, 
sh võimalust korraldada tootjaorganisatsioonide vastastikuseid lühiajalisi külastusi või korraldada eri liikmesriikide 
tootjaorganisatsioonidele seminare ärijuhtimise alastel ja muudel turuga seotud teemadel. Katseprojekti viiakse ellu 
avatud pakkumismenetlusega teeninduslepingu kaudu, mis hõlmab muu hulgas nõustamisteenuseid, analüüsi ja 
infotehnoloogia arendamist ning reisi- ja tõlkekulusid.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 17 Katseprojekt — Huntahvena harrastuspüügi kontrolli süsteem  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
300 000  150 000  
Märkused  
Katseprojektiga katsetatakse harrastuskalurite huntahvena püügi kontrolli süsteemi, et pakkuda liidu seadusandjale 
rohkem valikuvõimalusi harrastuskalapüügi haldamiseks ja kontrollimiseks, seda ka seoses nõukogu 20. novembri 
2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade 
järgimise tagamiseks) (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1) („kontrollimäärus“) tulevase läbivaatamise ja mitmeaastaste 
majandamiskavade koostamisega. Katseprojekti käigus töötatakse välja uuenduslikud vahendid, mis aitavad liikmes- 
riikidel tagada huntahvena harrastuspüügi üle Atlandil ookeanil ühtse ja tõhusa kontrolli. Eeskätt katsetatakse elek- 
troonilisi aruandlusvahendeid, mida saab kasutada näiteks nutitelefoni rakenduste abil, ning uuritakse neid seoses selliste 
praeguste kalanduse haldamise ja kontrolli vahenditega nagu püügilitsentsid, seireseadmed ning seire- ja inspekteeri- 
mistegevus.  28.2.2018  ET L 57/1005 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 17  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1006  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
JAOTIS 12  
FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT  28.2.2018  ET L 57/1007 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 12 
FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 01  FINANTSSTABIILSUSE, FINANT- 
STEENUSTE JA KAPITALI- 
TURGUDE LIIDU POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  44 163 688  44 163 688  42 467 485  42 467 485  40 307 316,84  40 307 316,84  
12 02  FINANTSTEENUSED JA KAPI- 
TALITURUD  50 399 766  50 204 016  43 445 802  45 957 802  46 529 181,72  44 248 795,47  
Reservid (40 02 41)  4 856 000  3 267 000  
50 399 766  50 204 016  48 301 802  49 224 802  46 529 181,72  44 248 795,47  
Jaotis 12 — Kogusumma  94 563 454  94 367 704  85 913 287  88 425 287  86 836 498,56  84 556 112,31  
Reservid (40 02 41)  4 856 000  3 267 000  
94 563 454  94 367 704  90 769 287  91 692 287  86 836 498,56  84 556 112,31  L 57/1008  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
JAOTIS 12 
FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT  
PEATÜKK 12 01 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIDU POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
12 01  FINANTSSTABIILSUSE, FINANT- 
STEENUSTE JA KAPITALI- 
TURGUDE LIIDU POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
12 01 01  Finantsstabiilsuse, finant- 
steenuste ja kapitaliturgude liidu 
poliitikavaldkonna ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 36 199 825  34 431 236  32 196 042,02  88,94  
12 01 02  Finantsstabiilsuse, finant- 
steenuste ja kapitaliturgude liidu 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
12 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 293 006  3 501 192  3 172 373,68  96,34  
12 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 330 781  2 385 054  2 463 094,65  105,68  
Artikkel 12 01 02 — Vahesumma  5 623 787  5 886 246  5 635 468,33  100,21  
12 01 03  Finantsstabiilsuse, finant- 
steenuste ja kapitaliturgude liidu 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 2 340 076  2 150 003  2 475 806,49  105,80  
Peatükk 12 01 — Kogusumma  44 163 688  42 467 485  40 307 316,84  91,27  
12 01 01 Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
36 199 825  34 431 236  32 196 042,02  28.2.2018  ET L 57/1009 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 01 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIDU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
12 01 02 Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
12 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 293 006  3 501 192  3 172 373,68  
12 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 330 781  2 385 054  2 463 094,65  
12 01 03 Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 340 076  2 150 003  2 475 806,49  L 57/1010  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 02  FINANTSTEENUSED JA 
KAPITALITURUD  
12 02 01  Finantsteenuste ühtse turu 
rakendamine ja arendamine  1,1 3 700 000  4 000 000  3 700 000  5 094 000  4 003 580,80  3 004 435,62  75,11  
12 02 03  Finantsaruandluse ja 
auditistandardid  1,1 8 446 000  8 400 250  4 925 000  5 718 000  8 118 000,—  7 267 500,02  86,52  
Reservid (40 02 41)  3 356 000  2 517 000  
8 446 000  8 400 250  8 281 000  8 235 000  8 118 000,—  7 267 500,02  
12 02 04  Euroopa Pangandusjär- 
elevalve  1,1 14 459 404  14 459 404  14 390 504  14 390 504  14 243 211,92  14 243 211,92  98,50  
12 02 05  Euroopa Kindlustus- ja 
Tööandjapensionide 
Järelevalve  1,1 9 257 747  9 257 747  8 736 301  8 736 301  8 461 389,—  8 461 389,—  91,40  
12 02 06  Euroopa Väärtpaberituru- 
järelevalve  1,1 11 636 615  11 636 615  10 843 997  10 843 997  10 203 000,—  10 203 000,—  87,68  
12 02 08  Tarbijate ja muude 
lõppkasutajate ulatuslikum 
kaasamine liidu poliitika 
kujundamisse finant- 
steenuste valdkonnas  1,1 1 500 000  1 325 000  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  1 500 000  750 000  
1 500 000  1 325 000  1 500 000  750 000  
12 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
12 02 77 05  Ettevalmistav tegevus — 
Lõppkasutajate ja muude 
finantssektoriga mitteseotud 
sidusrühmade suutlikkuse 
suurendamine seoses liidu 
poliitika kujundamisega 
finantsteenuste valdkonnas  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  750 000  1 500 000,—  1 069 258,91  
12 02 77 06  Katseprojekt — Hajusand- 
mebaasi tehnoloogia hori- 
sontaalne rakkerühm ja selle 
tehnoloogia kasutamine 
valitsustes  1,1 500 000  675 000  850 000  425 000  
12 02 77 07  Katseprojekt — Tõelise 
pangandusliidu loomine — 
Uuring erinevuste kohta 
euroala riikide pangandust 
käsitlevates õigusnormides 
ning vajaduse kohta need 
pangandusliidus ühtlustada  1,1 500 000  250 000  28.2.2018  ET L 57/1011 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 02 77  (jätkub)  
12 02 77 08  Katseprojekt — Ühisrahas- 
tamisega investeeringute 
Euroopa fond  1,1 400 000  200 000  
Artikkel 12 02 77 — 
Vahesumma  1 400 000  1 125 000  850 000  1 175 000  1 500 000,—  1 069 258,91  95,05  
Peatükk 12 02 — 
Kogusumma  50 399 766  50 204 016  43 445 802  45 957 802  46 529 181,72  44 248 795,47  88,14  
Reservid (40 02 41)  4 856 000  3 267 000  
50 399 766  50 204 016  48 301 802  49 224 802  46 529 181,72  44 248 795,47  
12 02 01 Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 700 000  4 000 000  3 700 000  5 094 000  4 003 580,80  3 004 435,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud finantsteenuste siseturu väljakujundamist, selle 
toimimist ja arendamist ning finantsstabiilsust ja kapitaliturgude liitu toetavate meetmetega; eelkõige on selliste 
meetmete eesmärk: 
— saavutada suurem lähedus kodanike ja ettevõtjatega, sealhulgas kodanike ja ettevõtjatega peetava dialoogi aren- 
damine ja süvendamine meetmete kaudu, mille eesmärk on tõhustada siseturu toimimist ja tagada, et kodanikel ja 
ettevõtjatel oleks juurdepääs kõige suurematele õigustele ja võimalustele, mis on seotud piirideta siseturu avamise ja 
tugevnemisega, ning et nad saaksid neid õigusi ja võimalusi täiel määral kasutada, samuti kodanike ja ettevõtjate 
poolt kõnealuste õiguste ja võimaluste praktilise kasutuse suhtes kohaldatavate järelevalve- ja hindamismeetmete 
kaudu, et tuvastada nende õiguste ja võimaluste täielikku kasutamist piiravad tegurid ning hõlbustada nende 
kõrvaldamist; 
— vaadata eeskirjad põhjalikult läbi, et neid oleks vajaduse korral võimalik muuta, analüüsida üldiselt võetud meetmete 
tõhusust, et tagada finantsteenuste siseturu tõrgeteta toimimine, hinnata siseturu üldist mõju ettevõtjatele ja 
majandusele, kaasa arvatud andmete ja komisjonivälistele andmebaasidele juurdepääsu ost komisjoni talituste 
tarbeks, samuti toimingud, mis on suunatud paremale arusaamisele siseturu toimimisest, ja premeerimine siseturu 
toimimise tõhustamises aktiivse osalemise eest; 
— tagada siseturu loomise lõpuleviimine ja juhtimine, eriti pensionide, kapitali ja finantsteenuste vaba liikumise puhul, 
ning kontrollida määruste rakendamist liikmesriikide poolt; 
— laiendada koostöös Eurostati ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) finantsteenuste sektori 
statistika ja statistilise arengu projektide arengustrateegiat;  L 57/1012  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 01  (jätkub)  
— tugevdada ja arendada finants- ja kapitaliturge ning ettevõtjatele ja üksikisikutele mõeldud finantsteenuseid; 
kohandada tururaamistikku eelkõige ettevõtjate tegevuse ja tehingute kontrollimise ja reguleerimise suhtes, et võtta 
arvesse liidu ja üleilmsel tasandil aset leidnud muutusi, euro ja uute rahastamisvahendite seisundit, edendades uusi 
algatusi, mille eesmärk on finantsteenuste konsolideerimine ja tegevuskava kumulatiivse mõju analüüsimine; 
— parandada siseturu maksesüsteemide ja finantsteenuste jaeturgu; alandada selliste tehingute maksumust ja 
vähendada ajakulu, võttes arvesse siseturu ulatust; töötada välja ja tugevdada finantsasutuste suhtes kohaldatavate 
juhiste välisaspekte, saavutada rahastamisvahendite vastastikune tunnustamine kolmandate riikidega, pidada rahvus- 
vahelisi läbirääkimisi ja toetada kolmandates riikides turumajanduse rajamist; 
— võtta Euroopa äriühinguõiguse ja äriühingu üldjuhtimise tegevuskavas osutatud rohked meetmed, mille alusel saaks 
teha mitme sihtvaldkonna uuringu vajalike seadusandlike ettepanekute tegemiseks; 
— osaleda aktiivselt Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni (IAIS/AICA) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijär- 
elevalve Organisatsiooni (IOSCO) kohtumistel; see hõlmab ka komisjoni osalemiskulusid rühma liikmena; 
— arendada käesoleva peatükiga hõlmatud poliitika erinevate aspektide hindamist ja mõju-uuringuid, et töötada välja 
uusi meetmeid või vaadata läbi olemasolevad meetmed; 
— luua infosüsteemid, mis on otseselt seotud finantsteenuste siseturu raames algatatud strateegiate elluviimise ja 
jälgimisega, ning neid infosüsteeme hooldada; 
— toetada teenuseid, mis aitavad saavutada liidu poliitilisi eesmärke ning edendada ühtset järelevalvet ja koostööd 
finantsaruandluse valdkonnas nii liidus kui ka väljaspool.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud konsultatsioonide, uuringute, küsitluste, 
hindamiste, ekspertide kohtumiste, teavitamise, teadlikkuse parandamise, koolitusmaterjalide ja trükistega, millel on 
otsene seos käesolevas artiklis osutatud eesmärkide saavutamisega või meetmetega, ning kõikide muude selliste kulude 
katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2018  ET L 57/1013 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 03 Finantsaruandluse ja auditistandardid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 02 03  8 446 000  8 400 250  4 925 000  5 718 000  8 118 000,—  7 267 500,02  
Reservid (40 02 41)  3 356 000  2 517 000  
Kogusumma  8 446 000  8 400 250  8 281 000  8 235 000  8 118 000,—  7 267 500,02  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seoses finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditistandardite valdkonna erimeetmete 
toetusprogrammiga tekkivate kulude katmiseks.  
Programmi üldeesmärk on parandada siseturu toimimiseks vajalikke tingimusi, toetades teatavate asutuste tegevust või 
meetmeid finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas.  
Liidu rahastamine on oluline, et tagada finantsteenuste siseturu tulemuslik ja tõhus järelevalve, arvestades eelkõige 
hiljutist finantskriisi.  
Programm hõlmab selliseid tegevusi nagu standardite väljatöötamine või sellele kaasa aitamine, kohaldades, hinnates või 
kontrollides standardeid või valvates standardite kehtestamise protsessi järele liidu vastava poliitika rakendamise 
toetamisel finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas.  
Programm on jätkuks ühenduse programmile, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsa- 
ruandluse ja auditeerimise valdkonnas, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta 
otsusega nr 716/2009/EÜ (ELT L 253, 25.9.2009, lk 8).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 258/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks 
teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks 
otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1), eelkõige artikkel 2.  
12 02 04 Euroopa Pangandusjärelevalve  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 459 404  14 459 404  14 390 504  14 390 504  14 243 211,92  14 243 211,92  L 57/1014  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 04  (jätkub)  
Märkused  
Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 114 ning pidades silmas määrust (EL) nr 1093/ 
2010, tuleb märkida, et Euroopa Järelevalveasutus moodustab osa Euroopa finantsjärelevalve süsteemist. Euroopa 
finantsjärelevalve süsteemi peamine eesmärk on tagada finantssektori suhtes kohaldatavate eeskirjade adekvaatne 
rakendamine, et säilitada finantsstabiilsus ja tagada kogu finantssüsteemi usaldusväärsus ning finantsteenuste kasutajate 
piisav kaitse.  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Pangandusjärelevalve personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning tööpro- 
grammiga seotud tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Euroopa Pangandusjärelevalve peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest 
assigneeringute ümberpaigutamisest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta 
asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) 
(ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast sihtotstarbelist tulu (finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa Pangandusjärelevalve ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 15 100 000 eurot. 2016. aasta liidu rahalisest osalusest tulenev ülejääk summas 
640 596 eurot, mis on tagasi nõutud, lisatakse eelarvesse kantud summas 14 459 404 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelev- 
alveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni 
otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).  
12 02 05 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 257 747  9 257 747  8 736 301  8 736 301  8 461 389,—  8 461 389,—  28.2.2018  ET L 57/1015 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 05  (jätkub)  
Märkused  
Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 114 ning pidades silmas määrust (EL) nr 1094/ 
2010, tuleb märkida, et Euroopa Järelevalveasutus moodustab osa Euroopa finantsjärelevalve süsteemist. Euroopa 
finantsjärelevalve süsteemi peamine eesmärk on tagada finantssektori suhtes kohaldatavate eeskirjade adekvaatne 
rakendamine, et säilitada finantsstabiilsus ja tagada kogu finantssüsteemi usaldusväärsus ning finantsteenuste kasutajate 
piisav kaitse.  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve personali- ja halduskulude (jaotised 
1 ja 2) ning tööprogrammiga seotud tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja 
halduskulude vahelisest assigneeringute ümberpaigutamisest.  
Eelarvereale kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eeskätt selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta 
asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) 
(ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast sihtotstarbelist tulu (finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Euroopa Liidu toetus on 2018. aastal kokku 9 365 000 eurot. Liidu toetusest 2016. aasta eest tagasinõutud ülejäägist 
saadav 107 253 euro suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 9 257 747 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega luuakse Euroopa järelev- 
alveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnis- 
tatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).  
12 02 06 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 636 615  11 636 615  10 843 997  10 843 997  10 203 000,—  10 203 000,—  L 57/1016  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 06  (jätkub)  
Märkused  
Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 114 ning pidades silmas määrust (EL) nr 1095/ 
2010, tuleb märkida, et Euroopa Järelevalveasutus moodustab osa Euroopa finantsjärelevalve süsteemist. Euroopa 
finantsjärelevalve süsteemi peamine eesmärk on tagada finantssektori suhtes kohaldatavate eeskirjade adekvaatne 
rakendamine, et säilitada finantsstabiilsus ja tagada kogu finantssüsteemi usaldusväärsus ning finantsteenuste kasutajate 
piisav kaitse.  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning 
tööprogrammiga seotud tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest 
assigneeringute ümberpaigutamisest.  
Eelarvereale kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eeskätt selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta 
asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) 
(ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast sihtotstarbelist tulu (finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Euroopa Liidu toetus on 2018. aastal kokku 11 768 296 eurot. Liidu toetusest 2016. aasta eest tagasinõutud ülejäägist 
saadav 131 681 euro suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 11 636 615 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelev- 
alveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks 
komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).  
12 02 08 Tarbijate ja muude lõppkasutajate ulatuslikum kaasamine liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 02 08  1 500 000  1 325 000  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  1 500 000  750 000  
Kogusumma  1 500 000  1 325 000  1 500 000  750 000  28.2.2018  ET L 57/1017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 08  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ja toetada konkreetseid meetmeid, millega suurendatakse eriprogrammi 
raames tarbijate ja muude lõppkasutajate kaasamist ELi poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas.  
Programmiga nähakse ette võimalus kaasrahastada kahe mittetulundusühingu „Finance Watch“ ja „Better Finance“ 
tegevust, et suurendada tarbijate ja muude lõppkasutajate kaasamist liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste 
valdkonnas ning teavitada neid finantssektori reguleerimisel lahendamist vajavatest küsimustest.  
Programm hõlmab teadusuuringuid, teadlikkuse suurendamist ja teavitustegevust, organisatsioonide liikmete vahelist 
suhtlemist tõhustavat tegevust ning nende liikmete seisukohti toetavat tegevust liidu tasandil.  
Liidu rahastamine on oluline, et eelmise katseprojekti ja ettevalmistava tegevuse raames saavutatud poliitikaeesmärke 
järgitaks ka ajavahemikul 2017–2020.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/826, 17. mai 2017, millega luuakse liidu programm teatavate 
tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika 
kujundamisse finantsteenuste valdkonnas ajavahemikuks 2017–2020 (ELT L 129, 19.5.2017, lk 17).  
12 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
12 02 77 05 Ettevalmistav tegevus — Lõppkasutajate ja muude finantssektoriga mitteseotud sidusrühmade suutlikkuse suurendamine 
seoses liidu poliitika kujundamisega finantsteenuste valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  750 000  1 500 000,—  1 069 258,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1018  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 77  (jätkub)  
12 02 77 06 Katseprojekt — Hajusandmebaasi tehnoloogia horisontaalne rakkerühm ja selle tehnoloogia kasutamine valitsustes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  675 000  850 000  425 000  
Märkused  
Käesoleva katseprojektiga jätkatakse rakkerühma hajusandmebaasi tehnoloogia (Distributed Ledge Technology) alast 
tööd, et suurendada hajusandmebaasi tehnoloogia (DLT) valdkonnas tehnilisi teadmisi ja reguleerimissuutlikkust ning 
töötada välja kasutusotstarbed, eelkõige valitsuse kasutatavate rakenduste jaoks, nagu on esildatud Euroopa Parlamendi 
26. mai 2016. aasta resolutsioonis virtuaalvääringute kohta (P8_TA(2016)0228).  
Üks konkreetne kasutusviis, mida tuleks uurida, on DLT-l põhinevate lahenduste potentsiaal pagulaste olukorra 
haldamisel. Paljud pagulased ja pagulastega sarnases olukorras olevad inimesed ei suuda tõendada oma isikut või saada 
juurdepääsu põhiteenustele. Neil ei ole vajalikke dokumente pangakonto avamiseks ja ilma selle dokumentatsioonita ei 
saa paljud pagulased juurdepääsu tervishoiuteenustele ja õiguskaitsele ega panna oma lapsi kooli. Samal ajal on 
liikmesriikide valitsustel koostöös teiste riikide ja organisatsioonidega (näiteks valitsusväliste organisatsioonidega) vaja 
uuenduslikke lahendusi, et toime tulla kasvava sisserändajate hulga ja nende ajutise viibimisega eri riikides. DLT 
rakendused võivad sellisel otstarbel kasulikuks osutuda, kuna nende struktuur on hajutatud ja vastupidav.  
Mõni organisatsioon on juba hakanud DLT rakendusi sellest aspektist uurima, näiteks selleks, et sõltumatult tõestada ja 
kinnitada vahetatavat teavet, aga ka isikute ja rahaülekannete tuvastamiseks.  
Katseprojektiga hinnatakse ja võrreldakse DLT-põhiste lahenduste kasutamise parimaid lähenemisviise piirikontrollis ja 
pagulaste olukorraga toimetulekul.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
12 02 77 07 Katseprojekt — Tõelise pangandusliidu loomine — Uuring erinevuste kohta euroala riikide pangandust käsitlevates 
õigusnormides ning vajaduse kohta need pangandusliidus ühtlustada  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  28.2.2018  ET L 57/1019 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 77  (jätkub)  
12 02 77 07  (jätkub)  
Märkused  
Tõelise pangandusliidu loomine toob kaasa Euroopa pangandusturu euroalal ning selle tulemusel stabiilsema majandus- 
ja rahaliidu. Üldiselt peetakse selle jaoks vajalikuks nelja elementi: ühtne järelevalveasutus, ühtne kriisilahendusmeh- 
hanism, ühtsed ranged kindlustuskaitse standardid ja ühtne reeglistik. Ühtse reeglistikuga seotud arutelu keskendub 
ilmselgelt väga suurel määral kapitalinõuete neljanda määruse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta 
määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta 
(ELT L 176, 27.6.2013, lk 1)) ja kapitalinõuete neljanda direktiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. 
aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja 
investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)) edasisele ühtlustamisele, 
kuid jäetakse tähelepanuta, et finantsasutuste õiguslikus raamistikus on väga olulised ka muud õigusnormid, näiteks 
äriühinguõigus, maksejõuetusõigus, väärtpabereid käsitlevad õigusaktid ja tõenäoliselt ka raamatupidamiseeskirjad. 
Katseprojekti raames uuritakse erinevusi pangandust käsitlevates õigusnormides euroalal ja tehakse kindlaks, millistes 
valdkondades on vaja täiendavat ühtlustamist, et luua tõeline pangandusliit. Sellega seoses hõlmab uuring kõiki 19 
euroala jurisdiktsiooni, et koostada ülevaade pangandust reguleerivatest kõige asjakohasematest olulistest sätetest ja 
vajadusest need normid pangandusliidus ühtlustada. Lisaks sellele uuritakse ametlikke eeskirju, mida kohaldatakse 
riiklikele pädevatele asutustele ühtse järelevalvemehhanismi raames ja riikide reguleerivatele asutustele Ühtse Kriisila- 
hendusnõukogu raames, et teha kindlaks, kas ja kus eeskirjade edasine ühtlustamine oleks ühtse järelevalvemehhanismi 
ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu toimimise parandamiseks põhjendatud. Samuti kaalutakse, kas ja kus võiks ülesannete 
erinev jaotus liikmesriikide ja liidu tasandi vahel asjakohane olla. Uuringutes võetakse arvesse Euroopa jurisdiktsioonide 
erinevaid traditsioone ning seda, et maksimaalne ühtlustamine ei ole alati teostatav ja vajalik, isegi mitte pangandus- 
liidus.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
12 02 77 08 Katseprojekt — Ühisrahastamisega investeeringute Euroopa fond  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
400 000  200 000  
Märkused  
Euroopa investeerimiskava eesmärk on ületada investeerimislõhe liidus, tegeledes samas turutõrgete ja mitteoptimaalsete 
investeeringutega. See põhineb kolmel sambal, milleks on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevus, rahasta- 
misele juurdepääsu lihtsustamine Euroopa investeerimisnõustamise keskuste ja Euroopa investeerimisprojektide portaali 
kaudu ning investeerimiskeskkonna parandamine parema õigusliku reguleerimise kaudu.  L 57/1020  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 77  (jätkub)  
12 02 77 08  (jätkub)  
Ühisrahastamine on innovaatiline vahend alternatiivse rahastamisallika võimaldamiseks VKEdele ja selles nähakse 
täiendavat võimalust lisaks pangapoolsele rahastamisele kapitaliturgude liidu raames. Kuigi ühisrahastamine 
moodustab Euroopa VKEde rahastamise kogusummast praegu väikese osa, on selle maht kiiresti kasvanud ning 2015. 
aastal saadi hinnanguliselt 4 100 miljonit eurot tootluspõhiste mudelite kaudu.  
Katseprojekti raames uuritakse tootluspõhiste ühisrahastamise mudelite potentsiaali VKEde alternatiivse rahastamis- 
allikana Euroopa investeerimiskava kontekstis.  
Eeldusel, et erasektori investeeringute kaasamiseks liidus rakendatakse Euroopa investeerimiskava, pööratakse käesolevas 
katseprojektis põhitähelepanu selle selgitamisele, kuidas oleks võimalik täiendada pangandussektorit olukorras, kus on 
märgata turutõrkeid ja mitteoptimaalseid investeeringuid.  
Et teha kindlaks juhtumid, kus VKEde investeeringud on piiratud rahastamisele juurdepääsu tõttu, võetakse arvesse nii 
Euroopa Keskpanga aastaaruannet VKEde rahastamisele juurdepääsu kohta kui ka Euroopa Investeerimispanga (EIP) 
grupi analüüsi investeeringute ja investeeringute rahastamise kohta. Peale selle tuleks arvesse võtta, et paljud idufirmad 
ja VKEd ei ole piisavalt tagatistega kaetud ja ebaõnnestuvad lühiajaliste rahavooprobleemide tõttu, kuigi nende ärimudel 
on pikas perspektiivis jätkusuutlik.  
Eesmärk on hinnata, millises liikmesriigis või millistes liikmesriikides seda probleemi rohkem esineb, uurida täiendavalt 
õigusraamistikku ja koostada tegevuskava selle kohta, kuidas kasutada ühisrahastamise investeerimisplatvormi Euroopa 
investeerimiskava raames, milles keskendutakse turutõrgetele, ja hõlbustada erasektori rahastamise kaasamist. EIP 
koostatud investeerimisplatvormide suuniste järelmeetmena tuleks koostada ka turu-uuring, et teha kindlaks turu 
potentsiaal ja vajadused. Platvormi reguleerimisala võiks olla temaatiline või piirkonnapõhine ning see võiks hõlmata 
paljusid liikmesriike. Alternatiivina võiks projekti kasutada selleks, et teha kindlaks parimad tavad tarneahela rahas- 
tamises (nt arvete müük).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1021 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
JAOTIS 13  
REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA  L 57/1022  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 13 
REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 01  REGIONAAL- JA 
LINNAPOLIITIKA 
VALDKONNA 
HALDUSKULUD  89 843 307  89 843 307  89 356 102  89 356 102  90 129 546,25  90 129 546,25  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  1 125 000  
89 843 307  89 843 307  90 481 102  90 481 102  90 129 546,25  90 129 546,25  
13 03  EUROOPA REGIONA- 
ALARENGU FOND JA 
MUUD PIIRKONDLIKUD 
MEETMED  30 096 255 130  25 391 963 602  29 218 751 321  14 639 134 699  27 155 528 421,01  21 015 822 334,25  
13 04  ÜHTEKUULUVUSFOND  9 418 157 040  8 480 393 602  9 080 135 577  5 748 249 495  8 780 384 180,25  7 448 978 423,—  
13 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND 
— REGIONAALARENG 
NING PIIRKONDLIK JA 
TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  92 853 894  80 306 941  115 060 568  195 406 848  47 122 952,—  513 379 992,50  
13 06  SOLIDAARSUSFOND  50 000 000  50 000 000  1 241 200 013  1 241 200 013  32 774 210,—  32 774 210,—  
13 07  ABI ANDMIST 
KÄSITLEV MÄÄRUS  34 473 000  26 000 000  34 836 240  39 031 865  33 408 392,—  22 581 228,57  
13 08  STRUKTUURIREFORMI 
TUGIPROGRAMM — 
TEGEVUSE TEHNILINE 
ABI 30 500 000  14 000 000  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  22 500 000  11 250 000  
30 500 000  14 000 000  22 500 000  11 250 000  
Jaotis 13 — 
Kogusumma  39 812 082 371  34 132 507 452  39 779 339 821  21 952 379 022  36 139 347 701,51  29 123 665 734,57  
Reservid (40 01 40, 
40 02 41)  23 625 000  12 375 000  
39 812 082 371  34 132 507 452  39 802 964 821  21 964 754 022  36 139 347 701,51  29 123 665 734,57  28.2.2018  ET L 57/1023 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
JAOTIS 13 
REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA  
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
13 01  REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
13 01 01  Regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 62 910 376  63 257 387  64 281 338,75  102,18  
13 01 02  Regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas 
töötavate koosseisuväliste töötajatega seotud ja 
muud juhtimiskulud  
13 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 119 259  2 141 597  2 373 414,—  111,99  
13 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 547 285  2 555 212  2 609 804,66  102,45  
Artikkel 13 01 02 — Vahesumma  4 666 544  4 696 809  4 983 218,66  106,79  
13 01 03  Regionaal- ja linnapoliitika valdkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 4 066 735  3 950 004  4 943 022,50  121,55  
13 01 04  Regionaal- ja linnapoliitika valdkonna 
meetmete ja programmide toetuskulud  
13 01 04 01  Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) 
toetuskulud  1,2 11 160 000  11 300 000  10 307 869,64  92,36  
13 01 04 02  Ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) 
toetuskulud — Regionaalarengu osa  4 1 951 902  1 951 902  1 873 475,—  95,98  
13 01 04 03  Ühtekuuluvusfondi toetuskulud  1,2 4 140 000  4 200 000  3 740 621,70  90,35  
13 01 04 04  Struktuurireformi tugiprogrammi toetuskulud  1,2 947 750  p.m.  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  
947 750  1 125 000  
Artikkel 13 01 04 — Vahesumma  18 199 652  17 451 902  15 921 966,34  87,49  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  
18 199 652  18 576 902  15 921 966,34  
Peatükk 13 01 — Kogusumma  89 843 307  89 356 102  90 129 546,25  100,32  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  
89 843 307  90 481 102  90 129 546,25  
13 01 01 Regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
62 910 376  63 257 387  64 281 338,75  L 57/1024  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
13 01 02 Regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas töötavate koosseisuväliste töötajatega seotud ja muud juhtimiskulud  
13 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 119 259  2 141 597  2 373 414,—  
13 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 547 285  2 555 212  2 609 804,66  
13 01 03 Regionaal- ja linnapoliitika valdkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 066 735  3 950 004  4 943 022,50  
13 01 04 Regionaal- ja linnapoliitika valdkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
13 01 04 01 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 160 000  11 300 000  10 307 869,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondist vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitele 58 ja 
118 makstud tehnilise abi summadega seotud kulude katteks. Tehnilisest abist võib rahastada ettevalmistustööd, 
järelevalvet, haldus- ja tehnilist abi, hindamist, auditeerimist ning kontrollimeetmeid, mis on vajalikud kõnealuse 
määruse rakendamiseks.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused, kirjalik tõlge, infosüsteemid); 
— kulud, mis on seotud peakorterite koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) kuni 3 060 000 euro ulatuses, sh käesoleva assigneeringuga rahasta- 
tavate koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  28.2.2018  ET L 57/1025 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
13 01 04  (jätkub)  
13 01 04 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 01 04 02 Ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) toetuskulud — Regionaalarengu osa  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 951 902  1 951 902  1 873 475,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühinemiseelse rahastamisvahendi jaoks vajaminevaid tehnilise abi 
meetmeid, ühinemiseelse abi järkjärgulise kaotamisega seonduvat tegevust ja Küprose türgi kogukonna majandusliku 
arengu toetamist, eelkõige: 
— kulud, mis on seotud IPA regionaalarengu osa mitmeaastaste programmide ja/või üksikute toimingute ja projektide 
ettevalmistamise, hinnangu andmise, heakskiitmise, järelmeetmete, kontrolli, auditi ja hindamisega. Kõnealused 
meetmed võivad hõlmata tehnilise abi lepinguid, uuringuid, lühiajalist eksperdiabi, kohtumisi, kogemuste vahe- 
tamist, võrgustike loomist, teavitamist ja avalikustamist ning teadlikkuse kujundamise üritusi, sh kommunikatsioo- 
nistrateegiate väljatöötamist ja üldsuse teavitamist liidu poliitilistest prioriteetidest, programmi eesmärgi saavuta- 
misega otseselt seotud koolitustegevust ja trükiste avaldamist ning muid toetavaid meetmeid, mis on võetud 
komisjoni kesksete talituste või toetust saavates riikides tegutsevate delegatsioonide tasandil; 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma riigiasutustele pandud ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud, millest on kasu toetust saavatel riikidel ja komisjonil; 
— juhtimiseks, inspekteerimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paigaldamine, kasutamine ja omavahel 
ühendamine; 
— hindamismeetodite parandamine ja teabevahetus selle valdkonna tavade kohta; 
— asjakohased teadusuuringud ning nende tulemuste levitamine; 
— kulud, mis on seotud peakorterite, sh Nikosias asuva ELi programmi tugibüroo (EUPSO) koosseisuväliste töötajatega 
(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) kuni 1 873 475 euro 
ulatuses, sh käesoleva assigneeringuga rahastatavate koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  L 57/1026  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
13 01 04  (jätkub)  
13 01 04 02  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud ka haldusvaldkonnaga seotud õppe ning valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartne- 
ritega koostöö tegemise toetamiseks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Assigneeringuga rahastatakse peatükkide 13 05 ja 13 07 kohaseid halduskulusid.  
13 01 04 03 Ühtekuuluvusfondi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 140 000  4 200 000  3 740 621,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 58 ja 118 kohaseid Ühtekuu- 
luvusfondi tehnilise abi meetmeid. Tehnilisest abist võib rahastada ettevalmistustööd, järelevalvet, haldus- ja tehnilist abi, 
hindamist, auditeerimist ning kontrollimeetmeid, mis on vajalikud kõnealuse määruse rakendamiseks.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused, kirjalik tõlge, infosüsteemid); 
— kulud, mis on seotud peakorterite koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) kuni 1 340 000 euro ulatuses, sh käesoleva assigneeringuga rahasta- 
tavate koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  28.2.2018  ET L 57/1027 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
13 01 04  (jätkub)  
13 01 04 04 Struktuurireformi tugiprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
13 01 04 04  947 750  p.m.  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  
Kogusumma  947 750  1 125 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ettevalmistavate, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmete need 
kulud, mis on vajalikud struktuurireformi tugiprogrammi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks – see hõlmab 
eelkõige uuringuid, ekspertide kohtumisi, info- ja kommunikatsioonimeetmeid, muu hulgas liidu poliitilistest priori- 
teetidest teadaandmist, kui need on seotud asjaomase määruse üldeesmärgiga, IT võrgustikega seotud kulutusi, eelkõige 
seoses andmetöötluse ja teabevahetusega, ning kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonil struktuu- 
rireformi tugiprogrammi juhtimisel tekivad.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/825, 17. mai 2017, millega luuakse struktuurireformi tugi- 
programm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 (ELT L 129, 
19.5.2017, lk 1).  L 57/1028  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03  EUROOPA REGIONA- 
ALARENGU FOND JA 
MUUD PIIRKONDLIKUD 
MEETMED  
13 03 01  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — Eesmärk 
1 (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  47 302 553,19  
13 03 02  Eriprogrammi lõpule- 
viimine rahu ja leppimise 
saavutamiseks Põhja- 
Iirimaal ja Iirimaa 
piiriäärsetes 
maakondades 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 03  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — 
Eesmärk 1 (varasemad 
kui 2000. aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  145 491 832,28  145 491 832,28  
13 03 04  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — Eesmärk 
2 (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 644 177,72  
13 03 05  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — 
Eesmärk 2 (varasemad 
kui 2000. aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 110 756,61  2 110 756,61  
13 03 06  Programmi „Urban“ 
lõpetamine (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 07  Varasemate programmide 
lõpuleviimine — 
Ühenduse algatused 
(varasemad kui 2000. 
aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 08  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — 
Tehniline abi ja uuendus- 
meetmed (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 09  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Tehniline abi ja uuen- 
duslikud meetmed 
(varasemad kui 2000. 
aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 12  Liidu osamaksed 
Rahvusvahelisse Iirimaa 
Fondi  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  3 000 000,—  28.2.2018  ET L 57/1029 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 13  Ühenduse algatuse 
„Interreg III“ meetmete 
lõpuleviimine 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  233 461,55  
13 03 14  Kandidaatriikidega 
piirnevate piirkondade 
toetamine — Varasemate 
programmide lõpule- 
viimine (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 16  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Lähenemine  1,2 p.m.  2 752 090 200  p.m.  452 134 177  0,—  9 710 133 506,56  352,83  
13 03 17  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Programm „PEACE“  1,2 p.m.  9 176 800  p.m.  p.m.  0,—  0,—  0  
13 03 18  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Piirkondlik konku- 
rentsivõime ja tööhõive  1,2 p.m.  895 000 000  p.m.  106 686 990  0,—  1 375 734 521,62  153,71  
13 03 19  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Euroopa territoriaalne 
koostöö  1,2 p.m.  167 500 000  p.m.  25 585 650  0,—  283 231 860,63  169,09  
13 03 20  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Operatiivne tehniline 
abi 1,2 p.m.  p.m.  p.m.  1 610 747  0,—  921 671,41  
13 03 31  Euroopa Liidu Läänemere 
piirkonna strateegia 
tehnilise abi ja teabelevi 
ning makropiirkondade 
strateegia parema 
tundmise (2007–2013) 
meetmete lõpuleviimine  1,2 p.m.  288 980  p.m.  154 965  0,—  17 899,70  6,19  
13 03 40  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
lähenemisvahenditest 
rahastatavate riskijaga- 
misvahenditega seon- 
duvate meetmete 
(2007–2013) lõpule- 
viimine  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/1030  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 41  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
piirkondliku konkurent- 
sivõime ja tööhõive 
vahenditest rahastatavate 
riskijagamisvahenditega 
seonduvate meetmete 
(2007–2013) lõpule- 
viimine  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 60  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Vähem arenenud piir- 
konnad — Majan- 
duskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi 
vahendid  1,2 19 436 507 277  14 172 481 996  18 775 111 553  9 016 266 797  17 849 245 454,—  6 488 501 103,75  45,78  
13 03 61  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Üleminekupiirkonnad — 
Majanduskasvu ja 
tööhõivesse inves- 
teerimise eesmärgi 
vahendid  1,2 3 794 007 606  2 735 463 362  3 719 489 334  1 712 642 289  3 394 556 710,—  1 041 573 147,93  38,08  
13 03 62  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Enam arenenud piir- 
konnad — Majan- 
duskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi 
vahendid  1,2 4 726 229 339  3 442 060 077  4 622 273 189  2 532 798 533  4 425 550 656,—  1 404 644 603,90  40,81  
13 03 63  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Äärepoolseimate ja 
hõredalt asustatud piir- 
kondade täiendav 
eritoetus — Majan- 
duskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi 
vahendid  1,2 226 472 828  169 014 095  222 029 433  139 873 000  217 673 091,—  85 465 017,86  50,57  
13 03 64  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Euroopa territoriaalne 
koostöö  
13 03 64 01  Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERF) — Euroopa 
territoriaalne koostöö  1,2 1 766 233 626  914 201 248  1 731 601 443  525 930 699  970 006 232,—  301 358 833,83  32,96  
13 03 64 02  Kandidaatriikide ja 
võimalike kandidaatriikide 
osalemine Euroopa 
Regionaalarengu Fondist 
rahastatavas Euroopa 
territoriaalses koostöös — 
Toetus rubriigist 4 (IPA II)  4 9 584 130  4 140 836  9 396 205  1 312 500  5 171 292,—  1 500 000,—  36,22  
13 03 64 03  Euroopa naaberriikide 
osalemine Euroopa 
Regionaalarengu Fondist 
rahastatavas Euroopa 
territoriaalses koostöös — 
Toetus rubriigist 4 (ENI)  4 1 368 000  242 000  1 459 650  231 000  1 414 450,—  264 000,—  109,09  
Artikkel 13 03 64 — 
Vahesumma  1 777 185 756  918 584 084  1 742 457 298  527 474 199  976 591 974,—  303 122 833,83  33,00  28.2.2018  ET L 57/1031 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 65  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Operatiivne tehniline abi  
13 03 65 01  Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERF) — Operatiivne 
tehniline abi  1,2 74 000 000  69 000 000  74 000 000  69 400 000  68 539 152,12  65 071 293,54  94,31  
13 03 65 02  Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERDF) — Liik- 
mesriigi taotlusel antav 
operatiivne tehniline abi, 
mida haldab komisjon  1,2 p.m.  4 227 951  p.m.  1 028 043  16 219 272,—  8 958 676,44  211,89  
Artikkel 13 03 65 — 
Vahesumma  74 000 000  73 227 951  74 000 000  70 428 043  84 758 424,12  74 029 969,98  101,10  
13 03 66  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Uuendusmeetmed linnade 
säästva arengu vald- 
konnas  1,2 54 152 324  41 821 859  53 090 514  42 472 411  52 049 523,—  41 639 618,40  99,56  
13 03 67  Makropiirkonna stra- 
teegiad aastateks 
2014–2020 — Euroopa 
Liidu Läänemere 
piirkonna strateegia — 
Tehniline abi  1,2 p.m.  248 943  p.m.  p.m.  0,—  44 575,85  17,91  
13 03 68  Makropiirkonna stra- 
teegiad aastateks 
2014–2020 — Euroopa 
Liidu Doonau piirkonna 
strateegia — Tehniline 
abi 1,2 p.m.  214 828  p.m.  500 000  0,—  535 171,62  249,12  
13 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
13 03 77 03  Ettevalmistav meede — 
Väikelaenudele soodsama 
keskkonna edendamine 
Euroopas  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 77 06  Ettevalmistav meede — 
Piirkondliku ja kohaliku 
tasandi koostöö tõhus- 
tamine liidu regionaalpo- 
liitika edendamise kaudu 
ülemaailmsel tasandil  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  40 880,—  L 57/1032  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 07  Ettevalmistav meede — 
Euroopa Liidu Doonau 
piirkonna juhtimismudeli 
loomine – parem ja 
tõhusam koordineerimine  1,2 p.m.  773 558  p.m.  p.m.  0,—  115 073,68  14,88  
13 03 77 08  Katseprojekt — Liikumine 
ühtse piirkondliku identi- 
teedi, rahvaste lepitamise 
ning majandusliku ja 
sotsiaalse koostöö, seal- 
hulgas üleeuroopalise 
pädevuse ja asjatund- 
likkuse platvormi suunas 
Doonau makropiirkonnas  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  322 551  0,—  287 554,37  
13 03 77 09  Ettevalmistav meede 
Euroopa Liidu Atlandi 
strateegiat käsitleva 
Atlandi foorumi jaoks  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  334 000,—  
13 03 77 12  Ettevalmistav meede — 
Liikumine ühtse piir- 
kondliku identiteedi, 
rahvaste lepitamise ning 
majandusliku ja sotsiaalse 
koostöö, sealhulgas üleeu- 
roopalise pädevuse ja asja- 
tundlikkuse platvormi 
suunas Doonau makro- 
piirkonnas  1,2 p.m.  1 093 974  p.m.  1 234 347  0,—  1 563 697,11  142,94  
13 03 77 13  Katseprojekt — Ühtekuu- 
luvuspoliitika ja selle 
koostoime teadus- ja aren- 
dustegevuse vahenditega: 
„teaduse tipptaseme 
saavutamine“  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  600 000  0,—  1 500 000,—  
13 03 77 14  Ettevalmistav meede — 
Põhjamere piirkonna stra- 
teegia  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  50 638,—  
13 03 77 15  Ettevalmistav meede — 
Maailma linnad: ELi ja 
kolmandate riikide 
koostöö linnaarenduse 
valdkonnas  1,2 p.m.  1 124 221  p.m.  750 000  1 500 000,—  700 880,42  62,34  28.2.2018  ET L 57/1033 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 77 16  Ettevalmistav meede — 
Kreeka pealinnast 
Ateenast väljapoole 
jäävate piirkondade tegelik 
ja soovitud majanduspo- 
tentsiaal  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  350 000,—  
13 03 77 17  Ettevalmistav meede — 
ELi ning Ladina-Ameerika 
ja Kariibi Riikide 
Ühenduse (CELAC) 
koostöö territoriaalse 
ühtekuuluvuse vallas  1,2 p.m.  1 798 674  2 000 000  1 700 000  2 000 000,—  1 326,28  0,07  
13 03 77 18  Ettevalmistav meede — 
Ühtekuuluvuspoliitika ja 
selle koostoime teadus- ja 
arendustegevuse vahen- 
ditega: teaduse tipptaseme 
saavutamine – edasised 
sammud  1,2 1 500 000  2 000 000  1 500 000  1 000 000  1 000 000,—  0,—  0  
13 03 77 19  Ettevalmistav meede — 
Majanduskasvu ja 
valitsemistava toetamine 
mahajäänud piirkondades  1,2 2 000 000  2 000 000  1 000 000  1 000 000  1 000 000,—  500 000,—  25,00  
13 03 77 20  Ettevalmistav meede — 
Majanduslikud konkurent- 
sieelised ja aruka spetsial- 
iseerumise potentsiaal 
piirkondlikul tasandil 
Rumeenias  1,2 p.m.  1 000 000  p.m.  1 000 000  2 000 000,—  1 000 000,—  100,00  
13 03 77 21  Katseprojekt — Euroopa 
Liidu Aadria ja Joonia 
mere piirkonna strateegia 
— piirkonna kui terviku 
jaoks tõelist lisaväärtust 
omavate algatuste ja 
projektide loomine ja 
ettevalmistamine  1,2 1 300 000  1 300 000  1 300 000  650 000  
13 03 77 22  Ettevalmistav meede — 
Makropiirkondlik stra- 
teegia 2014–2020: ELi 
Alpi piirkonna strateegia  1,2 2 000 000  2 000 000  2 000 000  1 000 000  
13 03 77 23  Ettevalmistav meede — 
ELi linnade tegevuskava  1,2 p.m.  1 250 000  2 500 000  1 250 000  
13 03 77 24  Katseprojekt — Euroopa 
piirkondade sotsiaa- 
larengu kui ELi kodanikele 
olulise näitaja mõõtmine  1,2 900 000  450 000  
Artikkel 13 03 77 — 
Vahesumma  7 700 000  14 790 427  10 300 000  10 506 898  7 500 000,—  6 444 049,86  43,57  
Peatükk 13 03 — 
Kogusumma  30 096 255 130  25 391 963 602  29 218 751 321  14 639 134 699  27 155 528 421,01  21 015 822 334,25  82,77  L 57/1034  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 175 on ette nähtud, et artiklis 174 seatud majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamist tuleb toetada struktuurifondide (kuhu kuulub ka Euroopa Regiona- 
alarengu Fond) vahendusel võetavate meetmetega. Artikli 176 kohaselt on Euroopa Regionaalarengu Fond asutatud 
selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidu piires. Struktuurifondide ülesanded, esma- 
tähtsad eesmärgid ja ülesehitus määratletakse ELi toimimise lepingu artikli 177 kohaselt.  
Finantsmääruse artikliga 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 39, määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklites 100 ja 102 ning määruse (EL) nr 1303/ 
2013 artiklites 85, 144 ja 145 on komisjoni tehtavate finantskorrektsioonidega seoses ette nähtud erieeskirjad, mida 
kohaldatakse ERFi finantskorrektsioonide suhtes.  
Sel alusel tehtud finantskorrektsioonidest saadud mis tahes tulu kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 1, 6 5 2, 
6 5 3 või 6 5 4 ja see on finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktis c sätestatud sihtotstarbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 82 on sätestatud konkreetsed eeskirjad eelmaksete tagasi maksmiseks ERFi puhul.  
Tagasi makstud eelmaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt sihtotstarbelise sisetulu ja kantakse 
punkti 6 1 5 0 või punkti 6 1 5 7.  
Pettusevastase võitluse meetmeid rahastatakse artiklist 24 02 01.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 174, 175, 176 ja 177.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eriti selle artikkel 39.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(ELT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 82, 83, 100 ja 102.  28.2.2018  ET L 57/1035 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused.  
15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  
7. ja 8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldused.  
13 03 01 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Eesmärk 1 (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  47 302 553,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi eesmärgi 1 meetmete katmiseks kohustuste puhul, mis on 
jäänud programmitöö perioodist 2000–2006 tasumata.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 02 Eriprogrammi lõpuleviimine rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades 
(2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/1036  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades rahu ja leppimise saavutamise 
eriprogrammi 2000.–2006. aasta tööperioodi täitmata kulukohustuste katteks. Rahu ja leppimise saavutamise eripro- 
grammi rakendamist jätkati ning vastavalt Euroopa Ülemkogu Berliini istungi allpool nimetatud otsustele tuli 
programmi uueks kehtivusajaks (2000–2004) eraldada 500 000 000 eurot (1999. aasta hindades). Kooskõlas 
Brüsselis 17. ja 18. juunil 2004 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustes esitatud palvega lisati sellele veel 
105 000 000 eurot, mis eraldati 2005. ja 2006. aastal, et ühtlustada eriprogrammi ja teiste 2006. aastal lõppenud 
struktuurifondide programmide sekkumistegevust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Komisjoni otsus 1999/501/EÜ, 1. juuli 1999, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks struktuurifondide 
eesmärgi 1 jaoks ette nähtud kulukohustuste assigneeringute soovituslik jaotus ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT L 194, 
27.7.1999, lk 49), eelkõige selle põhjendus 5.  
Komisjoni otsus K(2001) 638, millega kiidetakse heaks eesmärgi 1 kohane ühenduse struktuuriabi Euroopa Liidu 
tegevusprogrammile rahu ja leppimise saavutamiseks (programm „PEACE II“) Põhja-Iirimaal (Ühendkuningriik) ja 
Iirimaa piiriäärsetes maakondades.  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige selle punkti 44 alapunkt b.  
17. ja 18. juuni 2004. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige selle punkt 49.  
13 03 03 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Eesmärk 1 (varasemad kui 2000. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  145 491 832,28  145 491 832,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et Euroopa Regionaalarengu Fond saaks rahastada programmitöö perioodist enne 
2000. aastat tasumata kohustusi, mis on seotud varasemate eesmärkidega 1 ja 6.  28.2.2018  ET L 57/1037 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 04 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Eesmärk 2 (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 644 177,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi eesmärgi 2 meetmete katmiseks kohustuste puhul, mis on 
jäänud programmitöö perioodist 2000–2006 tasumata.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 05 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Eesmärk 2 (varasemad kui 2000. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 110 756,61  2 110 756,61  L 57/1038  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et kolm fondi (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa 
Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu) saaksid rahastada 2000. aastale eelnenud programmitöö 
perioodidest tasumata kohustusi, mis on seotud varasema eesmärgiga 2 ja eesmärgi 5 punktiga b.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 06 Programmi „Urban“ lõpetamine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühenduse algatuse „Urban II“ meetmete katmiseks kohustuste osas, mis on jäänud 
programmitöö perioodist 2000–2006 tasumata. Ühenduse algatus keskendus kriisiolukordades linnade ja eeslinnade 
majanduslikule ja sotsiaalsele taaselustamisele, mille eesmärk on edendada linnade säästvat arengut.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1039 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 06  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 28. aprilli 2000. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised ühenduse algatuse („Urban II“) 
jaoks, mis käsitleb kriisiolukorras olevate linnade ja eeslinnade majanduslikku ja sotsiaalset taaselustamist eesmärgiga 
edendada linnade säästvat arengut (EÜT C 141, 19.5.2000, lk 8).  
13 03 07 Varasemate programmide lõpuleviimine — Ühenduse algatused (varasemad kui 2000. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Regionaalarengu Fondi täitmata jäänud kohustusi, mis on 
seotud enne 2000. aastat alustatud ühenduse algatustega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 13. mai 1992. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ühenduse algatuse („Retex“) raames, mis käsitleb peamiselt tekstiili- ja rõivatöös- 
tusest sõltuvaid piirkondi (EÜT C 142, 4.6.1992, lk 5).  L 57/1040  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 07  (jätkub)  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi kalandussektori ümberkujundamist käsitleva 
ühenduse algatuse („Pesca“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 1).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama linnapiirkondi käsitleva ühenduse algatuse („URBAN“) raames (EÜT C 180, 
1.7.1994, lk 6).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse raames, mis käsitleb 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohandamist ühisturuga (VKEde algatus) (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 10).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse „Retex“ jaoks 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 17).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama kaitsetööstuse ümberkujundamist käsitleva ühenduse 
algatuse („Konver“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 18).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama terasetootmispiirkondade majanduslikku ümberkorraldamist 
käsitleva ühenduse algatuse („Resider II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 22).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama söekaevanduspiirkondade majanduslikku ümberkorraldamist 
käsitleva ühenduse algatuse („Rechar II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 26).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööjõu kohanemine 
tööstuse muudatustega“ („Adapt“) raames, mille eesmärk on edendada tööhõivet ja tööjõu kohanemist tööstuse 
muudatustega (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 30).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööhõive ja inimres- 
sursside arendamine“ („Employment“) raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet peamiselt inimressursside 
arendamise kaudu (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 36).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ühenduse algatuse („Regis II“) raames 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 44).  28.2.2018  ET L 57/1041 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 07  (jätkub)  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, milles kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi maaelu arendamist käsitleva ühenduse 
algatuse („Leader II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 48).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama piirialade arendamist, piiriülest koostööd ja teatavaid energiavõrke käsitleva 
ühenduse algatuse („Interreg II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 60).  
Komisjoni 16. mai 1995. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse jaoks eriprogrammis 
rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades („Peace I“) (EÜT C 186, 20.7.1995, 
lk 3).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama linnapiirkondi käsitleva ühenduse algatuse („URBAN“) raames (EÜT C 200, 
10.7.1996, lk 4).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse muudetud suunised rakenduskavade või 
ühiste toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööhõive ja 
inimressursside arendamine“ raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet peamiselt inimressursside arendamise 
kaudu (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 13).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse muudetud suunised rakenduskavade või 
ühiste toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööjõu 
kohanemine tööstuse muudatustega“ („Adapt“) raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet ja parandada tööjõu 
kohanemist tööstuse muudatustega (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 7).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ruumilise planeerimise alast riikidevahelist koostööd käsitleva ühenduse algatuse 
(„Interreg II C“) raames (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 23).  
Komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele, mis käsitleb eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes 
maakondades (1995–1999) („Peace I“) (KOM(97) 642 (lõplik)).  
13 03 08 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Tehniline abi ja uuendusmeetmed (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/1042  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 08  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi uuenduslike meetmete ja tehnilise abi meetmete katmiseks 
kohustuste osas, mis on jäänud programmitöö perioodist 2000–2006 tasumata, vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 
artiklitele 22 ja 23. Uuenduslike meetmete hulka kuuluvad uurimistööd, katseprojektid ja kogemuste vahetus. Need olid 
kavandatud eelkõige struktuurifondide kvalitatiivse parandamise eesmärgil. Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, 
hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa Regionaalarengu Fondi toimimiseks. Assigneeringut 
võib eelkõige kasutada järgmiste kulutuste katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused), 
— teabe ja väljaannetega seotud kulud, 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud, 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud, 
— toetused.  
Lisaks on assigneering on ette nähtud partnerite võetud meetmete rahastamiseks 2007.–2013. aasta programmitöö 
perioodi ettevalmistamisel.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 258/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks 
teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks 
otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1).  
13 03 09 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Tehniline abi ja uuenduslikud meetmed 
(varasemad kui 2000. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1043 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 09  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kohustuste täimiseks, mida ERF võttis enne 2000. aasta programmitöö perioode 
seoses asjakohases määruses sätestatud uuenduslike, ettevalmistavate, järelevalve- või hindamismeetmetega ja muude 
samalaadsete tehnilise abi meetmetega. Sellest rahastatakse ka varasemaid mitmeaastaseid meetmeid, eelkõige neid, mis 
on vastu võetud ja rakendatud muude eespool nimetatud määruste alusel ja mis ei kuulu fondide esmatähtsate 
eesmärkide hulka. Assigneeringut kasutatakse vajaduse korral ka selliste meetmete rahastamiseks, mille jaoks ei ole 
saadaval või eraldatud vastavaid kulukohustuste assigneeringuid programmitöö perioodiks 2000–2006.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2088/85, 23. juuli 1985, Vahemere kompleksprogrammide kohta (EÜT L 197, 27.7.1985, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 12 Liidu osamaksed Rahvusvahelisse Iirimaa Fondi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  3 000 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu osamakse Rahvusvahelisse Iirimaa Fondi, mis moodustati 
15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepinguga, et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada 
kontakte, dialoogi ja leppimist Iirimaa rahvaste vahel.  
Rahvusvahelise Iirimaa Fondi tegevus võib täiendada ja toetada algatusprogrammi toiminguid rahuprotsessi toetamiseks 
mõlemas Iirimaa osas.  L 57/1044  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2005, 24. jaanuar 2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa 
Fondile (2005–2006) (ELT L 30, 3.2.2005, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1232/2010, 15. detsember 2010, milles käsitletakse Euroopa Liidu 
rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) (ELT L 346, 30.12.2010, lk 1).  
13 03 13 Ühenduse algatuse „Interreg III“ meetmete lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  233 461,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühenduse algatuse „Interreg III“ (piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö 
kohta) säilinud kohustuste rahastamiseks, mis on seotud programmitöö perioodiga 2000–2006.  
Erilist tähelepanu pööratakse piiriülesele tegevusele, eelkõige pidades silmas paremat kooskõlastamist Phare, Tacise, ISPA 
ja MEDA programmidega.  
Assigneering on ette nähtud tööjõu piiriülest liikuvust ja oskusi käsitleva kooskõlastustegevusega seotud kulude 
katmiseks. Nõuetekohast tähelepanu pööratakse koostööle äärepoolseimate piirkondadega.  
Assigneeringud võib siduda Phare piiriülese koostöö assigneeringutega, mida kasutatakse ühisprojektideks liidu 
välispiiril.  
Assigneering on ette nähtud muu hulgas vanade ja uute liikmesriikide ning kandidaatriikide vahelise kohaliku ja 
piirkondliku koostöö ettevalmistamiseks demokraatia, samuti sotsiaal- ja regionaalarengu valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1045 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 13  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 2. septembri 2004. aasta teatis, mis määrab juhendid ühenduse Euroopa territooriumi harmoonilise ja 
tasakaalustatud arengu julgustamiseks kavandatud üleeuroopalise koostöö algatuseks – „INTERREG III“ (ELT C 226, 
10.9.2004, lk 2).  
13 03 14 Kandidaatriikidega piirnevate piirkondade toetamine — Varasemate programmide lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulukohustuste katmiseks, mis on jäänud täitmata 2000.–2006. aasta 
programmitöö perioodi selliste projektide raames, milles tegeleti kandidaatriikidega piirnevate aladega vastavalt 
ühenduse algatuse „Interreg III“ (piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö kohta) eeskirjadele. 
Meetmetes võetakse arvesse komisjoni teatist laienemise mõju kohta kandidaatriikidega piirnevatele piirkondadele 
„Ühenduse meetmed piirialade suhtes“ (KOM(2001) 437 (lõplik)).  
13 03 16 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Lähenemine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 752 090 200  p.m.  452 134 177  0,—  9 710 133 506,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud täitmata seoses programmidega, mis algatati 
ERFi vahendusel lähenemiseesmärgi alusel 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil. Eesmärgi raames tahetakse 
kiirendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade lähenemist, parandades majanduskasvu ja tööhõive tingimusi.  
Osa assigneeringust on ette nähtud piirkonnasiseste erinevuste vähendamiseks, tagamaks, et antud piirkonna üldine 
areng ei varjaks endas väljapääsmatus vaesuses alasid ega ebasoodsates oludes territoriaalseid üksusi.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heakskiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  L 57/1046  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 16  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
13 03 17 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Programm „PEACE“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  9 176 800  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud täitmata programmi „PEACE“ puhul ERFi 
Euroopa piirkondlikku koostööd käsitleva eesmärgi raames programmitöö perioodil 2007–2013.  
Programmi „PEACE“ rakendatakse piiriülese koostöö programmina määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 3 lõike 2 punkti 
c tähenduses.  
Programmiga „PEACE“ edendatakse asjaomaste piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust, sinna kuuluvad 
eelkõige meetmed, millega edendatakse kogukondade ühtekuuluvust. Abikõlblik piirkond on kogu Põhja-Iirimaa ja 
Iirimaa piiriäärsed maakonnad. Programmi rakendamisel järgitakse täielikult struktuurifondi sekkumistegevuse täien- 
davuse põhimõtet.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Alusaktid  
15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  28.2.2018  ET L 57/1047 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 18 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  895 000 000  p.m.  106 686 990  0,—  1 375 734 521,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud täitmata seoses programmidega, mis algatati 
ERFi vahendusel piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi alusel 2007.–2013. aasta programmitöö 
perioodil. Eesmärgiga tahetakse suurendada vähim arenenud piirkondade hulgast välja jäävate alade piirkondlikku 
konkurentsivõimet ja atraktiivsust ning tööhõivet, võttes arvesse strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärke.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
13 03 19 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Euroopa territoriaalne koostöö  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  167 500 000  p.m.  25 585 650  0,—  283 231 860,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud täitmata ERFi Euroopa territoriaalset 
koostööd käsitleva eesmärgi raames algatatud programmidega programmitöö perioodil 2007–2013. Eesmärgiga 
tahetakse tugevdada territoriaalset ja makropiirkondlikku koostööd ja kogemuste vahetamist asjakohasel tasemel.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  L 57/1048  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 19  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
13 03 20 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 610 747  0,—  921 671,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil täitmata jäänud kulukohustuste katteks, mis 
on seotud määruse (EÜ) nr 1083/2006 rakendamiseks vajalike ettevalmistusmeetmete, järelevalve-, haldus- ja tehnilise 
abi meetmete ning hindamis-, auditeerimis- ja kontrollimeetmetega vastavalt kõnealuse määruse artiklile 45. Assig- 
neeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused), 
— teabe ja väljaannetega seotud kulud, 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud, 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud, 
— toetused.  
Assigneering on samuti ette nähtud komisjoni poolt heaks kiidetud meetmete rahastamiseks 2014.–2020. aasta 
programmitöö perioodi ettevalmistamisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  28.2.2018  ET L 57/1049 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 31 Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia tehnilise abi ja teabelevi ning makropiirkondade strateegia parema 
tundmise (2007–2013) meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  288 980  p.m.  154 965  0,—  17 899,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil täitmata jäänud kulukohustuste katteks, 
millega tagatakse: 
— nõuetekohane teabevahetus infolehtede (sh elektrooniliste), aruannete ja konverentside ning eriti kord aastas 
korraldatava foorumi kaudu; 
— kohapealsete ürituste korraldamine, et tutvustada Läänemere lähenemist ja makropiirkonna põhimõtteid kõigile 
huvitatud Euroopa piirkondadele; 
— strateegia edukas haldamine selleks loodud detsentraliseeritud süsteemi abil ja eelkõige esmatähtsate valdkondade 
koordinaatoreid ja juhtprojektide juhte hõlmava süsteemi toimimine; 
— Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegiaga seotud meetmete kavandamise ja koordineerimise tehniline ja 
haldustugi; 
— stardiraha strateegiat toetavate projektide kavandamiseks ja ettevalmistamiseks; 
— kodanikuühiskonna osalemise toetamine; 
— jätkuv abi esmatähtsate valdkondade koordinaatoritele nende koordineerimistegevuses; 
— osalemine rakendusvahendis koos Euroopa Investeerimispangaga, kui Läänemere-äärsed liikmesriigid seda taotlevad; 
— ambitsioonikama kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine Läänemere piirkonda käsitleva Euroopa Liidu stra- 
teegia kohta.  
Tehnilise abi meetme jätkuvat toetamist tuleks kasutada selleks, et: 
— jätkuvalt aidata esmatähtsate valdkondade koordinaatoreid nende koordineerimistegevuses; 
— osaleda rakendusvahendis koos EIPga, kui Läänemere-äärsed liikmesriigid seda taotlevad; 
— töötada välja ambitsioonikam kommunikatsioonistrateegia Läänemere piirkonda käsitleva Euroopa Liidu strateegia 
kohta.  L 57/1050  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 31  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
13 03 40 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) lähenemisvahenditest rahastatavate riskijagamisvahenditega seonduvate 
meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi lähenemisvahenditest rahastatavaid riskijagamisvahendeid 
liikmesriikide puhul, kus esineb tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse tagamisel või on oht selliste raskuste tekkeks.  
Riskijagamisvahenditest kaetud tegevuse lõppedes tagasi saadavaid vahendeid ja alles jäänud summasid võidakse 
riskijagamisvahendite raames uuesti kasutada juhul, kui liikmesriik vastab endiselt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 
77 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Kui liikmesriik enam neile tingimustele ei vasta, siis käsitatakse tagasisaadavaid 
vahendeid ja allesjäänud summasid sihtotstarbelise tuluna.  
Mis tahes sihtotstarbelist tulu, mis on saadud tagasisaadavate vahendite või allesjäänud summade tagasimaksmise 
tulemusena ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 1 4 4, kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks vastavalt 
finantsmääruse artiklile 21. Asjaomase liikmesriigi taotlusel lisatakse selle sihtotstarbelise tulu tekitatud täiendavad 
kulukohustused järgmisel aastal selle liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika rahaeraldiste hulka.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artikkel 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 423/2012, 22. mai 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus 
olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid (ELT L 133, 23.5.2012, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1051 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 41 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive vahenditest rahastatavate 
riskijagamisvahenditega seonduvate meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive vahenditest 
rahastatavaid riskijagamisvahendeid nende liikmesriikide puhul, kus esineb tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse tagamisel 
või on oht selliste raskuste tekkeks.  
Riskijagamisvahenditest kaetud tegevuse lõppedes tagasi saadavaid vahendeid ja alles jäänud summasid võidakse 
riskijagamisvahendite raames uuesti kasutada juhul, kui liikmesriik vastab endiselt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 
77 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Kui liikmesriik enam neile tingimustele ei vasta, siis käsitatakse tagasisaadavaid 
vahendeid ja allesjäänud summasid sihtotstarbelise tuluna.  
Mis tahes sihtotstarbelist tulu, mis on saadud tagasisaadavate vahendite või allesjäänud summade tagasimaksmise 
tulemusena ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 1 4 4, kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks vastavalt 
finantsmääruse artiklile 21. Asjaomase liikmesriigi taotlusel lisatakse selle sihtotstarbelise tulu tekitatud täiendavad 
kulukohustused järgmisel aastal selle liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika rahaeraldiste hulka.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artikkel 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 423/2012, 22. mai 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus 
olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid (ELT L 133, 23.5.2012, lk 1).  
13 03 60 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Vähem arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 436 507 277  14 172 481 996  18 775 111 553  9 016 266 797  17 849 245 454,—  6 488 501 103,75  L 57/1052  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 60  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ERFi toetusi majan- 
duskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames vähem arenenud piirkondades. Majanduslikult ja ühiskondlikult 
mahajäänud piirkondade järeleaitamine nõuab pikaajalisi kestvaid jõupingutusi. Sellesse kategooriasse kuuluvad piir- 
konnad, mille SKP elaniku kohta jääb alla 75 % liidu keskmisest SKPst.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 61 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise 
eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 794 007 606  2 735 463 362  3 719 489 334  1 712 642 289  3 394 556 710,—  1 041 573 147,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ERFi toetusi majan- 
duskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames piirkondade jaotuse uues kategoorias „Üleminekupiirkonnad“, 
mis asendab 2007.–2013. aastal kehtinud toetuste järkjärgulise kasutuselevõtu ja kaotamise süsteemi. Sellesse katego- 
oriasse kuuluvad piirkonnad, mille SKP elaniku kohta jääb 75 % ja 90 % vahele liidu keskmisest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  28.2.2018  ET L 57/1053 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 62 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Enam arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 726 229 339  3 442 060 077  4 622 273 189  2 532 798 533  4 425 550 656,—  1 404 644 603,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi toetusi majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi 
raames enam arenenud piirkondades 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil. Kuigi abi vähem arenenud piirkon- 
dadele jääb ühtekuuluvuspoliitika prioriteediks, on see assigneering ette nähtud selleks, et rahastada selliste oluliste 
proovikividega seonduvat, millega seisavad silmitsi kõik liikmesriigid, näiteks konkurents teadmistepõhises majanduses, 
liikumine vähese CO  2 -heitega majanduse suunas ning ühiskondlik kihistumine, mida põhjustab praegune majandusk- 
liima. Sellesse kategooriasse kuuluvad need piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on üle 90 % liidu keskmisest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 63 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Äärepoolseimate ja hõredalt asustatud piirkondade täiendav eritoetus — 
Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
226 472 828  169 014 095  222 029 433  139 873 000  217 673 091,—  85 465 017,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ERFi toetusi majan- 
duskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames äärepoolseimates ja hõredalt asustatud piirkondades. Lisarahas- 
tamine on ette nähtud selleks, et võtta arvesse konkreetseid probleeme, millega seistakse silmitsi äärepoolseimates 
piirkondades, mis on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, ning põhjapoolsetes hõredalt asustatud 
piirkondades, mis vastavad Austria, Soome ja Rootsi ühinemislepingu protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriu- 
midele.  L 57/1054  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 63  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 64 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Euroopa territoriaalne koostöö  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi toetusi Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames 2014.– 
2020. aasta programmitöö perioodil. Assigneeringust rahastatakse ELi ja naaberriikide naaberpiirkondade vahelist 
piiriülest koostööd, riikidevahelist koostööd suuremates riikideülestes piirkondades ja piirkondadevahelist koostööd. 
Assigneeringust rahastatakse ka liidu välispiiri koostöömeetmeid, mida toetatakse Euroopa naabruspoliitika rahasta- 
misvahendi ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 64 01 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Euroopa territoriaalne koostöö  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 766 233 626  914 201 248  1 731 601 443  525 930 699  970 006 232,—  301 358 833,83  28.2.2018  ET L 57/1055 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 64  (jätkub)  
13 03 64 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi toetusi Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames 2014.– 
2020. aasta programmitöö perioodil. Assigneeringust rahastatakse naaberpiirkondade vahelist piiriülest koostööd, 
riikidevahelist koostööd suuremates riikideülestes piirkondades ja piirkondadevahelist koostööd.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 64 02 Kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide osalemine Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavas Euroopa terri - 
toriaalses koostöös — Toetus rubriigist 4 (IPA II)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 584 130  4 140 836  9 396 205  1 312 500  5 171 292,—  1 500 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA II) raames Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) riikide- ja piirkondadevahelise koostöö programme, milles osalevad ühinemiseelse abi rahasta- 
misvahendi määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajad.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  L 57/1056  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 64  (jätkub)  
13 03 64 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
13 03 64 03 Euroopa naaberriikide osalemine Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavas Euroopa territoriaalses koostöös — 
Toetus rubriigist 4 (ENI)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 368 000  242 000  1 459 650  231 000  1 414 450,—  264 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.– 2020. aasta programmitöö perioodil Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahendi (ENI) kaudu Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames antavaid toetusi Läänemere piirkonna 
riikide piiriülese koostöö programmi jaoks. Nii Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kui ka Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) raames tuleks abi anda piiriülese koostöö programmidele liidu välispiiridel, kus osalevad ühelt 
poolt liikmesriigid ja teiselt poolt partnerriigid ja/või Venemaa Föderatsioon („muud piiriüleses koostöös osalevad 
riigid“), et edendada piiril asuvate naaberalade integreeritud ja säästvat piirkondlikku arengut ja koostööd ning 
harmoonilist territoriaalset integratsiooni liidu piires ja naabruses asuvate riikidega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  28.2.2018  ET L 57/1057 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 65 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Operatiivne tehniline abi  
13 03 65 01 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
74 000 000  69 000 000  74 000 000  69 400 000  68 539 152,12  65 071 293,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 rakendamiseks vajaliku ettevalmistustöö, järelevalve, tehnilise 
abi, hindamise, auditeerimise, kontrollimeetmete ja üldsuse teavitamise rahastamiseks vastavalt kõnealuse määruse 
artiklitele 58 ja 118.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 65 02 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) — Liikmesriigi taotlusel antav operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  4 227 951  p.m.  1 028 043  16 219 272,—  8 958 676,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada tehnilist abi, mida komisjon annab ajutistes eelarveraskustes oleva 
liikmesriigi taotlusel selleks, et katta komisjoni algatatud tehnilise abi meetmete puhul riigieelarvest rahastatav osa 
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja sotsiaalprobleemide 
lahendamiseks ellu viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja rakendamise 
meetmed.  L 57/1058  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 65  (jätkub)  
13 03 65 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/825, 17. mai 2017, millega luuakse struktuurireformi tugi- 
programm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 (ELT L 129, 
19.5.2017, lk 1).  
13 03 66 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Uuendusmeetmed linnade säästva arengu valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
54 152 324  41 821 859  53 090 514  42 472 411  52 049 523,—  41 639 618,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et toetada ERFi uuenduslikke meetmeid komisjoni algatuses linnade säästva arengu 
valdkonnas vastavalt määruse (EL) nr 1301/2013 artiklile 8. Meetmed hõlmavad uuringuid ja katseprojekte, mille 
eesmärk on leida või katsetada uusi võimalusi liidu tasandil oluliste linnade säästva arengu valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  28.2.2018  ET L 57/1059 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 67 Makropiirkonna strateegiad aastateks 2014–2020 — Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia — Tehniline 
abi 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  248 943  p.m.  p.m.  0,—  44 575,85  
Märkused  
Assigneering on kavandatud Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia rakendamiseks.  
Tehnilise abi meetme jätkuvat toetamist tuleks 2014. aastal kasutada selleks, et 
— jätkuvalt aidata esmatähtsate valdkondade koordinaatoreid nende koordineerimistegevuses; 
— osaleda rakendusvahendis koos EIPga, kui Läänemere-äärsed liikmesriigid seda taotlevad; 
— töötada välja ambitsioonikam kommunikatsioonistrateegia Läänemere piirkonda käsitleva Euroopa Liidu strateegia 
kohta.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 68 Makropiirkonna strateegiad aastateks 2014–2020 — Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia — Tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  214 828  p.m.  500 000  0,—  535 171,62  
Märkused  
Assigneering on kavandatud Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia rakendamiseks.  L 57/1060  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 68  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
13 03 77 03 Ettevalmistav meede — Väikelaenudele soodsama keskkonna edendamine Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 06 Ettevalmistav meede — Piirkondliku ja kohaliku tasandi koostöö tõhustamine liidu regionaalpoliitika edendamise kaud u 
ülemaailmsel tasandil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  40 880,—  28.2.2018  ET L 57/1061 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 07 Ettevalmistav meede — Euroopa Liidu Doonau piirkonna juhtimismudeli loomine – parem ja tõhusam koordineerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  773 558  p.m.  p.m.  0,—  115 073,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 08 Katseprojekt — Liikumine ühtse piirkondliku identiteedi, rahvaste lepitamise ning majandusliku ja sotsiaalse koostö ö, 
sealhulgas üleeuroopalise pädevuse ja asjatundlikkuse platvormi suunas Doonau makropiirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  322 551  0,—  287 554,37  L 57/1062  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 08  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 09 Ettevalmistav meede Euroopa Liidu Atlandi strateegiat käsitleva Atlandi foorumi jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  334 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 12 Ettevalmistav meede — Liikumine ühtse piirkondliku identiteedi, rahvaste lepitamise ning majandusliku ja sotsiaalse  
koostöö, sealhulgas üleeuroopalise pädevuse ja asjatundlikkuse platvormi suunas Doonau makropiirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 093 974  p.m.  1 234 347  0,—  1 563 697,11  28.2.2018  ET L 57/1063 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 12  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 13 Katseprojekt — Ühtekuuluvuspoliitika ja selle koostoime teadus- ja arendustegevuse vahenditega: „teaduse tipptaseme  
saavutamine“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  600 000  0,—  1 500 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 14 Ettevalmistav meede — Põhjamere piirkonna strateegia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  50 638,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 57/1064  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 14  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 15 Ettevalmistav meede — Maailma linnad: ELi ja kolmandate riikide koostöö linnaarenduse valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 124 221  p.m.  750 000  1 500 000,—  700 880,42  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 16 Ettevalmistav meede — Kreeka pealinnast Ateenast väljapoole jäävate piirkondade tegelik ja soovitud majanduspo- 
tentsiaal  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  350 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2018  ET L 57/1065 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 16  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 17 Ettevalmistav meede — ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse (CELAC) koostöö territoriaalse ühtekuu- 
luvuse vallas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 798 674  2 000 000  1 700 000  2 000 000,—  1 326,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi  
Selle ettevalmistava meetmega jätkatakse territoriaalse ühtekuuluvuse ja regionaalarengupoliitika alase dialoogi aren- 
damist, keskendudes eelkõige piiriülesele koostööle ja territoriaalse arengu strateegiatele, aga ka hea valitsemistava 
edendamisele riiklike, piirkondlike ja kohalike/linnade ametiasutuste haldussuutlikkuse tugevdamise kaudu majanduse 
arengu, innovatsiooni ja ühtekuuluvuse vallas. Käesoleva, 2016. aasta eelarvesse lülitatud ettevalmistava meetme 
peaeesmärgid on mitmetasandiliste valitsemissüsteemide väljatöötamine koolitus- ja tehnilise abi programmide kaudu, 
võttes arvesse strateegilist planeerimist, ning territoriaalse arengu tervikliku käsituse väljatöötamise ergutamine. 
Meetmega edendatakse piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutuste vahelist koostööd erasektoriga nii liidu kui ka 
CELACi poolel.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 18 Ettevalmistav meede — Ühtekuuluvuspoliitika ja selle koostoime teadus- ja arendustegevuse vahenditega: teaduse 
tipptaseme saavutamine – edasised sammud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  2 000 000  1 500 000  1 000 000  1 000 000,—  0,—  L 57/1066  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 18  (jätkub)  
Märkused  
Käesoleva ettevalmistava meetmega antakse abi piirkondadele, mis on teaduse tipptaseme saavutamisel teistest märki- 
misväärselt maha jäänud, ning saada kogemusi tulevikuks. 2016. aasta eelarvesse lisatud ettevalmistaval meetmel on 
kaks põhisuunda: 1) üksikasjalikumad meetmed seoses riigi tasandi konkreetsete kitsaskohtadega; 2) suurem toetus 
asjakohaste poliitikasoovituste rakendamisel kõige sagedamini ilmnevate vajakajäämiste kõrvaldamiseks. Käesoleva 
ettevalmistava meetme raames võetavad konkreetsed meetmed on läbivaatamisprotsessi algatamine kõikide sidus- 
rühmade vahel kokkulepitud aruka spetsialiseerumise strateegiate põhjal ning tõendite ja kogemuste edastamine 
poliitikutele seoses programmi „Horisont 2020“ ja struktuuri- ja investeerimisfondide 2014–2020 rakendamisega, 
eelkõige mis puudutab teadus- ja arendustegevuse kulusid. Eesmärk on ka tuvastada praegusi positiivseid ja negatiivseid 
suundumusi piiriülestes konsortsiumides osalemise osas.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 19 Ettevalmistav meede — Majanduskasvu ja valitsemistava toetamine mahajäänud piirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 000 000  2 000 000  1 000 000  1 000 000  1 000 000,—  500 000,—  
Märkused  
Ettevalmistava meetmega kasutatakse ära positiivseid tulemusi, mida on andnud Euroopa Parlamendi eelmine algatus, 
mis käsitles aruka spetsialiseerumise alaste teadusuuringute ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) täiustamist ja elluviimist 
Kreeka Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, mis on toiminud aruka spetsialiseerumise katsekeskkonnana. Sellega 
toetatakse asjakohaselt ja konkreetselt meetmeid valitud mahajäänud piirkondades ning horisontaalsemat lähenemisviisi 
majanduskasvu ja valitsemistavaga seotud võtmeküsimustele kõnealustes piirkondades. Ettevalmistav meede on 
suunatud kahte tüüpi mahajäänud piirkondadele: aeglase majanduskasvuga piirkonnad (liikmesriikide mahajäänud 
piirkonnad, mille ostujõu pariteedi järgi mõõdetud SKP ühe elaniku kohta oli 2012. aastal alla liidu keskmise ning mis 
ei lähenenud aastatel 2002–2012 liidu keskmisele, st Kreeka, Itaalia, Hispaania ja Portugali piirkonnad) ning vähem 
arenenud piirkonnad (liikmesriikide piirkonnad, mille ostujõu pariteedi järgi mõõdetud SKP elaniku kohta oli 2011. 
aastal alla 50 % liidu keskmisest, st mitu piirkonda Bulgaarias, Ungaris, Poolas ja Rumeenias). Selle 2016. aasta 
eelarvesse lisatud ettevalmistava meetmega soovitakse toetada kaheksat piirkonda: nelja aeglase majanduskasvuga 
piirkonda ja nelja vähem arenenud piirkonda, keskendudes valitsemisele, riikidevahelisele koostööle ja RIS3 mudeli 
viimistlemisele. Ettevalmistava meetme raames ellu viidavad konkreetsed tegevused nõuavad igas piirkonnas koha- 
pealseid järjestikuseid üritusi, mis hõlmavad huvirühmade üritusi ja vastastikuseid hindamisi, RIS3 strateegia raken- 
damise kriitiliste aspektide toetamist igas piirkonnas ning selliste horisontaalsete meetmete rakendamist nagu tõenditel 
põhinev toetus poliitikakujundamisele ning mahajäänud piirkondadele antava praktilise toetuse edasiarendamine kõikjal 
liidus.  28.2.2018  ET L 57/1067 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 19  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 20 Ettevalmistav meede — Majanduslikud konkurentsieelised ja aruka spetsialiseerumise potentsiaal piirkondlikul tasand il 
Rumeenias  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 000 000  p.m.  1 000 000  2 000 000,—  1 000 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega püütakse tagada ühtne, koordineeritud ja jätkusuutlik lähenemisviis, kindlustada, arendada ja 
süvendada kõigi asjaomaste sidusrühmade (ettevõtlus, akadeemilised ringkonnad, teadusorganisatsioonid ja kodanikuü- 
hiskond) paremat osalust ning luua seos piirkondlike aruka spetsialiseerumise alaste teadusuuringute ja innovatsioo- 
nistrateegiate (RIS3) ning olemasoleva riikliku RIS3 vahel, arvestades Rumeenia innovatsioonisüsteemi raskusi. Meede 
hõlmab neid piirkondi, kus ei ole veel RIS3 kavandatud või sellega alustatud, ning neid, kellel on vaja oma RIS3 
parandada. Ettevalmistava meetmega püütakse ka määrata kindlaks, hinnata ja toetada majandusliku potentsiaali 
kasutamist valitud piirkonnas ning uurida sealset innovatsioonipotentsiaali ja selle laiendamise võimalusi. See on 
selgelt mõeldud majanduslike konkurentsieeliste ja spetsialiseerumispotentsiaali tuvastamiseks piirkondlikul tasandil, 
mis põhineb ettevõtlikkuse avastamise protsessil, rajades juhtimisstruktuuri ja raamistiku jätkuvaks koostööks ette- 
võtjate ja teadlaste vahel ning toetamaks asjakohaste poliitikadokumentide ettevalmistamist. Samuti võiks uurida, kuidas 
tõhustada koostööd ja koordineerimist kõigil tasanditel (sh riikide ministeeriumide vahel).  
Samuti peaks meede andma teavet selle kohta, kuidas kõige paremini suunata ühtekuuluvuspoliitika vahendeid riikliku 
ja piirkondliku tasandi RIS3 rakendamisse ja seeläbi toetada rakenduskavade haldamist ja rakendamist. Kasutatakse ära 
olemasolevaid mehhanisme, näiteks Sevilla platvormi. Ettevalmistav meede võib viia rahastamise programmdoku- 
mentide kohandamiseni.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1068  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 21 Katseprojekt — Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia — piirkonna kui terviku jaoks tõelist 
lisaväärtust omavate algatuste ja projektide loomine ja ettevalmistamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 300 000  1 300 000  1 300 000  650 000  
Märkused  
Katseprojekti raames korraldatakse ja arendatakse järgmist: 
— tulemuslik mitmetasandiline juhtimine, et täita Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegias sätestatud 
eesmärgid; 
— ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia peamiste elluviijate suutlikkuse suurendamine, mis on Euroopa Liidu 
Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia tulemusliku rakendamise eeltingimus; 
— tõelise makropiirkondliku väärtusega algatuste ja projektide loomine ja ettevalmistus ning tegelik rakendamine; 
— teadlikkuse suurendamise algatused, kultuuriüritused, koolitusprogrammid ja/või seminarid piirkonna elanikele ja 
eriti noortele, et tekitada omanikutunne Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia suhtes, rõhutada 
ühist piirkondlikku identiteeti ning edendada piirkonnas partnerlust ja võrgustike loomist. Nende programmidega 
tuleks rõhutada kodanikuharidust, hargmaist ettevõtlust, võimalusi kultuuriüritusteks ja häid naabrussuhteid ning 
aidata edendada liiduga ühineda soovivate kandidaat- ja potentsiaalsete kandidaatriikide tulemuslikku integreerimist.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 22 Ettevalmistav meede — Makropiirkondlik strateegia 2014–2020: ELi Alpi piirkonna strateegia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 000 000  2 000 000  2 000 000  1 000 000  
Märkused  
ELi Alpi piirkonna strateegia hõlmab seitset riiki: Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Sloveenia, Liechtenstein ja 
Šveits.  28.2.2018  ET L 57/1069 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 22  (jätkub)  
Üldeesmärk on edendada Alpi piirkonnas jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset jõukust majanduskasvu ja 
töökohtade loomise ning selle piirkonna ligitõmbavuse, konkurentsivõime ja ühendatuse parandamise kaudu, säilitades 
samas sealse keskkonna, tagades terve ja tasakaalustatud ökosüsteemi ning vähendades selle makropiirkonna eri osade 
vahelist majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust, mis on tingitud mägipiirkondade eripärast. Alpi piirkonnas 
asub Euroopa suurim mäestik, see piirkond on hõredalt asustatud ning kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse 
kadumise ees eriti kaitsetu, seal on eriti tuntav hooajalisus, eelkõige mõnes turismipiirkonnas, ja selle elanikkond 
vananeb. Ka transpordi- ja energiataristu on oma mõju tõttu maastikule kriitilise tähtsusega tegurid.  
Ettevalmistava meetme teises etapis tuleb: 
— määrata kindlaks, analüüsida ja toetada Alpi piirkonna ja Alpide eelmäestiku alade innovatsioonialaseid parimaid 
tavasid ja olemasolevaid keskkonnahoidlike lahenduste võrgustikke, hõlbustades seeläbi teadmussiiret ja uuenduslike 
lahenduste vahetamist ringmajanduses, kusjuures eelkõige tuleks keskenduda sellistele strateegilistele sektoritele 
nagu turism ja põllumajandus; 
— edendada integratsiooni, pöörates seejuures eritähelepanu noortele inimestele ja otsides lahendusi töökohtade 
loomise probleemile (lahenduseks võiks olla näiteks hariduse, kutseõppe ja ettevõtluse parem integreerimine); 
— teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud e-teenuste pakkumiseks ja millest oleks abi Alpi piirkonna kõige 
kaitsetumatel inimrühmadel, nagu noored ja eakad; 
— teha kindlaks katsemeetmed kohaliku tasandi säästva transpordi arendamiseks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 23 Ettevalmistav meede — ELi linnade tegevuskava  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 250 000  2 500 000  1 250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi  
ELi linnade tegevuskava raames moodustatakse mitu töörühma (partnerlust), et leida uuenduslikud lahendused linnade 
probleemidele ja võimalustele, mida nad võiksid kasutada. Need uuenduslikud lahendused puudutavad linnade 
põhiküsimusi: linnaline liikuvus, õhukvaliteet, taskukohane eluase, vaesus linnades jne. Selle ettevalmistava meetme 
eesmärk on hõlbustada linnade osalemist selles uuenduslikus käsituses ja katsetada uue linnade kaasamise viisiga 
poliitika kujundamises ja rakendamises.  L 57/1070  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 23  (jätkub)  
Sellel ettevalmistaval meetmel on suur tähtsus mitme ELi poliitikavaldkonna, sh ühtekuuluvuspoliitika (ümber)kujun- 
damise toetamises. Kõik partnerlused peavad kindlasti kindlaks tegema, kuidas rahalisi vahendeid ja teadmisi (baas- 
teadmisi ja teabevahetust) paremini kasutada, et toetada linnades ja linnade poolt tehtavat tööd ja aidata nii poliitika 
kujundajaid.  
Ettevalmistava meetmega toetatakse komisjoni, liikmesriikide ja linnade tööd nende uuenduslike lahenduste leidmisel. 
Keskendutakse järgmistele tegevustele: 
— partnerlustele oskusteabe ja haldustoe andmine, tehes selleks järgmist: 
— koordinaatorite toetamine nende töös (koosolekute korraldamine, aruandlus, seire jne), 
— konkreetse oskusteabe ja ekspertide tagamine; 
— kohtumiste ja seminaride ettevalmistamine ja korraldamine, et: 
— anda laiemale üldsusele teavet linnadega seotud eri teemade kohta, millega partnerlused tegelevad (sh konsul- 
teerimine tegevuskavade suhtes), 
— luua sünergiline toime partnerluste vahel linnu käsitlevatel eri teemadel (nt linnavaesus ja eluase), 
— saada partnerluste korraldatavatel eksperdikoosolekutel ja allrühmade koosolekutel ekspertidelt konkreetsetes 
küsimustes konkreetseid teadmisi (nt dokumentideta rändajate kohta), 
— viia tööpartnerite hulgas ellu tõeline mitmetasandiline juhtimine; 
— töö edenemise jälgimine ja sellest aru andmine; 
— partnerluste tulemusena kokkuvõtte esitamine konkreetsetest ettepanekutest (tegevuskava) muudatuste tegemiseks 
ELi eri poliitikavaldkondades (koos soovitustega parema reguleerimise, parema rahastamise ja paremate teadmiste 
kohta); 
— uuenduslike lahenduste väljatöötamine ja katsetamine linnade kaasamise kohta poliitika kujundamisse ja ELi 
eesmärkide saavutamisse; 
— linnade ühtse kontaktpunkti väljatöötamine – üks teabepunkt ELi poliitikameetmete linnamõõtme kohta.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1071 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 24 Katseprojekt — Euroopa piirkondade sotsiaalarengu kui ELi kodanikele olulise näitaja mõõtmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
900 000  450 000  
Märkused  
ELi piirkondliku sotsiaalarengu indeksi näol on tegemist esimese põhjaliku raamistikuga, mille abil mõõta sotsiaa- 
larengut ja mis on traditsioonilistest majandusnäitajatest sõltumatu. Indeksiga mõõdetakse tulemusi ja see täiendab 
majandusnäitajaid. See annab süstemaatilist ja empiirilist teavet, mille alusel on võimalik kujundada avalikku poliitikat ja 
tuua liit oma kodanikele lähemale.  
Selle katseprojekti raames rakendatakse liidu piirkondliku sotsiaalarengu indeksit vähemalt viies ELi piirkonnas, pöörates 
erilist tähelepanu Lõuna- ja Kesk-Euroopa mahajäänud piirkondadele. Projekt koosneb mitmest etapist: 1) vastavates 
piirkondades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate koolitamine sotsiaalarengu indeksi meetodi ja kasutamise 
alal; 2) ELi piirkondliku sotsiaalarengu indeksi tulemuste põhjalik analüüs; 3) valitud piirkondade koostöö hõlbustamine, 
et lahendada sarnaseid probleeme ja levitada häid tavasid.  
Projekti käigus tehtud järeldusi ja aruandeid kasutatakse selleks, et koguda andmeid 2020. aasta järgse ühtekuu- 
luvuspoliitika programmitöö ja piirkondlike arengu strateegiate jaoks. Projekti võib laiendada, et kaasata tulevikus 
rohkem piirkondi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1072  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 04  ÜHTEKUULUVUSFOND  
13 04 01  Ühtekuuluvusfondi 
varasemate projektide 
lõpuleviimine (varasemad 
kui 2007. aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  20 928 046,09  93 075 436,33  
13 04 02  Ühtekuuluvusfondi 
meetmete (2007–2013) 
lõpuleviimine  1,2 p.m.  750 000 000  p.m.  73 285 963  0,—  3 139 102 236,55  418,55  
13 04 03  Ühtekuuluvusfondist 
rahastatavate riskijaga- 
misvahenditega seon- 
duvate meetmete 
(2007–2013) lõpule- 
viimine  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 04 60  Ühtekuuluvusfond — 
Majanduskasvu ja 
tööhõivesse investeerimise 
eesmärgi vahendid  1,2 9 393 849 254  7 706 279 222  9 055 827 791  5 651 952 000  8 732 034 574,—  4 191 055 956,11  54,38  
13 04 61  Ühtekuuluvusfond — 
Operatiivne tehniline abi  
13 04 61 01  Ühtekuuluvusfond — 
Operatiivne tehniline abi  1,2 24 307 786  22 300 000  24 307 786  22 300 000  20 972 122,16  22 754 789,01  102,04  
13 04 61 02  Ühtekuuluvusfond — Liik- 
mesriigi taotlusel antav 
operatiivne tehniline abi, 
mida haldab komisjon  1,2 p.m.  1 814 380  p.m.  711 532  6 449 438,—  2 990 005,—  164,79  
Artikkel 13 04 61 — 
Vahesumma  24 307 786  24 114 380  24 307 786  23 011 532  27 421 560,16  25 744 794,01  106,76  
Peatükk 13 04 — 
Kogusumma  9 418 157 040  8 480 393 602  9 080 135 577  5 748 249 495  8 780 384 180,25  7 448 978 423,—  87,84  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 177 teises lõigus on sätestatud, et Ühtekuuluvusfond asutatakse selleks, et 
toetada keskkonnaprojekte ning üleeuroopaliste võrkude projekte transpordi infrastruktuuri valdkonnas.  
Määruse (EÜ) nr 1164/94 II lisa artiklis H ning määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklites 100 ja 102 ning määruse (EL) nr 
1303/2013 artiklites 85, 144 ja 145 on komisjoni tehtavate finantskorrektsioonide kriteeriumidega seoses sätestatud 
erieeskirjad, mida kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi finantskorrektsioonide suhtes.  
Finantsmääruse artikliga 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes. Sel alusel tehtud finantskorrektsioonidest saadud mis tahes tulu kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 1, 6 
5 2, 6 5 3 või 6 5 4 ja see on finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktis c sätestatud sihtotstarbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 82 on sätestatud erieeskirjad, mida kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi puhul 
eelmaksena makstud summade tagasimaksmise suhtes.  28.2.2018  ET L 57/1073 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
Tagasi makstud eelmaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt sihtotstarbelise sisetulu ja kantakse 
punkti 6 1 5 0 või punkti 6 1 5 7.  
Pettusevastaseid meetmeid rahastatakse artikli 24 02 01 kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikkel 177.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 82, 100 ja 102.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006, 11. juuli 2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 79).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Alusaktid  
15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  
7. ja 8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldused.  
13 04 01 Ühtekuuluvusfondi varasemate projektide lõpuleviimine (varasemad kui 2007. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  20 928 046,09  93 075 436,33  L 57/1074  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta Ühtekuuluvusfondi kohustusi, mis tuli täita enne 2000. aastat ja 
programmitöö perioodi 2000–2006 lõpuleviimist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 792/93, 30. märts 1993, millega asutatakse ühtekuuluvuse rahastamisvahend 
(EÜT L 79, 1.4.1993, lk 74).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse asutamisleping, eelkõige selle artiklid 158 ja 161.  
13 04 02 Ühtekuuluvusfondi meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  750 000 000  p.m.  73 285 963  0,—  3 139 102 236,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta programmitöö perioodil 2007–2013 võetud Ühtekuuluvusfondi kohustusi.  
Assigneering on samuti ette nähtud selleks, et katta täitmata jäänud kulukohustusi seoses määruse (EÜ) nr 1083/2006 
rakendamiseks vajalike ettevalmistusmeetmete, järelevalve-, haldus- ja tehnilise abi meetmete ning hindamis-, audi- 
teerimis- ja kontrollimeetmetega vastavalt kõnealuse määruse artiklile 45. Assigneeringut võib eelkõige kasutada 
järgmiste kulude katteks: 
— toetavad kulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised), 
— kirjastamis- ja teabekulud, 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud, 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud, 
— toetused.  28.2.2018  ET L 57/1075 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 02  (jätkub)  
Assigneering on samuti ette nähtud komisjoni poolt heaks kiidetud meetmete rahastamiseks 2014.–2020. aasta 
programmitöö perioodi ettevalmistamisel.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006, 11. juuli 2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (ELT L 210, 31.7.2006, 
lk 79).  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse asutamisleping, eelkõige selle artiklid 158 ja 161.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artiklid 174 ja 177.  
13 04 03 Ühtekuuluvusfondist rahastatavate riskijagamisvahenditega seonduvate meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Ühtekuuluvusfondi vahenditest rahastatavaid riskijagamisvahendeid 
nende liikmesriikide puhul, kus esineb tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse tagamisel või on oht selliste raskuste tekkeks.  
Riskijagamisvahenditest kaetud tegevuse lõppedes tagasi saadavaid vahendeid ja alles jäänud summasid võidakse 
riskijagamisvahendite raames uuesti kasutada juhul, kui liikmesriik vastab endiselt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 
77 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Kui liikmesriik enam neile tingimustele ei vasta, siis käsitatakse tagasisaadavaid 
vahendeid ja allesjäänud summasid sihtotstarbelise tuluna.  L 57/1076  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 03  (jätkub)  
Mis tahes sihtotstarbelist tulu, mis on saadud tagasisaadavate vahendite või allesjäänud summade tagasimaksmise 
tulemusena ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 1 4 4, kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks vastavalt 
finantsmääruse artiklile 21. Asjaomase liikmesriigi taotlusel lisatakse selle sihtotstarbelise tulu tekitatud täiendavad 
kulukohustused järgmisel aastal selle liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika rahaeraldiste hulka.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artikkel 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 423/2012, 22. mai 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus 
olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid (ELT L 133, 23.5.2012, lk 1).  
13 04 60 Ühtekuuluvusfond — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 393 849 254  7 706 279 222  9 055 827 791  5 651 952 000  8 732 034 574,—  4 191 055 956,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil Ühtekuuluvusfondi toetusi 
majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames. Ühtekuuluvusfond toetab jätkuvalt neid liikmesriike, kus 
kogurahvatulu inimese kohta on alla 90 % liidu keskmisest. Tagades sobiva tasakaalu ja kooskõlas iga liikmesriigi 
konkreetsete investeeringute- ja infrastruktuuridealaste vajadustega on assigneering ette nähtud selleks, et toetada 
— investeeringuid keskkonda, sh säästva arengu ja energeetikaga seotud valdkondadesse, millel on keskkonnale 
positiivne mõju; 
— üleeuroopalisi transporditaristu võrke kooskõlas suunistega, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate 
liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).  28.2.2018  ET L 57/1077 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 60  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 04 61 Ühtekuuluvusfond — Operatiivne tehniline abi  
13 04 61 01 Ühtekuuluvusfond — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 307 786  22 300 000  24 307 786  22 300 000  20 972 122,16  22 754 789,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 rakendamiseks vajaliku ettevalmistustöö, järelevalve, tehnilise 
abi, hindamise, auditeerimise, kontrollimeetmete ja üldsuse teavitamise rahastamiseks vastavalt kõnealuse määruse 
artiklitele 58 ja 118.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 04 61 02 Ühtekuuluvusfond — Liikmesriigi taotlusel antav operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 814 380  p.m.  711 532  6 449 438,—  2 990 005,—  L 57/1078  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 61  (jätkub)  
13 04 61 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada tehnilist abi, mida komisjon annab ajutistes eelarveraskustes oleva 
liikmesriigi taotlusel selleks, et katta komisjoni algatatud tehnilise abi meetmete puhul riigieelarvest rahastatav osa 
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 25 on assigneering ette nähtud selleks, et rahastada liikmesriigis 
majandus- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks rakendatavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, 
prioriseerimise ja rakendamise meetmeid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/825, 17. mai 2017, millega luuakse struktuurireformi tugi- 
programm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 (ELT L 129, 
19.5.2017, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1079 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND — 
REGIONAALARENG 
NING PIIRKONDLIK JA 
TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  
13 05 01  Ühinemiseelse struktuuri- 
poliitika rahastamis- 
vahend (ISPA) — 
Varasemate projektide 
lõpuleviimine 
(2000–2006)  
13 05 01 01  Ühinemiseelse struktuuri- 
poliitika rahastamisvahend 
(ISPA) — Muude 
varasemate projektide 
lõpuleviimine 
(2000–2006)  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 509 369,74  
13 05 01 02  Ühinemiseelse struktuuri- 
poliitika rahastamisvahend 
— Ühinemiseelse abi 
andmise lõpetamine 
kaheksa kandidaatriigi 
puhul  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 13 05 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 509 369,74  
13 05 02  Ühinemiseelse abi rahas- 
tamisvahend (IPA) — 
Regionaalarengu osa 
meetmete (2007–2013) 
lõpuleviimine  4 p.m.  14 062 935  p.m.  162 784 410  0,—  372 788 757,28  2 650,86  
13 05 03  Ühinemiseelse abi rahas- 
tamisvahend (IPA) — 
Piiriülese koostöö 
meetmete (2007–2013) 
lõpuleviimine  
13 05 03 01  Piiriülese koostöö 
meetmete lõpuleviimine — 
Toetus alamrubriigist 1b  1,2 p.m.  1 677 862  p.m.  5 565 882  0,—  51 207 091,30  3 051,93  
13 05 03 02  Piiriülese koostöö ning 
struktuurifondide riikid- 
evahelistes ja piirkondad- 
evahelistes koostööpro- 
grammides osalevate 
kandidaatriikide ja potent- 
siaalsete kandidaatriikide 
jaoks loodud meetmete 
lõpuleviimine — Toetus 
rubriigist 4  4 p.m.  1 925 080  p.m.  6 569 630  0,—  40 751 822,18  2 116,89  
Artikkel 13 05 03 — 
Vahesumma  p.m.  3 602 942  p.m.  12 135 512  0,—  91 958 913,48  2 552,33  L 57/1080  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 05 60  Toetus Albaaniale, Bosnia 
ja Hertsegoviinale, Koso- 
vole, (  1 ) Montenegrole, 
Serbiale ja endisele Jugos- 
laavia Makedoonia vaba- 
riigile  
13 05 60 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 60 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 13 05 60 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 61  Toetus Islandile  
13 05 61 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 61 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 13 05 61 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 62  Toetus Türgile  
13 05 62 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 62 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 13 05 62 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 63  Piirkondlik integratsioon 
ja territoriaalne koostöö  
13 05 63 01  Piiriülene koostöö — 
Toetus rubriigist 1b  1,2 46 426 947  31 320 532  57 530 284  10 243 463  23 561 476,—  23 561 476,—  75,23  28.2.2018  ET L 57/1081 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 05 63  (jätkub)  
13 05 63 02  Piiriülene koostöö — 
Toetus rubriigist 4  4 46 426 947  31 320 532  57 530 284  10 243 463  23 561 476,—  23 561 476,—  75,23  
Artikkel 13 05 63 — 
Vahesumma  92 853 894  62 641 064  115 060 568  20 486 926  47 122 952,—  47 122 952,—  75,23  
Peatükk 13 05 — 
Kogusumma  92 853 894  80 306 941  115 060 568  195 406 848  47 122 952,—  513 379 992,50  639,27  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise 
Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  
13 05 01 Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006)  
Märkused  
Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (ISPA) eraldatav toetus oli ette nähtud Kesk- ja Ida-Euroopa 
kandidaatriikide liiduga ühinemise toetamiseks. ISPA vahendeid kasutati abi saavates riikides liidu  acquis ’ nõuete 
täitmiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas.  
13 05 01 01 Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Muude varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 509 369,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1266/1999, 21. juuni 1999, kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi 
kooskõlastamise kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 68).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamis- 
vahend (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89, (EÜ) nr 
1267/1999, (EÜ) nr 1268/1999 ja (EÜ) nr 2666/2000, et võtta arvesse Horvaatia kandidaadistaatust (ELT L 389, 
30.12.2004, lk 1).  L 57/1082  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 01  (jätkub)  
13 05 01 02 Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend — Ühinemiseelse abi andmise lõpetamine kaheksa kandidaatriigi 
puhul  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1266/1999, 21. juuni 1999, kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi 
kooskõlastamise kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 68).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamis- 
vahend (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).  
13 05 02 Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) — Regionaalarengu osa meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  14 062 935  p.m.  162 784 410  0,—  372 788 757,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  28.2.2018  ET L 57/1083 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
13 05 03 Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) — Piiriülese koostöö meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
13 05 03 01 Piiriülese koostöö meetmete lõpuleviimine — Toetus alamrubriigist 1b  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 677 862  p.m.  5 565 882  0,—  51 207 091,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Regionaalarengu Fondi poolt 2007.–2013. aastal täitmata 
jäänud kulukohustusi piiriüleste koostööprojektide ja väljaspool komisjoni antava tehnilise abi puhul, mis on vajalik 
meetmete rakendamisel liikmeriikides.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  L 57/1084  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 03  (jätkub)  
13 05 03 02 Piiriülese koostöö ning struktuurifondide riikidevahelistes ja piirkondadevahelistes koostööprogrammides osalevate 
kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide jaoks loodud meetmete lõpuleviimine — Toetus rubriigist 4  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 925 080  p.m.  6 569 630  0,—  40 751 822,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
13 05 60 Toetus Albaaniale, Bosnia ja Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
13 05 60 01 Poliitiliste reformide toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244 (1999) 
ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  28.2.2018  ET L 57/1085 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 60  (jätkub)  
13 05 60 01  (jätkub)  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Lääne-Balkaniga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine, 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi poliitiliste reformide valdkonnas, toetades selleks järkjärgulist liidu  acquis ’ga 
vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Osa assigneeringust kasutatakse meetmeteks, millega aidatakse abi saavatel riikidel täita nõudeid, mis tulenevad 
viisavabadusest Schengeni riikidega, või millega kiirendatakse viisarežiimi liberaliseerimise protsessi, nagu Kosovo 
puhul.  
Osa assigneeringutest kasutatakse meetmeteks, millega aidatakse kaasa kõigi Lääne-Balkani riikide, rahvaste ja rahvus- 
rühmade lepitamisele, ning ajalooliste ja poliitiliste sündmuste suhtes erapooletu suhtumise kujundamiseks tehtavate 
pingutuste toetamiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja b.  
13 05 60 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/1086  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 60  (jätkub)  
13 05 60 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks Lääne-Balkani riikides ühinemiseelse abi 
rahastamisvahendi (IPA II) raames: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine saavutamaks arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majan- 
duskasvu; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades selleks 
järkjärgulist liidu  acquis ’ga vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas liidu 
struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
13 05 61 Toetus Islandile  
13 05 61 01 Poliitiliste reformide toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Islandiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks:  28.2.2018  ET L 57/1087 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 61  (jätkub)  
13 05 61 01  (jätkub)  
— poliitiliste reformide toetamine, 
— toetust saavate riikide suutlikkuse suurendamine, et täita liikmesusega kaasnevaid kohustusi, toetades järkjärgulist 
liidu  acquis ’ga vastavusseviimist ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eelkõige artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
13 05 61 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Islandil järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 
(IPA II) raames: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine saavutamaks arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majan- 
duskasvu; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades selleks 
järkjärgulist liidu  acquis ’ga vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas liidu 
struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  L 57/1088  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 61  (jätkub)  
13 05 61 02  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
13 05 62 Toetus Türgile  
13 05 62 01 Poliitiliste reformide toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine, 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi poliitiliste reformide valdkonnas, toetades selleks järkjärgulist liidu  acquis ’ga 
vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  28.2.2018  ET L 57/1089 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 62  (jätkub)  
13 05 62 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
13 05 62 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames Türgis järgmiste konkreetsete 
eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine saavutamaks arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majan- 
duskasvu; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades selleks 
järkjärgulist liidu  acquis ’ga vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas liidu 
struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  L 57/1090  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 63 Piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö  
13 05 63 01 Piiriülene koostöö — Toetus rubriigist 1b  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
46 426 947  31 320 532  57 530 284  10 243 463  23 561 476,—  23 561 476,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ERFi vahendusel Euroopa 
territoriaalse koostöö eesmärgi raames antavaid toetusi piiriülese koostöö jaoks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 
(IPA II) kaudu.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259), ning eriti selle artikkel 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
13 05 63 02 Piiriülene koostöö — Toetus rubriigist 4  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
46 426 947  31 320 532  57 530 284  10 243 463  23 561 476,—  23 561 476,—  28.2.2018  ET L 57/1091 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 63  (jätkub)  
13 05 63 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames määruse (EL) nr 231/2014 I lisas 
nimetatud abisaajariike, liikmesriike ja vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 232/2014 
(millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) reguleerimisalasse kuuluvaid kolmandaid riike hõlmava 
piirkondliku integratsiooni ja territoriaalse koostöö konkreetse eesmärgi täitmiseks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  L 57/1092  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 06 — SOLIDAARSUSFOND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 06  SOLIDAARSUSFOND  
13 06 01  Liikmesriikide toetamine 
tõsise loodusõnnetuse 
korral, mis mõjutab 
oluliselt elutingimusi, 
looduskeskkonda või 
rahvamajandust  9 50 000 000  50 000 000  1 241 200 013  1 241 200 013  32 774 210,—  32 774 210,—  65,55  
13 06 02  Ühinemisläbirääkimisi 
pidavate riikide toetamine 
tõsise loodusõnnetuse 
korral, mis mõjutab 
oluliselt elutingimusi, 
looduskeskkonda või 
rahvamajandust  9 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 13 06 — 
Kogusumma  50 000 000  50 000 000  1 241 200 013  1 241 200 013  32 774 210,—  32 774 210,—  65,55  
13 06 01 Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või 
rahvamajandust  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
50 000 000  50 000 000  1 241 200 013  1 241 200 013  32 774 210,—  32 774 210,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud liikmesriikides piirkondlike suurõnnetuste korral kasutusele võetavate Euroopa Liidu Solidaar- 
susfondist tulenevate assigneeringute kirjendamiseks. Asjaomastele liikmesriikidele tuleks abi anda seoses loodusõnne- 
tustega, nähes määratud finantsabi kasutamiseks ette lõpptähtpäeva ning sätestades abisaajariikide kohustuse 
põhjendada saadud abi kasutamist. Saadud abi, mis hiljem tasaarvestatakse näiteks põhimõtte „saastaja maksab“ alusel 
kolmandate isikute maksetega või mis on kahjude lõpliku hindamise põhjal ettenähtust suurem, tuleks tagasi nõuda.  
Välja arvatud ettemaksete puhul eraldatakse assigneeringud kas assigneeringute reservist ümberpaigutamise kaudu või 
paranduseelarve kaudu (kui reservis ei ole piisavalt assigneeringuid) üheaegselt otsusega Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 
vahendite kasutusele võtmise kohta.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 
14.11.2002, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884), eriti selle artikkel 10.  28.2.2018  ET L 57/1093 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 06 — SOLIDAARSUSFOND  (jätkub)  
13 06 02 Ühinemisläbirääkimisi pidavate riikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, 
looduskeskkonda või rahvamajandust  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavates riikides piirkondlike suurõnnetuste korral kasutusele 
võetavate Euroopa Liidu Solidaarsusfondist tulenevate assigneeringute kirjendamiseks. Asjaomastele riikidele võib abi 
anda seoses loodusõnnetustega, nähes määratud finantsabi kasutamiseks ette lõpptähtpäeva ning sätestades abisaa- 
jariikide kohustuse põhjendada saadud abi kasutamist. Saadud abi, mis hiljem tasaarvestatakse näiteks põhimõtte 
„saastaja maksab“ alusel kolmandate isikute maksetega või mis on kahjude lõpliku hindamise põhjal ettenähtust suurem, 
tuleks tagasi nõuda.  
Välja arvatud ettemaksete puhul eraldatakse assigneeringud kas assigneeringute reservist ümberpaigutamise kaudu või 
paranduseelarve kaudu (kui reservis ei ole piisavalt assigneeringuid) üheaegselt otsusega Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 
vahendite kasutusele võtmise kohta.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 
14.11.2002, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884), eriti selle artikkel 10.  L 57/1094  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 07 — ABI ANDMIST KÄSITLEV MÄÄRUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 07  ABI ANDMIST 
KÄSITLEV MÄÄRUS  
13 07 01  Rahaline toetus Küprose 
türgi kogukonna majan- 
dusarengu soodusta- 
miseks  4 34 473 000  26 000 000  34 836 240  39 031 865  33 408 392,—  22 581 228,57  86,85  
Peatükk 13 07 — 
Kogusumma  34 473 000  26 000 000  34 836 240  39 031 865  33 408 392,—  22 581 228,57  86,85  
13 07 01 Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 473 000  26 000 000  34 836 240  39 031 865  33 408 392,—  22 581 228,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 389/2006 alusel antava toetuse jätkumist eesmärgiga 
aidata kaasa Küprose taasühendamisele, soodustades Küprose türgi kogukonna majandusarengut, pöörates erilist 
tähelepanu saare majanduslikule integratsioonile, kahe kogukonna omavahelistele ja liiduga sõlmitavate kokkulepete 
täiustamisele ning õigustiku ettevalmistamisele. Toetust antakse kõnealuses määruses sätestatud valdkondades ja toetus 
hõlmab eelkõige sotsiaal- ja majandusarengu edendamist, taristu arendamist ja ümberkorraldamist, kogukondade 
lepitamist, usalduse tekitamise meetmeid ja kodanikuühiskonna toetamist, samuti Küprose türgi kogukonna lähen- 
damist Euroopa Liidule, sealhulgas Küprose türgi päritolu üliõpilastele antavaid stipendiume. TAIEXi vahendit kasu- 
tatakse ka selleks, et valmistada ette tekste neile õigusaktidele, mida hakatakse kohaldama siis, kui Küprose probleemile 
on leitud terviklik lahendus, samuti liidu õigustiku ettevalmistamiseks kohe pärast poliitilise taasühinemiskokkuleppe 
saavutamist.  
Assigneeringud võimaldavad eelkõige jätkata liidu rahalise toetuse maksmist teadmata kadunud isikutega tegeleva 
komisjoni töö intensiivistamise hõlbustamiseks, et täita kõnealuse komisjoni strateegiline kava, mis näeb ette kadunud 
isikute kiirema tuvastamise, ning viia ellu kahe kogukonna kultuuripärandi tehnilise komisjoni otsused, mis peaks 
sisaldama vähemustele suunatud projekte.  
Assigneeringut tuleb muu hulgas kasutada varasematest assigneeringutest rahastatavate tööde, tarnete ja toetuste 
tulemuste säilitamiseks. Lisaks võib jätkata majandus- ja kodanikuühiskonna mitmesugustele toetusesaajatele (vabaü- 
hendused, õpilased ja õpetajad, koolid, põllumajandustootjad, väikesed külad ja erasektor) suunatud toetusskeeme. Need 
meetmed on suunatud sotsiaal-majandusliku arengu toetamiseks ja tegevuse sihiks on kogukondade taasühendamine. 
Võimaluse korral peetakse prioriteetseks taasühendamist soodustavaid projekte, mis lähendavad kogukondi teineteisele 
ja soodustavad usalduse süvenemist. Nende meetmetega kinnitab liit kindlat soovi lahendada Küprose probleemid ja 
saar taasühendada.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 389/2006, 27. veebruar 2006, millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi 
kogukonna majandusarengu soodustamiseks ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitu- 
sameti kohta (ELT L 65, 7.3.2006, lk 5).  28.2.2018  ET L 57/1095 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 08 — STRUKTUURIREFORMI TUGIPROGRAMM — TEGEVUSE TEHNILINE ABI  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 08  STRUKTUURIREFORMI 
TUGIPROGRAMM — 
TEGEVUSE TEHNILINE 
ABI 
13 08 01  Struktuurireformi tugi- 
programm — Tegevuse 
tehniline abi, alamru- 
briigist 1b (Euroopa 
Teadusfond, Euroopa 
Regionaalarengu Fond 
ja Ühtekuuluvusfond) 
ülekantavad summad  1,2 23 644 837  10 850 000  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  17 442 912  8 721 500  
23 644 837  10 850 000  17 442 912  8 721 500  
13 08 02  Struktuurireformi tugi- 
programm — Tegevuse 
tehniline abi, alamru- 
briigist 2 (Euroopa 
Maaelu Arengu Põllu- 
majandusfond) ülek- 
antavad summad  2 6 855 163  3 150 000  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  5 057 088  2 528 500  
6 855 163  3 150 000  5 057 088  2 528 500  
Peatükk 13 08 — 
Kogusumma  30 500 000  14 000 000  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  22 500 000  11 250 000  
30 500 000  14 000 000  22 500 000  11 250 000  
13 08 01 Struktuurireformi tugiprogramm — Tegevuse tehniline abi, alamrubriigist 1b (Euroopa Teadusfond, Euroopa 
Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond) ülekantavad summad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 08 01  23 644 837  10 850 000  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  17 442 912  8 721 500  
Kogusumma  23 644 837  10 850 000  17 442 912  8 721 500  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud struktuurireformi tugiprogrammi rakendamisega seotud kulude katmiseks, et anda panus 
institutsionaalsetesse, haldus- ja struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi ametiasutustele abi meet- 
metes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimise, halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesm- 
ärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet ja investeerimist, eelkõige majandusjuhtimise prot- 
sesside raames, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel.  L 57/1096  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 08 — STRUKTUURIREFORMI TUGIPROGRAMM — TEGEVUSE TEHNILINE ABI  (jätkub)  
13 08 01  (jätkub)  
Toetuse eesmärk on eelkõige: 
— toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi neile prioriteetidele vastavate reformide kujundamisel, võttes arvesse 
esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaal-majanduslikku mõju; 
— aidata liikmesriigi ametiasutusi, suurendades nende suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, 
väljatöötamisel ja rakendamisel, ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri 
valdkondades; 
— toetada liikmesriigi ametiasutusi nende jõupingutustes asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja 
rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja samas olukorras olnud muude riikide õppetunde, ning 
— aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral 
kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/825, 17. mai 2017, millega luuakse struktuurireformi tugi- 
programm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 (ELT L 129, 
19.5.2017, lk 1).  
13 08 02 Struktuurireformi tugiprogramm — Tegevuse tehniline abi, alamrubriigist 2 (Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfond) ülekantavad summad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 08 02  6 855 163  3 150 000  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  5 057 088  2 528 500  
Kogusumma  6 855 163  3 150 000  5 057 088  2 528 500  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta struktuurireformi tugiprogrammi rakendamisega seotud kulud, et anda 
panus institutsionaalsetesse, haldus- ja struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi ametiasutustele abi 
meetmetes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimise, halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele 
eesmärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet ja investeerimist, eelkõige majandusjuhtimise 
protsesside raames, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel.  
Toetuse eesmärk on eelkõige: 
— toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi neile prioriteetidele vastavate reformide kujundamisel, võttes arvesse 
esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaal-majanduslikku mõju;  28.2.2018  ET L 57/1097 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 08 — STRUKTUURIREFORMI TUGIPROGRAMM — TEGEVUSE TEHNILINE ABI  (jätkub)  
13 08 02  (jätkub)  
— aidata liikmesriigi ametiasutusi, suurendades nende suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, 
väljatöötamisel ja rakendamisel, ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri 
valdkondades; 
— toetada liikmesriigi ametiasutusi nende jõupingutustes asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja 
rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja samas olukorras olnud muude riikide õppetunde, ning 
— aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral 
kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/825, 17. mai 2017, millega luuakse struktuurireformi tugi- 
programm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 (ELT L 129, 
19.5.2017, lk 1).  L 57/1098  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
JAOTIS 14  
MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT  28.2.2018  ET L 57/1099 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 14 
MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 01  MAKSUKORRALDUSE JA 
TOLLILIIDU POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  60 700 969  60 700 969  59 828 216  59 828 216  59 704 997,44  59 704 997,44  
14 02  TOLL  80 012 930  73 152 375  83 024 779  66 129 779  74 777 875,54  67 369 842,73  
14 03  MAKSUKORRALDUS  31 888 213  31 250 000  32 309 000  31 850 000  33 443 511,12  31 856 072,50  
14 04  POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000,—  2 880 000,—  
Jaotis 14 — Kogusumma  175 802 112  168 303 344  178 361 995  161 007 995  171 126 384,10  161 810 912,67  L 57/1100  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
JAOTIS 14 
MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT  
PEATÜKK 14 01 — MAKSUKORRALDUSE JA TOLLILIIDU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
14 01  MAKSUKORRALDUSE JA 
TOLLILIIDU POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
14 01 01  Maksukorralduse ja tolliliidu 
poliitikavaldkonna ametnike ja 
ajutiste teenistujatega seotud 
kulud  5,2 49 320 797  48 615 533  48 017 388,81  97,36  
14 01 02  Maksukorralduse ja tolliliidu 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
14 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 5 376 394  5 360 953  4 537 528,35  84,40  
14 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 615 519  2 616 013  3 257 708,69  124,55  
Artikkel 14 01 02 — Vahesumma  7 991 913  7 976 966  7 795 237,04  97,54  
14 01 03  Maksukorralduse ja tolliliidu 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 3 188 259  3 035 717  3 692 391,09  115,81  
14 01 04  Maksukorralduse ja tolliliidu 
poliitikavaldkonna meetmete 
toetuskulud  
14 01 04 01  Tolli toetuskulud  1,1 100 000  100 000  99 980,50  99,98  
14 01 04 02  Fiscalise toetuskulud  1,1 100 000  100 000  100 000,—  100,00  
Artikkel 14 01 04 — Vahesumma  200 000  200 000  199 980,50  99,99  
Peatükk 14 01 — Kogusumma  60 700 969  59 828 216  59 704 997,44  98,36  
14 01 01 Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
49 320 797  48 615 533  48 017 388,81  28.2.2018  ET L 57/1101 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 01 — MAKSUKORRALDUSE JA TOLLILIIDU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
14 01 02 Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
14 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 376 394  5 360 953  4 537 528,35  
14 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 615 519  2 616 013  3 257 708,69  
14 01 03 Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 188 259  3 035 717  3 692 391,09  
14 01 04 Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud  
14 01 04 01 Tolli toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  100 000  99 980,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva eelarvestuse punkti all 
nimetatud meetmetega, ja kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, või kui see on asjakohane, Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 14 02.  L 57/1102  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 01 — MAKSUKORRALDUSE JA TOLLILIIDU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
14 01 04  (jätkub)  
14 01 04 02 Fiscalise toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  100 000  100 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva eelarvestuse punkti all 
nimetatud meetmetega, ja kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, või kui see on asjakohane, Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 14 03.  28.2.2018  ET L 57/1103 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 02 — TOLL  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 02  TOLL  
14 02 01  Tolliliidu toimimise ja 
moderniseerimise 
toetamine  1,1 78 860 555  72 000 000  81 895 000  65 000 000  73 417 707,41  64 619 631,40  89,75  
14 02 02  Liikmesus rahvus- 
vahelistes tolli- ja 
maksuorganisat- 
sioonides  4 1 152 375  1 152 375  1 129 779  1 129 779  1 103 865,82  1 103 865,82  95,79  
14 02 51  Varasemate tolli- 
valdkonna programmide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  256 302,31  1 646 345,51  
Peatükk 14 02 — 
Kogusumma  80 012 930  73 152 375  83 024 779  66 129 779  74 777 875,54  67 369 842,73  92,10  
14 02 01 Tolliliidu toimimise ja moderniseerimise toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
78 860 555  72 000 000  81 895 000  65 000 000  73 417 707,41  64 619 631,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud programmi „Toll 2020“ rakendamisega seotud kulude katmiseks, eelkõige ühismeetmete 
rahastamiseks, infotehnoloogiaalasteks meetmete suutlikkuse suurendamiseks ja inimsuutlikkuse suurendamiseks.  
See hõlmab eelkõige järgmist: 
— Euroopa teabesüsteemide komponentide omandamise, arendamise, hooldamise, käitamise ja kvaliteedi kontrolliga 
seotud kulud. Euroopa teabesüsteemi liidu komponendid on 1) IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja 
võrguühendused, sh seotud andmete infrastruktuur; 2) IT-süsteemide arendamiseks, hooldamiseks, täiustamiseks ja 
käitamiseks vajalikud IT-teenused; 3) kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende tõhususe, turvalisuse 
ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena; 
— seminaride, töötubade, projektirühmade, tööalaste külastuste, järelevalve, eksperdirühmade, halduse suutlikkuse 
suurendamise ja tugimeetmete, uuringute ning teavitusprojektidega seotud kulud; 
— ühiseid koolitusmeetmeid käsitlevate sätete rakendamisega seotud kulud; 
— programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja 
hindamistoimingutega seotud kulud; 
— programmi eesmärke ja muid tegevusvaldkondi toetava mis tahes muu tegevusega seotud kulud.  L 57/1104  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 02 — TOLL  (jätkub)  
14 02 01  (jätkub)  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatide, selliste võimalike 
kandidaatriikide, kelle suhtes kohaldatakse ühinemiseelset strateegiat, ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikide, kui 
nad on piisavalt ühtlustanud oma õigusaktid ja haldusmeetodid liidu omadega, osalemisega liidu programmides ja mis 
on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 
21 lõike 2 punktidele e ja f.  
Tulu alusel, mis on seotud kolmandate riikide, välja arvatud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
osalemisega tollikoostöö lepingutes ja on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 2, eraldatakse vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 2 punktidele e ja f täiendavaid assigneeringuid, mis kantakse käesolevasse artiklisse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209), eriti selle artikkel 5.  
14 02 02 Liikmesus rahvusvahelistes tolli- ja maksuorganisatsioonides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 152 375  1 152 375  1 129 779  1 129 779  1 103 865,82  1 103 865,82  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu osamaksu katmiseks Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO).  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/668/EÜ, 25. juuni 2007, mis käsitleb Euroopa Ühenduse poolt ajutist liikmele omaste õiguste ja 
kohustuste teostamist Maailma Tolliorganisatsioonis (ELT L 274, 18.10.2007, lk 11).  
14 02 51 Varasemate tollivaldkonna programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  256 302,31  1 646 345,51  28.2.2018  ET L 57/1105 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 02 — TOLL  (jätkub)  
14 02 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kirjendatud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on seotud kolmandate riikide, välja arvatud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
osalemisega tollikoostöö lepingutes ja on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 2, eraldatakse vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g täiendavaid assigneeringuid, mis kantakse käesolevasse artiklisse.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu otsus 1999/468/EÜ, 28. juuni 1999, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise 
menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).  
Nõukogu otsus 2000/305/EÜ, 30. märts 2000, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel kokkuleppe sõlmimise kohta 
kirjavahetuse teel seoses ühise teabevõrgu / ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri 
konventsiooni raames (EÜT L 102, 27.4.2000, lk 50).  
Nõukogu otsus 2000/506/EÜ, 31. juuli 2000, Euroopa Ühenduse ja Norra vahel seoses ühise teabevõrgu / ühise 
süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni raames sõlmitud kokkuleppe sõlmimise 
kohta kirjavahetuse teel (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 253/2003/EÜ, 11. veebruar 2003, millega võetakse vastu ühenduse 
tollitegevusega seotud tegevusprogramm („Toll 2007“) (ELT L 36, 12.2.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 624/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega kehtestatakse ühenduse tollialane 
tegevusprogramm („Toll 2013“) (ELT L 154, 14.6.2007, lk 25).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 70/2008/EÜ, 15. jaanuar 2008, tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna 
kohta (ELT L 23, 26.1.2008, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse ühenduse 
tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).  L 57/1106  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 03  MAKSUKORRALDUS  
14 03 01  Maksusüsteemide 
toimimise parandamine  1,1 31 888 213  31 000 000  31 809 000  31 000 000  32 443 511,12  31 746 249,25  102,41  
14 03 02  Liikmesus rahvusvahelistes 
maksuorganisatsioonides  4 p.m.  p.m.  p.m.  100 000  0,—  12 338,—  
14 03 51  Varasemate maksundus- 
valdkonna programmide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  51 412,75  
14 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
14 03 77 01  Katseprojekt — Digitaalne 
maksuharidussüsteem ja 
maksude maksmine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  250 000  500 000,—  0,—  
14 03 77 02  Katseprojekt — Suutlikkuse 
suurendamine, program- 
miline arendustegevus ja 
kommunikatsioon maksus- 
tamise vältimise, maksudest 
kõrvalehoidumise ja 
makspettuse vastase võitluse 
raames  1,1 p.m.  250 000  500 000  500 000  500 000,—  46 072,50  18,43  
Artikkel 14 03 77 — 
Vahesumma  p.m.  250 000  500 000  750 000  1 000 000,—  46 072,50  18,43  
Peatükk 14 03 — 
Kogusumma  31 888 213  31 250 000  32 309 000  31 850 000  33 443 511,12  31 856 072,50  101,94  
14 03 01 Maksusüsteemide toimimise parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
31 888 213  31 000 000  31 809 000  31 000 000  32 443 511,12  31 746 249,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud programmi „Fiscalis 2020“ rakendamisega seotud kulude katmiseks, eelkõige ühismeetmete 
rahastamiseks, infotehnoloogiaalaste meetmete suutlikkuse suurendamiseks ja inimsuutlikkuse suurendamiseks.  
See hõlmab eelkõige järgmist: 
— Euroopa teabesüsteemide komponentide omandamise, arendamise, hooldamise, käitamise ja kvaliteedi kontrolliga 
seotud kulud. Euroopa teabesüsteemi liidu komponendid on 1) IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja 
võrguühendused, sh seotud andmete infrastruktuur; 2) IT-süsteemide arendamiseks, hooldamiseks, täiustamiseks ja 
käitamiseks vajalikud IT-teenused; 3) kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende tõhususe, turvalisuse 
ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena;  28.2.2018  ET L 57/1107 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  (jätkub)  
14 03 01  (jätkub)  
— seminaride, töötubade, projektirühmade, kahe- või mitmepoolsete kontrollide, tööalaste külastuste, eksperdi- 
rühmade, halduse suutlikkuse suurendamise ja tugimeetmete, uuringute ning teavitusprojektidega seotud kulud; 
— ühiseid koolitusmeetmeid käsitlevate sätete rakendamisega seotud kulud; 
— programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja 
hindamistoimingutega seotud kulud; 
— programmi eesmärke ja prioriteete toetava mis tahes muu tegevusega seotud kulud.  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatide, selliste võimalike 
kandidaatriikide, kelle suhtes kohaldatakse ühinemiseelset strateegiat, ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikide, kui 
nad on piisavalt ühtlustanud oma õigusaktid ja haldusmeetodid liidu omadega, osalemisega liidu programmides ja mis 
on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 
21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on seotud kolmandate riikide, välja arvatud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
osalemisega tollikoostöö lepingutes ja on kirjendatud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 2, eraldatakse vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõikele 1 täiendavaid assigneeringuid, mis kantakse käesolevasse artiklisse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1286/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse tegevusprogramm 
Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 25), eriti selle artikkel 5.  
14 03 02 Liikmesus rahvusvahelistes maksuorganisatsioonides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  100 000  0,—  12 338,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu osamaksude katmiseks rahvusvahelises maksundusalases dialoogis (ITD).  
Alusaktid  
Komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus ühenduse osalemise kohta rahvusvahelise maksundusalase dialoogi töös.  L 57/1108  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  (jätkub)  
14 03 51 Varasemate maksundusvaldkonna programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  51 412,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kirjendatud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on seotud kolmandate riikide, välja arvatud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
osalemisega tollikoostöö lepingutes ja on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 2, eraldatakse vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g täiendavaid assigneeringuid, mis kantakse käesolevasse artiklisse.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1152/2003/EÜ, 16. juuni 2003, aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja 
jälgimise arvutistamise kohta (ELT L 162, 1.7.2003, lk 5).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1798/2003, 7. oktoober 2003, halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas ja määruse 
(EMÜ) nr 218/92 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 264, 15.10.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1482/2007/EÜ, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse siseturu maksusta- 
missüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013“) (ELT L 330, 15.12.2007, lk 1).  
14 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
14 03 77 01 Katseprojekt — Digitaalne maksuharidussüsteem ja maksude maksmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  250 000  500 000,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1109 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  (jätkub)  
14 03 77  (jätkub)  
14 03 77 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
14 03 77 02 Katseprojekt — Suutlikkuse suurendamine, programmiline arendustegevus ja kommunikatsioon maksustamise 
vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja makspettuse vastase võitluse raames  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  250 000  500 000  500 000  500 000,—  46 072,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1110  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 04 — POLIITILINE STRATEEGIA JA KOORDINEERIMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 04  POLIITILINE STRA- 
TEEGIA JA KOORDI- 
NEERIMINE  
14 04 01  Siseturu rakendamine ja 
arendamine  1,1 3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000,—  2 880 000,—  90,00  
Peatükk 14 04 — 
Kogusumma  3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000,—  2 880 000,—  90,00  
14 04 01 Siseturu rakendamine ja arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000,—  2 880 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, hindamiste, ekspertide 
kohtumiste, informatsiooni, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavuta- 
misega või käesoleva artikli all nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud 
tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tekivad seoses siseturu väljakujunemist, toimimist ja arengut 
toetavate meetmetega.  
Sellega toetatakse liidu tolli- ja maksupoliitikat ning siia hulka kuuluvad meetmed, mida ei rahastata programmide „Toll 
2020“ ja „Fiscalis 2020“ alusel.  
Tolli ja maksustamise valdkonnas on see assigneering ette nähtud peamiselt järgmiste kulude katteks: 
— konsultatsioonide, uuringute, analüüside ja mõju hindamiste kulud; 
— tegevused tolliklassifikatsiooni valdkonnas ja teabe hankimine; 
— investeeringud tarkvarasse; 
— tõlkekulud, 
— reklaami tootmise ja arendamise, teadlikkuse parandamise ja koolitusmaterjalide kulud.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2018  ET L 57/1111 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
JAOTIS 15  
HARIDUS JA KULTUUR  L 57/1112  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 15 
HARIDUS JA KULTUUR  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 01  HARIDUSE JA KULTUURI POLIITI- 
KAVALDKONNA HALDUSKULUD  119 720 794  119 720 794  118 438 201  118 438 201  126 161 188,21  126 161 188,21  
Reservid (40 01 40)  4 550 000  4 550 000  
124 270 794  124 270 794  118 438 201  118 438 201  126 161 188,21  126 161 188,21  
15 02  „ERASMUS+“ PROGRAMM  2 292 696 216  2 116 889 148  2 035 868 700  1 857 733 511  1 942 026 852,29  2 009 034 990,20  
15 03  RAAMPROGRAMM „HORISONT 
2020“  1 281 904 894  1 195 166 464  1 120 668 383  1 104 848 420  1 096 953 007,73  1 147 747 452,43  
15 04  PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  111 784 000  70 974 985  89 382 000  63 509 222  81 836 707,28  73 328 060,47  
15 05  EUROOPA SOLIDAARSUSKORPUS  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  38 235 652  28 676 000  
38 235 652  28 676 000  
Jaotis 15 — Kogusumma  3 806 105 904  3 502 751 391  3 364 357 284  3 144 529 354  3 246 977 755,51  3 356 271 691,31  
Reservid (40 01 40, 40 02 41)  42 785 652  33 226 000  
3 848 891 556  3 535 977 391  3 364 357 284  3 144 529 354  3 246 977 755,51  3 356 271 691,31  28.2.2018  ET L 57/1113 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
JAOTIS 15 
HARIDUS JA KULTUUR  
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
15 01  HARIDUSE JA KULTUURI 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
15 01 01  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonnas töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 47 212 071  46 785 301  46 800 369,97  99,13  
15 01 02  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonna koosseisuväliste 
töötajatega seotud kulud ja muud 
juhtimiskulud  
15 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 510 420  3 487 768  3 819 011,27  108,79  
15 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 803 819  1 866 415  2 282 399,03  126,53  
Artikkel 15 01 02 — Vahesumma  5 314 239  5 354 183  6 101 410,30  114,81  
15 01 03  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 3 051 944  2 921 432  3 598 783,70  117,92  
15 01 04  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
15 01 04 01  Programmi „Erasmus+“ 
toetuskulud  1,1 11 906 700  11 673 300  14 615 571,21  122,75  
15 01 04 02  Programmi „Loov Euroopa“ 
toetuskulud — Alaprogramm 
„Kultuur“  3 899 100  864 320  1 098 238,36  122,15  
15 01 04 03  Euroopa solidaarsuskorpuse kulude 
toetamine  1,1 p.m.  
Reservid (40 01 40)  4 550 000  
4 550 000  
Artikkel 15 01 04 — Vahesumma  12 805 800  12 537 620  15 713 809,57  122,71  
Reservid (40 01 40)  4 550 000  
17 355 800  12 537 620  15 713 809,57  L 57/1114  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
15 01 05  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonna teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide toetuskulud  
15 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  1,1 1 881 747  1 818 113  1 823 327,—  96,90  
15 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendavate 
koosseisuväliste töötajatega seotud 
kulud  1,1 894 886  877 339  877 794,—  98,09  
15 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi 
„Horisont 2020“ muud juhti- 
miskulud  1,1 1 256 023  1 196 213  1 246 799,28  99,27  
Artikkel 15 01 05 — Vahesumma  4 032 656  3 891 665  3 947 920,28  97,90  
15 01 06  Rakendusametid  
15 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Toetus programmist „Erasmus+“  1,1 25 846 084  25 615 000  26 922 790,—  104,17  
15 01 06 02  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Toetus programmi „Loov Euroopa“ 
raames  3 12 177 000  12 176 000  12 790 760,—  105,04  
15 01 06 03  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Toetus Euroopa solidaarsuskor- 
puselt  1,1 p.m.  
Artikkel 15 01 06 — Vahesumma  38 023 084  37 791 000  39 713 550,—  104,45  
15 01 60  Raamatukogu ja elektroonilised 
vahendid  5,2 2 534 000  2 534 000  2 539 615,47  100,22  
15 01 61  Ülikooli lõpetanutele institut- 
sioonis praktika korraldamise 
kulud  5,2 6 747 000  6 623 000  7 745 728,92  114,80  
Peatükk 15 01 — Kogusumma  119 720 794  118 438 201  126 161 188,21  105,38  
Reservid (40 01 40)  4 550 000  
124 270 794  118 438 201  126 161 188,21  
15 01 01 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
47 212 071  46 785 301  46 800 369,97  28.2.2018  ET L 57/1115 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 02 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna koosseisuväliste töötajatega seotud kulud ja muud juhtimiskulud  
15 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 510 420  3 487 768  3 819 011,27  
15 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 803 819  1 866 415  2 282 399,03  
15 01 03 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 051 944  2 921 432  3 598 783,70  
15 01 04 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
15 01 04 01 Programmi „Erasmus+“ toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 906 700  11 673 300  14 615 571,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega 
seonduvaid kulusid, mida on vaja „Erasmus+“ programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks; eelkõige 
rahastatakse neist kuludest uuringuid, ekspertide kohtumisi, info- ja kommunikatsioonimeetmeid, sealhulgas ettevõt- 
jatega liidu poliitiliste prioriteetide üle peetavaid arutelusid, kui need on seotud selle programmi üldeesmärkidega, ning 
IT-kulusid, mis on seotud infotöötlemise ja -vahetusega, samuti kõiki muid tehnilisi ja haldusabikulusid, mida komisjon 
programmi juhtimisega seoses kannab.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  L 57/1116  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 04  (jätkub)  
15 01 04 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides, ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulud, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ettenähtud summa ja programmi jaoks ettenähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 02.  
15 01 04 02 Programmi „Loov Euroopa“ toetuskulud — Alaprogramm „Kultuur“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
899 100  864 320  1 098 238,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud programmi „Loov Euroopa“ juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike 
ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulude katmiseks, eelkõige uuringute, ekspertide 
kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest prioriteetidest, mis on 
seotud käesoleva punkti üldeesmärkidega) seotud kulude, infotöötlemiseks ja -vahetuseks kasutatavate IT-võrkudega 
seotud kulude ning kõigi muude tehnilise ja haldusabi kulude katmiseks, mida komisjon programmi juhtimisega seoses 
kannab.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  28.2.2018  ET L 57/1117 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 04  (jätkub)  
15 01 04 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 04.  
15 01 04 03 Euroopa solidaarsuskorpuse kulude toetamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 01 04 03  p.m.  
Reservid (40 01 40)  4 550 000  
Kogusumma  4 550 000  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on ette nähtud Euroopa solidaarsuskorpuse juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettev- 
almistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulude katmiseks; eelkõige rahastatakse neist kuludest 
uuringuid, ekspertide kohtumisi, info- ja kommunikatsioonimeetmeid, sealhulgas ettevõtjatega liidu poliitiliste priori- 
teetide üle peetavaid arutelusid, kui need on seotud selle programmi üldeesmärkidega, ning IT-kulusid, mis on seotud 
infotöötlemise ja -vahetusega, samuti kõiki muid tehnilisi ja haldusabikulusid, mida komisjon kõnealuse algatuse 
juhtimisega seoses kannab.  
Alusaktid  
Vt artikkel 15 05 01.  L 57/1118  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 05 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
15 01 05 01 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 881 747  1 818 113  1 823 327,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 03.  
15 01 05 02 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate koosseisuväliste 
töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
894 886  877 339  877 794,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja 
innovatsiooni programme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudselt muude kui tuumapro- 
grammide rakendamisel, sealhulgas liidu delegatsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 03.  28.2.2018  ET L 57/1119 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 05  (jätkub)  
15 01 05 03 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 256 023  1 196 213  1 246 799,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide juhtimise muid halduskulusid, mis on kaudselt seotud muude kui tuumaprogrammide rakendamisega, 
sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muid halduskulusid.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, näiteks konver- 
entside, töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hoolduse, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 03.  
15 01 06 Rakendusametid  
15 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus programmist „Erasmus+“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
25 846 084  25 615 000  26 922 790,—  L 57/1120  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 06  (jätkub)  
15 01 06 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevus- 
kulusid, mis tulenevad rakendusameti osalemisest rubriigis 1a esitatud programmi „Erasmus+“ juhtimisest, samuti 
selleks, et katta rakendusameti neid kulusid, mis tekivad seoses kõrg- ja kutsekoolide vaheliste koostööprogrammide 
ning programmi „Aktiivsed noored“ (2007–2013) mitmeaastase finantsraamistiku rakendamisega.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, 
võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute 
kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Asutuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  28.2.2018  ET L 57/1121 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 06  (jätkub)  
15 01 06 01  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni otsus C(2013) 9189, 18. detsember 2013, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovisuaal- ja 
kultuurvaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Arengufondi 
assigneeringuid.  
15 01 06 02 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus programmi „Loov Euroopa“ raames  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
12 177 000  12 176 000  12 790 760,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevus- 
kulusid, mis tulenevad alamrubriigi 3b alusel rakendusameti osalemisest programmi „Loov Euroopa“ juhtimises, samuti 
selleks, et katta tegevuskulusid, mis on tekkinud seoses aastate 2007–2013 mitmeaastase finantsraamistiku halda- 
misega.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 57/1122  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 06  (jätkub)  
15 01 06 02  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks kuludeks, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette 
nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Asutuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov 
Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni otsus C(2013) 9189, 18. detsember 2013, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovisuaal- ja 
kultuurvaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Arengufondi 
assigneeringuid.  
15 01 06 03 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus Euroopa solidaarsuskorpuselt  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti selliste tegevuskulude rahasta- 
miseks, mis on seotud asutuse osalemisega Euroopa solidaarsuskorpuse haldamises.  28.2.2018  ET L 57/1123 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 06  (jätkub)  
15 01 06 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Alusaktid  
Vt artikkel 15 05 01.  
15 01 60 Raamatukogu ja elektroonilised vahendid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 534 000  2 534 000  2 539 615,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude rahastamiseks: 
— raamatute, e-raamatute ja muude väljaannete ostmine, olemasolevate väljaannete ajakohastamine; 
— ajalehtede, erialaste perioodikaväljaannete ja dokumentaalsete andmebaaside tellimiskulud; 
— kataloogide andmebaaside tellimiskulud; 
— muude trükitud ja elektrooniliste erialaste väljaannetega seotud kulud; 
— koolitus- ja edendusmaterjalide soetamine (kuni 15 000 eurot); 
— köitmiskulud ja muud raamatute ja trükiste säilitamisega seotud kulud.  
See ei hõlma järgmisi kulusid: 
— Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohad, mille kulud on kajastatud asjakohaste jaotiste artiklis 01 05; 
— liidus asuvad komisjoni esindused, mille kulud on kajastatud punktis 16 01 03 03; 
— samalaadsed kulud väljaspool liitu, mis on kajastatud asjakohaste jaotiste punktis 01 03 02.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 95 000 eurot.  L 57/1124  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 61 Ülikooli lõpetanutele institutsioonis praktika korraldamise kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 747 000  6 623 000  7 745 728,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis kaasnevad kõrgharidusega kandidaatidele mõeldud praktika- 
kohtadega liidu teenistustes. Praktika on kujundatud selliselt, et see annaks praktikantidele ülevaate liidu eesmärkidest ja 
probleemidest, tutvustaks neile institutsioonide tööd ning annaks neile võimaluse täiendada oma teadmistepagasit 
töökogemusega Euroopa Komisjonis.  
Assigneering katab stipendiumid ja praktikaga seonduvad muud kulud (puudega inimestele makstavad lisatasud, 
õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus, praktika alguse ja lõpuga seotud reisikulude hüvitamine, praktikaprogrammiga 
seotud sündmuste, nt külastuste, majutuse ja vastuvõtu organiseerimisega seotud kulud).  
Praktikantide valik toimub objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 941 398 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1125 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 02  „ERASMUS+“ PROGRAMM  
15 02 01  Tipptaseme ja koostöö 
arendamine Euroopa 
haridus-, koolitus- ja noor- 
tevaldkonnas, valdkonna 
parem vastavusse viimine 
tööturuga ja noorte 
osalemise toetamine 
Euroopa demokraatlikus 
elus  
15 02 01 01  Tipptaseme ja koostöö aren- 
damine Euroopa haridus- ja 
koolitusvaldkonnas ja 
valdkonna parem vastavusse 
viimine tööturuga  1,1 1 979 123 300  1 857 127 000  1 725 463 700  1 579 766 641  1 655 962 833,07  1 700 322 314,93  91,56  
15 02 01 02  Tipptaseme ja koostöö aren- 
damine Euroopa noorsoo- 
valdkonnas ja noorte 
osalemise toetamine 
Euroopa demokraatlikus 
elus  1,1 212 672 916  175 000 000  227 900 000  198 855 087  210 481 931,19  215 102 371,89  122,92  
Artikkel 15 02 01 — 
Vahesumma  2 191 796 216  2 032 127 000  1 953 363 700  1 778 621 728  1 866 444 764,26  1 915 424 686,82  94,26  
15 02 02  Jean Monnet’ meetmed, 
mille kaudu toetatakse 
tipptaseme saavutamist 
Euroopa lõimumist käsit- 
levate teemade õpetamisel 
ja uurimisel kogu maailmas  1,1 42 000 000  40 734 000  37 505 000  33 741 803  41 211 856,50  38 116 512,30  93,57  
15 02 03  Euroopa mõõtme eden- 
damine spordis  1,1 43 000 000  35 000 000  36 000 000  31 169 036  33 272 441,66  24 495 758,45  69,99  
15 02 10  Iga-aastased eriüritused  1,1 p.m.  p.m.  6 000 000  6 000 000  
15 02 51  Elukestva õppe valdkonna 
meetmete, sealhulgas 
mitmekeelsust toetavate 
meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  6 050 944  0,—  29 918 049,29  
15 02 53  Noorte ja spordi valdkonna 
meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  419 470,24  
15 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
15 02 77 07  Ettevalmistav tegevus spordi 
valdkonnas  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
15 02 77 08  Ettevalmistav tegevus — 
Euroopa partnerlused spordi 
valdkonnas  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  334 631,99  L 57/1126  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 09  Ettevalmistav meede — 
Naabruspoliitika e-platvorm  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  100 000  0,—  325 881,11  
15 02 77 10  Katseprojekt — Tervist 
tugevdava kehalise aktiivsuse 
edendamine kogu Euroopas  1,1 p.m.  103 478  p.m.  300 000  598 614,87  0,—  0  
15 02 77 11  Katseprojekt — 
Õpitulemuste parandamine 
uute õpetajate toetamisega 
e-õppe, juhendamise ja 
nõustamise kaudu  1,1 p.m.  199 670  p.m.  250 000  499 175,—  0,—  0  
15 02 77 14  Ettevalmistav meede – ELi– 
Venemaa laste- ja noort- 
evahetuse programm  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
15 02 77 16  Ettevalmistav meede — 
Kõrgkoolide ettevõtluspro- 
grammide hindamine  1,1 p.m.  400 000  500 000  250 000  
15 02 77 17  Katseprojekt — Altiero 
Spinelli auhind teavitus- 
tegevuse eest  1,1 300 000  525 000  750 000  375 000  
15 02 77 18  Katseprojekt — Sport kui 
pagulaste integratsiooni- ja 
sotsiaalse kaasamise vahend  3 1 400 000  700 000  1 000 000  500 000  
15 02 77 19  Katseprojekt — Radikalisee- 
rumise ohus olevate noorte 
jälgimine ja juhendamine 
spordi kaudu  3 p.m.  p.m.  750 000  375 000  
15 02 77 20  Ettevalmistav meede — 
Interraili tasuta sõidukaart 
18-aastaseks saanud 
Euroopa Liidu kodanikele  1,1 12 000 000  6 000 000  
15 02 77 21  Ettevalmistav meede — 
Spordivahetus ja -liikuvus  1,1 1 200 000  600 000  
15 02 77 22  Ettevalmistav meede — 
Sportue: Euroopa väärtuste 
edendamine kohaliku 
tasandi spordialgatuste 
kaudu  1,1 1 000 000  500 000  
Artikkel 15 02 77 — 
Vahesumma  15 900 000  9 028 148  3 000 000  2 150 000  1 097 789,87  660 513,10  7,32  
Peatükk 15 02 — 
Kogusumma  2 292 696 216  2 116 889 148  2 035 868 700  1 857 733 511  1 942 026 852,29  2 009 034 990,20  94,91  28.2.2018  ET L 57/1127 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 01 Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus-, koolitus- ja noortevaldkonnas, valdkonna parem vastavusse 
viimine tööturuga ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus  
15 02 01 01 Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem vastavusse viimine 
tööturuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 979 123 300  1 857 127 000  1 725 463 700  1 579 766 641  1 655 962 833,07  1 700 322 314,93  
Märkused  
Kooskõlas „Erasmus +“ programmi üldeesmärgiga, ja eelkõige Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonna strateegilise 
raamistiku „ET 2020“ eesmärkidega, ja toetamaks kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut hariduse ja koolituse 
vallas, on käesolev assigneering ette nähtud järgmiste erieesmärkide taotlemiseks hariduse ja koolituse vallas: 
— parandada võtmepädevuste ja oskuste taset, pöörates erilist tähelepanu nende olulisusele tööturu ja sotsiaalse 
ühtekuuluvuse jaoks, eelkõige õpirände võimaluste kasvu kaudu ning hariduse ja koolituse ning töömaailma 
vahelise tihedama koostöö kaudu; 
— soodustada kvaliteedi parandamist, tipptasemel innovatsiooni ja rahvusvahelistumist hariduse ja koolitusasutuste 
tasandil, tõhustades eelkõige piiriülest koostööd haridus- ja koolitusteenuse osutajate ning teiste sidusrühmade vahel; 
— soodustada Euroopa elukestva õppe ruumi kujunemist ja suurendada sellealast teadlikkust, täiendada riigisisese 
poliitika reformimist ning toetada haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamist, eelkõige parema poliitilise koostöö, 
liidu läbipaistvuse ja tunnustamise töövahendite parema kasutamise ning heade tavade levitamisega; 
— tõhustada hariduse ja koolituse rahvusvahelist mõõdet, eelkõige liidu ja kolmandate riikide asutuste vahelise koostöö 
kaudu kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse valdkondades, suurendades Euroopa kõrgkoolide atraktiivsust 
ja toetades liidu välistegevust, sh arengueesmärke (liikuvuse edendamise ning liidu ja kolmandate riikide kõrgkoolide 
koostöö abil ning kolmandate riikide suutlikkuse eesmärgipärase suurendamise kaudu); 
— parandada keelte õpetamist ja õppimist ning edendada liidus keelelist mitmekesisust ja kultuuridevahelist tead- 
likkust, kaasa arvatud vähemus- ja ohustatud keelte osas; 
— toetada tasuta pakutavat kvaliteetset riiklikku haridust sellisel viisil, mis tagab, et ükski õpilane ei jää majanduslikel 
põhjustel mis tahes taseme haridusest ilma ega ole sunnitud haridusteed katkestama, pöörates erilist tähelepanu 
esimestele kooliaastatele, et vältida varast koolist väljalangemist ning tagada, et ebasoodsaimas olukorras ühiskon- 
nakihtidest pärit lapsi saaks täielikult integreerida.  L 57/1128  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 01  (jätkub)  
15 02 01 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt võib rahastamisvahendist komisjonile tehtud ja tulude eelarvestuse punkti 
6 3 4 1 kantud tagasimakseid, sealhulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma tagasimakseid, 
kasutada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile i.  
Assigneeringut tuleks kasutada ka selleks, et rakendada programmi „Erasmus+“ kohaseid algatusi, et jätkata tööd 
pagulaste integreerimisega ja toetada liidu tasandil asjakohast strateegiat.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  28.2.2018  ET L 57/1129 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 01  (jätkub)  
15 02 01 02 Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa noorsoovaldkonnas ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus 
elus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
212 672 916  175 000 000  227 900 000  198 855 087  210 481 931,19  215 102 371,89  
Märkused  
Kooskõlas programmi üldeesmärkidega on assigneering ette nähtud selleks, et viia ellu järgmiseid noortevaldkonna 
erieesmärke: 
— tõsta noorte, sealhulgas vähemate võimalustega noorte võtmepädevuste ja oskuste taset ning edendada osalemist 
Euroopa demokraatias ja tööturul, kodanikuaktiivsust, kultuuridevahelist dialoogi, sotsiaalset kaasatust ja soli- 
daarsust, eelkõige noorte, noorsootöös või noorteorganisatsioonides osalevate inimeste ja noortejuhtide õpirände 
suuremate võimaluste ning noortevaldkonna ja tööturu vaheliste tugevamate seoste abil; 
— soodustada kvaliteedi parandamist noorsootöös, tõhustades eelkõige koostööd noortevaldkonna organisatsioonide 
ja/või teiste sidusrühmade vahel; 
— täiendada poliitikareforme kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil ning toetada teadmistel ja tõenditel põhineva 
noortepoliitika väljatöötamist, samuti mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist, eelkõige parema poliitilise 
koostöö ning liidu läbipaistvuse ja tunnustamise töövahendite parema kasutamise ja heade tavade levitamise abil; 
— tõhustada noortevaldkonna tegevuste rahvusvahelist mõõdet ning suurendada noorsootöötajate ja organisatsioonide 
rolli noorte tugistruktuurina vastastikuses täiendavuses liidu välistegevusega, eelkõige liidu, kolmandate riikide 
sidusrühmade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise liikuvuse ja koostöö edendamise kaudu ning eesmärgi- 
pärase suutlikkuse suurendamise abil kolmandates riikides.  
Assigneeringut tuleks kasutada ka selleks, et viia ellu programmi „Erasmus+“ kohaseid algatusi, et jätkata tööd pagulaste 
integreerimisega ja toetada liidu tasandil asjakohast strateegiat.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; Selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 57/1130  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 01  (jätkub)  
15 02 01 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Assigneeringu arvel tahetakse ka rahastada selle hindamist, kuidas ühildada projekti „Uus Euroopa narratiiv“ programmi 
„Erasmus+“ noortele suunatud programmidega. Projekt „Uus Euroopa narratiiv“ on algselt katseprojekti ja seejärel 
ettevalmistusmeetmete kujul aidanud edukalt edendada noortega rohujuure tasandil peetud arutelusid ja koguda 
värskeid vaatenurki liidu praeguste probleemide, arenguvõimaluste ja Euroopa projekti tuleviku kohta. Hindamisel 
tuleks uurida, kuidas oleks selle projekti põhieesmärke kõige parem nimetatud programmi kaasata.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
15 02 02 Jean Monnet’ meetmed, mille kaudu toetatakse tipptaseme saavutamist Euroopa lõimumist käsitlevate teemade 
õpetamisel ja uurimisel kogu maailmas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
42 000 000  40 734 000  37 505 000  33 741 803  41 211 856,50  38 116 512,30  
Märkused  
Kooskõlas meetmete üldeesmärgiga on assigneering ette nähtud selleks, et viia ellu järgmiseid Jean Monnet’ meetmega 
seonduva tegevuse erieesmärke:  28.2.2018  ET L 57/1131 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 02  (jätkub)  
— Euroopa integratsiooni käsitlevate teemade õpetamise ja sellealaste teadusuuringute edendamine kogu maailmas 
akadeemikutest spetsialistide, õppijate ja kodanike hulgas, eelkõige Jean Monnet’ õppetoolide loomise ning muu 
akadeemilise tegevuse kaudu, samuti kõrgkoolide teiste teadmuspõhiste meetmete toetamine; 
— Euroopa lõimumise valdkonnas aktiivselt tegutsevate akadeemiliste asutuste ja ühenduste toetamine ja Jean Monnet’ 
tipptaseme tunnistuse toetamine; 
— Euroopa lõimumise valdkonna uurimisega tegelevate akadeemiliste asutuste ja ühenduste tegevuse toetamine; 
— Euroopa huvides tegutsevate Euroopa akadeemiliste asutuste toetamine; 
— akadeemilise maailma ja poliitika kujundajate vahelise, liidu poliitika põhieesmärke käsitleva poliitilise arutelu ning 
kogemuste vahetamise soodustamine.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  L 57/1132  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 03 Euroopa mõõtme edendamine spordis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
43 000 000  35 000 000  36 000 000  31 169 036  33 272 441,66  24 495 758,45  
Märkused  
Kooskõlas üldeesmärgiga on assigneering ette nähtud selleks, et rahastada toetusi liidu poliitika rakendamiseks 
valdkondades, mis kuuluvad selle peatüki erieesmärkide (artikkel 11) ja tegevuste (artikkel 12) alla.  
Programmi „Erasmus+“ sporti käsitlev peatükk seab spordi valdkonnas järgmised erieesmärgid: 
— lahendada piiriülesed sporti ähvardavad ohud, nagu doping, tulemustes kokkuleppimine, vägivald, rassism ja 
sallimatus; 
— toetada head juhtimistava spordis ja sportlaste topeltkarjääri; 
— edendada spordivaldkonna vabatahtlikku tegevust, sotsiaalset kaasatust, võrdseid võimalusi ja tervisele kasulikke 
kehalisi tegevusi, soodustades sportimist.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2018  ET L 57/1133 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
15 02 10 Iga-aastased eriüritused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  6 000 000  6 000 000  
Märkused  
6 000 000 eurot eraldati selleks, et kaasrahastada 2017. aasta 14.–25. märtsil Austrias Grazis/Schladmingis toimunud 
Euroopa eriolümpia talimänge. Selle raha abil oli ka kõigi 28 liikmesriigi sportlastel võimalik treenida, end ette 
valmistada ja Austrias toimuvatest mängudest osa võtta.  
Üritusest võtsid koos oma delegatsioonidega osa 110 riigi 3 000 sportlast, kes võistlesid kaheksa päeva jooksul 
kaheksal spordialal. Üle 3 000 vabatahtliku aitas selle spordiürituse kordumatuks muuta. Lisaks spordiprogrammile 
toimus muidki üritusi (teadus-, haridus-, kultuuri- ja pereprogrammid). Enne ja pärast mänge ning nende ajal viidi läbi 
vastuvõtva linna programm ja toimusid paljud eriüritused, et luua Austrias ja kõigis liikmesriikides vaimse alaarenguga 
inimeste kaasamise ja aktsepteerimise õhkkond.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
15 02 51 Elukestva õppe valdkonna meetmete, sealhulgas mitmekeelsust toetavate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  6 050 944  0,—  29 918 049,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  L 57/1134  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 51  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/382/EÜ, 26. aprill 1999, millega kehtestatakse ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi 
„Leonardo da Vinci“ teine etapp (EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 253/2000/EÜ, 24. jaanuar 2000, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase 
tegevusprogrammi „Socrates“ teine etapp (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2317/2003/EÜ, 5. detsember 2003, millega kehtestatakse programm 
kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava 
koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2241/2004/EÜ, 15. detsember 2004, kvalifikatsioonide ja pädevuste 
läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (ELT L 390, 31.12.2004, lk 6).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15. november 2006, millega luuakse tegevusprogramm 
elukestva õppe alal (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45).  
Nõukogu otsus 2006/910/EÜ, 4. detsember 2006, Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ja 
kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 346, 9.12.2006, lk 33).  
Nõukogu otsus 2006/964/EÜ, 18. detsember 2006, Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise lepingu, millega 
kehtestatakse kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistik, sõlmimise kohta (ELT L 397, 30.12.2006, 
lk 14).  28.2.2018  ET L 57/1135 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1298/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse tegevusprogramm 
Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist 
kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (ELT L 340, 19.12.2008, lk 83).  
15 02 53 Noorte ja spordi valdkonna meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  419 470,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1031/2000/EÜ, 13. aprill 2000, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm 
„Noored“ (EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1719/2006/EÜ, 15. november 2006, millega kehtestatakse programm 
„Aktiivsed noored“ perioodiks 2007–2013 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 30).  L 57/1136  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
15 02 77 07 Ettevalmistav tegevus spordi valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasemate aastate ettevalmistava meetmega seoses täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 08 Ettevalmistav tegevus — Euroopa partnerlused spordi valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  334 631,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 09 Ettevalmistav meede — Naabruspoliitika e-platvorm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  100 000  0,—  325 881,11  28.2.2018  ET L 57/1137 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 09  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 10 Katseprojekt — Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamine kogu Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  103 478  p.m.  300 000  598 614,87  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 11 Katseprojekt — Õpitulemuste parandamine uute õpetajate toetamisega e-õppe, juhendamise ja nõustamise kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  199 670  p.m.  250 000  499 175,—  0,—  L 57/1138  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 14 Ettevalmistav meede – ELi–Venemaa laste- ja noortevahetuse programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 16 Ettevalmistav meede — Kõrgkoolide ettevõtlusprogrammide hindamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  28.2.2018  ET L 57/1139 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 16  (jätkub)  
Viimastel aastatel on järjest suuremat tähelepanu pööratud ettevõtlusharidusele ja ettevõtlusprogrammidele kõrgkoo- 
lides. Kõrgkoolid püüavad edendada ettevõtlusoskusi ja -pädevusi ning hinnata oma ettevõtlussuutlikkust eelkõige 
HEInnovate’i abil. Üliõpilaste seisukohti ettevõtlusprojektide ja -programmide tulemuslikkuse kohta ei ole aga veel 
arvesse võetud. Ka on äriühingud ja erasektor üldisemalt harva nende programmide hindamisse kaasatud. Säilitades 
tiheda seose erasektori vajaduste ning akadeemiliste õppekavade vahel, on vaja kaasata ettevõtlusprogrammide 
hindamisse ka kõik sidusrühmad (üliõpilased, õpetajad ja erisalaspetsialistid), et tagada see, et nende programmidega 
antakse üliõpilastele nende karjääri jaoks vajalikud asjaomased oskused.  
Meetme aluseks võetakse olemasolev HEInnovate’i vahend ja kogutakse tagasisidet üliõpilastelt, erasektorist, akadee- 
milistelt töötajatelt, mis annab lisaväärtust juba testitud ja ennast tõestanud raamistikule ja menetlustele.  
Ühtlasi julgustatakse meetmega parimate tavade jagamist rahvusvahelisel tasandil, kaasates protsessi ka kõrgkoolid/ 
ülikoolid, et lihtsustada selliste vahendite kasutamist üliõpilaste õppekavades.  
Lõppkokkuvõttes soovitakse eelarve eraldamisega kõrgkoolide ettevõtlusprogrammide kohta üliõpilastelt hinnangute 
saamiseks edendada ja parandada ettevõtlusprogrammide kvaliteeti kogu Euroopas, aidates muuta Euroopa ettevõtlusü- 
hiskonnaks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 17 Katseprojekt — Altiero Spinelli auhind teavitustegevuse eest  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
300 000  525 000  750 000  375 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud katseprojekti esimesel aastal arveldamata, 
ning tegevuste rahastamise jätkamiseks 2018. aastal.  
Näib, et viimastel aastate jooksul on Euroopa projekt nii sisemiselt kui ka väliselt nõrgenenud. Üldsuse usaldus tuleb 
taastada ning teavet Euroopa integratsiooniprotsessi kohta ning teadlikkust Euroopa kultuurist ja väärtustest tuleb 
levitada võimalikult laia avalikkuse seas.  L 57/1140  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 17  (jätkub)  
Seoses Euroopa Liidu ühe alusepanija, Altiero Spinelli 30. surma-aastapäevaga ning Rooma lepingu allkirjastamise 60. 
aastapäevaga tuleks võtta konkreetseid meetmeid seoses sellise „pettumustundega“ liidus.  
Altiero Spinelli teavitustegevuse auhinna eesmärk on edendada teadustegevust liidu integratsiooniprotsessi, sh selle 
ajaloo ning Euroopa idee ajaloo alal. Praegused meetmed ELi uuringute valdkonnas ei hõlma noorte teadlaste/doktor- 
antide sihtrühma.  
Sellega soodustatakse ja auhinnatakse ning tunnustatakse ja muudetakse Euroopa tasandil nähtavaks kvaliteetseid 
tegevusi, mille eesmärk on: 
1) edendada teadmisi liidust ja kriitilist arutelu liidu minevikust, olevikust ja tulevikust mitteprofessionaalidest publiku 
ja üldsuse jaoks. Selle kategooria alla loetakse kodanike ja kodanikuühiskonna roll liidu integratsiooniprotsessis, 
Euroopa integratsiooni intellektuaalne ajalugu ning loomulikult Altiero Spinelli elu ja töö; 
2) suurendada kodanike teadmisi Euroopa integratsiooniprotsessi väärtustest, eesmärkidest ja eelistest, nii liidu 
suurtest saavutustest kui ka puudustest, vastuoludest ja dilemmadest. Selle kategooria alla loetakse üldsuse 
arusaamise parandamine integratsioonimudelite teooriast (nt kaubanduslepingud, rahvusvahelised organisatsioonid, 
föderatsioonid) ja olemasolevate integratsioonimudelite võrdlevad uuringud (nt liit, Aafrika Liit, Mercosur, 
Ameerika Ühendriigid, Kanada); 
3) koostada, katsetada ja hinnata innovaatilisi lahendusi ja materjale, mida Euroopa ja riiklikud poliitikakujundajad, 
praktikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja erinevate valdkondade institutsioonid saavad kasutada, et 
paremini teavitada, harida, innustada ja arendada kodanikes positiivset ja positiivselt kriitilist Euroopa identiteeti ja 
kuuluvustunnet; 
4) paljastada liiduvastaseid populistlikke müüte Euroopa integratsiooniprotsessi eri aspektide kohta, sealhulgas 
sallimatusel põhinevat äärmuslikku retoorikat ja eksitavat teavet liidu õiguspärasuse, pädevuse ja tegeliku töö kohta.  
Auhindade eesmärk ei ole edendada uurimistegevust kui sellist. Pigem antakse need väljapaistva töö eest, mis tõhusalt 
kasutab, populariseerib, teavitab ja jagab laiemale ühiskonnale ja tavakodanikele Euroopa integratsiooniprotsessist 
lähtuva teadustegevuse tulemusi, teadmisi ja käsitusi, näiteks väljaannete, meedia, ajalehtede, filmide, sh dokumentaal- 
filmide, või muude toodete või vahendite kaudu, samuti institutsiooniliste algatuste abil.  
Auhinnad antakse atraktiivsetele, huviäratavatele, kasutajasõbralikele, tõenditel põhinevatele, teaduslikult täpsetele, 
müütelõhkuvatele ja innustavatele töödele, millel on suur potentsiaal saavutada eespool sätestatud eesmärke ja mis 
sobivad üldsuse ning mitteprofessionaalsete ja mitteakadeemiliste ringkondade teavitamiseks.  
Tuleks ette näha koostöö olemasolevate programmidega, s.o Jean Monnet’ programmi tegevustega, samuti 
olemasolevate asutustega, s.o Euroopa Ülikool-Instituudi juures asuva Euroopa Liidu Ajaloo Arhiiviga.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1141 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 18 Katseprojekt — Sport kui pagulaste integratsiooni- ja sotsiaalse kaasamise vahend  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 400 000  700 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Kuna pagulaste arv suureneb, muutub ka tulemusliku integreerimise ja sotsiaalse kaasamise algatuste vajadus üha 
suuremaks. Spordiprojektid – eelkõige jalgpall – on osutunud pagulaste integreerimisel ja sotsiaalse kaasamise 
edendamisel vastuvõtvates kogukondades edukateks vahenditeks. Käesolev katseprojekt kaasab pagulaste integreerimisse 
kohalikud spordiklubid. See annab võimaluse kasutada liikmesriikide käimasolevatest algatustest saadavaid kohalikke 
teadmisi järgmistel eesmärkidel: 
1) algatada katseprogramm, millega toetatakse konkreetseid kogukonnapõhiseid jalgpallialgatusi (Euroopa eksperdi- 
keskused). Keskmes on pagulaskogukondade integreerimine kohalike spordiprojektide kaudu üle kogu liidu ja 
naaberpiirkondades; 
2) teha kindlaks parimad tavad Euroopas ja töötada välja kontseptsioonid, mida saaks rakendada kolmandates riikides 
ja milles keskendutakse pagulaste integreerimisele jalgpalli kaudu. Töötatakse välja meetod, mis võimaldab hinnata 
mõju süstemaatiliselt ja korratavalt; 
3) kooskõlastada jõupingutusi võrgustiku loomise platvormi kaudu.  
Projekt on katseprojekt, millega luuakse ja laiendatakse jalgpallil põhinevaid sotsiaalse integratsiooni programme, et 
toetada pagulasi ja vastuvõtvaid kogukondi Euroopas ja sellest väljaspool. Oodatavad tulemused hõlmavad järgmist: 
1) pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade otsese kaasamise edendamine strateegilistes kohtades (liidus, transiitriikides 
ja kolmandates riikides) ja Euroopa eksperdikeskuste loomine suutlikkuse suurendamise kaudu; 
2) jalgpallikohtunike integratsiooniprogrammi metoodika väljatöötamine, mida saaks kohandada sarnastele algatustele 
tulevikus; 
3) platvormi loomine väljatöötatud tavade levitamiseks; 
4) üleeuroopalise käsituse edendamine, Euroopa vastuvõtvate kogukondade potentsiaali suurendamine, et pagulasi 
spordi kaudu edukalt kaasata ja integreerida.  L 57/1142  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 18  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 19 Katseprojekt — Radikaliseerumise ohus olevate noorte jälgimine ja juhendamine spordi kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  750 000  375 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Hiljutised terrorirünnakud Euroopas näitasid, et noored radikaliseerunud Euroopa kodanikud kujutavad endast üha 
suuremat julgeolekuohtu. Võib väita, et radikaliseerumise algpõhjused on kasvanud ebavõrdsus ja sotsiaalne tõrjutus.  
Assigneeringust rahastatakse rohujuuretasandi spordiprojekte, mida korraldavad kohalikud osalejad ja kodanikuü- 
hiskond ning mille sihtrühmaks on ebasoodsas olukorras olevad noored – eriti need, kelle puhul nähakse radikalisee- 
rumise ohtu. Eesmärk on ennetada tõrjutust ja radikaliseerumist, võidelda ebavõrdsuse vastu ja aidata neil noortel leida 
identiteet ja kuuluvustunne.  
Sport sobib väga hästi kogukonnatunde loomiseks ja sotsiaalse kaasatuse tugevdamiseks, austades mitmekesisust ja 
multikultuurseid kogukondi. Seepärast peaksid projektid pakkuma spordi, hariduse ja tööga seotud juhendamist, et 
õpetada selliseid hädavajalikke oskusi nagu sotsiaalne ja suhtlemisega seotud pädevus, kriitiline mõtlemine ja 
probleemilahendamise oskus.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1143 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 20 Ettevalmistav meede — Interraili tasuta sõidukaart 18-aastaseks saanud Euroopa Liidu kodanikele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 000 000  6 000 000  
Märkused  
Käesoleva ettevalmistava meetmega luuakse katsetamisvõimalus seoses eelseisva komisjoni seadusandliku ettepanekuga, 
millega kehtestatakse täiemahuline programm igale 18-aastaseks saanud Euroopa Liidu kodanikule Interraili tasuta 
sõidukaardi andmiseks, millega antakse neile mitte ainult võimalus tutvuda Euroopaga, vaid mis on veelgi tähtsam, luua 
Euroopa päritolu noorte vahel paremad sidemed ja suurendada teadlikkust liidu põhiväärtustest.  
Euroopas on väga palju noori, kes väikese ostujõu, kultuuriliste piirangute ning kaasavate ja sihipäraste projektide 
puudumise tõttu ei ole kunagi Euroopas reisinud või on seda teinud väga harva. See kehtib eelkõige Euroopa teatud 
piirkondade ja väikese sissetulekuga perekondade kohta. Kuigi on olemas haridusalased vahetusprogrammid, millest on 
osa võtnud suur hulk eurooplasi, ei ole liit siiani suutnud luua lihtsat ja kaasavat vahendit, mis võimaldaks pakkuda 
kõikidele eurooplastele, olenemata nende sotsiaalsest või hariduslikust taustast, reisimise kogemust, mis aitaks edendada 
Euroopa identiteeti, tutvustada neile säästvaid ja keskkonnahoidlikke transpordiliike ning viia nad kokku teiste kultuu- 
ridega.  
Euroopa Parlament on avaldanud Interraili algatuse üle korduvalt heameelt ning rõhutanud, et kui see on geograafiliselt 
ja sotsiaalselt kaasav ning alati seotud hariduslike eesmärkidega, peaks see andma nooremale põlvkonnale võimaluse 
kasutada liikumisvabadust ja reisida keskkonnahoidlikul viisil. Parlament on nõudnud, et seda algatust rahastataks otse 
selleks ette nähtud eelarverealt, mis ei ole seotud transpordisektori ja muude liidu konkurentsivõime ja majanduskasvu 
seisukohast oluliste rubriigi 1a programmidega ega sõltu teistest tulemuslikest liidu noorteprogrammidest.  
Et esialgne projekt oleks tulemuslik, võiks selle ettevalmistava meetme raames analüüsida korralduslikke aspekte, tehes 
seda piiratud ulatuses ja sihipärase lähenemise alusel ning täites järgmisi põhinõudeid ja -eesmärke.  
Põhinõuded  
Komisjon peab tuginema olemasolevate programmidega saadud kogemustele, kuid ettevalmistavat meedet tuleb käsitada 
uue ja eraldiseisva tegevusena, mis on eelkõige mõeldud noortele, kes ei kuulu praegu ühegi Euroopa programmi alla.  
Seetõttu ei tohi ettevalmistav meede mõjutada selliseid programme nagu „Erasmus+“.  
Ettevalmistav meede hõlmab noori kõigist liikmesriikidest, olenemata sellest, kas need kuuluvad Interraili võrgustikku 
(see võrgustik ei hõlma praegu viit liikmesriiki: Eesti, Läti, Leedu, Malta, Küpros).  L 57/1144  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 20  (jätkub)  
Meetmed : 
— asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas Euroopa raudtee-ettevõtete kindlakstegemine, nendega ühendusse astumine ja 
nende kaasamine, et määrata kindlaks 18-aastaseks saanud noortele pakutav teenus, mis hõlmab läbirääkimisi hinna 
üle, et määrata kindlaks ettevalmistavast meetmest kasu saavate kasutajate lõplik arv; 
— sõidukaardi saada võivate noorte arvu kindlaksmääramine; 
— sõidukaartide ostmine EuRailiga läbiräägitud hinnaga; 
— sõidukaartide jagamine saajatele; 
— Interraili sõidukaardi üksikasjade kindlaksmääramine, et see vastaks noorte reisimisharjumustele (kestus, kehtivus, 
hooajalisuse nõuded, aja- ja eelarvelised piirangud, koormustegurid); 
— sellise kasutusmugava süsteemi loomine, mille kaudu saavad 18-aastased isikud sõidukaarti taotleda; 
— erapooletu ja objektiivse valikuprotsessi kehtestamine ettevalmistavast meetmest kasu saavate kasutajate jaoks, mis 
hõlmab selliste kriteeriumite kindlaksmääramist, mis võimaldaksid muu hulgas hõlmata kõiki liikmesriike, kaasa 
arvatud viis liikmesriiki, kes ei ole praegu Interraili võrgustikuga ühendatud (st Eesti, Läti, Leedu, Malta, Küpros), 
ning mis on mõeldud nendele noortele, kes ei saa veel kasu ühestki Euroopa programmist; 
— leida tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega sõidukaartide jaotamiseks ja individualiseerimiseks lihtsasti 
kasutatavate vautšerite põhine lahendus; 
— uurida koos asjaomaste sidusrühmadega mehhanisme, millega ergutada noori järgima Euroopa tegelikuks tund- 
maõppimiseks konkreetseid marsruute (mis sisaldavad vähem populaarseid sihtkohti); 
— programmi avaldamise kindlaksmääramine ja korraldamine, et tagada nähtavus, pöörates erilist tähelepanu algatuse 
sidumisele Euroopa identiteedi ja väärtuste kampaaniaga; 
— uurida projekti töökorralduslike aspektidega seoses sponsorlust ja partnerlust, et vähendada kulusid ja saavutada 
maksimaalne osalejate arv; 
— töötada välja loov ja kaasav viis, kuidas kasutajad saaksid oma kogemusi jagada ja kajastada (nt fotokonkurss, 
kogemuste jagamine sotsiaalmeedias).  
Ettevalmistavat meedet tuleks rakendada aastatel 2018, 2019 ja 2020.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1145 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 21 Ettevalmistav meede — Spordivahetus ja -liikuvus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 200 000  600 000  
Märkused  
Ettevalmistava meetmega antakse sportlaste tugimeeskonna töötajatele (sportlaste abijõud) võimalus täiendada oma 
kvalifikatsiooni ja omandada uusi oskusi, viibides teatava ajavahemiku jooksul mõnes välisriigis (nii liidus kui ka 
väljaspool seda). Õpirändevõimalusi pakutakse sellega seoses 
— treeneritele ja vabatahtlikele, kes on seotud professionaalse spordiga; 
— treeneritele ja vabatahtlikele mittetulunduslikes spordiühingutes.  
Teises etapis toetatakse projekti raames sportlaste topeltkarjääri spordivahetuste kaudu (nii ELis kui ka väljaspool ELi 
asuvates riikides), keskendudes haridusele, ilma sportlase spordikarjääri ohtu seadmata. Nii suurendatakse sportlaste 
tulevast konkurentsivõimet tööturul ning isiklikku arengut.  
Algatus põhineb järgmisel: 
— vahetused, 
— praktika, 
— õppeperioodid, 
— töövarjuprojektid.  
Meetme mõju avalduks kolmes põhivaldkonnas: 
— sportlaste tugimeeskonna töötajate teadmiste ja oskuste parandamine; 
— spordiga tegelevatele üliõpilastele juurdepääsu võimaldamine treeningutele (sh spordirajatistele) vastuvõtva riigi 
sportlastega samadel tingimustel; 
— rahvusvahelise koostöö arendamine spordiliikuvuse ja -hariduse valdkonnas.  
Oodatavad tulemused hõlmavad järgmist: 
1) korrapärane vahetussüsteem sportlaste tugimeeskonna töötajate jaoks;  L 57/1146  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 21  (jätkub)  
2) treenerite ja sportlaste tugimeeskonna töötajate ning teises etapis topeltkarjääri teenusepakkujate Euroopa 
võrgustiku loomine.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 22 Ettevalmistav meede — Sportue: Euroopa väärtuste edendamine kohaliku tasandi spordialgatuste kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Organisatsioonid, mis innustavad Euroopa linnu spordis silma paistma ja toetavaid neid linnu selles, on aidanud füüsilist 
tegevust väga palju propageerida. Peale selle on nad aidanud kohalikel omavalitsustel kogu Euroopas saavutada olulisi 
tulemusi, näiteks suurendada spordiga tegelevate inimeste osakaalu, integreerida kogukondi ja sotsiaalsektoreid, 
meelitada kogukonda investeeringuid, luua uusi võimalusi ja pöörata suuremat tähelepanu spordile teistes poliitikavald- 
kondades, nagu haridus, tervishoid, sotsiaalküsimused ja turism. Kõike seda tehakse liidu kaubamärgi all, suurendades 
ühtekuuluvustunnet ja uhkust Euroopa üle. Suurem toetus organisatsioonidele, kes edendavad sporti ja kehalist tegevust 
kohalikul tasandil, eelkõige Euroopa spordipealinna, -linna ja -piirkonna kontekstis, avaldab kindlasti suurt mõju ning 
suurendab veelgi spordi ja kehalise aktiivsusega kaasnevat kasu kõigi kodanike jaoks. On olemas selge vajadus toetada 
kõnealuses valdkonnas aasta läbi aktiivselt tegutsevaid organisatsioone seoses suutlikkuse suurendamise, võrgustike 
loomise ja võimekusega arendada konkreetseid projekte kohalikul tasandil.  
Käesoleva ettevalmistava meetmega toetatakse organisatsioone, kes edendavad spordialgatusi kohalikul tasandil, et 
levitada spordi positiivseid väärtusi.  
Meetme peamised eesmärgid on järgmised: 
— võimaldada asjaomastel organisatsioonidel välja töötada Euroopa lähenemisviis spordi edendamiseks kohalikul 
tasandil, aidates neil muutuda Euroopa üldsuse jaoks sportlike tegevuste korraldamisel rahaliselt jätkusuutlikuks 
vastavalt hea valitsemistava põhimõtetele, mida edendavad rahvusvahelised organisatsioonid ja komisjon; 
— luua või arendada linnade võrgustikke, mis võimaldab neil vahetada selle valdkonna häid tavasid;  28.2.2018  ET L 57/1147 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“ PROGRAMM  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 22  (jätkub)  
— suurendada teadlikkust strateegiatest, kuidas kohalikud omavalitsused saavad suurendada oma otsuste ja tegevuse 
kaudu elanike heaolu sportimise ja kehalise aktiivsuse abil; 
— teha koostööd Euroopa spordipoliitika kujundajatega, et saavutada samu eesmärke kooskõlas spordipoliitikas 
tehtavate võimalike muudatustega.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1148  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 
Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 03  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“  
15 03 01  Tipptasemel teadus  
15 03 01 01  Marie Sk łodowska- 
Curie meetmed – uute 
oskuste ja teadmiste 
loomine, arendamine ja 
siire ning innovatsioon  1,1 885 710 765  773 448 568  820 241 594  700 365 833  781 300 976,51  561 509 836,31  72,60  
Artikkel 15 03 01 — 
Vahesumma  885 710 765  773 448 568  820 241 594  700 365 833  781 300 976,51  561 509 836,31  72,60  
15 03 05  Euroopa Innov- 
atsiooni- ja Tehnoloo- 
giainstituut (EIT) – 
teadmiste kolmnurga 
kõrghariduse, teadu- 
suuringute ja innov- 
atsiooni harude 
lõimimine  1,1 396 194 129  366 717 896  300 426 789  314 253 296  263 733 347,38  263 616 127,96  71,89  
15 03 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia aren- 
damises  
15 03 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osamaksudest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia aren- 
damises osalemise eest 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  51 203 698,67  27 579 761,61  
15 03 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide rahalisest 
osalusest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia 
arendamises osalemise 
eest (enne 2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  249 000,—  14 457 723,39  
Artikkel 15 03 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  51 452 698,67  42 037 485,—  28.2.2018  ET L 57/1149 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 
Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 03 51  Eelmise teadusuur- 
ingute raampro- 
grammi meetmete 
lõpuleviimine — 
Seitsmes raam- 
programm 
(2007–2013)  1,1 p.m.  55 000 000  p.m.  90 229 291  465 985,17  280 584 003,16  510,15  
15 03 53  Euroopa Innov- 
atsiooni- ja Tehnoloo- 
giainstituuti käsit- 
levate meetmete 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 15 03 — 
Kogusumma  1 281 904 894  1 195 166 464  1 120 668 383  1 104 848 420  1 096 953 007,73  1 147 747 452,43  96,03  
Märkused  
Märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ 
(2014–2020) rahastamiseks, varasemate teadusuuringute raamprogrammide (seitsmes raamprogramm) lõpuleviimiseks 
ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) eelmise rahastamisperioodi tegevuse lõpuleviimiseks.  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ vahenditest rahastatakse peamiselt strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Inno- 
vaatiline liit“ ja muude juhtalgatuste, näiteks algatuste „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspo- 
liitika“, „Euroopa digitaalarengu tegevuskava“ rakendamist ning Euroopa teadusruumi arendamist ja toimimist. Raam- 
programm „Horisont 2020“ aitab kaasa teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse ülesehitamisele liidus, leides 
teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks piisavat lisaraha.  
Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et 
aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel 
tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset 
vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja 
kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas, ja tagada selle optimaalne 
kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust pingutada rohkem, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse on kantud ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja 
raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamine ning kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate hindamiste rahastamine, mille eesmärk 
on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning meetmed 
programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette 
nähtud meetmed.  L 57/1150  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Assigneeringut kasutatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 
6 0 1 3 ja 6 0 1 5 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu meetmetes osalemisel ja mis on kantud tulude 
eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud eraldatakse artiklite 15 03 05 ja punkti 15 03 50 01 kohaselt.  
Selle peatüki halduskulude assigneeringud tehakse kättesaadavaks artiklis 15 01 05.  
15 03 01 Tipptasemel teadus  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ prioriteet on liidu teadusbaasi tipptaseme tugevdamine ja laiendamine ning 
maailmatasemel teadusuuringute jätkumise tagamine Euroopa pikaajalise konkurentsivõime kindlustamiseks. Sellega 
toetatakse parimaid ideid, arendatakse talente Euroopas, võimaldatakse teadlastele juurdepääs prioriteetsele teadustar- 
istule ning muudetakse Euroopa maailma parimate teadlaste silmis atraktiivseks kohaks. Rahastatavad teadusuuringute 
valdkonnad määratakse kindlaks vastavalt teaduse vajadustele ja võimalustele, temaatilisi prioriteete ei ole eelnevalt 
kindlaks määratud. Teadusuuringute tegevuskava koostatakse koostöös teadusringkondadega ja teadusuuringuid rahas- 
tatakse tipptaseme järgi.  28.2.2018  ET L 57/1151 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 01  (jätkub)  
15 03 01 01 Marie Sk łodowska-Curie meetmed – uute oskuste ja teadmiste loomine, arendamine ja siire ning innovatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
885 710 765  773 448 568  820 241 594  700 365 833  781 300 976,51  561 509 836,31  
Märkused  
Euroopa vajab kõrgelt kvalifitseeritud ja loomingulisi inimesi, kes oleksid valmis liikuma riigist riiki ja sektorist 
sektorisse, ning peab säilitama atraktiivsuse parimate teadlaste silmis, nii Euroopas kui ka väljaspool seda. Selle 
saavutamiseks tuleb luua tööd alustavate teadlaste ja doktorikandidaatide jaoks kvaliteetse koolituse struktuurid ja 
soodustada tipptasemel teaduse arengut ning toetada kogenud teadlaste jaoks loodavaid atraktiivseid karjäärivõimalusi 
nii riiklikus kui ka erasektoris kogu maailmas. Soodustatakse teadlaste liikumist riigist riiki, sektorist sektorisse ja ka 
erialati, et tugevdada nende loomingulist ja innovatiivset potentsiaali. Lisaks toetatakse algatusi, mille eesmärk on 
parandada teadlikkust teaduskarjääri tähtsusest ning levitada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi laiemale 
avalikkusele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
1 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
15 03 05 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) – teadmiste kolmnurga kõrghariduse, teadusuuringute ja 
innovatsiooni harude lõimimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
396 194 129  366 717 896  300 426 789  314 253 296  263 733 347,38  263 616 127,96  L 57/1152  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada EIT tööprogrammiga seotud töötajatega seonduvaid kulusid, haldus- ja 
tegevuskulusid, sealhulgas EIT loodud teadmis- ja innovatsiooniühenduste kulusid.  
EIT strateegilise innovatsioonikava määruse (EL) nr 1292/2013 põhjal toetab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiain- 
stituut teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ üldeesmärkide ja prioriteetide elluviimist 
erieesmärgi kaudu, milleks on teadmiste kolmnurga kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni harude inte- 
greerimine. EIT eesmärk on anda Euroopa innovatsioonivõimekusele äärmiselt vajalik tõuge ning EIT laiem eesmärk 
on luua Euroopas uued võimalused innovatsiooni kaudu tõelise majanduskasvu ja sotsiaalsete hüvede saavutamiseks. 
Selleks aidatakse muuta innovatiivsed ideed toodeteks ja teenusteks, mis loovad jätkusuutliku majanduskasvu ja 
töökohad.  
EIT tegevus toimub teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu. Need kogukonnad kujutavad endast tippsaavutustele 
orienteeritud partnerlusi, kuhu tulevad kokku kõik innovatsiooniga tegelejad, et luua Euroopas uusi võimalusi innov- 
atsiooniks ja saavutada reaalne mõju uute ettevõtete loomise ja sotsiaalsete hüvede pakkumise teel. Kogukondade 
tegevus keskendub innovaatilistele teemadele ning riiklike ja eraalgatusel põhinevate teadusuuringutega tegelevate 
asutuste, innovaatilise majandusharude, kõrgharidusasutuste, investorite, idu- ja võrsefirmade integreerimisele. 
Esimesed kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda loodi 2009. aasta detsembris ja nende ülesanne on tegeleda 
järgmiste ühiskondlike probleemidega: kliimamuutuste tagajärgede leevendamine ja nendega kohanemine (Climate- 
KIC), säästev energia (KIC InnoEnergy) ning tuleviku info- ja kommunikatsioonipõhine ühiskond (EIT ICT Labs). Need 
kaks 2014. aastal loodud uut kogukonda loodi selleks, et tegeleda tooraine valdkonna ning tervislike eluviiside ja 
aktiivse vananemise teemaga. EIT kavatseb luua veel kuni kolm kogukonda, mille tegevusvaldkondadeks oleksid 
tulevikutoit, lisaväärtusega tootmine ja linnaliikuvus.  
EIT eesmärk on saavutada püsiv mõju järgmistes valdkondades: 
— ühiskondlike probleemide lahendamine: teadmis- ja innovatsiooniühendused ühendavad erinevate erialade tead- 
mised, et tagada keeruliste ühiskondlike probleemide innovaatiline ja globaalne lahendamine; 
— ettevõtlust soosivate raamtingimuste loomine: uute ideede käegakatsutavateks toodeteks, teenusteks või ettevõtlus- 
võimalusteks muutmine on peamine EIT väärtuse ja ühenduste edu näitaja; 
— teadmiste vaba liikumise soodustamine nende ühte kohta koondamise kaudu: teadmis- ja innovatsiooniühendused 
on organiseeritud nn ühispaiknemiskeskuste (geograafilised punktid, kus kogu innovatsiooniahel või suur osa sellest 
on vahetus läheduses) juurde. Rõhuasetus on erineva taustaga inimestel (tööstus, VKEd, teadusasutused, erinevad 
rahvused, sugupooled ja erialad jne), kes töötavad silmast silma koos, mille tulemusena teadmised hästi edasi 
antakse; 
— ettevõtjate uue põlvkonna loomine: ettevõtlikuma meelelaadiga inimesed on innovatsiooni käivitajad, kes hoiavad 
majanduse ja ühiskonna liikumises. EIT toetab ettevõtlusalast haridust, mis on teadmis- ja innovatsiooniühenduste 
magistri- ja doktoriõppe programmide peamine rõhuasetus ning mille käigus asendatakse teadmiste omandamine 
tegevuseõppega. Magistri- ja doktoriõppe programmide raames õpetatakse tudengitele ettevõtlusalaseid oskusi, mida 
on vaja teadmistepõhises majanduses, keskendutakse õpitulemustele ja kasutatakse innovaatilist õpetamisme- 
toodikat.  28.2.2018  ET L 57/1153 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 05  (jätkub)  
EIT strateegiline eesmärk selleks perioodiks on oma tegevuse konsolideerimine ja sünergia loomine ning ettevalmistus 
EIT strateegilises innovatsioonikavas (2014–2020) sätestatud järgmiste prioriteetide saavutamiseks: esiteks, intensiivsem 
majanduskasv, mõju ja jätkusuutlikkus kolme juba tegutseva ühenduse partnerluse tihendamise kaudu ning samal ajal 
uute teadmis- ja innovatsiooniühenduste loomine. Uute teadmis- ja innovatsiooniühenduste loomisel pideva arengu 
kurssi järgides asutab EIT kokku üheksa uut teadmis- ja innovatsiooniühendust aastatel 2014–2020 (see võrdub umbes 
40–50 nn ühispaiknemiskeskuse loomisega kogu liidus). Teiseks prioriteediks on EIT mõjujõu suurendamine ette- 
võtlusel tugineva innovatsiooni edendamisel kogu liidus, selleks kasutatakse uudseid innovatsioonimudeleid, mis 
meelitavad ligi talente kogu Euroopast. Kolmandaks prioriteediks on mõju saavutamise uute vahendite kasutuselevõtt 
tulemustele orienteeritud järelevalve raames.  
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104), eriti selle artikli 5 lõige 5.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1292/2013, 11. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) 
nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 347, 20.12.2013, lk 174).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1312/2013/EL, 11. detsember 2013, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloo- 
giainstituudi (EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta: EIT panus innovaatilisemasse Euroopasse (ELT L 347, 20.12. 
2013, lk 892).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
15 03 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
15 03 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osamaksudest teadusuuringutes ja  
tehnoloogia arendamises osalemise eest (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  51 203 698,67  27 579 761,61  L 57/1154  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 50  (jätkub)  
15 03 50 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulud katmiseks, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele 
aastatel 2014–2020, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
15 03 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide rahalisest osalusest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia arendamises osalemise eest (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  249 000,—  14 457 723,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulud katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt enne 2014. aastat saadavatele 
tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
15 03 51 Eelmise teadusuuringute raamprogrammi meetmete lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  55 000 000  p.m.  90 229 291  465 985,17  280 584 003,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  28.2.2018  ET L 57/1155 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 51  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/973/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 272).  
15 03 53 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti käsitlevate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  L 57/1156  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 53  (jätkub)  
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 294/2008, 11. märts 2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- 
ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 97, 9.4.2008, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1157 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 04  PROGRAMM „LOOV 
EUROOPA“  
15 04 01  Euroopa kultuuri- ja 
loomesektori VKEde 
ning väikeste ja väga 
väikeste organis- 
atsioonide finantssuut- 
likkuse tugevdamine, 
poliitika väljatöötamise 
ja uute ärimudelite 
kasutuselevõtu 
toetamine  3 35 528 000  12 877 727  30 932 000  14 176 893  25 299 869,39  15 151 720,19  117,66  
15 04 02  Kultuurivaldkonna 
allprogramm — 
Piiriüleste meetmete 
toetamine ja riikid- 
evahelise ringluse ja 
liikuvuse edendamine  3 71 106 000  52 000 000  55 350 000  44 229 071  55 686 837,89  44 987 311,67  86,51  
15 04 51  Kultuuri ja keele 
valdkonna 
programmide/meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  2 200 000  p.m.  2 547 311  0,—  11 832 082,49  537,82  
15 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
15 04 77 04  Katseprojekt — Euroopa 
festivalide platvorm  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  245 318,36  
15 04 77 05  Katseprojekt — Uus 
Euroopa narratiiv  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
15 04 77 08  Katseprojekt — 
Kultuurimajanduse 
lendstart  3 p.m.  p.m.  p.m.  280 600  0,—  172 240,—  
15 04 77 09  Katseprojekt — Loovisi- 
kutest noorte ettevõtjate 
võrgustike toetamine: liit 
ja kolmandad riigid  3 p.m.  232 258  p.m.  367 742  0,—  154 838,76  66,67  
15 04 77 11  Ettevalmistav meede — 
Uus Euroopa narratiiv  3 p.m.  375 000  750 000  732 605  500 000,—  539 549,—  143,88  
15 04 77 12  Ettevalmistav tegevus — 
Euroopa festivalidele, 
festivalid Euroopale 
(Europe for Festivals, 
Festivals for Europe, 
EFFE)  3 350 000  280 000  350 000  175 000  350 000,—  245 000,—  87,50  L 57/1158  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 13  Katseprojekt — Võitlus 
kultuuriväärtustega 
ebaseadusliku 
kauplemise vastu  3 750 000  635 000  500 000  250 000  
15 04 77 14  Ettevalmistav meede — 
Avatud mikroettevõtluse 
mudelid innovatsiooni 
edendamiseks 
pereomandis olevates 
Euroopa kultuuripärandi 
hoonetes  3 p.m.  350 000  500 000  250 000  
15 04 77 15  Katseprojekt — Liidu 
väärtuste 
propageerimine muusika 
kaudu  3 p.m.  p.m.  1 000 000  500 000  
15 04 77 16  Katseprojekt — Euroopa 
juudi surnuaedade 
kaitsmine: täielik kaar- 
distamine koos uurimis- 
tegevuse ja seirega ning 
konkreetsete kuluarves- 
tuslike ettepanekutega 
nende kaitseks  3 800 000  400 000  
15 04 77 17  Ettevalmistav meede — 
Euroopa kultuurimajad  3 750 000  375 000  
15 04 77 18  Ettevalmistav meede — 
Muusika liigutab 
Euroopat: Euroopa 
muusikalise mitmek- 
esisuse ja andekuse 
edendamine  1,1 1 500 000  750 000  
15 04 77 19  Katseprojekt — 
Kultuuri- ja loomesektor 
ning rahastamine, õppe- 
tegevus, uuendustegevus 
ja patentimine (FLIP for 
CCIs)  3 1 000 000  500 000  
Artikkel 15 04 77 — 
Vahesumma  5 150 000  3 897 258  3 100 000  2 555 947  850 000,—  1 356 946,12  34,82  
Peatükk 15 04 — 
Kogusumma  111 784 000  70 974 985  89 382 000  63 509 222  81 836 707,28  73 328 060,47  103,32  
15 04 01 Euroopa kultuuri- ja loomesektori VKEde ning väikeste ja väga väikeste organisatsioonide finantssuutlikkuse 
tugevdamine, poliitika väljatöötamise ja uute ärimudelite kasutuselevõtu toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
35 528 000  12 877 727  30 932 000  14 176 893  25 299 869,39  15 151 720,19  28.2.2018  ET L 57/1159 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada programmi „Loov Euroopa“ sektoriülese tegevussuunaga seonduvaid 
järgmiseid meetmeid.  
Kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahend on suunatud kultuuri- ja loomesektoritele ja selle prioriteedid on 
järgmised: soodustada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) ja organis- 
atsioonide juurdepääsu rahastamisele; parandada finantsasutuste suutlikkust hinnata kultuuri- ja loomeprojekte, näiteks 
tehnilise abi ja võrgustike loomise kaudu.  
Eesmärgi saavutamiseks tuleb 
— anda tagatisi kõikide „Loova Euroopa“ programmis osalevate riikide sobivatele finantsvahendajatele; 
— pakkuda finantsvahendajatele täiendavat oskusteavet ja suutlikkust, et hinnata kultuuri- ja loomesektori tegutsejatega 
seotud riske.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 57/1160  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 01  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt tehtud tagasimaksed rahastamisvahenditest, sealhulgas kapitali tagasi- 
maksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis on komisjonile tagasi makstud ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 3 4 1, võib eraldada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov 
Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).  
15 04 02 Kultuurivaldkonna allprogramm — Piiriüleste meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse ja liikuvuse 
edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
71 106 000  52 000 000  55 350 000  44 229 071  55 686 837,89  44 987 311,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada programmi „Loov Euroopa“ kultuurivaldkonna allprogrammiga 
seonduvaid järgmiseid meetmeid: 
— toetusmeetmed, millega antakse ettevõtjatele oskused ja oskusteave, mis soodustavad kohanemist digitehnoloogiaga, 
sealhulgas publiku kasvatamise ja ärimudelite uute meetodite katsetamine; 
— toetusmeetmed, mis võimaldavad ettevõtjatel laiendada oma tegevust teistesse riikidesse Euroopas ja mujal; 
— toetus Euroopa ettevõtjate ja rahvusvaheliste kultuurivõrgustike tugevdamiseks, et soodustada juurdepääsu kutseal- 
astele võimalustele.  
Riikidevahelise kultuuriringluse edendamise valdkonnas on prioriteedid järgmised: 
— rahvusvaheliste ringreiside, ürituste ja näituste toetamine; 
— Euroopa kirjanduse levitamise toetamine; 
— toetus publiku kasvatamisele kui võimalusele elavdada huvi Euroopa kultuuri vastu.  
Kultuurivaldkonna allprogrammi tugimeetmed  
Kultuurivaldkonna allprogrammi raames toetatakse järgmisi meetmeid:  28.2.2018  ET L 57/1161 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 02  (jätkub)  
— riikidevahelise koostöö meetmed, mille raames eri riikide ettevõtjad teevad koostööd sektoripõhiselt või sektori- 
üleselt; 
— eri riikidest pärit ettevõtjate üle-euroopaliste võrgustike tegevus; 
— selliste organisatsioonide tegevus, kes pakuvad süsteemse ja ulatusliku mõjuga soodsat Euroopa keskkonda tärkavate 
annete arendamiseks ning loovisikute liikuvuse ja teoste levitamise elavdamiseks; 
— kirjanduse tõlkimise toetamine; 
— erimeetmed, mille eesmärk on saavutada Euroopa kultuuride rikkuse ja mitmekesisuse suurem nähtavus ning 
elavdada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist, muu hulgas Euroopa kultuuriauhindade, Euroopa 
kultuuripärandi märgise ja Euroopa kultuuripealinnade kaudu.  
Assigneeringust rahastatakse ka Euroopa kultuuripärandi aastat. Kooskõlas nõukogu ja Euroopa Parlamendi ühisav- 
aldusega, mis on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta otsusele (EL) 2017/864 kultuuri- 
pärandiaasta (2018) kohta (ELT L 131, 20.5.2017, lk 1), on 7 000 000 eurot selle artikli assigneeringutest ette nähtud 
just selleks otstarbeks.  
Assigneeringust rahastatakse ka konkursi korraldamist projektide jaoks, millega toetatakse pagulaste integreerimist. 
Arvesse tuleks võtta 2016. aastal saadud kogemusi, et korraldada suurema haardega konkurss, kus osaleks rohkem 
Euroopa kohalikke ja väljaspool Euroopat tegutsevaid organisatsioone, ning toetada heade tavade jagamist.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 57/1162  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 02  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov 
Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).  
15 04 51 Kultuuri ja keele valdkonna programmide/meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 200 000  p.m.  2 547 311  0,—  11 832 082,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 508/2000/EÜ, 14. veebruar 2000, millega kehtestatakse programm „Kultuur 
2000“ (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 792/2004/EÜ, 21. aprill 2004, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- 
programm Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks (ELT L 138, 30.4.2004, lk 40).  28.2.2018  ET L 57/1163 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1855/2006/EÜ, 12. detsember 2006, millega luuakse programm Kultuur 
(2007–2013) (ELT L 372, 27.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1194/2011/EL, 16. november 2011, Euroopa kultuuripärandi märgist 
käsitleva Euroopa Liidu meetme kohta (ELT L 303, 22.11.2011, lk 1).  
15 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
15 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa festivalide platvorm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  245 318,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 05 Katseprojekt — Uus Euroopa narratiiv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1164  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 08 Katseprojekt — Kultuurimajanduse lendstart  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  280 600  0,—  172 240,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 09 Katseprojekt — Loovisikutest noorte ettevõtjate võrgustike toetamine: liit ja kolmandad riigid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  232 258  p.m.  367 742  0,—  154 838,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 11 Ettevalmistav meede — Uus Euroopa narratiiv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  375 000  750 000  732 605  500 000,—  539 549,—  28.2.2018  ET L 57/1165 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 12 Ettevalmistav tegevus — Euroopa festivalidele, festivalid Euroopale (Europe for Festivals, Festivals for Europe, EF FE) 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
350 000  280 000  350 000  175 000  350 000,—  245 000,—  
Märkused  
Katseprojekti tulemustel põhinev ettevalmistav meede aitab saavutada liidu kultuurivaldkonna eesmärke, nagu on 
sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 167: „[liit] aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, ühtlasi 
respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust“ ning ergutab „liikmesriikidevahelist koostööd ning 
vajaduse korral toeta[b] ja täienda[b] nende tegevust“ kultuuri valdkonnas.  
Ettevalmistava meetmega täidetakse ka liidu laiemaid eesmärke ja meetmeid. See tekitab ja annab Euroopas toimuvatel 
festivalidel, mis aitavad saavutada aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke, 
korraldatud tegevustele lisaväärtust ja seda tänu sellele, et nende mõju kandub üle kultuuri- ja loomesektorile, turismile 
ning piirkondade ja linnade arengule jm.  
Peale selle kasutatakse projekti raames ära festivalide potentsiaali aidata võimalikult suurel määral kaasa liidu eri 
poliitikaeesmärkide täitmisele, sh innovatsiooni, sotsiaalse kaasatuse, hariduse, noorte tööhõive ja kultuuridevahelise 
dialoogi alal.  
Kuna ettevalmistava meetmega suurendatakse festivalide kaudu ka Euroopa väärtuste nähtavust, jõuab see üle kogu 
Euroopa paljude kodanikeni, eelkõige noorteni. Sellega tehakse ettevalmistusi selleks, et muuta auhind ja märgis 
püsivaks. Välja valitud organisatsioon teeb järgmist: 
— töötab välja usaldusväärse ja läbipaistva mehhanismi, mille abil valida välja Euroopas korraldatavad festivalid, millele 
antakse märgis/auhind;  L 57/1166  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 12  (jätkub)  
— töötab katseprojekti alusel välja kaubamärgistrateegia, mille eesmärk on luua äratuntav ja väärtustatav märgis/ 
auhind; 
— võtab meetmeid, millega tagada, et auhind/märgis ning võitjad ja märgist kandvate festivalidega edendatavad 
väärtused oleksid hästi nähtavad, ning kaasama märgise/auhindadega seoses eri sidusrühmi; 
— looma märgise/auhindade kestva mõju tagamiseks võrgustikke ja partnerlussuhteid.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 13 Katseprojekt — Võitlus kultuuriväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  635 000  500 000  250 000  
Märkused  
See on katseprojekti pikendamine 2018. aastaks. Lisasumma on mõeldud katseprojekti pikendamiseks aasta võrra.  
Projekti ülevaade  
Projekt koosneb kolmest etapist: 
1) kultuuriväärtustega kauplemise mahu ja marsruutide teadusuuringutel põhinev analüüs; 
2) teadlikkuse parandamise ja koolitusmoodulid kohtunikele, politsei- ja tolliametnikele, valitsusasutuste ametnikele ja 
kunstiturul osalejatele ning teadlikkuse parandamise kampaaniad avalikkusele; 
3) kadunud kultuuripärandi reprodutseerimine ja levitamine ning uute tehnikate võimalik kasutamine muuseumide 
ning kultuuri- ja haridusasutuste poolt.  
Projekti tulemused / võimalik edasiarendamine  
Esimene etapp hõlmab konverentsi ja uuringuid, teine koolitusmooduleid ja kolmas uute tehnikate loetelu.  28.2.2018  ET L 57/1167 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 13  (jätkub)  
Projekti innovaatiline/eksperimentaalne olemus  
Projekti kontseptsiooni ei hõlma ükski olemasolev programm. Projekt on programmi „Loov Euroopa“ kultuuri- 
valdkonna raames ellu viidava koostööprojekti jaoks liiga keeruline; lisaks jääksid mõned olulised tegevused katteta (nt 
kohtunike ning politsei- ja tolliametnike koolitusmoodulid) ning katseprojekti terviklik iseloom läheks kaduma. 
Kultuuriorganisatsioonidel ja isegi rahvusvahelistel organisatsioonidel oleks kaasrahastamise nõudeid väga raske täita.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 14 Ettevalmistav meede — Avatud mikroettevõtluse mudelid innovatsiooni edendamiseks pereomandis olevates Euroopa 
kultuuripärandi hoonetes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Kultuuripärandil on jätkusuutliku ja rahumeelse Euroopa strateegilise ressursina selge potentsiaal, võttes arvesse 2018. 
aastat kui kultuuripärandi Euroopa aastat ja nõukogu järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2015–2018) kohta, milles 
tuletatakse meelde ülekanduva mõju ja koostoime ärakasutamise tähtsust eri sidusrühmade lõikes, et kultuuripärandit 
kaitsta ja arendada ning tulevastele põlvkondadele üle anda.  
Kavandatav ettevalmistav meede on suunatud konkreetsele sidusrühmade klastrile, mis ei saa otseselt kasutada 
praeguseid poliitikameetmeid ja programme ja mis on keskse tähtsusega, et viia ellu kohalike juurtega ning inimestele 
suunatud kultuuripärandi meetmeid, selleks et olla suuteline kutsuma esile avatud innovatsiooni selles sektoris.  
Pereomandis olevad Euroopa kultuuripärandi hulka kuuluvad hooned on keskne osa liidu kultuuripärandist ja need on 
väga olulised Euroopa piirkondade, linnade, asulate ja maapiirkondade külgetõmbavuse suurendamise seisukohalt. 
Konkreetselt kultuuripärandile suunatud praegused liidu meetmed – nagu Euroopa kultuuripärandi päevad, Euroopa 
Liidu kultuuripärandi auhind ja Euroopa kultuuripärandi märgis – on algatused, mis tõmbavad ligi suuremaid 
kultuurivaldkonna osalejaid ja VKEsid paremini kui leibkondade ja mikroettevõtjate juhitavad ajaloolised ning kultuuri- 
pärandi hulka kuuluvad hooned. Leibkonnad ja perekonnad ei suuda nende omanduses olevat kultuuripärandit üleval 
pidada ja püüavad töötada välja ning võtta kasutusele uuenduslikke ärimudeleid, tuginedes traditsioonilistele lahen- 
dustele (nt külastused, üritused jne), ning mudeleid, mis ei ole kohandatud kasutama ära võimalusi, mida pakuvad 
digitaalmajanduse ning kultuuri- ja loovsektori ülekanduvad mõjud majandusele ja ühiskonnale.  L 57/1168  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 14  (jätkub)  
Ka suurendavad pikaajaline hooldamata jätmine ning nõrk majandamiskultuur lagunemise ja hooletusse jätmise ohtu, 
mida tuleks ennetada pereomanduses oleva kultuuripärandi konkreetsete probleemide sihikule võtmise abil.  
Kavandatava ettevalmistava meetme eesmärk on kaardistada, milliseid mikroettevõtluse mudeleid pereomanduses 
olevate kultuuripärandiks tunnistatud majade puhul liidus kasutatakse, võrrelda ja jagada neid majade vahet, et seda 
ökosüsteemi tugevdada.  
Selle valdkonna majandusliku potentsiaali suuruse ja laadi väljaselgitamiseks liidus tuleks teha uuring, millega 
koostatakse raamistik valdkonna eripärade määratlemiseks ning määratleda äritegevuse ökosüsteem. Nende juhtuur- 
ingute põhjal määratakse kindlaks mikroettevõtluse innovatsioonimudelid Euroopa pereomandis olevate kultuuri- 
pärandiks tunnistatud hoonete osas ja tehakse need asjaomastele osalistele ja sidusrühmadele kättesaadavaks. Lõpetuseks 
vormistatakse katseprojekti käigus edendatud meetmete põhjal soovitused komisjonile.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 15 Katseprojekt — Liidu väärtuste propageerimine muusika kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Ajal, mil liidu ees seisab palju probleeme, toob käesolev katseprojekt kokku andekaid muusikuid kõigist 28 
liikmesriigist, et muuta Euroopa põhiväärtused ja -varad nähtavamaks ning ühendada inimesi klassikalise muusika 
abil. Katseprojektiga jõutakse Euroopa noorema põlvkonnani, eelkõige nendeni, kelle radikaliseerumise oht on kõige 
suurem, tuues kontsertide ja mentorlusskeemide kaudu kokku klassikalise muusika harrastajaid ja eri taustaga noori 
inimesi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1169 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 16 Katseprojekt — Euroopa juudi surnuaedade kaitsmine: täielik kaardistamine koos uurimistegevuse ja seirega ning 
konkreetsete kuluarvestuslike ettepanekutega nende kaitseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
800 000  400 000  
Märkused  
Enne teist maailmasõda elas Kesk- ja Ida-Euroopas üle seitsme miljoni juudi. Juudid olid elanud nendel aladel sajandeid. 
Arhiiviandmete põhjal oli piirkonnas tuhandeid juudi elanikkonnaga linnu ja külasid, mille tõenduseks on juudi 
kogukondadele kuulunud eraldi matmispaikade rajamine ja kasutamine. Kaheksakümmend aastat hiljem on jäljed 
paljudest sellistest surnuaedadest kadunud või on surnuaiad rohtu kasvanud ja kaitseta, mis on nende kogukondade 
holokaustis hävitamise tagajärg. Mõned matmispaigad varjati teadlikult pilgu eest või eitas nende olemasolu poliitiline 
süsteem, mis keeldus tunnistamast, et natside genotsiidi ohvrid olid eelkõige just juudid. Euroopa juudi surnuaedade 
algatus on tõendanud, et juudi surnuaedade hävitamine jätkub. Suuremas osas liidus on mis tahes varasemad varem 
kataloogitud andmed nüüdseks täiesti aegunud ega peegelda kuidagi kohapealset olukorda, samal ajal kui mitmel pool 
Ida-Euroopas on isegi ajaloolised andmed mittetäielikud. Ülesanne on luua püsiv ja jätkuv ajalooline register, kuid ka 
omamoodi säilitusoperatsioon, et hoida seda ainulaadset Euroopa ajaloopärandit, enne kui see kaob. Samuti näitavad 
füüsiline kohalolek ja surnuaedade kaitse väga ilmekalt, kuhu rassism, antisemitism ja sallimatus viivad. Katseprojekti 
raames korraldatakse ulatusliku valimiga uuring, mis hõlmaks vähemalt 1 500 juudi surnuaeda Ida-Euroopa riikides, 
mis kujutab endast ainulaadset ülesannet, arvestades juudi surnuaedade praegust seisu. Projekti sihtriigid on ELi 
liikmesriigid Kreeka, Slovakkia ja Leedu ning naabruspoliitikaga hõlmatud riigid Ukraina ja Moldova.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 17 Ettevalmistav meede — Euroopa kultuurimajad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  L 57/1170  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 17  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta ühisteatises „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ 
(JOIN(2016) 29 final) on Euroopa kultuurimajade ideed nimetatud vahendite hulgas, millega edendada liidu koostööd 
rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas. Euroopa kultuurimaju on kirjeldatud kui asutusi, mis „võimaldaksid kultuu- 
riinstituutidel ja muudel sidusrühmadel tulla kokku ning pakkuda kohalikule elanikkonnale teenuseid, osaleda ühis- 
projektides, pakkuda stipendiume ning kultuuri- ja haridusvahetust“. Seda soovitati ka uuringus „Euroopa kultuuriin- 
stituudid välismaal“ („European Cultural Institutes abroad“), mis koostati 2016. aastal Euroopa Parlamendi kultuuri- ja 
hariduskomisjoni jaoks.  
Ettevalmistava meetmega katsetatakse esialgseid kogemusi, mida Euroopa kultuurimajade idee annab teatavas piiratud 
arvus väljavalitud riikides/piirkondades, ja uurida, milline potentsiaal oleks Euroopa kultuurimajadel teatavas arvus 
partnerriikides, kus kultuurimaju võiks avada eri kujul, sh alalise rajatisena, ajutiselt, festivalipaviljonina või puhtalt 
ainult digitaalselt. Ettevalmistav meede võiks kesta kaks aastat, et oleks piisavalt aega algatada eri projekte, viia need ellu  
ja analüüsida uute soovituste andmiseks tulemusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 18 Ettevalmistav meede — Muusika liigutab Euroopat: Euroopa muusikalise mitmekesisuse ja andekuse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  
Märkused  
Euroopa on koduks nii mõnelegi maailma juhtivale muusikakirjutajale, esitajale, kontserdipaigale, festivalile, plaadi- 
firmale, kirjastajale, levitajale, idufirmale ja digitaalsete teenuste osutajale. Viimastel aastatel on muusika loomine, 
tootmine, levitamine ja tarbimine oluliselt muutunud: esile on kerkinud uusi levikanaleid, võimsaid digitaalosalejaid, 
innovaatilisi idufirmasid, ärimudeleid ja tarbimisharjumusi. Näiteks muusika voogedastuse puhul on digiteerimine kaasa 
toonud uusi võimalusi, kuid ka palju probleeme kõnealuse sektori jaoks.  
Ettevalmistav meede on suunatud teatavate sektori ees seisvate peamiste probleemide lahendamiseks, võttes arvesse 
hiljutise muusika sidusrühmadega peetud liidu tasandi dialoogi tulemusi ning keskendudes järgmistele valdkondadele: 
a) muusika levitamine internetis ja väljaspool internetti (nt suurendada kodanike juurdepääsu muusikale kogu selle 
mitmekesisuses);  28.2.2018  ET L 57/1171 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 18  (jätkub)  
b) muusikute ja repertuaari areng (sh suurendada muusikute liikuvust ja Euroopa repertuaari piiriülest ringlust); 
c) koolitus ja professionaliseerumine (nt oskuste arendamine ning loovisikute ja VKEde suutlikkuse suurendamine, et 
olla edukas suure konkurentsivõimega maailmaturul); 
d) Euroopa muusika eksport väljapoole Euroopat.  
Ettevalmistavat meedet rakendatakse projektikonkursside (a, b, c) ja platvormidialoogide/konverentside (d) kaudu. See 
kavandatakse selliselt, et meetmetest saavad kasu suur hulk asjaomaseid muusikateenuseid pakkuvaid ettevõtjaid, 
organisatsioone ja sidusrühmi Euroopas kogu väärtusahela ulatuses.  
Ettevalmistav meede tugineb oma edasises arengus olemasolevale, kuigi väga piiratud muusikatoetusele programmi 
„Loov Euroopa“ raames (eeskätt koostööprojektid, platvormid ja auhinnad), mis on vajalik, kuid ei suuda täielikult 
rahuldada sektori vajadusi. Selle raames katsetatakse sobivaid meetmeid, pidades silmas võimalikku tulevast täiema- 
hulise rahastamise korda muusika järgmise põlvkonna liidu programmide raames, mis võiksid toetada Euroopa 
mitmekesisust ning ka sektori konkurentsivõimet sihipärasemalt.  
Sellega seoses hõlmab ettevalmistav meede eelkõige muusika ökosüsteemi asjakohaste harude rahastamisvajaduste 
väljaselgitamist ja kaardistamist ELi liikmesriikides, et olla täiendavaks elemendiks, kui määratletakse selge liidu 
lisaväärtusega asjakohaseid tulevasi tegevusvaldkondi (pärast 2020. aastat).  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 19 Katseprojekt — Kultuuri- ja loomesektor ning rahastamine, õppetegevus, uuendustegevus ja patentimine (FLIP for CCIs ) 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Kultuuriline mitmekesisus ja asjakohase kultuurilise segu kindlakstegemine on loovuse ja uuendustegevuse seisukohast 
strateegilise tähtsusega. Euroopa kultuuri- ja loomesektoris töötab rohkem kui 12 miljonit inimest, mis moodustab 
Euroopa tööjõust 7,5 %, ja selles luuakse umbes 509 000 000 000 eurot lisaväärtust, mis tuleneb eelkõige väike- ja 
mikroettevõtjate antavast panusest. Kultuuri- ja loomesektoris peitub liikumapanev jõud, mis annab Euroopale 
konkurentsieelise eelkõige seetõttu, et nendes sektorites valmistatakse tooteid ja osutatakse teenuseid, millega soodus- 
tatakse strateegia Industry 4.0 tootmisparadigmade arendamist.  L 57/1172  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 19  (jätkub)  
Katseprojektiga tehakse kindlaks, milliseid meetmeid ja tegevusi on vaja, et neid ettevõtteid – mis on piisava toetuse abil 
võimelised looma kõigis valdkondades ja sektorites, millega nad oma ettevõtluseesmärkide täitmiseks kokku puutuvad, 
vastastikust kasu ja edasikanduvat mõju – säilitada ja arendada. Kindlakstehtud meetmeid ja tegevusi ka katsetatakse.  
Katseprojekt hõlmab ideid, mis puudutavad nelja järgmist valdkonda. 
1. Uus oskuste analüüsimise mudel  
Mudelit, mida Euroopa koolitussüsteemides oskuste tunnustamiseks tavaliselt kasutatakse, tuleb muuta ja ajakohastada, 
et võtta arvesse ka nende ettevõtete organisatsioonilist mudelit, millel on sageli väike allumissüsteem, suurem 
riskitaluvus, erinev ajakasutuse lähenemisviis ja kus valdkonnad sageli segunevad ning mis seetõttu ei sobi tradit- 
sioonilise tootmise paradigmasse. Uue oskuste analüüsimise ja kindlakstegemise mudeliga, mis sobib kasutamiseks ka 
teadus-, tehnoloogia-, inseneri-/keskkonna-, kunsti- ja tootmisvaldkonnas, soovitakse luua eeskujulike ettevõtete vahel 
erisuhted, teha kindlaks tähtsaimad head tavad ja positiivsed kogemused, et teha kindlaks ja määratleda selles 
valdkonnas töötavate elukutsete esindajate oskused ja isikuomadused. See tähendab, et nende oskuste kujunemist ja 
arengut tuleb uurida ning seda tuleb teha väljaspool levinud paradigmat, milles töökohakirjeldused on koostatud 
analüütilis-kirjeldavate tööprotsesside (mis on tootmisettevõtetes väga levinud) alusel, et koostada töökohakirjeldused, 
mis vastavad just kõnealuste ettevõtete organisatsioonilistele eripäradele.  
Konkreetsemalt koosneb projekt järgmistest etappidest, mille käigus tuleb: 
— valida välja häid tavasid viljelevad kultuuri- ja loomesektori ettevõtted, kes kaasatakse uuringusse, mille eesmärk on 
koostada oskuste klassifitseerimise mudel, milles võetakse arvesse eri sektorite eripära (ajaloo- ja kunstipärand, 
sisutööstus, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorid ja materjalikultuur, sh moe-, disaini- ja maitsetööstuse 
makrosektorid) ja liidu piirkondlikke tasandeid; 
— töötada välja oskuste tunnustamise mudel; 
— katsetada mudelit suurema hulga ettevõtete peal; 
— esitada Euroopa oskusteraamistikuga seoses mudel, mille alusel on võimalik oskusi kodifitseerida ja neid 
kutsealadega seostada. 
2. Haridussüsteemile antavad suunised  
Praegu toimub loome- ja kultuurivaldkonna oskuste arendamine protsessi käigus, mis ei ole täielikult struktureeritud 
ega vasta täielikult sellele, mida kultuuri- ja loomesektoris keskmises/pikas perspektiivis vajatakse. Oskuste tunnustamise 
mudeliga saadavate tulemuste alusel on võimalik hakata haridussüsteemis kindlaks määrama oskuste arendamiseks 
mõeldud koolitusprogrammide aspekte ja küsimusi. Kultuuri- ja loomesektori strateegiliste oskuste arendamine on 
sageli jäetud juhuse hooleks ning toimub tänu üksikisikute algatusele ja leidlikkusele või mitteametliku protsessina, mille 
puhul ei ole tegemist läbimõeldud tegevusega, mis põhineks täpset koolituspoliitikat ja sihipäraseid programme toetaval 
arusaamal.  28.2.2018  ET L 57/1173 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 19  (jätkub)  
Katseprojekti selle etapi peamine eesmärk on suurendada oskusi koolitussüsteemi kaudu, et valmistada ette rohkem 
Euroopa kodanikke tõhusaks tegutsemiseks eri valdkondades, kus kultuuri- ja loomesektori ettevõtted on esindatud.  
Suunised peaksid olema üles ehitatud niisugusel viisil, et koolitusprogrammide – esmatasandi haridusest kuni kolmanda 
taseme hariduseni – koostamisel juhindutakse riigi ja piirkondlike haridussüsteemide eripärast. Tuleks teha jõupingutusi, 
millega parandada haridussüsteemi suutlikkust võtta arvesse kultuuri- ja loomesektori vajadusi ning soodustada 
uuenduslikke õppemudeleid (õppelaborid, loomekeskused, jne). See peaks toetama selliste suuniste väljatöötamist, 
millega anda õpetajatele õigus propageerida oskustepõhist õppimist, minnes jäigast õppeainete süsteemist kaugemale 
ning toetades terviklikku ja õppeaineid ühendavat õppimist. Euroopas valitsenud sajanditepikkune oskustööliste 
traditsioon näitab, kui kasulik on kulutada aega selleks, et omandada kogemusi eri õpikodades, sest loometöönduses 
on see meistriks saada soovija jaoks oluline kultuuri- ja praktilise koolituse osa. Kuigi endisaegsed saksa  Wandergeselle  ja 
prantsuse  compagnon  kujutasid endast õppimisvormi, mille puhul õppimine tuli ise korraldada, näitavad need, et 
kultuuri- ja loomesektori raskesti hoomatavate oskuste kindlakstegemiseks ja edasiandmiseks on vaja ühtset läbi- 
mõeldud Euroopa tegutsemisviisi. 
3. Kultuuri- ja loomesektori ettevõtete uus finantsklassifikatsioon  
Puudulikud rahastamisvõimalused on paljude kultuuri- ja loomesektori ettevõtete jaoks, mis üldjuhul on väikesed ja 
sageli liiga väikse kapitaliga, suur kasvu takistav tegur. Pangandus- ja finantssüsteemis toimub nende ettevõtete 
klassifitseerimine traditsioonilistes süsteemides aeglaselt, sest enamik neist on asutatud ühe prototüübi või projekti 
jaoks ning nad sõltuvad suuresti oma toodetest ja teenustest, konkreetsest andest ja riskide võtmisest. Erinevalt 
tehnoloogiasektoris tegutsevatest ettevõtetest on kultuuri- ja loomesektori ettevõtetel keeruline nõuda, et nende 
bilansis oleva immateriaalse vara väärtust tunnistataks, ning investeeringud, mida nad teevad uute talentide ja loovate 
ideede arendamisse, ei vasta tavalisele teadus- ja arendustegevusele.  
Projektiga määratakse kindlaks suunised, mille abil oleks kultuuri- ja loomesektori ettevõtetel immateriaalse vara rahalist 
väärtust parem deklareerida, tänu millele on neil õiglane võimalus saada laenu. See muudaks kultuuri- ja loomesektori 
ettevõtete jaoks lihtsamaks kasutada tagatissüsteeme (nt programm „Loov Euroopa“ ja Euroopa Strateegiliste Investeer- 
ingute Fond (EFSI)) ja muid rahastamismehhanisme. Suuniste koostamisel lähtutakse niisuguste Euroopa riikides 
olemasolevate vahendite (nt Itaalias kasutatav Bancopass) võrdlusest, mida need ettevõtted pankadega ennetaval 
läbirääkimisel juba kasutavad. 
4. Kultuuri- ja loomesektori ettevõtete toodetud intellektuaalomandi väärtustamine ja kaitsmine  
Ettevõtted, kes oma intellektuaalset tegevust kaitsevad, on 22 % tootlikumad (võrreldes teiste sama territooriumi, sektori 
ja suurusega ettevõtetega) ning nende tulu kasv on valimi keskmisest 2 % suurem. 2011.–2013. aastal patenti taotlenud 
ettevõtete ekspordil oli kogutulus 6,5 % suurem osakaal kui teistel sama territooriumi, suurusega ja sektori ettevõtetel.  
Kuna kultuuri- ja loomesektori ettevõtetel kindel organisatsioon sageli puudub, ei pea nad nende uuenduste regis- 
treerimist või patentimist, mida nad on võimelised looma, tingimata esmatähtsaks. Selle tagajärjel on aga uuendus- 
tegevuse tulemustel väiksem väärtus. Seetõttu tuleb uurida, kuidas suurendada nende ettevõtete – eriti väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtete – teadlikkust kasust, mida nende uuenduslike toodete ja teenuste registreerimine või 
patenteerimine suurema mõju näol annaks, ja soodustada seda, et nad saaksid neid võimalusi rohkem kasutada, sest 
need ettevõtted on tihti alakapitaliseeritud. Projektis võetakse igati arvesse punktis 3 punktis kirjeldatud heade tavade ja 
vahendite võrdluse tulemusi ning edendatakse selle alusel Euroopa riikides olemas olevaid vahendeid, mida ettevõtted 
kasutavad pankade ning muude finantsasutuste ja -institutsioonidega läbirääkimisel ning mis sisaldavad spetsiaalseid 
elemente, mille abil suurendada uuenduste registreerimise või patenteerimise väärtust.  L 57/1174  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 19  (jätkub)  
Projekti raamistiku arendamine  
Algatuse elluviimiseks luuakse Euroopa partnerlused, millega suurendada väljavalitud organisatsioonide asjatundlikkust 
katseprojekti eri etappides ja tegevustes. Katseprojekti ellu viivad organisatsioonid peaksid esindama piirkondi, mis on 
kultuuri- ja loomesektori seisukohast tähtsaimad, ja projekti võimalikult suure mõju saavutamiseks tuleks neile 
organisatsioonidele anda vajalikud vahendid.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1175 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 05 — EUROOPA SOLIDAARSUSKORPUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 05  EUROOPA SOLIDAAR- 
SUSKORPUS  
15 05 01  Euroopa solidaarsus- 
korpus  1,1 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  38 235 652  28 676 000  
38 235 652  28 676 000  
Peatükk 15 05 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  38 235 652  28 676 000  
38 235 652  28 676 000  
15 05 01 Euroopa solidaarsuskorpus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 05 01  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  38 235 652  28 676 000  
Kogusumma  38 235 652  28 676 000  
Märkused  
Uus artikkel  
Kooskõlas Euroopa solidaarsuskorpuse üldeesmärgiga on assigneering ette nähtud selleks, et viia ellu järgmiseid 
kõnealuse algatusega seonduva tegevuse erieesmärke: 
— pakkuda organisatsioonide toel noortele hõlpsasti kättesaadavaid võimalusi osalemiseks solidaarsustegevuses, 
parandades samal ajal oma oskusi ja pädevusi, isikliku, sotsiaalse, haridusliku ja ametialase arengu huvides, aga ka 
oma tööalast konkurentsivõimet; 
— tagada, et solidaarsustegevus, mida Euroopa solidaarsuskorpuses osalejatele pakutakse, aitaks lahendada konk- 
reetseid ühiskondlikke probleeme ja tugevdada kogukondi, oleks kõrgel tasemel ja nõuetekohaselt tunnustatud.  
Alusaktid  
Komisjoni 30. mail 2017 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa 
solidaarsuskorpuse õigusraamistik ning muudetakse määrusi (EL) nr 1288/2013, (EL) nr 1293/2013, (EL) nr 1303/ 
2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja otsust nr 1313/2013/EL (COM(2017) 262 final).  L 57/1176  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
JAOTIS 16  
TEABEVAHETUS  28.2.2018  ET L 57/1177 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 16 
TEABEVAHETUS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 01  TEABEVAHETUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  128 768 691  128 768 691  127 302 438  127 302 438  130 502 244,09  130 502 244,09  
16 03  TEABEVAHETUSMEETMED  84 253 000  83 201 000  84 269 000  82 757 000  80 185 507,07  71 394 028,75  
Jaotis 16 — Kogusumma  213 021 691  211 969 691  211 571 438  210 059 438  210 687 751,16  201 896 272,84  L 57/1178  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
JAOTIS 16 
TEABEVAHETUS  
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
16 01  TEABEVAHETUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
16 01 01  Teabevahetuse poliitikavald- 
konnas töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 68 416 499  68 404 916  67 157 967,13  98,16  
16 01 02  Teabevahetuse poliitikavaldkonna 
koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
16 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — 
Peakorter  5,2 5 605 608  5 861 231  6 041 070,93  107,77  
16 01 02 03  Koosseisuvälised töötajad — 
Komisjoni esindused  5,2 18 170 000  17 067 000  17 714 989,54  97,50  
16 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 922 416  2 917 858  3 039 048,71  103,99  
Artikkel 16 01 02 — Vahesumma  26 698 024  25 846 089  26 795 109,18  100,36  
16 01 03  Teabevahetuse poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete, teenuste ja 
hoonetega seotud kulud ning 
muud tegevuskulud  
16 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 422 668  4 271 433  5 164 068,97  116,76  
16 01 03 03  Hooned ja nendega seotud kulud 
— Komisjoni esindused  5,2 26 765 500  26 370 000  29 140 264,49  108,87  
Artikkel 16 01 03 — Vahesumma  31 188 168  30 641 433  34 304 333,46  109,99  
16 01 04  Teabevahetuse poliitikavaldkonna 
meetmete ja programmide 
toetuskulud  
16 01 04 02  Teabevahetusmeetmete 
toetuskulud  3 1 146 000  1 090 000  1 033 729,82  90,20  
Artikkel 16 01 04 — Vahesumma  1 146 000  1 090 000  1 033 729,82  90,20  
16 01 60  Teabevahendite ostmine  5,2 1 320 000  1 320 000  1 211 104,50  91,75  
Peatükk 16 01 — Kogusumma  128 768 691  127 302 438  130 502 244,09  101,35  28.2.2018  ET L 57/1179 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 01 Teabevahetuse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
68 416 499  68 404 916  67 157 967,13  
16 01 02 Teabevahetuse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
16 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 605 608  5 861 231  6 041 070,93  
16 01 02 03 Koosseisuvälised töötajad — Komisjoni esindused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
18 170 000  17 067 000  17 714 989,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidus asuvates komisjoni esindustes töötava kohaliku personali, lepinguliste töötajate ja 
agentuuride palkade, kindlasummaliste ületunnitasude ja institutsiooni sotsiaalkindlustusmaksude maksmiseks.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 4 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
16 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 922 416  2 917 858  3 039 048,71  
Märkused  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 3 000 eurot.  L 57/1180  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 03 Teabevahetuse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonetega seotud 
kulud ning muud tegevuskulud  
16 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 422 668  4 271 433  5 164 068,97  
16 01 03 03 Hooned ja nendega seotud kulud — Komisjoni esindused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
26 765 500  26 370 000  29 140 264,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üüri- ja liisingumaksed ning konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja 
parkimiskohtade üür; 
— institutsiooni kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustus ja nende eest makstavad kindlustusmaksed; 
— vee, gaasi, elektrienergia ja kütte eest makstavad tasud; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud ja 
hooldustööde kulud; kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise 
puhastuse toodete jms ostmisega ning maalri- ja remonttöödega ja töökodades kasutatavate materjalide ostmisega; 
— hoonete sisekonstruktsioonid, näiteks vaheseinte muutmine, tehnilise sisseseade muutmine ja muud lukkude, 
elektriseadmete, torustiku, värvkatte, põrandakatete jms seotud erialatööd; 
— vajalike seadmete maksumus; 
— inimeste ja hoonete ohutuse tagamisega seotud kulud, sealhulgas inimeste tervise ja ohutuse tagamisega seotud 
kulud ning inimeste ja vara füüsiline ja materiaalne ohutus. Need kulud hõlmavad muu hulgas näiteks hoonete 
valvamiseks, turvaseadmete hoolduseks ja väiksemate seadmete ostuks sõlmitud lepingutest tulenevaid kulusid; 
tuletõrjevahendite ostu-, üüri- ja hoolduskulusid, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse asendamise ja 
kohustuslike kontrollimistega seotud kulusid ning töötajatele turvaseadmete kasutamise kohta korraldatud info- 
tundide kulusid; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja kommunaal- 
teenuste (prügivedu jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud;  28.2.2018  ET L 57/1181 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 03  (jätkub)  
16 01 03 03  (jätkub)  
— tehniliste seadmete ja masinate, mööbli ja sõidukite ostu, üüri, hoolduse ja remondiga seotud kulud; 
— raamatute, dokumentide ja muude mitteperioodiliste väljaannete ost, olemasolevate väljaannete ajakohastamine, 
köitmiskulud ja elektrooniliste identifitseerimisseadmete ost; 
— ajalehtede, erialaajakirjade,  Euroopa Liidu Teataja , parlamentide dokumentide, väliskaubandusstatistika, uudisteagen- 
tuuride teadete ja mitme muu eriväljaande tellimine; 
— kulud, mis on seotud abonementide ostmise, elektrooniliste teabeteenuste ja asutuseväliste andmebaaside kasu- 
tamise ning elektrooniliste andmekandjate soetamisega; 
— sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi; 
— tervise ja ohutusega seotud koolitus vastavalt komisjoni 10. aprilli 2006. aasta otsusele K(2006) 1623, millega 
luuakse ühtlustatud töötervishoiu ja tööohutuse poliitika kõikide komisjoni töötajate jaoks; 
— autoriõiguse tasud; 
— kirjatarvete ja muude kontoritarvete maksumus; 
— töömaterjalide maksumus; 
— asutusesiseste koosolekutega seotud kulud; 
— osakonnasiseste kolimistega seotud kulud; 
— personalieeskirjadest tulenevad meditsiinikulud; 
— toitlustusasutuste sisustuse, ülalpidamise ja toimimisega seotud kulud; 
— muud tegevuskulud; 
— posti- ja kättetoimetamiskulud; 
— elektersidevahendite abonement- ja teenustasud; 
— elektersidevahendite ostmise ja paigaldamise kulud; 
— liidus asuvate büroode infotehnoloogia (IT) kulud, eelkõige info- ja juhtimissüsteemide, kontorite automatiseeri- 
misseadmete, personaalarvutite, serverite ja nendega seotud infrastruktuuri, välisseadmete (printerid, skannerid jne) 
ja bürooinventariga (koopiamasinad, faksid, kirjutusmasinad, diktofonid, nutitelefonid, tahvelarvutid jne) seotud 
kulud ning võrkude, tugisüsteemide, kasutajatoe, IT-koolituse ja ümberpaigutamisega seotud üldkulud;  L 57/1182  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 03  (jätkub)  
16 01 03 03  (jätkub)  
— võimalikud kulud, mis on ette nähtud hoonete ostu või kapitalirendi kulude katmiseks.  
Assigneering katab kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus- 
kohad, mille kulud on kantud asjakohaste jaotiste artiklisse 01 05. Samalaadsed kulud, mis on tekkinud väljaspool liitu, 
on kantud asjakohaste jaotiste punkti 01 03 02.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 250 000 eurot.  
16 01 04 Teabevahetuse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
16 01 04 02 Teabevahetusmeetmete toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 146 000  1 090 000  1 033 729,82  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud horisontaalsete kulude katmiseks, muu hulgas uuringud, koosolekud, järelkontroll, 
ekspertidepoolne tehniline ja haldusabi, mis ei hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse 
osutamise lepingutega pandud ülesandeid, horisontaalse või valdkonnaülese ja professionaalsemaks muutmise tegevuse 
hindamine, samuti reisikulude ja reisimisega seotud kulude tagasimaksed isikutele, kes olid kutsutud jälgima komisjoni 
tööd.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Õiguslik alus  
Vt punktid 16 03 01 02, 16 03 01 03, 16 03 02 03 ja 16 03 02 05.  
16 01 60 Teabevahendite ostmine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 320 000  1 320 000  1 211 104,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidus kantud kulude katmiseks:  28.2.2018  ET L 57/1183 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 60  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud tellimisega ning juurdepääsuga internetis pakutavatele teabeallikatele, nagu ajakirjandusagen- 
tuurid, interneti-uudisteportaalid, teabepakkujad ja välisandmebaasid; 
— sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1184  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 03  TEABEVAHETUS- 
MEETMED  
16 03 01  Liidu kodanike teavi- 
tamine  
16 03 01 02  Teave meedia ja audiovi- 
suaalsete teoste jaoks  3 6 190 000  5 900 000  6 177 000  4 958 000  6 245 422,40  5 235 432,95  88,74  
16 03 01 03  Infopunktid  3 15 500 000  14 600 000  14 700 000  13 642 000  14 523 829,42  14 294 908,47  97,91  
16 03 01 04  Komisjoni esinduste 
teavitustegevus, kodani- 
kudialoog ja partnerlus- 
meetmed  3 18 357 000  17 800 000  17 036 000  14 600 000  15 022 375,37  12 350 538,68  69,39  
16 03 01 05  Euroopa avalik ruum  5,2 1 246 000  1 246 000  1 246 000  1 246 000  1 179 561,49  1 171 000,—  93,98  
Artikkel 16 03 01 — 
Vahesumma  41 293 000  39 546 000  39 159 000  34 446 000  36 971 188,68  33 051 880,10  83,58  
16 03 02  Institutsiooniline teabe- 
vahetus ja teabeanalüüs  
16 03 02 01  Komisjoni külastused  3 4 000 000  3 978 000  3 900 000  3 670 000  3 883 260,62  3 594 679,65  90,36  
16 03 02 02  Raadio- ja televisioonis- 
tuudiote ja audiovisuaal- 
seadmete käitamine  5,2 5 600 000  5 600 000  5 700 000  5 700 000  5 623 958,68  5 634 000,—  100,61  
16 03 02 03  Veebipõhised ja kirjalikud 
teabe- ja kommunik- 
atsioonivahendid  3 21 300 000  21 419 000  23 710 000  26 075 000  23 656 115,44  21 321 378,01  99,54  
16 03 02 04  Üldaruanne ja muud 
väljaanded  5,2 2 160 000  2 160 000  2 160 000  2 160 000  2 110 993,41  1 731 090,99  80,14  
16 03 02 05  Avaliku arvamuse 
analüüs  3 6 900 000  7 498 000  6 640 000  6 570 000  6 639 990,64  4 611 000,—  61,50  
Artikkel 16 03 02 — 
Vahesumma  39 960 000  40 655 000  42 110 000  44 175 000  41 914 318,79  36 892 148,65  90,74  28.2.2018  ET L 57/1185 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 03 04  Euroopa Ajaloo Maja  3 3 000 000  3 000 000  3 000 000  3 200 000  800 000,—  800 000,—  26,67  
16 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
16 03 77 04  Katseprojekti 
„EuroGlobe“ lõpule- 
viimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
16 03 77 05  Ettevalmistav tegevus — 
Veebitutvus Euroopaga  3 p.m.  p.m.  p.m.  936 000  499 999,60  650 000,—  
Artikkel 16 03 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  936 000  499 999,60  650 000,—  
Peatükk 16 03 — 
Kogusumma  84 253 000  83 201 000  84 269 000  82 757 000  80 185 507,07  71 394 028,75  85,81  
16 03 01 Liidu kodanike teavitamine  
16 03 01 02 Teave meedia ja audiovisuaalsete teoste jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
6 190 000  5 900 000  6 177 000  4 958 000  6 245 422,40  5 235 432,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanike üldise liidu tegevuse alase teavitamise rahastamiseks, et muuta liidu institut- 
sioonide töö, tehtud otsused ja Euroopa ülesehituse etapid paremini nähtavaks, keskendudes eelkõige meediale. 
Päevakajaliste sündmuste paremaks mõistmiseks ja kajastamiseks arendatud vahendid hõlmavad peamiselt järgmist: 
— multimeedia (foto, video jne) teabematerjal meedia ja muude platvormide jaoks, k.a nende avaldamine/ülekandmine 
ja pikaajaline säilitamine/levitamine; 
— ajakirjanikele mõeldud seminarid ja toetus.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Assigneeringust kaetakse ka hindamis- ja professionaalsemaks muutmise kulud.  L 57/1186  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 01  (jätkub)  
16 03 01 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
16 03 01 03 Infopunktid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 500 000  14 600 000  14 700 000  13 642 000  14 523 829,42  14 294 908,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanike jaoks mõeldud üldteabe rahastamiseks ja see hõlmab järgmist: 
— võrgustiku Europe Direct tegevuse rahastamine kogu Euroopas (Europe Directi infopunktid, Euroopa dokumendi- 
keskus, Team Europe’i kõnelejad jm); nimetatud võrgustikud täiendavad liikmesriikides komisjoni esinduste ja 
Euroopa Parlamendi infobüroode rakendatavaid meetmeid; 
— võrgustikule Europe Direct ette nähtud toetus, koolitus, koordineerimine ja abi; 
— teabematerjalide ja -toodete tootmine, ladustamine ja levitamine kõnealuste infopunktide poolt või nende jaoks.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Assigneeringust kaetakse ka hindamis- ja professionaalsemaks muutmise kulud.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et täiendada konkreetseid tegevusi, mida Europe Directi infopunktid peaksid 
korraldama seoses Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimistega vastavalt oma iga-aastastele töökavadele ja täielikus 
kooskõlas Euroopa Parlamendi institutsioonilise teabestrateegiaga. Infobüroode tegevust täielikult täiendades võib see 
hõlmata teavitustegevust, interaktiivse sotsiaalmeedia toetamist, strateegilist koostööd ning muid veebi- ja mitteveebi- 
põhiseid meetmeid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1187 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 01  (jätkub)  
16 03 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Komisjoni otsus C(2016) 8443, 19. detsember 2016, 2017. aasta töökava vastuvõtmise kohta teabevahetuse 
valdkonnas, mis toimib rahastamisotsusena.  
16 03 01 04 Komisjoni esinduste teavitustegevus, kodanikudialoog ja partnerlusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 357 000  17 800 000  17 036 000  14 600 000  15 022 375,37  12 350 538,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanike jaoks mõeldud üldteabe rahastamiseks ja see hõlmab tsentraliseeritud ja 
detsentraliseeritud teavitustegevuse ja kodanikudialoogi kulusid. Kohaliku teabevahetuse eesmärk on eelkõige anda 
sihtrühmadele vahendid päevakajaliste liidu poliitikaküsimuste paremaks mõistmiseks. Kodanikudialoogi eesmärk on 
eelkõige anda kodanikele vahetut teavet liidu peamiste poliitikaalgatuste kohta ning edendada kodanike ja Euroopa 
Komisjoni volinike avameelset dialoogi, milles osalevad korrapäraselt ka teiste liidu institutsioonide ja liikmesriikide 
esindajad. Dialoogi eesmärk on parandada kodanike teadmisi liidu küsimustes ja anda kodanikele võimalus oma 
seisukohti poliitikakujundajatele teatavaks teha.  
Eelarveaastatel 2018 ja 2019 peaks käesolev assigneering hõlmama teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmeid 
liidu kodanike valimisõiguste ning Euroopa valimiste tähtsuse kohta Euroopa tuleviku kujundamisel.  
Samuti on assigneering ette nähtud selleks, et edendada kodanikega peetavat dialoogi Euroopa tuleviku üle vastavalt 
valgele raamatule, mille komisjon esitas 2017. aastal.  
Liikmesriikides rakendatakse järgmisi meetmeid: 
— teabevahetusmeetmed seoses konkreetsete aastaste või mitmeaastaste teabevahetusprioriteetidega vastavalt ühisdek- 
laratsioonile (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonid- 
evahelise kokkuleppe (parema õigusloome kohta) (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1) rakendamise kontekstis); 
— riigi või rahvusvahelised ühekordsed teabevahetusmeetmed vastavalt teabevahetusprioriteetidele;  L 57/1188  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 01  (jätkub)  
16 03 01 04  (jätkub)  
— avatud uste päevad kõigi eluvaldkondade esindajatele; 
— dialoogid kodanikega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega internetis ja sotsiaalmeedias; 
— konkreetsetele sihtrühmadele, nagu noortele, ette nähtud, eri osalusmeetodeid kasutavad seminarid, konverentsid ja 
õpikojad; 
— Euroopa-teemaliste ürituste, näituste ja avalike suhete kampaaniate korraldamine või neis osalemine, eraldi 
külastuste korraldamine jne; 
— otsesed kodanike teavitamise meetmed (näiteks nõustamisteenused kodanikele); 
— arvamusliidritele suunatud otsesed teavitamismeetmed, eriti tugevdatud meetmed seoses piirkondlike päevaleh- 
tedega, mis on suure hulga liidu kodanike oluline teabeallikas; 
— komisjoni esinduste üldsusele mõeldud teabekeskuste juhtimine.  
Teabevahetusmeetmeid saab organiseerida koostöös Euroopa Parlamendi ja/või liikmesriikidega, et luua kõigi partnerite 
meetmete koostoime ning kooskõlastada nende Euroopa Liidu teemalisi teabe- ja teabevahetusmeetmeid.  
Seda assigneeringut võiks kasutada ka teadlikkuse parandamiseks ja teavitustegevuseks Euroopa kodanikualgatuste 
teemal koostöös komisjoni esinduste ja Europe Directi keskustega.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks nagu uuringud, logistikateenused, tehniline toetus (eelkõige IT- 
tugi koos veebilehtede haldamise ja sotsiaalmeediateenustega), ekspertide kohtumised, ekspertide tehniline ja haldusabi, 
mis ei hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid, samuti 
reisikulude ja reisimisega seotud kulude tagasimaksed isikutele, kes olid kutsutud jälgima komisjoni tööd.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Assigneeringust kaetakse ka hindamis- ja professionaalsemaks muutmise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 55 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2018  ET L 57/1189 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 01  (jätkub)  
16 03 01 05 Euroopa avalik ruum  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 246 000  1 246 000  1 246 000  1 246 000  1 179 561,49  1 171 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige Euroopa avaliku ruumi avamis- ja halduskulude katmiseks Euroopa Majades, mis 
on nimetatud algatuse ametlikud võõrustajad. Komisjon tegeleb Euroopa avaliku ruumi logistilise korraldamisega 
mõlema institutsiooni (Euroopa Parlament ja komisjon) nimel, sh talitluskuludega ja lepingu alusel osutatavate 
teenuste korraldamisega. Kaks institutsiooni peavad Euroopa avaliku ruumi algatust ühiselt ellu viima, tuginedes 
Euroopa avaliku ruumi haldamist ja toimimist käsitlevale iga-aastasele hindamisaruandele ning selle järgneva aasta 
tööprogrammile. Mõlemad dokumendid, mille kaks institutsiooni ühiselt koostavad ja mis on peamine tegur järgneva 
aasta summade eraldamisel, esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigel ajal, et võtta neid arvesse eelarveme- 
netluse käigus.  
Euroopa avalik ruum võib endast kujutada olulist platvormi kodanikega suhtlemisel. Euroopa avaliku ruumiga seotud 
tegevused 2018. aastal peaksid keskenduma sellele, et anda kodanikele teavet nende valimisõigusest ja Euroopa 
Parlamendi valimiste tähtsusest Euroopa tuleviku kujundamisel. Samuti peaksid need ergutama kodanikega peetavat 
dialoogi Euroopa tuleviku üle, vastavalt valgele raamatule, mille komisjon esitas 2017. aastal.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
16 03 02 Institutsiooniline teabevahetus ja teabeanalüüs  
16 03 02 01 Komisjoni külastused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 000 000  3 978 000  3 900 000  3 670 000  3 883 260,62  3 594 679,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni külastuste korraldamise kulude, k.a külastustega seotud halduskulude katmiseks.  L 57/1190  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 02  (jätkub)  
16 03 02 01  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Assigneeringust võidakse katta ka hindamis- ja professionaalsemaks muutmise kulud.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
16 03 02 02 Raadio- ja televisioonistuudiote ja audiovisuaalseadmete käitamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 600 000  5 600 000  5 700 000  5 700 000  5 623 958,68  5 634 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide komisjoni stuudiote ja muude audiovisuaalteabe rajatiste tegevuskulude katmiseks: 
personalikulud ning vajalike seadmete ja materjalide ostmise, üürimise, hoolduse ja remondiga seotud kulud.  
See hõlmab ka satelliitide üürimist, et edastada telekanalitele teavet liidu tegevuse kohta. Assigneeringut tuleb hallata 
vastavalt institutsioonidevahelise koostöö põhimõtetele, et tagada kogu Euroopa Liitu käsitleva teabe levik.  
Assigneeringust võidakse katta ka hindamis- ja professionaalsemaks muutmise kulud.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2018  ET L 57/1191 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 02  (jätkub)  
16 03 02 03 Veebipõhised ja kirjalikud teabe- ja kommunikatsioonivahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 300 000  21 419 000  23 710 000  26 075 000  23 656 115,44  21 321 378,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud veebimultimeedial põhinevate ja kirjalike liitu käsitlevate info- ja kommunikatsiooniva- 
hendite kulude katmiseks, et edastada kõigile kodanikele üldteavet liidu institutsioonide töö, tehtud otsuste ja Euroopa 
ülesehituse etappide kohta. Veebipõhised vahendid võimaldavad ka koguda kodanike küsimusi või reaktsioone Euroopa 
Liiduga seotud teemadel. See ülesanne kuulub avaliku teenuse osutamise alla. Kõnealune teave hõlmab kõiki liidu 
institutsioone. Need vahendid tuleb teha kättesaadavaks puuetega inimestele, järgides veebi kättesaadavuse algatuse 
suuniseid.  
Asjaomased vahendid on peamiselt järgmised: 
— Europa veebisait, mis peab olema peamine juurdepääsupunkt uutele poliitilistele ja teabesaitidele, mis annavad 
juurdepääsu teabele, mida kodanikud võivad oma igapäevaelus vajada, ning mis seetõttu peab olema paremini 
struktureeritud ja kasutajasõbralikum ning kohandatud mobiilsideseadmete jaoks; 
— liikmesriikides asuvate komisjoni esinduste veebilehed, multimeediatooted ja trükised; 
— pressiteated, andmebaasid jm teabe- ning teabevahetussüsteemid internetis (sealhulgas Rapid); 
— täiendavad veebipõhised kanalid, nagu sotsiaalmeedia, blogid ja muud teise põlvkonna internetitehnoloogiad; 
— kontaktkeskus Europe Direct (mitmekeelne teeninduskeskus, telefon: 00800-67891011).  
Assigneering on ette nähtud ka: 
— Europa veebisaidi ühtsemaks muutmise, mobiilsideseadmete jaoks kohandamise, kasutajate vajadustele kesken- 
dumise ning muude veebipõhiste kanalite, nagu sotsiaalmeedia, blogide ja teise põlvkonna internetitehnoloogiate 
kasutamise professionaalsemaks muutmise rahastamiseks. See hõlmab igat liiki koolitus-, juhendamis- ja nõuande- 
teenuseid eri sidusrühmadele; 
— Europa veebisaidiga seotud veebimajutus- ja litsentsikulude katmiseks; 
— parimate tavade vahetamise, teadmussiirde ja professionaalsemaks muutmise toetamiseks, rahastades digitaalse 
kommunikatsiooni ekspertide ja selle valdkonna praktikute külaskäike; 
— teavituskampaaniate rahastamiseks, et hõlbustada juurdepääsu kõnealustele teabeallikatele ja eelkõige tagada Europe 
Directi teabekeskuse, üldise mitmekeelse liiduteemalise teavitusteenistuse toimimine; 
— selliste liidu tegevusega seotud kirjalike trükiste avaldamise kulude katmiseks, mis on mõeldud eri sihtrühmadele 
ning mida sageli jaotatakse detsentraliseeritud võrgustike kaudu. Kulud on seotud peamiselt järgmisega:  L 57/1192  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 02  (jätkub)  
16 03 02 03  (jätkub)  
— komisjoni esinduste trükised (infolehed ja perioodikaväljaanded): iga esindus annab välja üht või mitut 
väljaannet, mida jaotatakse edastavatele asutustele ning mis hõlmavad eri valdkondi (sotsiaal-, majandus- ja 
poliitilised küsimused); 
— Euroopa Liitu käsitleva baasteabe levitamine üldsuse seas (ka detsentraliseeritud võrgustike kaudu ning kõigis 
liidu ametlikes keeltes) peakontorite juhtimisel ning trükiste reklaamimine.  
Avaldamiskulud hõlmavad muu hulgas ettevalmistus- ja planeerimistööd (sealhulgas autoritasud), vabakutseliste 
toimetajate teenuseid, dokumentide kasutamist ja paljundamist, andmete ostmist või haldamist, toimetamist, tõlkimist, 
läbivaatamist (sealhulgas tekstide vastavuse kontroll), trükkimist, internetis või mõnes muus elektroonilises meedia- 
vormis avaldamist ning selliste trükiste jaotamist, säilitamist, levitamist ja reklaamimist.  
Assigneeringust võidakse katta ka hindamis- ja professionaalsemaks muutmise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 200 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
16 03 02 04 Üldaruanne ja muud väljaanded  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 160 000  2 160 000  2 160 000  2 160 000  2 110 993,41  1 731 090,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sellise komisjoni ja liidu tegevust käsitleva materjali ning aluslepingutes sätestatud trükiste 
ja muude institutsiooniliste või viiteliste trükiste, nagu üldaruande mis tahes kujul avaldamise kulude katmiseks. 
Väljaanded võivad olla suunatud konkreetsetele rühmadele, nagu õpetajad, noored, arvamusliidrid või üldsus.  
Avaldamiskulud hõlmavad muu hulgas ettevalmistus- ja planeerimistööd (sealhulgas autorilepingud), vabakutseliste 
toimetajate teenuseid, dokumentide kasutamist ja paljundamist, andmete ostmist või haldamist, toimetamist, tõlkimist, 
läbivaatamist (sealhulgas tekstide vastavuse kontroll), trükkimist, internetis või mõnes muus elektroonilises meedia- 
vormis avaldamist ning selliste dokumentide jaotamist, säilitamist, levitamist ja reklaami, kasutades muu hulgas puudega 
kodanikele juurdepääsetavaid formaate.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1193 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 02  (jätkub)  
16 03 02 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige artikli 249 lõige 2.  
16 03 02 05 Avaliku arvamuse analüüs  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
6 900 000  7 498 000  6 640 000  6 570 000  6 639 990,64  4 611 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud avaliku arvamuse suundumuste analüüsi kulude katmiseks, s.o analüüs eelkõige arvamus- 
küsitluste kaudu (nt Eurobaromeetri uuringud üldsuse hulgas, kiirküsitlused, telefoniküsitlused, teatavate elanikkonn- 
agruppide küsitlused teatavatel teemadel piirkondlikul, riigi või Euroopa tasandil või kvaliteediuuringud), samuti nende 
uuringute kvaliteedikontroll.  
Assigneeringust kaetakse ka kvalitatiivse meediaseire ja -analüüsi, sealhulgas sotsiaalmeediapõhise tegevuse seire ja 
analüüsi kulud. Assigneeringust võib katta ka asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Assigneeringust võidakse katta ka hindamis- ja professionaalsemaks muutmise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  L 57/1194  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 04 Euroopa Ajaloo Maja  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 000 000  3 000 000  3 000 000  3 200 000  800 000,—  800 000,—  
Märkused  
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel sõlmitud teenustaseme kokkuleppele on assigneering ette nähtud 
komisjoni poolt Euroopa Ajaloo Majale antava rahalise toetuse tarbeks, millest kaetakse Euroopa Parlamendi tegevus- 
kulud, mis on seotud selliste näituste, ürituste ja töötubade korraldamisega, mis võimaldavad tänapäevaste näituste- ja 
dokumendikeskuste abil suurendada teadmisi Euroopa ajaloost, äratada uudishimu ajaloo vastu ja luua võimalusi selle 
üle arutleda.  
Kuna Euroopa Ajaloo Majal on alles esimene tegevusaasta, on üheks prioriteediks kommunikatsioon, mille eesmärk on 
tutvustada asutust kodanikele. Peale selle tuleks tugevdada rolli, mis Euroopa Ajaloo Majal on kultuuridiplomaatias 
seoses väljastpoolt liitu pärit huvitatud kodanikega. Lisaks peaks liit tuginema ajaloo-, kultuuri- ja keelevahetusele oma 
eri kogukondade vahel. Selle assigneeringu abil on sel uuel asutusel võimalik seda mitmekesisust arvesse võtta ja 
propageerida liidu pärandit, eelkõige Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 jaoks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 167.  
16 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
16 03 77 04 Katseprojekti „EuroGlobe“ lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2018  ET L 57/1195 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 77  (jätkub)  
16 03 77 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
16 03 77 05 Ettevalmistav tegevus — Veebitutvus Euroopaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  936 000  499 999,60  650 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1196  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
JAOTIS 17  
TERVIS JA TOIDUOHUTUS  28.2.2018  ET L 57/1197 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 17 
TERVIS JA TOIDUOHUTUS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 01  TERVISE JA TOIDUOHUTUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  104 304 115  104 304 115  104 399 603  104 399 603  103 375 740,90  103 375 740,90  
17 03  RAHVATERVIS  214 400 081  209 551 779  203 947 000  202 972 000  217 019 217,09  209 914 799,10  
17 04  TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, 
LOOMADE TERVISHOID, 
LOOMADE HEAOLU JA TAIME- 
TERVIS  280 400 068  249 070 068  255 848 000  233 840 000  253 030 161,33  237 856 367,60  
Jaotis 17 — Kogusumma  599 104 264  562 925 962  564 194 603  541 211 603  573 425 119,32  551 146 907,60  L 57/1198  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
JAOTIS 17 
TERVIS JA TOIDUOHUTUS  
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
17 01  TERVISE JA TOIDUOHUTUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
17 01 01  Tervise ja toiduohutuse poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 72 282 499  72 294 157  71 472 907,52  98,88  
17 01 02  Tervise ja toiduohutuse poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
17 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 6 344 619  6 439 851  6 923 691,18  109,13  
17 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 7 649 918  7 854 304  6 127 448,85  80,10  
Artikkel 17 01 02 — Vahesumma  13 994 537  14 294 155  13 051 140,03  93,26  
17 01 03  Tervise ja toiduohutuse poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete, 
teenuste ja hoonete kulud ning 
nendega seotud kulud  
17 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 672 579  4 514 291  5 496 076,13  117,62  
17 01 03 03  Hooned ja nendega seotud kulud: 
Grange  5,2 4 753 000  4 918 000  4 814 011,21  101,28  
Artikkel 17 01 03 — Vahesumma  9 425 579  9 432 291  10 310 087,34  109,38  
17 01 04  Tervise ja toiduohutuse poliitika- 
valdkonna projektide ja 
programmide toetuskulud  
17 01 04 02  Programmi „Liidu kolmas tervise- 
valdkonna tegevusprogramm 
aastateks 2014–2020“ toetuskulud  3 1 500 000  1 500 000  1 547 700,01  103,18  28.2.2018  ET L 57/1199 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
17 01 04  (jätkub)  
17 01 04 03  Toidu- ja söödaohutuse, loomade 
tervise, loomade heaolu ja taime- 
tervise valdkonna toetuskulud  3 1 500 000  1 500 000  1 500 000,—  100,00  
Artikkel 17 01 04 — Vahesumma  3 000 000  3 000 000  3 047 700,01  101,59  
17 01 06  Rakendusametid  
17 01 06 02  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja 
Toiduküsimuste Rakendusamet — 
Programmist „Liidu kolmas tervise- 
valdkonna tegevusprogramm 
aastateks 2014–2020“ makstav 
rahaline toetus  3 4 406 500  4 209 000  4 323 906,—  98,13  
17 01 06 03  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja 
Toiduküsimuste Rakendusamet — 
Toidu- ja söödaohutuse, loomade 
tervishoiu, loomade heaolu ja 
taimetervise valdkonnas makstav 
rahaline toetus  3 1 195 000  1 170 000  1 170 000,—  97,91  
Artikkel 17 01 06 — Vahesumma  5 601 500  5 379 000  5 493 906,—  98,08  
Peatükk 17 01 — Kogusumma  104 304 115  104 399 603  103 375 740,90  99,11  
17 01 01 Tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
72 282 499  72 294 157  71 472 907,52  
17 01 02 Tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
17 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 344 619  6 439 851  6 923 691,18  
17 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 649 918  7 854 304  6 127 448,85  L 57/1200  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 03 Tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonete 
kulud ning nendega seotud kulud  
17 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 672 579  4 514 291  5 496 076,13  
17 01 03 03 Hooned ja nendega seotud kulud: Grange  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 753 000  4 918 000  4 814 011,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üür, maa üür ja nendega seotud munitsipaalmaksud ning konverentsiruumide, 
hoiupaikade, garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— hoonete ostmise või liisimisega seotud kulud; 
— hoonete ehitamine; 
— institutsiooni kasutuses olevate hoonete või hooneosade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— vee, gaasi, elektrienergia ja kütte eest makstavad tasud; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega ning maalri- ja remonttöödega ja töökodades kasutatavate materjalide ostmisega (lepinguid, mille 
väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja teinud kindlaks, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud; 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise ja täiustamise lepingute ning seadmete ostmisega seotud kulud;  28.2.2018  ET L 57/1201 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 03  (jätkub)  
17 01 03 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega seotud 
kulud; 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonetega seotud kulud, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hooldamise kulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud 
ja kommunaalteenuste (tänavate puhastamine ja hooldus, prügivedu jne) eest makstavad tasud; 
— ruumide suuremahulise remondi, sisustamise või ümberehitamisega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine, eelkõige: 
— mis tahes kujul (paberil, elektroonilistel andmekandjatel jne) dokumentide koostamiseks, taasesitamiseks ning 
arhiveerimiseks vajalikud seadmed (sh koopiamasinad); 
— audiovisuaal-, raamatukogu- ja suulise tõlke seadmed (sünkroontõlke kabiinid, kõrvaklapid, puldid jne); 
— köögisisustus ja toitlustusseadmed; 
— mitmesugused ehitustöökodades kasutatavad tööriistad; 
— puuetega ametnike jaoks vajalikud seadmed; 
— nimetatud seadmete kohta käivad uurimused, dokumentatsioon ja koolitus; 
— mööbli ostmine, üürimine, hooldus ja remont, eelkõige: 
— kontorimööbli ja eriotstarbelise mööbli, sh ergonoomilise mööbli, arhiiviriiulite jne ostmine; 
— vana ja katkise mööbli asendamine; 
— raamatukogude eritarvikud (kartoteegid, riiulid, kataloogisahtlid jne); 
— söökla- ja restoranisisustus; 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldamise ja remondi kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega 
pikendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja 
teinud kindlaks, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on 
sõlminud samasuguse lepingu);  L 57/1202  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 03  (jätkub)  
17 01 03 03  (jätkub)  
— sõidukite ostmine, üürimine, hooldus ja remont, eelkõige: 
— sõidukite ostmine, sealhulgas kõik sellega seotud kulud; 
— sõidukite asendamine juhul, kui asendamist tingiv kilometraaž täitub eelarveaasta jooksul; 
— kulud, mis on seotud autode lühi- või pikaajalise üürimisega juhul, kui nõudlus ületab sõidukipargi võimsuse; 
— ametiautode hoolduse, remondi ja kindlustamisega seotud kulud (kütus, määrdeained, rehvid, sisekummid, 
mitmesugused tarvikud, tagavaraosad, tööriistad jne), sealhulgas iga-aastane riiklik sõidukite ülevaatus; 
— mitmesugused kindlustuslepingud (eelkõige vastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu) ning tasumisele 
kuuluvad riiklikud maksud ja kindlustuskulud; 
— töövahenditega seotud kulud, eelkõige: 
— portjeede ja autojuhtide vormirõivaste ostmine; 
— töökodade personali töörõivaste ostmise ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud töötajatele, kes 
vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaselt vajalikuks osutuda võivate seadmete ostmine või nendega 
seotud kulude hüvitamine; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— muud tegevuskulud, nt: 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus, 
ning andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokument- 
atsioon, paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või 
liisimine; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja 
digitaalsed koopiamasinad) ost, üürimine või liisimine; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlusseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud;  28.2.2018  ET L 57/1203 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 03  (jätkub)  
17 01 03 03  (jätkub)  
— restoranide, kohvikute ning sööklate tegevusega seotud kulud, eelkõige seadmete hoolduse ja mitmesuguste 
tarvikute ostmisega seotud kulud, seadmete jooksva väljavahetamise ja uuendamisega seotud kulud, ning 
seadmete väljavahetamise ja uuendamisega seotud suuremahulised kulud, mida tuleb selgelt eristada seadmete 
ja tarvikute jooksva väljavahetamise, remondi ja uuendamise kuludest; 
— kulud, mis on seotud abonementide ostmise, elektrooniliste teabeteenuste ja asutuseväliste andmebaaside 
kasutamise ning elektrooniliste andmekandjate soetamisega (CD-ROMid jne); 
— sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ja trükikodade tarvikute ning institutsioonivälistelt teenusepakkujatelt trüki- 
teenuste ostmisega seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete posti- ja kättetoimetamistasud, õhu-, mere- või raudteepostiga 
saadetud posti- ja muude pakkide eest makstavad tasud ning komisjoni siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— litsentsid, kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, teleks, telegraaf, televisioon, tele- ja videokonverentsid) 
abonementmaksud ja nende teenustega seotud kulud, andmesidevõrkude, telemaatikateenuste ja muu sellisega 
seotud kulud ning telefonikataloogide ostuga seotud kulud; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinidega seotud 
kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja sellega seotud kulud ning muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud 
üldhuvitoimingud, üldine arvutikoolitus, paberil ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokument- 
atsiooni abonemendid jne, teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikme- 
maksud jne, arvutiseadmete ja tarkvaraga seotud turvalisuse ja kvaliteedi tagamise uuringud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1204  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 04 Tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna projektide ja programmide toetuskulud  
17 01 04 02 Programmi „Liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020“ toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 500 000  1 500 000  1 547 700,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses 
osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorralduskuludeks 
ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 17 03.  
17 01 04 03 Toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 500 000  1 500 000  1 500 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nimetatud valdkonna programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, 
jälgimise, hindamise, auditeerimise ja kontrolliga seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, mis on seotud teadusuur- 
ingute, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavuta- 
misega või käesolevas punktis nimetatud meetmetega.  28.2.2018  ET L 57/1205 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 04  (jätkub)  
17 01 04 03  (jätkub)  
Lisaks on assigneering ette nähtud liikmesriikide poolt vastavate õiguslikus aluses ette nähtud sätete kohaselt esitatud 
nõuete auditeerimisega seotud haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 17 04.  
17 01 06 Rakendusametid  
17 01 06 02 Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet — Programmist „Liidu kolmas tervisevaldkonna 
tegevusprogramm aastateks 2014–2020“ makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 406 500  4 209 000  4 323 906,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rakendusameti personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud ameti tegevusega 
kolmanda terviseprogrammi (2014–2020) meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses 
osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorralduskuludeks 
ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  L 57/1206  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 06  (jätkub)  
17 01 06 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 282/2014, 11. märts 2014, millega luuakse liidu kolmas tervise- 
valdkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1350/2007/EÜ (ELT L 86, 
21.3.2014, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).  
Komisjoni otsus C(2013) 9505, 20. detsember 2013, millega Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile 
delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid tarbija-, tervise- ja toiduküsimuste 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
17 01 06 03 Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet — Toidu- ja söödaohutuse, loomade tervishoiu, 
loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 195 000  1 170 000  1 170 000,—  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse rakendusameti personali- ja halduskulude jaoks määratud toetust, mida antakse liidu 
koolitusstrateegia raames toidu- ja söödaalaste õigusnormide, loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade 
ning taimi käsitlevate eeskirjade valdkonnas, mis on seotud ameti tegevusega toidu- ja söödaalaste õigusnormide, 
loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade ning taimi käsitlevate eeskirjade valdkonna meetmete 
haldamisel.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses 
osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorralduskuludeks 
ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ, 8. mai 2000, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse 
sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1207 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 06  (jätkub)  
17 01 06 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse 
sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrol- 
limise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1), eriti selle artikkel 51.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  
Vt peatükk 17 04.  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).  
Komisjoni otsus C(2013) 9505, 20. detsember 2013, millega Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile 
delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid tarbija-, tervise- ja toiduküsimuste 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  L 57/1208  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 03  RAHVATERVIS  
17 03 01  Liidu kolmas tervisevaldkonna 
tegevusprogramm aastateks 
2014–2020  3 60 467 000  47 389 000  58 820 000  46 000 000  58 174 063,99  39 197 581,95  82,71  
17 03 10  Haiguste Ennetamise ja Tõrje 
Euroopa Keskus  3 54 127 178  54 127 178  51 687 000  51 687 000  58 248 576,95  58 247 650,—  107,61  
17 03 11  Euroopa Toiduohutusamet  3 76 891 362  77 758 060  76 595 000  77 795 000  79 414 527,17  79 240 057,—  101,91  
17 03 12  Euroopa Ravimiamet  
17 03 12 01  Liidu toetus Euroopa Ravi- 
miametile  3 8 779 541  8 779 541  2 438 000  2 438 000  4 044 049,98  4 044 049,18  46,06  
17 03 12 02  Eritoetus harva kasutatavate 
ravimite jaoks  3 13 105 000  13 105 000  13 687 000  13 687 000  13 137 999,—  12 768 875,—  97,44  
Artikkel 17 03 12 — Vahesumma  21 884 541  21 884 541  16 125 000  16 125 000  17 182 048,98  16 812 924,18  76,83  
17 03 13  Rahvusvahelised kokkulepped 
ja kuulumine rahvusvahel- 
istesse organisatsioonidesse 
rahvatervise ja tubakatoodete 
tarbimise piiramise küsimustes  4 230 000  230 000  220 000  220 000  200 000,—  131 721,79  57,27  
17 03 51  Rahvaterviseprogrammide 
täitmine  3 p.m.  2 611 000  p.m.  6 000 000  0,—  12 361 310,67  473,43  
17 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
17 03 77 03  Katseprojekt — Puu- ja 
köögivilja tarbimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  336 262,80  
17 03 77 04  Katseprojekt — Tervislik 
toitumine: esimesed eluaastad ja 
vananev rahvastik  2 p.m.  p.m.  p.m.  350 000  0,—  595 719,17  
17 03 77 05  Katseprojekt — 2. tüübi 
diabeedi ärahoidmise tule- 
muslike strateegiate väljatöö- 
tamine ja rakendamine  2 p.m.  413 000  p.m.  400 000  0,—  293 138,40  70,98  
17 03 77 06  Ettevalmistav tegevus — Ravi- 
miresistentsus: antibiootikumide 
laialdase ja tarbetu kasutamise 
põhjuste uurimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
17 03 77 07  Ettevalmistav tegevus — Liidu 
ekspertide võrgustiku loomine 
psühholoogiliste probleemide all 
kannatavatele noortele mõeldud 
hoolde valdkonnas  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  205 211,—  28.2.2018  ET L 57/1209 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 08  Katseprojekt — Autismi 
levimuse Euroopa protokoll 
autismispektri häirete varaseks 
avastamiseks Euroopas  3 p.m.  419 000  p.m.  600 000  0,—  628 203,30  149,93  
17 03 77 09  Katseprojekt — Enesehooldus- 
süsteemide edendamine liidus  3 p.m.  237 000  p.m.  200 000  0,—  706 024,40  297,90  
17 03 77 10  Katseprojekt — Euroopas 
südame koronaartõve puhul 
valitsevad soolised mehhanismid  3 p.m.  368 000  p.m.  350 000  0,—  0,—  0  
17 03 77 11  Ettevalmistav tegevus — Puu- ja 
köögivilja tarbimine  2 p.m.  208 000  p.m.  450 000  0,—  0,—  0  
17 03 77 12  Katseprojekt — Tervisealase 
ebavõrdsuse vähendamine: asja- 
tundlikkuse arendamine ja 
meetmete hindamine  2 p.m.  294 000  p.m.  290 000  0,—  440 273,—  149,75  
17 03 77 13  Katseprojekt — Tõenduspõhiste 
strateegiate arendamine tõrjutud 
ja kaitsetute isikute tervise 
parandamiseks  2 p.m.  505 000  p.m.  200 000  0,—  208 462,50  41,28  
17 03 77 14  Ettevalmistav meede — Tervislik 
toitumine: esimesed eluaastad ja 
vananev rahvastik  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  78 264,67  
17 03 77 15  Ettevalmistav meede — Üleeu- 
roopaline uuring epilepsia teki- 
tatava koormuse ja sellega kaas- 
nevate kulude kohta  3 p.m.  615 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  0  
17 03 77 16  Katseprojekt — Neeruhaiguse 
eri ravimeetodite ning elundi- 
doonorluse ja -siirdamise tavade 
mõju tervishoiukuludele ja 
patsientide ravitulemustele  3 p.m.  300 000  p.m.  300 000  0,—  299 994,27  100,00  
17 03 77 17  Katseprojekt — Platvorm elun- 
didoonorluse edendamiseks 
Euroopa Liidus ja selle 
naabruses asuvates riikides: 
Eudonorg 2015-2016  3 p.m.  346 000  p.m.  180 000  0,—  0,—  0  
17 03 77 18  Katseprojekt — LGBTI-inimeste 
tervisealase ebavõrdsuse vähen- 
damine  3 p.m.  132 000  p.m.  135 000  0,—  132 000,—  100,00  
17 03 77 19  Katseprojekt — Tervishoiu 
kättesaadavus maapiirkondades  3 p.m.  p.m.  p.m.  300 000  0,—  0,—  L 57/1210  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 03 77 20  Katseprojekt — Haruldaste 
kaasasündinud väärarengute 
registri loomine (harvikhaiguste 
registri osana), kasutades Poola 
kaasasündinud väärarengute 
registri struktuuri, ülesehitust ja 
kogemusi  3 p.m.  p.m.  p.m.  30 000  100 000,—  0,—  
17 03 77 21  Katseprojekt — Alkoholipro- 
bleemiga võitlevate naiste 
toetamine, et vähendada riske, 
eelkõige raseduse ajal  3 p.m.  105 000  p.m.  105 000  350 000,—  0,—  0  
17 03 77 22  Katseprojekt — MentALLY  3 p.m.  p.m.  p.m.  120 000  400 000,—  0,—  
17 03 77 23  Katseprojekt — Rasked psüühi- 
kahäired ja vägivalla oht: ravi- 
viisid ja tõhusad ravistrateegiad  3 p.m.  360 000  p.m.  360 000  1 200 000,—  0,—  0  
17 03 77 24  Katseprojekt — Tervishoiu- 
teenuste kättesaadavuse 
õiglasem ja tulemuslikum 
mõõtmine liidus, et edendada 
koostööd ja oskusteabe 
edasiandmist  3 p.m.  150 000  p.m.  75 000  250 000,—  0,—  0  
17 03 77 25  Katseprojekt — Integrate: inte- 
greeritud strateegiate väljatöö- 
tamine krooniliste ja reumaa- 
tiliste haiguste jälgimiseks ja 
raviks: kvaliteedinäitajate ja 
patsiendi enda hinnangul 
põhinevate tulemuste roll lisaks 
arsti hinnangule haiguse 
aktiivsuse ja selle tekitatava 
kahju kohta  3 p.m.  250 000  p.m.  150 000  500 000,—  0,—  0  
17 03 77 26  Katseprojekt — Esmast ennetust 
käsitlevad kursused suurema 
rinnavähiriskiga piirkondades 
elavatele tüdrukutele  3 p.m.  150 000  p.m.  150 000  500 000,—  0,—  0  
17 03 77 27  Katseprojekt — Toidu ümber- 
jaotamine  3 p.m.  150 000  p.m.  150 000  500 000,—  0,—  0  
17 03 77 28  Katseprojekt — „Rare 2030“ – 
osalusmeetodil tehtav tuleviku- 
uuring harvikhaigusi puudutava 
poliitika kujundamiseks  3 800 000  550 000  500 000  250 000  
Artikkel 17 03 77 — Vahesumma  800 000  5 552 000  500 000  5 145 000  3 800 000,—  3 923 553,51  70,67  
Peatükk 17 03 — Kogusumma  214 400 081  209 551 779  203 947 000  202 972 000  217 019 217,09  209 914 799,10  100,17  28.2.2018  ET L 57/1211 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 01 Liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
60 467 000  47 389 000  58 820 000  46 000 000  58 174 063,99  39 197 581,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud mitmeaastase terviseprogrammi (2014–2020) 
eesmärkide saavutamisega  
Programmi üldeesmärgid on täiendada ja toetada liikmesriikide poliitikat ning anda sellele lisaväärtust eesmärgiga 
parandada liidu kodanike tervist ja vähendada tervishoius esinevat ebavõrdsust, edendades tervishoidu, soodustades 
tervishoius innovatsiooni, parandades tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust ja kaitstes liidu kodanikke tõsiste piiriüleste 
terviseohtude eest.  
Terviseprogrammil (2014–2020) on neli erieesmärki: 
— rahvatervisealase suutlikkuse arendamine ning panustamine innovaatilistesse, tõhusatesse ja jätkusuutlikesse tervis- 
hoiusüsteemidesse: määrata liidu tasandil kindlaks ja töötada välja vahendid ja mehhanismid, mille abil tulla toime 
ressursside – nii inimeste kui ka rahaliste vahendite – puudusega ning aidata kaasa innovatsiooni vabatahtlikule 
edendamisele rahvatervisealastes sekkumis- ja ennetusstrateegiates; 
— paremate ja ohutumate tervishoiuteenuste laialdasem kättesaadavus kodanike jaoks: parandada meditsiinilise 
oskusteabe ja konkreetseid haigusi käsitleva teabe kättesaadavust ka väljaspool riigipiire, hõlbustada teadusuuringute 
tulemuste rakendamist, ning töötada välja vahendid tervishoiu kvaliteedi ja patsientide ohutuse parandamiseks, muu 
hulgas tervisealase teadlikkuse parandamisele kaasa aitamise abil; 
— tervise, sh vaimse tervise (eelkõige noorte puhul) edendamine, haiguste ärahoidmine ja tervislikke eluviise soosiva 
keskkonna loomine: teha kindlaks, millised on tõenduspõhised head tavad kulutõhusate meetmete võtmisel haiguste 
ärahoidmiseks ning tervise edendamiseks, neid tavasid levitada ja edendada nende kasutuselevõttu, käsitledes 
eelkõige peamisi eluviisipõhiseid riskitegureid, keskendudes sealjuures liidu lisaväärtusele; 
— kodanike kaitse tõsiste piiriüleste terviseohtude eest: määrata kindlaks ja töötada välja ühtsed lähenemisviisid 
tervisega seotud hädaolukordadeks ettevalmistumise ja kooskõlastamise parandamisel ning edendada nende raken- 
damist.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 57/1212  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 282/2014, 11. märts 2014, millega luuakse liidu kolmas tervise- 
valdkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1350/2007/EÜ (ELT L 86, 
21.3.2014, lk 1).  
17 03 10 Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
54 127 178  54 127 178  51 687 000  51 687 000  58 248 576,95  58 247 650,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud keskuse personali- ja juhtimiskulude katmiseks. Jaotis 1 käsitleb eelkõige koosseisuliste 
töötajate ja lähetatud ekspertide palgakulusid ning värbamise, ajutiste teenuste, töötajate koolituse ja lähetustega seotud 
kulusid. Jaotis 2 „Kulud“ käsitleb Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse kontoriruumide üürimist, nende 
sisustamist, teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, tehnilisi installatsioone, logistikat ning muid halduskulusid.  
Assigneering on samuti ette nähtud järgmiste sihtvaldkondade tegevuskulude katmiseks: 
— nakkushaiguste järelevalve parandamine liikmesriikides; 
— liikmesriikide- ja komisjonipoolse teadusliku toetuse tugevdamine; 
— ühenduse valmisoleku parandamine nakkushaigustest, eriti B-hepatiidist, tulenevate esile kerkivate ohtude suhtes, 
kaasa arvatud bioloogiliste mõjurite ja tundmatu päritoluga haiguste tahtlikust keskkonda viimisest tulenevate 
ohtude suhtes, ning reageerimistegevuse koordineerimine; 
— liikmesriikide sellekohane võimekuse suurendamine koolituse teel; 
— teabe edastamine ja partnerlussidemete loomine.  
Sellest assigneeringust kaetakse ka erakorralise vahendi (nn hädaabimeetmete keskus) hooldamine, millega antakse 
keskusele nakkushaiguste või muude tundmatu päritoluga haiguste suurte puhangute korral sidusühendus liikmesriikide 
nakkushaiguskeskuste ja tugilaboritega.  28.2.2018  ET L 57/1213 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 10  (jätkub)  
Keskus peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaigu- 
tamisest.  
Keskuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 56 766 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 2 638 822 euro suurune summa 
on lisatud eelarvesse kantud 54 127 178 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004, 21. aprill 2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja 
tõrje Euroopa keskus (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1).  
17 03 11 Euroopa Toiduohutusamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
76 891 362  77 758 060  76 595 000  77 795 000  79 414 527,17  79 240 057,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud toiduohutusameti personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga seotud 
tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
See hõlmab eelkõige järgmist: 
— kulud, mis on seotud teaduskomitee, teadlasrühmade, töörühmade, nõuandefoorumi ja juhatuse koosolekute ning 
huvitatud isikute ja teadusvaldkonna koostööpartnerite kohtumiste korraldamisega;  L 57/1214  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 11  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud teaduslike arvamuste koostamisega, mille puhul kasutatakse välisressursse (lepingud ja 
subsiidiumid); 
— kulud, mis on seotud andmekogumisvõrkude loomise ja olemasolevate infosüsteemide integreerimisega; 
— kulud, mis on seotud komisjoni teadusliku või tehnilise abistamisega (artikkel 31); 
— logistiliste toetusmeetmete kindlaksmääramisega seotud kulud; 
— tehnilise ja teadusliku koostööga seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud teaduslike arvamuste levitamisega; 
— kommunikatsiooniga seotud kulud.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 77 333 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 441 638 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 76 891 362 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste 
õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega 
seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1215 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 12 Euroopa Ravimiamet  
17 03 12 01 Liidu toetus Euroopa Ravimiametile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 779 541  8 779 541  2 438 000  2 438 000  4 044 049,98  4 044 049,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ravimiameti personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning ameti tööprogrammiga seotud 
tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks nende ülesannete täitmisel, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 artikliga 57.  
Ravimiamet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelistest assigneeringute 
ümberpaigutamistest.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 18 895 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 10 115 459 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 8 779 541 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 297/95, 10. veebruar 1995, Euroopa Ravimihindamisametile makstavate lõivude kohta 
(EÜT L 35, 15.2.1995, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 141/2000, 16. detsember 1999, harva kasutatavate ravimite kohta 
(EÜT L 18, 22.1.2000, lk 1).  L 57/1216  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 12  (jätkub)  
17 03 12 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 
30.4.2004, lk 1) (asendab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2309/93).  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ, 6. november 2001, veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse 
eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid 
käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 2049/2005, 15. detsember 2005, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) nr 726/2004 mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt Euroopa ravimiametile 
lõivu maksmise ja Euroopa Ravimiametilt haldusabi saamise eeskirjad (ELT L 329, 16.12.2005, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1901/2006, 12. detsember 2006, pediaatrias kasutatavate ravimite 
ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 
muutmise kohta (ELT L 378, 27.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1394/2007, 13. november 2007, uudsete ravimite ning direktiivi 
2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (ELT L 324, 10.12.2007, lk 121).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1234/2008, 24. november 2008, mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate 
ravimite müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist (ELT L 334, 12.12.2008, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused 
farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ 
ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1235/2010, 15. detsember 2010, millega muudetakse inimtervishoius 
kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet, ning määrust (EÜ) 
nr 1394/2007 uudsete ravimite kohta (ELT L 348, 31.12.2010, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1217 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 12  (jätkub)  
17 03 12 02 Eritoetus harva kasutatavate ravimite jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 105 000  13 105 000  13 687 000  13 687 000  13 137 999,—  12 768 875,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse määruse (EÜ) nr 141/2000 artiklis 7 sätestatud spetsiaalne summa, mis erineb määruse (EÜ) 
nr 726/2004 artiklis 67 sätestatust. Amet kasutab seda summat ainult selleks, et hüvitada täielik või osaline loobumine 
harva kasutatava ravimi eest tasumisele kuuluvate summade sissenõudmisest.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 297/95, 10. veebruar 1995, Euroopa Ravimihindamisametile makstavate lõivude kohta 
(EÜT L 35, 15.2.1995, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 141/2000, 16. detsember 1999, harva kasutatavate ravimite kohta 
(EÜT L 18, 22.1.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 
30.4.2004, lk 1).  
17 03 13 Rahvusvahelised kokkulepped ja kuulumine rahvusvahelistesse organisatsioonidesse rahvatervise ja tubakatoodete 
tarbimise piiramise küsimustes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
230 000  230 000  220 000  220 000  200 000,—  131 721,79  L 57/1218  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 13  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu osalust Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise 
piiramist käsitlevas raamkonventsioonis, mille ühendus ratifitseeris ja milles liit on osaline.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2004/513/EÜ, 2. juuni 2004, Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist 
käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 8).  
17 03 51 Rahvaterviseprogrammide täitmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 611 000  p.m.  6 000 000  0,—  12 361 310,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kohustuste katmiseks, mis põhinevad otsustel nr 1786/2002/EÜ ja nr 
1350/2007/EÜ.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1786/2002/EÜ, 23. september 2002, millega võetakse vastu ühenduse 
tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1350/2007/EÜ, 23. oktoober 2007, millega kehtestatakse ühenduse teine 
tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (ELT L 301, 20.11.2007, lk 3).  28.2.2018  ET L 57/1219 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
17 03 77 03 Katseprojekt — Puu- ja köögivilja tarbimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  336 262,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 04 Katseprojekt — Tervislik toitumine: esimesed eluaastad ja vananev rahvastik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  350 000  0,—  595 719,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 05 Katseprojekt — 2. tüübi diabeedi ärahoidmise tulemuslike strateegiate väljatöötamine ja rakendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  413 000  p.m.  400 000  0,—  293 138,40  L 57/1220  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 06 Ettevalmistav tegevus — Ravimiresistentsus: antibiootikumide laialdase ja tarbetu kasutamise põhjuste uurimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 07 Ettevalmistav tegevus — Liidu ekspertide võrgustiku loomine psühholoogiliste probleemide all kannatavatele noortele  
mõeldud hoolde valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  205 211,—  28.2.2018  ET L 57/1221 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 07  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 08 Katseprojekt — Autismi levimuse Euroopa protokoll autismispektri häirete varaseks avastamiseks Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  419 000  p.m.  600 000  0,—  628 203,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 09 Katseprojekt — Enesehooldussüsteemide edendamine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  237 000  p.m.  200 000  0,—  706 024,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 57/1222  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 10 Katseprojekt — Euroopas südame koronaartõve puhul valitsevad soolised mehhanismid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  368 000  p.m.  350 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 11 Ettevalmistav tegevus — Puu- ja köögivilja tarbimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  208 000  p.m.  450 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2018  ET L 57/1223 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 12 Katseprojekt — Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine: asjatundlikkuse arendamine ja meetmete hindamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  294 000  p.m.  290 000  0,—  440 273,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 13 Katseprojekt — Tõenduspõhiste strateegiate arendamine tõrjutud ja kaitsetute isikute tervise parandamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  505 000  p.m.  200 000  0,—  208 462,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 57/1224  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 13  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 14 Ettevalmistav meede — Tervislik toitumine: esimesed eluaastad ja vananev rahvastik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  78 264,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 15 Ettevalmistav meede — Üleeuroopaline uuring epilepsia tekitatava koormuse ja sellega kaasnevate kulude kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  615 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2018  ET L 57/1225 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 15  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 16 Katseprojekt — Neeruhaiguse eri ravimeetodite ning elundidoonorluse ja -siirdamise tavade mõju tervishoiukuludele j a 
patsientide ravitulemustele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  300 000  0,—  299 994,27  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 17 Katseprojekt — Platvorm elundidoonorluse edendamiseks Euroopa Liidus ja selle naabruses asuvates riikides: Eudonorg  
2015-2016  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  346 000  p.m.  180 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 57/1226  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 17  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 18 Katseprojekt — LGBTI-inimeste tervisealase ebavõrdsuse vähendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  132 000  p.m.  135 000  0,—  132 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 19 Katseprojekt — Tervishoiu kättesaadavus maapiirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  300 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2018  ET L 57/1227 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 19  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 20 Katseprojekt — Haruldaste kaasasündinud väärarengute registri loomine (harvikhaiguste registri osana), kasutades Po ola 
kaasasündinud väärarengute registri struktuuri, ülesehitust ja kogemusi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  30 000  100 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 21 Katseprojekt — Alkoholiprobleemiga võitlevate naiste toetamine, et vähendada riske, eelkõige raseduse ajal  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  105 000  p.m.  105 000  350 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 57/1228  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 21  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 22 Katseprojekt — MentALLY  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  120 000  400 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 23 Katseprojekt — Rasked psüühikahäired ja vägivalla oht: raviviisid ja tõhusad ravistrateegiad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  360 000  p.m.  360 000  1 200 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2018  ET L 57/1229 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 23  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 24 Katseprojekt — Tervishoiuteenuste kättesaadavuse õiglasem ja tulemuslikum mõõtmine liidus, et edendada koostööd ja 
oskusteabe edasiandmist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  p.m.  75 000  250 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 25 Katseprojekt — Integrate: integreeritud strateegiate väljatöötamine krooniliste ja reumaatiliste haiguste jälgimise ks ja 
raviks: kvaliteedinäitajate ja patsiendi enda hinnangul põhinevate tulemuste roll lisaks arsti hinnangule haiguse 
aktiivsuse ja selle tekitatava kahju kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  250 000  p.m.  150 000  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 57/1230  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 25  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 26 Katseprojekt — Esmast ennetust käsitlevad kursused suurema rinnavähiriskiga piirkondades elavatele tüdrukutele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  p.m.  150 000  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 27 Katseprojekt — Toidu ümberjaotamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  p.m.  150 000  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2018  ET L 57/1231 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 27  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 28 Katseprojekt — „Rare 2030“ – osalusmeetodil tehtav tuleviku-uuring harvikhaigusi puudutava poliitika kujundamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
800 000  550 000  500 000  250 000  
Märkused  
Märkused täitmise kohta 
— Osalemismeetodeid oleks parem nimetada „konsensuse loomise meetoditeks“. Ei oleks soovitatav neid loetleda 
(eksperdirühmad, mängud, Delphi-meetodid), et jätta töövõtjale rohkem vabadust pakkuda välja kõige sobivamaid 
meetodeid, mis põhinevad nende kogemustel ja oskusteabel). 
— Lisada tuleks põhjalik konsulteerimine patsientidega uuringu kujul, et koguda nende arvamusi stsenaariumide kohta, 
kui need on kindlaks määratud. 
— „Kodanike konverents“ viitab prantsuskeelsele väljendile  conférence de citoyens , mis on inglise keeles  consensus 
conference ; seetõttu teeme ettepaneku kasutada seda terminit (vt https://en.wikipedia.org/wiki/Consensus_conferences 
ja https://fr.wikipedia.org/wiki/Conf%C3%A9rence_de_citoyens). 
— Lõpparuande tõlkimine liidu eri keeltesse on väga kulukas ega annaks palju lisaväärtust. Et jääda (esialgse 
ettepanekuga võrreldes vähendatud) eelarve piiresse, on soovitatav tõlkida ainult kokkuvõte. 
— On oluline, et töö teostaksid komisjon ja harvikhaigusi käsitlev komisjoni eksperdirühm. Samuti tehakse ettepanek 
lisada harvikhaiguste ühismeede, mida kaasrahastab Euroopa Komisjon ning millega toetatakse eksperdirühma 
tehnilist ja poliitilist tegevust harvikhaiguste valdkonnas.  
Eespool soovitatud märkused tähendaksid muudatuste tegemist 2. jaos. Täitmine, lk 67 komisjoni vahearuandes 
katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete elluviimise kohta 2017. aasta eelarves, oleks järgmises sõnastuses:  L 57/1232  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 28  (jätkub)  
Täitmine  
Katseprojekt viiakse ellu pakkumismenetluse abil. „Rare 2030“ on kaheaastane projekt, mille puhul kasutatakse 
kaasavaid meetodeid, et edendada pidevat alt-üles-lähenemisviisi, nii et koostööle pöörataks suuremat tähelepanu ning 
innustataks patsientide, sidusrühmade ja laiemalt kogu ühiskonna laialdast osalust.  
„Rare 2030“ metoodilised sammud ja ajakava sisaldavad eri tööpakette: 
— alusuuring, sh kirjandusülevaade ning uurimusintervjuud muutuste põhjustajate ning praeguste ja tulevaste 
probleemide kindlakstegemiseks; 
— ekspertidest ja eri sidusrühmadest koosneva töörühma moodustamine; 
— kasutatakse konsensuse saavutamise meetodeid, et teha kindlaks peamised (poliitiliste, teaduslike jne) muutuste 
põhjustajad stsenaariumide koostamiseks, ning need on avatud suurtele sidusrühmade gruppidele Euroopa tasandil; 
— otsuste tegemise vahendina kasutatakse interdistsiplinaarset ja tulevikku käsitlevat stsenaariumide koostamise 
seminari, et teha kindlaks olemasolevad valikud ja nende võimalikud tagajärjed; 
— põhjalik konsulteerimine patsientidega (uuring) kindlaksmääratud stsenaariumide kohta; 
— Euroopa konsensuskonverents ( conférence de citoyens ), kus esitletakse ja arutatakse otsustusprotsessi tulemusi ja 
vaadatakse need läbi, kaasates ühiskonna, et lõpptulemusi kujundada ja võtta vastutus; 
— poliitilised soovitused, milles võetakse kokku stsenaariumide ja konverentsi tulemused; 
— lõpparuanne inglise keeles, milles on esitatud projekti soovitused ja tulemused ning millega mõõdetakse selle mõju; 
aruande kommenteeritud kokkuvõte tõlgitakse liidu eri keeltesse; 
— kõik projektiga seonduvad toimingud viiakse ellu tihedas koostöös komisjoni asjaomase talitusega, harvikhaigusi 
käsitleva komisjoni eksperdirühma ja asjakohaste liidu rahastatud tegevustega haruldaste haiguste valdkonnas (nt 
harvikhaiguste ühismeede).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1233 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 04  TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, 
LOOMADE TERVISHOID, 
LOOMADE HEAOLU JA 
TAIMETERVIS  
17 04 01  Loomade parema tervisliku 
seisundi ja loomakaitse kõrge 
taseme tagamine liidus  3 160 000 000  135 200 000  165 000 000  151 300 000  161 603 019,50  150 418 002,38  111,26  
17 04 02  Taimedele kahjulike organ- 
ismide õigeaegne avastamine ja 
nende likvideerimine  3 22 000 000  13 200 000  15 000 000  10 000 000  11 375 400,—  4 238 036,38  32,11  
17 04 03  Tulemusliku, tõhusa ja 
usaldusväärse kontrolli 
tagamine  3 55 483 000  53 280 000  53 558 000  49 500 000  50 021 102,—  43 119 791,97  80,93  
17 04 04  Taime- ja loomatervisega 
seotud erakorraliste meetmete 
rahastamine  3 40 000 000  40 000 000  20 000 000  16 000 000  28 876 298,14  29 898 966,34  74,75  
17 04 07  Euroopa Kemikaaliamet — 
Tegevus biotsiide käsitlevate 
õigusaktide valdkonnas  2 1 857 068  1 857 068  890 000  890 000  864 341,69  864 341,69  46,54  
17 04 10  Osamaksed, mis on seotud 
rahvusvaheliste lepingutega ja 
kuulumisega rahvusvahel- 
istesse organisatsioonidesse 
toiduohutuse, loomatervishoiu, 
loomade heaolu ja taimetervise 
valdkonnas  4 310 000  310 000  300 000  300 000  290 000,—  242 653,58  78,28  
17 04 51  Toidu ja sööda ohutuse, 
loomade tervishoiu, loomade 
heaolu ja taimetervise enne- 
tavate meetmete lõpuleviimine  3 p.m.  4 000 000  p.m.  5 000 000  0,—  8 642 429,27  216,06  
17 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
17 04 77 03  Katseprojekt — Heade tavade 
väljatöötamine loomade veoks  2 p.m.  415 000  p.m.  300 000  0,—  285 379,23  68,77  
17 04 77 04  Katseprojekt — Euroopa talu- ja 
käsitööjuustutootjate võrgustik 
(FACE) — Nõuetekohase 
hügieeni Euroopa suuniste 
koostamise projekt  2 p.m.  103 000  p.m.  p.m.  0,—  146 766,76  142,49  
17 04 77 05  Katseprojekt — Ühtlustatud 
siseturu loomine kirurgiliselt 
kastreerimata sigadelt pärineva 
sealiha jaoks  2 p.m.  180 000  600 000  300 000  L 57/1234  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 06  Katseprojekt — Mesilaste abil 
tehtav keskkonnaseire pestit- 
siidide kasutamise kohta  2 750 000  525 000  500 000  250 000  
Artikkel 17 04 77 — Vahesumma  750 000  1 223 000  1 100 000  850 000  0,—  432 145,99  35,33  
Peatükk 17 04 — Kogusumma  280 400 068  249 070 068  255 848 000  233 840 000  253 030 161,33  237 856 367,60  95,50  
17 04 01 Loomade parema tervisliku seisundi ja loomakaitse kõrge taseme tagamine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
160 000 000  135 200 000  165 000 000  151 300 000  161 603 019,50  150 418 002,38  
Märkused  
Liidu rahaline abi võimaldab kiirendada loomahaiguste likvideerimist või kontrolli, lisades raha riiklikele rahalistele 
vahenditele, ja aitab kaasa meetmete ühtlustamisele liidu tasandil. Suurem osa neist haigustest ja nakkustest on inimesele 
edasi kanduvad zoonoosid (veiste spongioosne entsefalopaatia (BSE), brutselloos, lindude gripp, salmonelloos, tuber- 
kuloos jt). Lisaks takistab nimetatud haiguste jätkuv esinemine siseturu tõrgeteta toimimist. Nendega võitlemine aitab 
parandada rahvatervise taset ja edendab toidu ohutust liidus.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada liidu osalust kõnealustes sektorites kaupade vaba liikumist 
takistavate tegurite kõrvaldamiseks võetud meetmetes ning veterinaartoetustes ja tugimeetmetes.  
See hõlmab rahalist abi järgmistele valdkondadele: 
— suu- ja sõrataudi antigeenide ostmine, säilitamine ja valmistamine; 
— markervaktsiinide või selliste testide väljatöötamine, mis võimaldavad eristada haigeid ja vaktsineeritud loomi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste 
õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega 
seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1), eelkõige selle artikkel 50.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1235 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 02 Taimedele kahjulike organismide õigeaegne avastamine ja nende likvideerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 000 000  13 200 000  15 000 000  10 000 000  11 375 400,—  4 238 036,38  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ennetusmeetmed, millega võideldakse põllu- ja aiakultuure, metsi, metsade ökosüsteeme ja 
maastikku ohustavate kahjurite (nagu männi nematood ja palmikahjur) ja haiguste vastu. See hõlmab ka liidu panust 
põllumajanduse erimeetmetesse liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 
(ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  
17 04 03 Tulemusliku, tõhusa ja usaldusväärse kontrolli tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
55 483 000  53 280 000  53 558 000  49 500 000  50 021 102,—  43 119 791,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määrusest (EÜ) nr 882/2004 tulenevate esialgsete meetmete rakendamisega seotud kulude 
katteks, eelkõige järgmiseks: 
— liidu laborite tegevus; 
— sööda- ja toidukontrollialane koolitus;  L 57/1236  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 03  (jätkub)  
— riikide lähetatud ekspertide reisi- ja elamiskulud seoses Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäikudel osalemisega; 
— infotehnoloogiavahendid, sööda- ja toidukontrollialane kommunikatsioon ja teave, turvalisemat toitu käsitleva liidu 
strateegia väljatöötamine; 
— teabepoliitika loomakaitse valdkonnas, sealhulgas teabekampaaniad ja -programmid, et teavitada üldsust vaktsi- 
neeritud loomade liha tarbimise ohutusest, samuti teabekampaaniad ja -programmid, mis rõhutavad vaktsineeri- 
misstrateegiate humaanset aspekti võitluses nakkuslike loomataudide vastu; 
— tapaloomade transportimisel loomakaitsenõuete täitmise jälgimine; 
— kiirhoiatussüsteemi, kaasa arvatud ülemaailmse kiirhoiatussüsteemi rajamine ja hooldus, et hoiatada toidust või 
söödast inimeste ja loomade tervisele tulenevate otseste või kaudsete ohtude eest; 
— tehnilised ja teaduslikud meetmed, mis on vajalikud liidu veterinaariaalaste õigusaktide väljaarendamiseks ja 
veterinaariaalase hariduse või koolituse arendamiseks; 
— infotehnoloogiavahendid, kaasa arvatud Tracesi süsteem ja loomahaigusest teatamise süsteem; 
— koera- ja kassinahkade ebaseadusliku impordi vastu võitlemise meetmed.  
See assigneering on mõeldud ka meetmeteks, mis takistavad kloonitud loomade ja nende järeltulijate ning kloonitud 
loomadest ja nende järeltulijatest saadud toodete importi.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta liidu osalus allpool toodud õiguslikul alusel põhinevates meetmetes, 
mida rakendavad komisjon ja/või liikmesriigid, eelkõige sätete suhtes, mille eesmärk on likvideerida kaupade vaba 
liikumise takistused kõnealustes sektorites.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ, 14. juuni 1966, söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, 
lk 2298/66).  
Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ, 14. juuni 1966, teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66).  
Nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ, 9. aprill 1968, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta 
(EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15).  
Nõukogu otsus 94/800/EÜ, 22. detsember 1994, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse 
kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus 
(1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1), eelkõige sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut käsitleva 
peatüki artikkel 5 (riski hindamine ja sanitaar- ning fütosanitaarkaitse sobiva taseme määramine).  28.2.2018  ET L 57/1237 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 03  (jätkub)  
Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ, 22. detsember 1999, metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 11, 
15.1.2000, lk 17), eelkõige selle artikli 11 lõige 1.  
Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ, 13. juuni 2002, ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 1), eelkõige selle artikkel 17.  
Nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ, 13. juuni 2002, peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12).  
Nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ, 13. juuni 2002, köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33).  
Nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ, 13. juuni 2002, seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60).  
Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ, 13. juuni 2002, õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 74).  
Nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ, 15. juuli 2008, köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne 
turustamise kohta (ELT L 205, 1.8.2008, lk 28).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1332/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduensüüme ning 
millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, 
nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1333/2008, 16. detsember 2008, toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 
31.12.2008, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduainetes kasuta- 
tavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ 
(ELT L 354, 31.12.2008, lk 34).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  
17 04 04 Taime- ja loomatervisega seotud erakorraliste meetmete rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 000 000  40 000 000  20 000 000  16 000 000  28 876 298,14  29 898 966,34  L 57/1238  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 04  (jätkub)  
Märkused  
Mõne loomataudi puhangud liidus võivad oluliselt mõjutada siseturu toimimist ja liidu kaubandussuhteid kolmandate 
riikidega. Seetõttu on oluline, et liit toetaks rahaliselt tõsiste nakkushaiguste — kui liikmesriigis peaks selline puhang 
esinema — likvideerimist võimalikult kiiresti, kasutades liidu vahendeid haiguste tõrjeks.  
Assigneeringust on kavas katta ravimeetmed, millega võideldakse põllu- ja aiakultuure, metsi ja maastikke ohustavate 
kahjurite ja haiguste, sealhulgas invasiivsete võõrliikide ja haiguste (nt männi nematood) leviku vastu, mis muutuvad üha 
sagedasemaks ja levivad üha laiemalt, avaldades tõsist ja pikaajalist mõju, eeskätt kõige ohustatumates liikmesriikides, 
kus on vähem majanduslikku suutlikkust, ning ELi äärepoolseimates piirkondades.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  
17 04 07 Euroopa Kemikaaliamet — Tegevus biotsiide käsitlevate õigusaktide valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 857 068  1 857 068  890 000  890 000  864 341,69  864 341,69  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti personali-, haldus- ja tegevuskulude katmiseks biotsiide käsitlevate õigusaktide 
rakendamisega seotud tegevusvaldkonnas.  
Amet teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahel assigneeringute ümberpaigutamisest.  
Selle artikli assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti 
selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kantud tulude 
eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g kohaselt 
sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  28.2.2018  ET L 57/1239 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 07  (jätkub)  
Euroopa Kemikaaliameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus 2018 kogusummas 2 226 000 eurot. Kuna 2016 aasta eelarve täitmise tulemusega seotud sihtotstarbelise 
tulu summa on 368 932 eurot, on 1 857 068 euro suurune toetus kirjendatud eelarvesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 528/2012, 22. mai 2012, milles käsitletakse biotsiidide turul 
kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).  
17 04 10 Osamaksed, mis on seotud rahvusvaheliste lepingutega ja kuulumisega rahvusvahelistesse organisatsioonidesse 
toiduohutuse, loomatervishoiu, loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
310 000  310 000  300 000  300 000  290 000,—  242 653,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu osalust Rahvusvahelises Uute Taimesortide Kaitse Liidus (UPOV), 
mis asutati rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga (viimati muudetud 19. märtsil 1991) ja milles 
sätestatakse uute taimesortide aretajate ainuomandiõigus.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2005/523/EÜ, 30. mai 2005, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise 
uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on muudetud Genfis 19. märtsil 1991 (ELT L 192, 22.7.2005, lk 63).  
17 04 51 Toidu ja sööda ohutuse, loomade tervishoiu, loomade heaolu ja taimetervise ennetavate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  4 000 000  p.m.  5 000 000  0,—  8 642 429,27  L 57/1240  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustusega seotud kulude katmiseks toidu ja sööda ohutuse, loomade 
tervishoiu ning loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ, 14. juuni 1966, söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, 
lk 2298/66).  
Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ, 14. juuni 1966, teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66).  
Nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ, 9. aprill 1968, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta 
(EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15).  
Nõukogu otsus 94/800/EÜ, 22. detsember 1994, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse 
kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus 
(1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1), eelkõige sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut käsitleva 
peatüki artikkel 5 (riski hindamine ja sanitaar- ning fütosanitaarkaitse sobiva taseme määramine).  
Nõukogu direktiiv 98/56/EÜ, 20. juuli 1998, dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 226, 
13.8.1998, lk 16).  
Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ, 22. detsember 1999, metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 11, 
15.1.2000, lk 17), eelkõige selle artikli 11 lõige 1.  
Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ, 8. mai 2000, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse 
sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste 
õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega 
seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1), eelkõige selle artikkel 50.  
Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ, 13. juuni 2002, ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 1), eelkõige selle artikkel 17.  
Nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ, 13. juuni 2002, peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12).  
Nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ, 13. juuni 2002, köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33).  
Nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ, 13. juuni 2002, seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60).  
Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ, 13. juuni 2002, õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 74).  28.2.2018  ET L 57/1241 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse 
sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrol- 
limise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või 
nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ, 15. juuli 2008, köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne 
turustamise kohta (ELT L 205, 1.8.2008, lk 28).  
Nõukogu direktiiv 2008/90/EÜ, 29. september 2008, puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja 
viljapuude turustamise kohta (ELT L 267, 8.10.2008, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1332/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduensüüme ning 
millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, 
nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1333/2008, 16. detsember 2008, toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 
31.12.2008, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduainetes kasuta- 
tavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ 
(ELT L 354, 31.12.2008, lk 34).  
Nõukogu otsus 2009/470/EÜ, 25. mai 2009, kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas (ELT L 155, 18.6.2009, lk 30).  
17 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
17 04 77 03 Katseprojekt — Heade tavade väljatöötamine loomade veoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  415 000  p.m.  300 000  0,—  285 379,23  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 57/1242  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa talu- ja käsitööjuustutootjate võrgustik (FACE) — Nõuetekohase hügieeni Euroopa suuniste 
koostamise projekt  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  103 000  p.m.  p.m.  0,—  146 766,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 04 77 05 Katseprojekt — Ühtlustatud siseturu loomine kirurgiliselt kastreerimata sigadelt pärineva sealiha jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  180 000  600 000  300 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2018  ET L 57/1243 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 05  (jätkub)  
Nagu näitab viimane Eurobaromeetri eriuuring loomade heaolu kohta, hoolib valdav enamik Euroopa kodanikke vägagi 
põllumajandusloomade heaolust ja on seisukohal, et neid tuleks paremini kaitsta. Noorte põrsaste kirurgiline 
kastreerimine valuvaigistiteta on tavaline ja üha vastuolulisem seakasvatustava, puudutades praegu 63 miljonit looma 
aastas. Siiski näitavad praktilised kogemused suurte sealiha tarneahelate valdkonnas liidus, et kirurgilisele kastreerimisele 
on olemas teostatavad ja tulutoovad alternatiivid. Katseprojekt toob kokku peamised sidusrühmad – tapamajad, 
toiduainete töötlejad ja jaemüüjad, kaasates vajaduse korral põllumajandustootjaid, – ning soodustab niisuguste 
meetodite ja parimate tavade jagamist ja levitamist, millega kaotatakse sigade kirurgilise kastreerimise vajadus. Suurt 
tähelepanu pööratakse teadmussiirdega seotud tegevusele järgmistes valdkondades: a) usaldusväärsed ja teostatavad 
meetodid kuldilõhna avastamiseks, b) kuldilõhnaga rümpade kasutamine töötlemisel ja c) kirurgiliselt kastreerimata 
sigade liha turustamine ja reklaamimine. Usalduse loomine ja teabevahetus kõigi turuosaliste vahel kollegiaalses 
õhkkonnas on suhtlemistegevuse tähtis osa. Käesoleva projekti eesmärk on koostada praktikapõhine juhendmaterjal, 
mis sillutab teed kirurgiliselt kastreerimata loomadelt saadud sealiha ühtlustatud siseturu loomiseks.  
Euroopa deklaratsioon sigade kirurgilise kastreerimise alternatiivide kohta on vabatahtlik ja sidusrühmade poolt 
algatatud kokkulepe, mille eesmärk on kaotada järk-järgult 2018. aastaks sigade kirurgiline kastreerimine. Deklar- 
atsiooni on allkirjastanud 33 osalist, kes esindavad Euroopa põllumajandustootjaid, lihatööstust, jaemüüjaid, teadlasi, 
veterinaararste ja loomade heaoluga tegelevaid valitsusväliseid organisatsioone. Kuigi mõni liikmesriik on selleks teinud 
konkreetseid algatusi, ei ole praegu kirurgiliselt kastreerimata loomadelt saadud sealiha jaoks siiski ühtlustatud siseturgu. 
See takistab deklaratsiooni edukat elluviimist. Katseprojekt kiirendab seda protsessi, pakkudes sealiha tarneahela 
peamiste osaliste poolt üldiselt tajutavatele probleemidele praktilisi lahendusi ja levitades neid ning tutvustades samal 
ajal sigade kirurgilise kastreerimise lõpetamisega seotud majanduslikke ja ühiskondlikke eeliseid.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 04 77 06 Katseprojekt — Mesilaste abil tehtav keskkonnaseire pestitsiidide kasutamise kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  525 000  500 000  250 000  
Märkused  
Endine punkt 07 02 77 38  L 57/1244  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 06  (jätkub)  
Käesoleva käimasoleva katseprojekti eesmärk on luua vahend pestitsiididega kokkupuute hindamiseks keskkonnas 
maastiku tasandil ja mõista, millised on saasteallikad, kasutades selleks mesilasi ja mesindussaadusi. Selles lähenemis- 
viisis on ühendatud keskkonna saasteainete seire ning loomatervis ja toiduohutus ning toiduga kindlustatus.  
Mesilased puutuvad oma bioloogiliste vajaduste ja käitumise tõttu kokku erinevate keskkonnamaatriksitega. Korje 
käigus lendavad mesilased ringi suurtel maa-aladel (raadius kuni 15 km). Iga päev laskuvad nad paljudele taimedele, et 
korjata nektarit, taimemahladest toituvate putukate sekreete, õietolmu ja vett ning looduslikke valkaineid taruvaigu 
tootmiseks. Lennates puutuvad nad kokku ka õhuga edasi kanduvate tahkete osakestega, mis kleepuvad nende 
kehakarvade külge, või õhus lahustunud ainetega. Uuringuid, milles mesilasi ja mesilassaadusi on kasutatud keskkonnak- 
valiteedi mõõtmise bioloogiliste seirevahenditena, on tehtud eri kohtades. Juba on kirjeldatud mesilaste abil tehtud 
keskkonnaseire eri tasemeid, mis erinevad oma keerukuse ja tundlikkuse poolest.  
Olles mures mesilaskolooniate kadumise pärast, alustasid mesinikud ja teadlased konkreetsetes Euroopa paikades 
pestitsiidide sisalduse analüüsimist mesilastes ja mesilassaadustes. Tulemused on sageli samad: mesilased puutuvad 
samaaegselt ja järjestikuselt kokku paljude saasteainetega. Üllatuslik on see, et paljudel juhtudel ei olnud avastatud 
pestitsiididele luba antud, teistel juhtudel aga leiti neid looduslikel aladel saasteallikatest kaugel.  
See katseprojekt on kodanike teadusprojekt, mille käigus mitme Euroopa riigi (n = 5-6) mesinikud koguvad kahe 
mesindushooaja jooksul iga kahe nädala tagant õietolmuproove. Riigid valitakse järgmiste kriteeriumide alusel: 
piirkondliku/riikliku tasandi tegevuste ja teadlaste/tehnikute olemasolu, kes oskavad võtta riigis õietolmuproove, 
vähemalt üks esindaja iga loatsooni kohta (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 
1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks 
tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk1) I lisa). Pärast ametlikke metoodikasoovitusi (st Health-B soovitused, 
Epilobee) tehakse ettepanek teadlaste ja praktikute vahel kokkulepitava protokolli kohta. Nii saab projekti tulemused 
integreerida mesilaste tervise ja ohtude hindamisega seotud mitmete stressiteguritega mudelitesse. Praktikute tööd 
koordineerivad teadlased/tehnikud. Õietolmu ja pestitsiidide analüüsimine aitab vastavalt kindlaks teha proovide 
botaanilise päritolu ja saastatuse. Analüüsi andmed viiakse georuumilisse konteksti, et teha kindlaks mesilaste toidu ja 
saasteainete võimalikud allikad ja varieeruvus. Erijuhtudel võidakse koguda värskeid meeproove, et teha kindlaks 
lehemee võimalik saastumine. Analüüsides tehakse kindlaks nii lubatud kui ka lubamatud pestitsiidid ja veterinaar- 
tooted. Lisaks uuritakse proovides osalevate mesilasperede saatust, et uurida võimalikku korrelatsiooni mõõdetud 
parameetritega. Projekt kestab umbes 30 kuud ja proove saab võtta kahel aastal, et oleks võimalik võtta arvesse 
andmete kõikumisi.  
See võimaldab hinnata ELi õigusaktide rakendamist pestitsiidide kasutamise seisukohast (pestitsiidide säästva kasutamise 
direktiiv), pestitsiididele loa andmise ning ühise põllumajanduspoliitika põllumajanduslik-keskkondlike ja keskkonna- 
hoidlikkuse meetmete tõhusust.  28.2.2018  ET L 57/1245 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 06  (jätkub)  
Oodatavad tulemused on 1) mittesekkuva keskkonnaseire süsteemi väljatöötamine, mida on lihtne kasutada ja mida 
saab Euroopas kopeerida; 2) teadmiste suurenemine keskkonnareostuse vallas nn looduslikke proovivõtjaid (mesilased) 
kasutades; 3) mesilaste tervisele kahjulike piirkondade tuvastamine; 4) liidu õigusaktide tõhususe kontroll keskkonna ja 
toidu pestitsiididega saastumise vältimise seisukohalt; 5) andmed maastiku taimeliigirikkuse kohta aasta vältel; 6) 
CORINE andmebaasi (või muude osalevates riikides olevate üksikasjalikumate maakasutust käsitlevate andmekogumite) 
kvaliteedi kontroll, et modelleerida kokkupuude maastiku tasandil.  
Käesolev käimasolev katseprojekt, millest peaks saama ettevalmistav meede, on edukalt läbi vaadatud, on tehtud 
ettepanek selle eelarvet suurendada: 1 250 000 eurot (2017–2018). Euroopa Komisjoni talitused ja sidusrühmad 
nõudsid eelarve suurendamist, et tagada katseprojekti edukas rakendamine. Suurendatud summad kajastavad eelarvek- 
ärpeid, mis tehti era- ja avaliku sektori partnerluse akti eelarveläbirääkimistel 2016. aastal.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1246  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
JAOTIS 18  
RÄNNE JA SISEASJAD  28.2.2018  ET L 57/1247 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 18 
RÄNNE JA SISEASJAD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 01  RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  72 006 262  72 006 262  68 651 959  68 651 959  54 910 059,05  54 910 059,05  
18 02  SISEJULGEOLEK  1 357 931 114  1 072 842 093  1 272 712 003  1 189 352 822  1 168 844 708,62  923 084 021,65  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  
1 357 931 114  1 072 842 093  1 312 712 003  1 189 352 822  1 168 844 708,62  923 084 021,65  
18 03  VARJUPAIK JA RÄNNE  808 791 689  683 709 839  1 687 565 120  818 134 892  1 849 125 711,93  1 035 557 620,53  
18 04  EUROOPA KODAKONDSUSE EDEN- 
DAMINE  25 166 000  26 245 000  24 071 000  24 000 000  23 367 948,09  23 640 729,14  
18 05  „HORISONT 2020“ — 
JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUS- 
TEGEVUS  156 526 362  164 823 403  139 996 074  194 292 089  134 193 129,19  195 027 834,45  
18 06  UIMASTIPOLIITIKA  17 979 412  18 751 561  18 213 600  18 270 320  17 306 000,—  17 427 767,76  
18 07  LIIDUS ANTAVA ERAKORRALISE 
TOETUSE VAHEND  199 000 000  219 583 000  198 000 000  217 000 000  247 500 000,—  138 630 000,—  
Jaotis 18 — Kogusumma  2 637 400 839  2 257 961 158  3 409 209 756  2 529 702 082  3 495 247 556,88  2 388 278 032,58  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  
2 637 400 839  2 257 961 158  3 449 209 756  2 529 702 082  3 495 247 556,88  2 388 278 032,58  L 57/1248  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
JAOTIS 18 
RÄNNE JA SISEASJAD  
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
18 01  RÄNDE JA SISEASJADE POLIITI- 
KAVALDKONNA HALDUSKULUD  
18 01 01  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 51 078 071  47 586 028  36 178 981,82  70,83  
18 01 02  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
18 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 282 600  2 762 068  2 441 493,96  74,38  
18 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 578 173  2 516 764  2 764 449,80  107,23  
Artikkel 18 01 02 — Vahesumma  5 860 773  5 278 832  5 205 943,76  88,83  
18 01 03  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 3 301 855  2 971 432  2 782 606,83  84,27  
18 01 04  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
18 01 04 01  Sisejulgeolekufondi toetuskulud  3 2 500 000  2 500 000  2 144 140,63  85,77  
18 01 04 02  Varjupaiga-, Rände- ja Integrat- 
sioonifondi toetuskulud  3 2 500 000  2 500 000  2 321 015,07  92,84  
18 01 04 03  Programmi „Kodanike Euroopa“ 
toetuskulud  3 174 000  167 000  218 150,—  125,37  
18 01 04 04  Õigusprogrammi toetuskulud — 
Uimastitevastane võitlus  3 100 000  100 000  59 204,57  59,20  
18 01 04 05  Liidus antava erakorralise toetuse 
toetuskulud  3 1 000 000  2 000 000  458 053,22  45,81  
Artikkel 18 01 04 — Vahesumma  6 274 000  7 267 000  5 200 563,49  82,89  28.2.2018  ET L 57/1249 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
18 01 05  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide toetuskulud  
18 01 05 01  Kulud seoses ametnike ja ajutiste 
teenistujatega, kes täidavad teadus- 
ja innovatsiooniprogramme — 
„Horisont 2020“  1,1 2 182 755  2 108 942  2 166 533,—  99,26  
18 01 05 02  Koosseisuvälised töötajad, kes 
täidavad teadus- ja innovatsiooni- 
programme — „Horisont 2020“  1,1 559 647  728 000  491 000,—  87,73  
18 01 05 03  Muud juhtimiskulud, mis on 
seotud teadus- ja innovatsiooni- 
programmidega — „Horisont 
2020“  1,1 534 161  508 725  721 430,15  135,06  
Artikkel 18 01 05 — Vahesumma  3 276 563  3 345 667  3 378 963,15  103,13  
18 01 06  Rakendusametid  
18 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Täitevasutus — Toetus 
programmist „Kodanike Euroopa“  3 2 215 000  2 203 000  2 163 000,—  97,65  
Artikkel 18 01 06 — Vahesumma  2 215 000  2 203 000  2 163 000,—  97,65  
Peatükk 18 01 — Kogusumma  72 006 262  68 651 959  54 910 059,05  76,26  
18 01 01 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
51 078 071  47 586 028  36 178 981,82  
18 01 02 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
18 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 282 600  2 762 068  2 441 493,96  L 57/1250  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 02  (jätkub)  
18 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 578 173  2 516 764  2 764 449,80  
Märkused  
Osa assigneeringust tuleks kasutada selleks, et tagada piisav toetus artikli 29 töörühmale.  
Osa sellest assigneeringust tuleks kasutada personali koolitusele diskrimineerimisvastastes küsimustes.  
18 01 03 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 301 855  2 971 432  2 782 606,83  
18 01 04 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
18 01 04 01 Sisejulgeolekufondi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 500 000  2 500 000  2 144 140,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Sisejulgeolekufondist vastavalt määruse (EL) nr 513/2014 artiklile 9 ja määruse (EL) nr 
515/2014 artiklile 16 makstud tehnilise abi kulude katteks. Sellest võib katta kulusid, mis on seotud teadusuuringute, 
ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesoleva punktiga hõlmatud programmi 
või meetmete eesmärgi saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja 
haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud üles- 
andeid.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (abi projekti ettevalmistamisel ja hindamisel, auditeerimine, pettuse avastamise ja ennetamise meetmed, 
määratud asutustele ja toetusesaajatele mõeldud konverentsid, seminarid, töörühmad ja muud määruste (EL) nr 513/ 
2014 ja (EL) nr 515/2014 ning nendega seotud erimääruste rakendamisega seotud ühised teavitamis- ja koolitus- 
meetmed ning kirjalik tõlge);  28.2.2018  ET L 57/1251 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 01  (jätkub)  
— meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, võrgustike loomise toetamist, kommunikatsiooni, teadlikkuse parandamist 
ja koostöö edendamist ning kogemuste vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega; 
— ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest prioriteetidest, tingimusel et need on seotud määruste (EL) nr 513/2014 ja 
(EL) nr 515/2014 ning nendega seotud erimääruste üldeesmärkidega; 
— juhtimiseks, järelevalveks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paig- 
aldamine, ajakohastamine, kasutamine ning omavahel ühendamine; 
— ühise hindamis- ja järelevalveraamistiku kavandamine ning samuti näitajate süsteemi kavandamine, võttes vajaduse 
korral arvesse siseriiklikke näitajaid; 
— hindamine, sealhulgas hindamismeetodite ja hindamistavade kohta teabe vahetamise meetmed, ühise hindamis- ja 
järelevalveraamistiku väljatöötamine, eksperdiaruanded, statistika ja uuringud; 
— määruste (EL) nr 513/2014 ja (EL) nr 515/2014 ning nendega seotud erimääruste tõhusa halduse institutsioonilise 
tugevdamise ja haldusvõimekuse suurendamise toetamine; 
— määruste (EL) nr 513/2014 ja (EL) nr 515/2014 ning nendega seotud erimääruste analüüsi, halduse, järelevalve, 
teabevahetuse ja rakendamisega seotud meetmed ning kontrollisüsteemide ja tehnilise ja haldusabi rakendamisega 
seotud meetmed.  
Vastavalt Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi 
vahel sõlmitavale lepingule (mis käsitleb 2014.–2020. aastaks loodud Sisejulgeolekufondi välispiiride rahastamisvahendi 
lisaeeskirju) võib komisjon kasutada lepinguga ühinenud riikide maksetest laekunud vahendeid, et katta koosseisuliste ja 
koosseisuväliste töötajate halduskulud, mis on vajalikud lepingu täitmiseks kõnealuste riikide poolt, kuni lepingus 
sätestatavas ulatuses.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 18 02 01.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  L 57/1252  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
18 01 04 02 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 500 000  2 500 000  2 321 015,07  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Varjupaiga- ja Rändefondist vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklile 9 makstud 
tehnilise abi summadega seotud kulude katteks. Sellest võib katta kulusid, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide 
kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesoleva punktiga hõlmatud programmi või 
meetmete eesmärgi saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja 
haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud üles- 
andeid.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (abi projekti ettevalmistamisel ja hindamisel, auditeerimine, pettuse avastamise ja ennetamise meetmed, 
määratud asutustele ja toetusesaajatele mõeldud konverentsid, seminarid, töörühmad ja muud määruse (EL) nr 514/ 
2014 ja sellega seotud erimääruste rakendamisega seotud ühised teavitamis- ja koolitusmeetmed ning kirjalik tõlge); 
— meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, võrgustike loomise toetamist, kommunikatsiooni, teadlikkuse parandamist 
ja koostöö edendamist ning kogemuste vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega; 
— ettevõtjate teavitamine Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest, tingimusel et need on seotud määruse (EL) nr 514/ 
2014 ja sellega seotud erimääruste üldeesmärkidega; 
— juhtimiseks, järelevalveks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paig- 
aldamine, ajakohastamine, kasutamine ning omavahel ühendamine; 
— ühise hindamis- ja järelevalveraamistiku kavandamine ning samuti näitajate süsteemi kavandamine, võttes vajaduse 
korral arvesse siseriiklikke näitajaid;  28.2.2018  ET L 57/1253 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 02  (jätkub)  
— hindamine, sealhulgas hindamismeetodite ja hindamistavade kohta teabe vahetamise meetmed, ühise hindamis- ja 
järelevalveraamistiku väljatöötamine, eksperdiaruanded, statistika ja uuringud; 
— määruse (EL) nr 514/2014 ja sellega seotud erimääruste tõhusa halduse institutsioonilise tugevdamise ja haldus- 
võimekuse suurendamise toetamine; 
— määruse (EL) nr 514/2014 ja sellega seotud erimääruste analüüsi, halduse, järelevalve, teabevahetuse ja rakenda- 
misega seotud meetmed ning kontrollisüsteemide ja tehnilise ja haldusabi rakendamisega seotud meetmed.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 18 03 01.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014 , millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ) (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).  
18 01 04 03 Programmi „Kodanike Euroopa“ toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
174 000  167 000  218 150,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis nimetatud 
meetmetega, ning kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni 
tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  L 57/1254  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 03  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute 
kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 18 04 01 01.  
18 01 04 04 Õigusprogrammi toetuskulud — Uimastitevastane võitlus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  100 000  59 204,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmete kulude katmiseks, mis 
on seotud õigusprogrammi uimastipoliitika meetmete haldamise ja selle eesmärkide saavutamisega. Siia kuuluvad 
uuringud, ekspertidega kohtumised, teabe- ja teavitamismeetmed, sealhulgas ettevõtjate teavitamine Euroopa Liidu 
poliitilistest prioriteetidest, kuivõrd need on seotud õigusprogrammi üldeesmärkidega, IT-võrgustikega seotud kulud, kui 
võrgustikud keskenduvad andmetöötlusele ja -vahetusele, koos kõikide muude tehnilise ja haldusabi kuludega, mida 
komisjon kannab õigusprogrammi juhtimisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2018  ET L 57/1255 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 18 06.  
18 01 04 05 Liidus antava erakorralise toetuse toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 000 000  2 000 000  458 053,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidus antava erakorralise toetuse eesmärkide saavutamisega seotud 
toetuskulusid. Muu hulgas on hõlmatud järgmine: 
— ettevalmistavad, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmed, 
— asutusesiseseks kasutuseks ettenähtud infosüsteemide arendamine, hooldus, töökorras hoidmine ja tugiteenused või 
millega parandatakse komisjoni ja teiste institutsioonide, riikide haldus- ja muude asutuste, valitsusväliste organis- 
atsioonide ning muude erakorralise abi alaste partnerite ja ekspertide tegevuse kooskõlastamist kõnealuses 
valdkonnas, 
— teadusuuringud, ekspertide kohtumised, teavitamismeetmed ja trükised, millel on otsene seos erakorralise toetuse 
eesmärkide saavutamisega, 
— muud kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete 
teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Avaliku ja erasektori rahastajate rahalisest osalusest saadavat tulu, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 2 1, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute tegemiseks.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 18 07 01.  L 57/1256  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 05 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
18 01 05 01 Kulud seoses ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 182 755  2 108 942  2 166 533,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajate, sealhulgas liidu delegatsioonide ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude 
katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes 
muude kui tuumaprogrammide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 18 05.  
18 01 05 02 Koosseisuvälised töötajad, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
559 647  728 000  491 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja 
innovatsiooni programme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudselt muude kui tuumapro- 
grammide rakendamisel, sealhulgas liidu delegatsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud.  28.2.2018  ET L 57/1257 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 05  (jätkub)  
18 01 05 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 18 05.  
18 01 05 03 Muud juhtimiskulud, mis on seotud teadus- ja innovatsiooniprogrammidega — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
534 161  508 725  721 430,15  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide juhtimisega 
kaasnevate halduskulude, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude 
katmiseks muude kui tuumaprogrammide raames.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, IT-vahendite ostmise, lähetuste, koolituste ja esindus- 
kulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 57/1258  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 05  (jätkub)  
18 01 05 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 18 05.  
18 01 06 Rakendusametid  
18 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus — Toetus programmist „Kodanike Euroopa“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 215 000  2 203 000  2 163 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse tegevuskulude katteks, mis on 
seotud nimetatud asutuse osalemisega 2007.–2013. aasta finantsraamistiku rubriigi 3b programmi „Kodanike Euroopa“ 
juhtimise lõpuleviimises, ning tema osalusega 2014.–2020. aasta finantsraamistiku rubriigi 3 programmi „Kodanike 
Euroopa“ juhtimises.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute 
kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Asutuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Nõukogu otsus 2004/100/EÜ, 26. jaanuar 2004, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa Liidu 
kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).  28.2.2018  ET L 57/1259 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 06  (jätkub)  
18 01 06 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1904/2006/EÜ, 12. detsember 2006, millega luuakse ajavahemikuks 
2007–2013 programm „Kodanike Euroopa“, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (ELT L 378, 27.12.2006, lk 32).  
Nõukogu määrus (EL) nr 390/2014, 14. aprill 2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm 
„Kodanike Euroopa“ (ELT L 115, 17.4.2014, lk 3), eriti selle artikkel 2.  
Alusaktid  
Komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsus 2009/336/EÜ, millega hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud 
ühenduse tegevuse juhtimiseks asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 Hariduse, Audiovisuaal- 
valdkonna ja Kultuuri Täitevasutus (ELT L 101, 21.4.2009, lk 26).  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/776/EL, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovi- 
suaal- ja kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Aren- 
gufondi assigneeringuid.  L 57/1260  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 
Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 02  SISEJULGEOLEK  
18 02 01  Sisejulgeolekufond  
18 02 01 01  Toetus piirihaldusele ja 
ühisele viisapoliitikale 
seadusliku reisimise hõlbus- 
tamiseks  3 503 806 000  290 460 323  403 680 352  280 282 173  583 718 182,—  217 516 215,72  74,89  
18 02 01 02  Piiriülese organiseeritud 
kuritegevuse tõkestamine ja 
sellise kuritegevuse vastu 
võitlemine ning julgeoleku- 
riskide ja kriiside juhtimise 
ja ohjamise tõhustamine  3 153 679 988  143 473 644  292 374 838  154 172 986  155 540 837,98  81 894 619,20  57,08  
18 02 01 03  Riiki sisenemise ja riigist 
lahkumise süsteemi ning ELi 
reisiinfo ja -lubade süsteemi 
(ETIAS) loomine  3 60 000 000  44 800 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  0  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  
60 000 000  44 800 000  40 000 000  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 18 02 01 — 
Vahesumma  717 485 988  478 733 967  696 055 190  434 455 159  739 259 019,98  299 410 834,92  62,54  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  
717 485 988  478 733 967  736 055 190  434 455 159  739 259 019,98  299 410 834,92  
18 02 02  Horvaatia jaoks ette 
nähtud Schengeni rahastu  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
18 02 03  Euroopa Piiri- ja 
Rannikuvalve Amet 
(Frontex)  3 292 320 808  292 320 808  281 267 000  281 267 000  218 686 000,—  218 686 000,—  74,81  
18 02 04  Euroopa Liidu Õiguskaitse- 
koostöö Amet (Europol)  3 120 377 271  120 377 271  113 726 613  113 726 613  102 242 000,—  102 242 000,—  84,93  
18 02 05  Euroopa Liidu Õiguskaitse- 
koolituse Amet (CEPOL).  3 8 664 161  8 664 161  8 721 000  8 721 000  8 641 000,—  8 641 000,—  99,73  
18 02 07  Vabadusel, Turvalisusel ja 
Õigusel Rajaneva Ala 
Suuremahuliste IT- 
süsteemide Operatiiv- 
juhtimise Euroopa Amet 
(eu-LISA)  3 191 848 886  159 128 886  153 334 200  153 334 200  80 022 000,—  95 218 223,38  59,84  
18 02 08  Schengeni infosüsteem (SIS 
II) 3 16 234 000  8 117 000  9 804 000  7 544 300  10 002 366,87  9 955 196,18  122,65  
18 02 09  Viisainfosüsteem (VIS)  3 10 000 000  5 000 000  9 804 000  9 262 550  9 950 434,48  8 919 310,99  178,39  
18 02 51  Välispiirifondi ning 
turvalisuse ja vabaduste 
kaitse valdkonna meetmete 
ja programmide lõpule- 
viimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  180 550 000  41 887,29  179 730 608,18  28.2.2018  ET L 57/1261 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 
Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
18 02 77 01  Katseprojekt — Terrorism- 
ivastase võitluse meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
18 02 77 02  Katseprojekt — Uued inte- 
greeritud mehhanismid 
avaliku ja erasektori osaliste 
vaheliseks koostööks spor- 
dikihlvedudega seotud 
ohtude kindlakstegemisel  3 p.m.  p.m.  p.m.  492 000  0,—  280 848,—  
18 02 77 03  Katseprojekt — Terrorism- 
iohvrite hädaabi koordi- 
neerimise keskus  3 1 000 000  500 000  
Artikkel 18 02 77 — 
Vahesumma  1 000 000  500 000  p.m.  492 000  0,—  280 848,—  56,17  
Peatükk 18 02 — 
Kogusumma  1 357 931 114  1 072 842 093  1 272 712 003  1 189 352 822  1 168 844 708,62  923 084 021,65  86,04  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  
1 357 931 114  1 072 842 093  1 312 712 003  1 189 352 822  1 168 844 708,62  923 084 021,65  
18 02 01 Sisejulgeolekufond  
18 02 01 01 Toetus piirihaldusele ja ühisele viisapoliitikale seadusliku reisimise hõlbustamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
503 806 000  290 460 323  403 680 352  280 282 173  583 718 182,—  217 516 215,72  
Märkused  
Sisejulgeolekufond toetab järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist: 
— toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist, osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust, tagada 
kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ja tõkestada ebaseaduslikku sisserännet; 
— toetada integreeritud piirihaldust, sealhulgas soodustades piiri haldamisega seotud meetmete edasist ühtlustamist 
kooskõlas liidu ühiste normidega ja teabe jagamise kaudu liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja Frontexi vahel, 
et tagada ühelt poolt välispiiride ühetaoline ja kõrgetasemeline kontroll ja kaitse, sealhulgas võideldes ebaseadusliku 
sisserändega, ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni  acquis ’ga, tagades samal ajal rahvus- 
vahelise kaitse kättesaadavuse neile, kes seda vajavad, vastavalt kohustustele, mille liikmesriigid on võtnud 
inimõiguste valdkonnas, mis hõlmab ka tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, ning võttes nõuetekohaselt 
arvesse asjaomaste inimeste eriomadusi ja sooaspekti.  L 57/1262  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 01  (jätkub)  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud liikmesriikide poolt ja liikmesriikides võetavate meetmetega, eelkõige 
kulud, mis on seotud järgmisega: 
— infrastruktuur, ehitised ja süsteemid, mis on vajalikud piiripunktides ja piiripunktidevahelise järelevalve jaoks, et 
hoida ära ja tõkestada ebaseaduslikku piirületust, ebaseaduslikku sisserännet ja piiriülest kuritegevust ning tagada 
tõrgeteta reisijatevood; 
— tõhusaks piirikontrolliks ja isikute tuvastamiseks vajalik varustus, transpordivahendid ja sidesüsteemid; 
— IT- ja sidesüsteemid piiriüleste rändevoogude tõhusaks juhtimiseks, sh investeeringud olemasolevatesse ja 
tulevastesse süsteemidesse; 
— viisataotluste menetlemiseks ja konsulaarkoostööks vajalik infrastruktuur, ehitised, side- ja IT-süsteemid ja varustus 
ning muud viisataotlejatele pakutavate teenuste kvaliteedi parandamisele suunatud meetmed; 
— varustuse ja süsteemide kasutamise alane koolitus ja kvaliteedijuhtimisstandardite edendamine ning piirivalvurite 
koolitamine, sealhulgas vajaduse korral kolmandates riikides, seoses nende valve-, nõustamis- ja kontrolliülesannete 
täitmisega inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide, sh inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri 
toimetamise ohvrite tuvastamise valdkonnas, võttes arvesse sootundlikku lähenemisviisi; 
— sisserände kontaktametnike ja dokumendinõustajate lähetamine kolmandatesse riikidesse ja piirivalvurite vahetus 
ning lähetamine liikmesriikide vahel või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel; 
— uuringud, koolitus, katseprojektid ja muud meetmed välispiiridel määruse (EL) nr 515/2014 artikli 3 lõikes 3 
osutatud integreeritud haldussüsteemi järkjärguliseks rakendamiseks, sh meetmed, mille eesmärk on soodustada 
ametkondadevahelist koostööd kas liikmesriikides või nende vahel, ning meetmed, mis on seotud piirihaldussüs- 
teemide koostalitlusvõime ja ühtlustamisega; 
— uuringud, katseprojektid ja meetmed, mille eesmärgiks on rakendada liikmesriikide ja liidu ametite vahelise 
operatiivkoostöö põhjal koostatud soovitusi, tegevusstandardeid ja parimaid tavasid.  
Assigneeringust kaetakse ka kulusid, mis on seotud kolmandates riikides ja kolmandate riikide poolt võetavate 
meetmetega, eelkõige kulusid, mis on seotud järgmisega: 
— infosüsteemid, abivahendid või varustus teabe levitamiseks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel; 
— liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise operatiivkoostööga seotud meetmed, sealhulgas ühisoperatsioonid;  28.2.2018  ET L 57/1263 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 01  (jätkub)  
— projektid kolmandates riikides, mille eesmärk on parandada valvesüsteeme, et tagada koostöö Eurosuriga; 
— uuringud, seminarid, õpikojad, konverentsid, koolitus ja katseprojektid kolmandatele riikidele sihtotstarbeliste 
tehniliste ja operatiivtööalaste eriteadmiste andmiseks; 
— uuringud, seminarid, õpikojad, konverentsid, koolitus, varustus ja katseprojektid liikmesriikide ja liidu ametite vahel 
kolmandates riikides tehtava operatiivkoostöö tulemusel koostatud erisoovituste, rakendusstandardite ja heade 
tavade rakendamiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka transiidiviisade eest saamata jäänud tulu ning transiiti hõlbustavate dokumentide (FTD) ja 
raudteetransiiti hõlbustavate dokumentide (FRTD) rakendamisest tulenev lisakulu vastavalt nõukogu 14. aprilli 2003. 
aasta määrusele (EÜ) nr 693/2003, millega kehtestatakse transiiti hõlbustav eridokument (FTD), raudteetransiiti 
hõlbustav dokument (FRTD) ning muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid ja üldkäsiraamatut (ELT L 99, 17.4.2003, 
lk 8), ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 694/2003 määrusega (EÜ) nr 693/2003 ettenähtud transiiti 
hõlbustavate dokumentide (FTD) ja raudteetransiiti hõlbustavate dokumentide (FRTD) ühtse vormi kohta (ELT L 99, 
17.4.2003, lk 15).  
Komisjoni algatusel võib assigneeringut kasutada ka selleks, et rahastada riikidevahelisi meetmeid ja liidu erihuvides 
võetavaid meetmeid. Rahastamiskõlblikud on sellised meetmed, mille eesmärk on: 
— toetada ettevalmistus-, järelevalve-, haldus- ja tehnilisi meetmeid, mis on vajalikud välispiiride ja viisapoliitika 
rakendamiseks, sealhulgas Schengeni ala haldamise tugevdamiseks, töötades välja nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta 
määrusega (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohal- 
damise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse 
Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27), kehtestatud hindamismehhanismi 
Schengeni acquis’ ja Schengeni piirieeskirjade kohaldamise ja eelkõige kohapealsetes kontrollkäikudes osalevate 
komisjoni ja liikmesriikide ekspertide lähetuskulude kontrollimiseks, ja seda rakendades; 
— saada liikmesriikides ja kolmandates riikides valitsevast olukorrast süvendatud teadmisi ja mõista seda paremini 
tegevuspõhimõtete analüüsimise, hindamise ja nende rakendamise põhjaliku järelevalve abil; 
— toetada statistiliste vahendite, sh ühiste statistiliste vahendite, ja meetodite ning ühiste näitajate arendamist; 
— toetada liidu õiguse ja liidu poliitikaeesmärkide rakendamist ja järelevalvet liikmesriikides ning hinnata nende 
tõhusust ja mõju, muu hulgas seoses inimõiguste ja põhivabaduste austamisega selle vahendi kohaldamisalas; 
— soodustada erinevate sidusrühmade Euroopa tasandil võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate 
lahenduste kindlakstegemist ja tutvustamist;  L 57/1264  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 01  (jätkub)  
— edendada projekte piirihaldusega seotud meetmete edasiseks ühtlustamiseks ja koostalitlusvõime saavutamiseks 
vastavalt liidu ühistele standarditele, et töötada välja Euroopa integreeritud piirihaldussüsteem; 
— suurendada sidusrühmade ja üldsuse teadlikkust ELi poliitikast ja eesmärkidest, sealhulgas liidu poliitiliste priori- 
teetide propageerimine; 
— suurendada Euroopa tasandi võrgustike suutlikkust, et hinnata, edendada, toetada ja jätkuvalt edasi arendada liidu 
tegevuspõhimõtteid ja eesmärke; 
— eelkõige toetada uuenduslikke projekte, millega töötatakse välja uusi meetodeid ja/või tehnoloogiaid, mida on 
võimalik teistes liikmesriikides üle võtta, eelkõige teadusprojektide katsetamist ja valideerimist käsitlevad projektid; 
— toetada kolmandate riikidega seotud ja neis rakendatavaid meetmeid, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1053/ 
2013 artikli 4 lõikes 2; 
— teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmed liidu siseküsimustega seotud poliitika, prioriteetide ja saavutuste 
alal.  
Assigneeringust kaetakse ka rahaline abi kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolukorras. Hädao- 
lukord on erakorraline ja kiireloomuline olukord, mille puhul suur või ebaproportsionaalne hulk kolmanda riigi 
kodanikke ületab või võib prognooside kohaselt ületada ühe või mitme liikmesriigi välispiiri.  
Assigneeringust kaetakse komisjoni ja liikmesriikide ekspertide kulud, mis tekivad Schengeni  acquis ’ kohaldamisega 
seotud kohapealsete kontrollkäikude ajal (reisi- ja majutuskulud). Nendele kuludele tuleb lisada kohapealseks hinda- 
miseks ning selle ettevalmistamiseks ja järelmeetmeteks vajatavad vahendid ja varustus.  
Mis tahes tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kirjendatud tulude 
eelarvestuse punkti 6 3 1 3, võib avada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktile e.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 1053/2013, 7. oktoober 2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism 
Schengeni  acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, 
millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  28.2.2018  ET L 57/1265 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2226, 30. november 2017, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist 
lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu raken- 
damise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).  
Alusaktid  
Komisjoni 16. novembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ELi 
reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja 
(EL) 2016/1624 (COM(2016) 731 final).  
Komisjoni 21. detsembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse 
Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (COM(2016) 882 final).  
Komisjoni 21. detsembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse 
Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases 
koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, 
nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (COM(2016) 883 final).  
18 02 01 02 Piiriülese organiseeritud kuritegevuse tõkestamine ja sellise kuritegevuse vastu võitlemine ning julgeolekuriskide ja 
kriiside juhtimise ja ohjamise tõhustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
153 679 988  143 473 644  292 374 838  154 172 986  155 540 837,98  81 894 619,20  
Märkused  
Fond toetab järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist: 
— kuritegevuse tõkestamine, võitlus piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas terrorismiga, ning 
liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja muude riiklike ametiasutuste, sh Europoli ja muude asjaomaste liidu asutuste 
ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuse koordineerimise ja koostöö tugevdamine;  L 57/1266  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 02  (jätkub)  
— liikmesriikide ja liidu suutlikkuse suurendamine tõhusa julgeolekuriskide juhtimise ja kriisiohje eesmärgil ning 
valmisolek terroriaktideks ja muudeks julgeolekuga seotud intsidentideks ning inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri 
kaitse nende eest.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud eelkõige liikmesriikide järgmiste meetmetega: 
— meetmed, millega parandatakse politseikoostööd ja õiguskaitseasutustevahelist koordineerimist, sealhulgas 
asjaomaste liidu asutuste, eelkõige Europoli ja Eurojusti vahel ja koos nendega, ühiste uurimisrühmade tegevuse ja 
muude piiriüleste ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust ja täiustatakse koostalitlus- 
võimelisi tehnoloogiaid; 
— terrorismivastaste algatuste arendamine, et tagada asjakohane vastus tekkivatele ohtudele, muu hulgas ohtudele, mis 
on seotud kodumaise radikaliseerumisega (home-grown radicalisation) ja välisvõitlejatega, kes on kas välismaal või 
tulemas või naasmas ühte või mitmesse liikmesriiki või kandidaatriiki; 
— projektid, mis edendavad võrgustike tegevust, avaliku ja erasektori partnerlust, vastastikust usaldust ja üksteiselt 
õppimist, oskusteabe, kogemuste ja parimate tavade väljaselgitamist, vahetamist ja levitamist, teabe jagamist, ühist 
teadlikkust olukorrast ja prognoose, situatsiooniplaneerimist ja koostalitlusvõimet; 
— analüüsivad-, järelevalve- ja hindamismeetmed, sealhulgas uuringud ning ohu-, riski- ja mõjuhinnangud, mis 
põhinevad tõenditel ning on kooskõlas liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetide ja algatustega, eelkõige 
nendega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu; 
— meetmed teadlikkuse suurendamiseks, teabe levitamiseks ja vahetamiseks; 
— määruse (EL) nr 513/2014 eesmärkide saavutamist toetavate liidu ja riiklike IT-süsteemide omandamine ja hooldus 
ja/või IT-süsteemide ja tehniliste seadmete täiendav ajakohastamine, sh süsteemide ühilduvuse testimine, turvaliste 
rajatiste, infrastruktuuri, nendega seotud hoonete ja süsteemide, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
(IKT) süsteemide ja nende osade täiendav ajakohastamine, sealhulgas küberjulgeolekualase ja küberkuritegevus- 
evastase koostöö parandamiseks Euroopas, eelkõige küberkuritegevusevastase võitluse Euroopa keskusega; 
— asjaomaste ametiasutuste töötajate ja ekspertide vahetamine, koolitamine ja väljaõpetamine, sealhulgas keeleõpe ja 
ühisõppused või -programmid; 
— uute meetodite ja uue tehnoloogia kasutuselevõtmine, ülevõtmine, katsetamine ja valideerimine, sealhulgas liidu 
rahastatavate julgeolekualaste teadusprojektide katseprojektid ja järelmeetmed.  
Assigneeringust kaetakse ka kulusid, mis on seotud kolmandates riikides ja kolmandate riikide poolt võetavate 
meetmetega, eelkõige kulusid, mis on seotud järgmisega: 
— meetmed, millega parandatakse politseikoostööd ja õiguskaitseasutustevahelist koordineerimist, sealhulgas ühiste 
uurimisrühmade tegevuse ja muude piiriüleste ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust 
ja täiustatakse koostalitusvõimelisi tehnoloogiaid; 
— võrgustike tegevus, vastastikune usaldus ja üksteiselt õppimine, oskusteabe, kogemuste ja parimate tavade väljasel- 
gitamine, vahetamine ja levitamine, teabe jagamine, ühine teadlikkus olukorrast ja prognoosid, situatsioonipla- 
neerimine ja koostalitlusvõime;  28.2.2018  ET L 57/1267 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 02  (jätkub)  
— asjaomaste ametiasutuste töötajate ja ekspertide vahetamine, koolitamine ja väljaõpetamine.  
Komisjoni algatusel võib assigneeringut kasutada, et rahastada riikidevahelisi meetmeid või liidu erihuvidele vastavaid 
meetmeid, mis on seotud määruse (EL) nr 513/2014 artiklis 3 osutatud üldiste, konkreetsete ja fondi toimimisega 
seotud eesmärkidega. Selleks et olla rahastamiskõlblikud, peavad liidu meetmed olema kooskõlas prioriteetide ja 
algatustega, mis on kindlaks määratud liidu tasandil, eelkõige nendega, mis on Euroopa Parlamendis ja nõukogus 
heaks kiidetud, asjaomastes liidu strateegiates, poliitikatsüklites, programmides, riski- ja ohuhinnangutes ning eelkõige 
toetama: 
— ettevalmistavaid, järelevalvealaseid, halduslikke ja tehnilisi meetmeid ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise 
ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje meetmete rakendamiseks vajaliku hindamismehhanismi väljatöötamist; 
— riikidevahelisi projekte, milles osalevad vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks kolmas riik; 
— analüüsivaid-, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas ohu-, riski- ja mõjuhinnanguid, mis põhinevad tõenditel 
ning on kooskõlas liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetide ja algatustega, eelkõige nendega, mille on heaks 
kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu, ning liidu õiguse ja liikmesriikides liidu poliitikaeesmärkide rakendamise 
järelevalve projekte; 
— projekte, millega edendatakse võrgustike tegevust, avaliku ja erasektori partnerlusi, vastastikust usaldust, mõistmist 
ja õppimist, parimate tavade ja uuenduslike lähenemisviiside väljaselgitamist ja levitamist liidu tasandil, koolitus- ja 
vahetusprogramme; 
— projekte, millega toetatakse metodoloogiliste, eelkõige statistiliste vahendite ja meetodite ja ühiste näitajate väljatöö- 
tamist; 
— tehniliste seadmete, oskusteabe, turvaliste rajatiste, infrastruktuuri, nendega seotud hoonete ja süsteemide, eelkõige 
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide ja nende osade omandamist, hooldamist ja/või täiendavat 
ajakohastamist liidu tasandil, sealhulgas küberjulgeolekualase ja küberkuritegevusevastase koostöö parandamiseks 
Euroopas, eelkõige küberkuritegevusevastase võitluse Euroopa keskusega; 
— projekte, millega suurendatakse sidusrühmade ja avalikkuse teadlikkust liidu poliitikast ja eesmärkidest, sealhulgas 
liidu poliitiliste prioriteetide propageerimine; 
— uuenduslikke projekte, millega töötatakse välja ja/või rakendatakse uusi meetodeid ja tehnoloogiaid, mida on 
võimalik teistes liikmesriikides üle võtta, eelkõige projektid, mille eesmärk on katsetada ja valideerida liidu 
rahastatavate julgeolekualaste teadusprojektide tulemusi; 
— uuringuid ja katseprojekte; 
— teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmed liidu siseküsimustega seotud poliitika, prioriteetide ja saavutuste 
alal.  
Assigneeringust toetatakse ka meetmeid, mis on seotud kolmandates riikides ja kolmandate riikide poolt võetavate 
meetmetega, eelkõige kulusid, mis on seotud järgmisega: 
— meetmed, millega parandatakse politseikoostööd ja õiguskaitseasutuste, ning kui see on asjakohane – rahvus- 
vaheliste organisatsioonide vahelist koordineerimist, sealhulgas ühiste uurimisrühmade tegevuse ja muude piiriüleste 
ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust ja täiustatakse koostalitusvõimelisi tehnoloo- 
giaid;  L 57/1268  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 02  (jätkub)  
— võrgustike tegevus, vastastikune usaldus ja üksteiselt õppimine, oskusteabe, kogemuste ja parimate tavade väljasel- 
gitamine, vahetamine ja levitamine, teabe jagamine, ühine teadlikkus olukorrast ja prognoosid, situatsioonipla- 
neerimine ja koostalitlusvõime; 
— tehniliste seadmete, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide ja nende osade omandamine, 
hooldus ja/või täiendav ajakohastamine; 
— asjaomaste ametiasutuste töötajate ja ekspertide vahetamine, koolitamine ja väljaõpetamine, sealhulgas keeleõpe; 
— meetmed teadlikkuse suurendamiseks, teabe levitamiseks ja vahetamiseks; 
— ohu-, riski- ja mõjuhinnangud; 
— uuringud ja katseprojektid.  
Assigneeringut kasutatakse selleks, et anda rahalist abi kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolu- 
kordades. Hädaolukord on julgeolekuga seotud intsident või uus oht, mis avaldab või võib avaldada olulist negatiivset 
mõju ühe või mitme liikmesriigi elanike julgeolekule.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  
18 02 01 03 Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 02 01 03  60 000 000  44 800 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  
Kogusumma  60 000 000  44 800 000  40 000 000  p.m.  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1269 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja üle liidu välispiiri kulgevate rändevoogude 
juhtimiseks abivarustuse paigaldamise ja selle kasutamise kulude katteks.  
Mis tahes tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kirjendatud tulude 
eelarvestuse punkti 6 3 1 3, võib avada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktile e.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2226, 30. november 2017, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist 
lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu raken- 
damise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).  
Alusaktid  
Komisjoni 16. novembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ELi 
reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja 
(EL) 2016/1624 (COM(2016) 731 final).  
18 02 02 Horvaatia jaoks ette nähtud Schengeni rahastu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/1270  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sellise ajutise rahastamisvahendi kulude katteks, millest aidatakse Horvaatial ühinemiskuu- 
päevast kuni 2014. aasta lõpuni rahastada Schengeni  acquis ’ ja välispiiride kontrolli rakendamise meetmeid Euroopa 
Liidu uutel välispiiridel.  
Õiguslik alus  
Ülesanded, mis tulenevad volitustest, mis on komisjonile antud Horvaatia ühinemisakti artikliga 31.  
18 02 03 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
292 320 808  292 320 808  281 267 000  281 267 000  218 686 000,—  218 686 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse agentuuri personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Agentuur peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümber- 
paigutamisest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Agentuuri ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 298 286 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 5 965 192 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 292 320 808 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1052/2013, 22. oktoober 2013, millega luuakse Euroopa piiride 
valvamise süsteem (EUROSUR) (ELT L 295, 6.11.2013, lk 11).  28.2.2018  ET L 57/1271 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 656/2014, 15. mai 2014, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Liidu 
liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri koordineeritava operatiivkoostöö raames 
toimuva patrull- ja vaatlustegevuse jaoks välistel merepiiridel (ELT L 189, 27.6.2014, lk 93).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1624, 14. september 2016, mis käsitleb Euroopa piiri- ja 
rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse 
kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning 
nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 16. novembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ELi 
reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja 
(EL) 2016/1624 (COM(2016) 731 final).  
18 02 04 Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
120 377 271  120 377 271  113 726 613  113 726 613  102 242 000,—  102 242 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 122 245 520 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 1 868 249 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 120 377 271 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794, 11. mai 2016, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö 
Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 
2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).  L 57/1272  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 05 Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL).  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 664 161  8 664 161  8 721 000  8 721 000  8 641 000,—  8 641 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 9 216 720 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 552 559 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 8 664 161 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/2219, 25. november 2015, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskait- 
sekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK 
(ELT L 319, 4.12.2015, lk 1).  
18 02 07 Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet 
(eu-LISA)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
191 848 886  159 128 886  153 334 200  153 334 200  80 022 000,—  95 218 223,38  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  28.2.2018  ET L 57/1273 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 07  (jätkub)  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 2, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 200 666 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 8 817 114 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 191 848 886 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega asutatakse Euroopa amet 
õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, 
lk 1).  
Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2226, 30. november 2017, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist 
lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu raken- 
damise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).  
Alusaktid  
Komisjoni 4. mail 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid 
ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (COM(2016) 270 final).  
Komisjoni 6. aprillil 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse sõrmejälgede 
võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle 
liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud 
rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ja ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate 
riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli 
taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi (COM(2016) 272 final).  
Komisjoni 16. novembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ELi 
reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja 
(EL) 2016/1624 (COM(2016) 731 final).  
Komisjoni 21. detsembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Schengeni infosüsteemi 
kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (COM(2016) 881 final).  L 57/1274  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 07  (jätkub)  
Komisjoni 21. detsembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse 
Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (COM(2016) 882 final).  
Komisjoni 21. detsembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse 
Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases 
koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, 
nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (COM(2016) 883 final).  
18 02 08 Schengeni infosüsteem (SIS II)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 234 000  8 117 000  9 804 000  7 544 300  10 002 366,87  9 955 196,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Schengeni infosüsteemi (SIS), eelkõige võrgu infrastruktuuri ja süsteemi käsitlevate 
uuringutega seotud tegevuskulude rahastamiseks.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 2, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Protokoll nr 19 Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni  acquis ’ kohta.  
Nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta 
(EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöö- 
tamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite 
registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 
28.12.2006, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1275 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 08  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, 
toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1272/2012, 20. detsember 2012, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) 
teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (uuesti sõnastatud) (ELT L 359, 29.12.2012, lk 21).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1273/2012, 20. detsember 2012, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) 
teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (uuesti sõnastatud) (ELT L 359, 29.12.2012, lk 32).  
Alusaktid  
Komisjoni 21. detsembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Schengeni infosüsteemi 
kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (COM(2016) 881 final).  
Komisjoni 21. detsembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse 
Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (COM(2016) 882 final).  
Komisjoni 21. detsembril 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse 
Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases 
koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, 
nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (COM(2016) 883 final).  
18 02 09 Viisainfosüsteem (VIS)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 000 000  5 000 000  9 804 000  9 262 550  9 950 434,48  8 919 310,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud üleeuroopalise ulatusliku infosüsteemi „VIS“ (viisainfosüsteem) analüüsi, väljatöötamise, 
tarnimise ja paigaldamise, eelkõige võrgu infrastruktuuri ja süsteemi käsitlevate uuringutega seotud kulude katteks.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 2, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 57/1276  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5).  
Nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli 
juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise 
eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja 
liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).  
18 02 51 Välispiirifondi ning turvalisuse ja vabaduste kaitse valdkonna meetmete ja programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  180 550 000  41 887,29  179 730 608,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu poolt Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel 19. märtsil 1998. aastal vastu võetud ühismeede 98/245/JSK, 
millega asutatakse organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise eest vastutavate isikute vahetuse, väljaõppe ja koostöö 
programm (Falcone programm) (EÜT L 99, 31.3.1998, lk 8).  
Nõukogu otsus 2001/512/JSK, 28. juuni 2001, millega käivitatakse õigusala töötajate toetamise, vahetuse, väljaõppe ja 
koostöö programmi teine etapp (kriminaalõigust käsitlev programm Grotius II) (EÜT L 186, 7.7.2001, lk 1).  
Nõukogu otsus 2001/513/JSK, 28. juuni 2001, millega käivitatakse õiguskaitseasutuste toetamise, vahetuse, väljaõppe ja 
koostöö programmi teine etapp (Oisin II) (EÜT L 186, 7.7.2001, lk 4).  
Nõukogu otsus 2001/514/JSK, 28. juuni 2001, millega käivitatakse inimkaubanduse ja laste seksuaalse ärakasutamise 
vastase võitluse eest vastutavate isikute toetamise, vahetuse, väljaõppe ja koostöö programmi teine etapp (Stop II) 
(EÜT L 186, 7.7.2001, lk 7).  
Nõukogu otsus 2001/515/JSK, 28. juuni 2001, millega käivitatakse kuritegevuse ärahoidmise toetamise, vahetuse, 
väljaõppe ja koostöö programm (Hippokrates) (EÜT L 186, 7.7.2001, lk 11).  28.2.2018  ET L 57/1277 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2002/630/JSK, 22. juuli 2002, millega kehtestatakse kriminaalasjades politsei- ja õigusalase koostöö 
raamprogramm (AGIS) (EÜT L 203, 1.8.2002, lk 5).  
Nõukogu otsus 2007/124/EÜ, Euratom, 12. veebruar 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldpro- 
grammi „Turvalisus ja vabaduste kaitse“ raames eriprogramm „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, 
nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine“ (ELT L 58, 24.2.2007, lk 1).  
Nõukogu otsus 2007/125/JSK, 12. veebruar 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi 
„Turvalisus ja vabaduste kaitse“ raames eriprogramm „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine“ (ELT L 58, 
24.2.2007, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 574/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja 
rändevoogude juhtimine“ raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 (ELT L 144, 6.6.2007, lk 22).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1053/2013, 7. oktoober 2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism 
Schengeni  acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, 
millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni haldusautonoomiast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 raamprogramm „Turvalisus ja vabaduste kaitse“ (COM(2005) 124).  
Komisjoni 2. mai 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 raamprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ (COM(2005) 123).  
Komisjoni otsus 2007/599/EÜ, 27. august 2007, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 574/ 
2007/EÜ strateegiliste suuniste aastateks 2007–2013 vastu võtmise kohta (ELT L 233, 5.9.2007, lk 3).  
Komisjoni otsus 2008/456/EÜ, 5. märts 2008, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/ 
2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames välispiirifond aastateks 
2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning 
fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta (ELT L 167, 27.6.2008, lk 1).  L 57/1278  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 810/2009, 13. juuli 2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri 
(viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).  
18 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
18 02 77 01 Katseprojekt — Terrorismivastase võitluse meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 02 77 02 Katseprojekt — Uued integreeritud mehhanismid avaliku ja erasektori osaliste vaheliseks koostööks spordikihlvedudeg a 
seotud ohtude kindlakstegemisel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  492 000  0,—  280 848,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1279 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 77  (jätkub)  
18 02 77 03 Katseprojekt — Terrorismiohvrite hädaabi koordineerimise keskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Hiljutised terrorirünnakud Euroopas ja mujal maailmas on ohvritele hävitava mõjuga. Valitsused ja tugiorganisatsioonid 
näevad suurt vaeva, et leida tulemuslikud lahendused, mis tagaksid, et terrorismiohvrite konkreetsed vajadused 
täidetakse nii kohe pärast rünnakut kui ka pikaajaliselt. Eriti tõsine on olukord välismaalastest ohvrite puhul, kes 
pöörduvad tagasi oma kodumaale.  
Nõrkades tugisüsteemides on süüdi raskused teadmiste ja oskuste arendamisel, reageeringute koordineerimisel ja 
ohvritele suunatud käsituste lisamisel hädaabitaristutesse.  
Käesoleva katseprojekti eesmärk on need tõkked ületada, ühendades tähtsamad eksperdid, kannatanute advokaadid ja 
organisatsioonid kogu Euroopast, et tuvastada terrorismiohvrite peamised prioriteedid ja probleemid ning pakkuda 
terrorismiohvritele kooskõlastatud piiriülest toetust.  
Keskus: 
— ühendab teadustöö, teadmised ja oskused kogu maailmast, et töötada välja kaasaegsed tugimehhanismid ja tagada, et 
liidu tulevane poliitika rajaneks kogu kindlat tõendust leidnud maailma parimatel tavadel; 
— arendab tugipersonali koolitust ja tagab tagasisaatmise koordineerimise; 
— arendab välja lähetus- ja koordineerimisstrateegiaid, et pakkuda toetust pärast terrorirünnakut, ning toob kokku 
valdkondlikud eksperdid, tagamaks, et ohvritele suunatud lähenemisviisi kasutatakse hädaabiraamistikes kõikjal 
Euroopas; 
— töötab välja teabe- ja teavitamismehhanismid terroriaktide ohvritele; 
— toetab selliste tehnoloogiate kasutamist, mis abistavad ohvreid ja pakuvad psühhosotsiaalset abi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1280  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016– 
2018 Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 03  VARJUPAIK JA RÄNNE  
18 03 01  Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifond  
18 03 01 01  Euroopa ühise varjupaiga- 
süsteemi tugevdamine ja 
arendamine ning liikmes- 
riikide solidaarsuse ja nend- 
evahelise vastutuse jagamise 
suurendamine  3 388 322 974  304 107 137  951 548 126  345 819 432  1 506 341 547,33  769 517 700,60  253,04  
18 03 01 02  Liitu seadusliku sisserände 
toetamine, kolmandate 
riikide kodanike tegeliku 
integratsiooni süvendamine 
ning õiglaste ja tulemuslike 
tagasisaatmisstrateegiate 
edendamine  3 328 331 648  287 777 393  666 210 994  277 783 460  300 886 206,61  119 151 478,70  41,40  
Artikkel 18 03 01 — 
Vahesumma  716 654 622  591 884 530  1 617 759 120  623 602 892  1 807 227 753,94  888 669 179,30  150,14  
18 03 02  Euroopa Varjupaiga- 
küsimuste Tugiamet  3 90 837 067  90 837 067  69 206 000  69 206 000  41 759 600,—  29 463 600,—  32,44  
18 03 03  Euroopa sõrmejälgede 
andmebaas (Eurodac)  3 100 000  50 000  100 000  100 000  100 000,—  2 400,—  4,80  
18 03 51  Tagasipöördumis-, 
pagulas- ja rändevoogude 
juhtimise valdkonna 
meetmete ja programmide 
lõpuleviimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  123 500 000  38 357,99  116 093 669,76  
18 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
18 03 77 03  Ettevalmistav tegevus — 
Kolmandate riikide 
kodanikele suunatud inte- 
gratsioonimeetmete lõpule- 
viimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
18 03 77 04  Katseprojekt — Kontakt- ja 
aruteluvõrgustik asjaomaste 
munitsipaal- ja kohalike 
asutuste vahel pagulaste 
ümberasustamist ja inte- 
gratsiooni puudutavate 
kogemuste ja parimate 
tavade vahetamiseks  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
18 03 77 05  Katseprojekt — 
Piinamisohvrite rehabilit- 
atsiooni rahastamine  3 p.m.  p.m.  p.m.  298 000  0,—  285 486,57  
18 03 77 06  Ettevalmistav tegevus — 
Pagulaste ümberasustamise 
võimaldamine hädaolu- 
kordades  3 p.m.  p.m.  p.m.  111 000  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1281 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016– 
2018 Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 07  Katseprojekt — Liidus 
saatjata alaealiste vastuvõt- 
misel, kaitsel ja inte- 
greerimisel võetavate 
meetmete analüüs  3 p.m.  p.m.  p.m.  404 000  0,—  134 526,62  
18 03 77 08  Ettevalmistav tegevus — 
Kontakt- ja aruteluvõrgustik 
asjaomaste munitsipaal- ja 
kohalike asutuste vahel 
pagulaste ümberasustamist 
ja integratsiooni 
puudutavate kogemuste ja 
parimate tavade vaheta- 
miseks  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  36 422,29  
18 03 77 09  Ettevalmistav meede — 
Piinamisohvrite rehabilit- 
atsiooni rahastamine  3 p.m.  338 242  p.m.  663 000  0,—  872 335,99  257,90  
18 03 77 11  Katseprojekt — Eraspon- 
sorlus: pagulaste ümberasu- 
misvõimaluste paran- 
damine ning pagulastele 
turvaliste ja seaduslike liitu 
pääsemise teede tagamine  4 p.m.  p.m.  500 000  250 000  
18 03 77 12  Ettevalmistav meede — 
Hooldusteenused saatjata 
alaealiste pagulaste ja 
rändajate toetamiseks 
Euroopas  3 1 200 000  600 000  
Artikkel 18 03 77 — 
Vahesumma  1 200 000  938 242  500 000  1 726 000  0,—  1 328 771,47  141,62  
Peatükk 18 03 — 
Kogusumma  808 791 689  683 709 839  1 687 565 120  818 134 892  1 849 125 711,93  1 035 557 620,53  151,46  
18 03 01 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond  
18 03 01 01 Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tugevdamine ja arendamine ning liikmesriikide solidaarsuse ja nendevahelise 
vastutuse jagamise suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
388 322 974  304 107 137  951 548 126  345 819 432  1 506 341 547,33  769 517 700,60  
Märkused  
Selle assigneeringuga aidatakse tugevdada ja arendada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi erinevaid aspekte, sealhulgas 
selle välismõõdet, ning suurendada solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu eeskätt 
rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele, sh praktilise koostöö kaudu.  L 57/1282  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 01  (jätkub)  
18 03 01 01  (jätkub)  
Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puhul toetatakse assigneeringust vastuvõtu- ja varjupaigasüsteemidega seotud 
meetmeid ning meetmeid, millega suurendatakse liikmesriikide suutlikkust varjupaigapoliitika ja -menetluste väljatöö- 
tamise, järelevalve ning hindamise valdkonnas. Erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate naiste, eriti lastega naiste ja 
saatjata noorte tütarlaste erilisele olukorrale ning kohustusele ennetada soolist vägivalda vastuvõtu- ja varjupaigakes- 
kustes.  
Assigneering on mõeldud ka selliste meetmete rahastamiseks, mis on seotud ümberasustamise, rahvusvahelise kaitse 
taotlejate ja/või saajate üleviimise ning muu sihtotstarbelise humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmisega.  
Komisjoni algatusel võib assigneeringut kasutada ka selleks, et rahastada riikidevahelisi meetmeid ja liidu erihuvides 
võetavaid meetmeid. Nende meetmetega toetatakse eelkõige: 
— liidu koostöö edendamist liidu õiguse rakendamisel ja heade tavade jagamisel varjupaiga valdkonnas, eelkõige seoses 
sootundlike vastuvõtukeskuste, rahvusvahelise kaitse taotlejate ja/või saajate ühest liikmesriigist teise üleviimise ja 
ümberasustamisega, k.a võrgustike loomise ja teabevahetuse abil, sealhulgas saabumistoetuse ja kooskõlastusmeet- 
metega, et propageerida ümberasustamist kohalikes kogukondades, kes ümberasustatud pagulasi vastu võtma 
peavad; 
— selliste riikidevaheliste koostöövõrgustike ja katseprojektide, sealhulgas innovaatiliste projektide loomist, mis 
põhinevad kahes või enamas liikmesriigis asuvate organite riikidevahelistel partnerlussuhetel, et edendada innov- 
atsiooni ning lihtsustada kogemuste ja hea tava vahetamist; 
— uuringuid liidusiseste võimalike uute varjupaigaalaste koostöövormide ning asjaomase liidu õiguse kohta, teabe 
levitamist ja vahetamist parima tava ning kõikide muude varjupaigapoliitika aspektide kohta, sealhulgas liidu 
poliitikaprioriteetide propageerimine; 
— niisuguste ühiste statistiliste vahendite, meetodite ja näitajate väljatöötamist ja kohaldamist liikmesriikide poolt, mille 
eesmärk on mõõta varjupaiga valdkonnas toimuvat poliitika arengut, hõlmates ka soo ja vanuse alusel eristatud 
andmeid; 
— varjupaigapoliitika rakendamiseks vajalike ettevalmistavate ja järelevalvemeetmete, haldus- ja tehnilise toe ning 
hindamismehhanismi väljatöötamist; 
— rände ja liikuvuse suhtes võetud liidu üldisel lähenemisviisil põhinev koostöö kolmandate riikidega, eelkõige 
tagasivõtulepingute rakendamise, liikuvuspartnerluste ja piirkondlike kaitseprogrammide raames; 
— teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmed liidu siseküsimustega seotud poliitika, prioriteetide ja saavutuste 
alal.  
Assigneering on ette nähtud ka kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolukordades.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  28.2.2018  ET L 57/1283 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 01  (jätkub)  
18 03 01 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1523, 14. september 2015, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised 
meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1601, 22. september 2015, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised 
meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 80).  
Nõukogu otsus (EL) 2016/1754, 29. september 2016, millega muudetakse nõukogu otsust, millega kehtestatakse 
rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 268, 1.10.2016, lk 82).  
Alusaktid  
Komisjoni soovitus, 11. jaanuar 2016, vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava kohta Türgiga 
(C(2015) 9490 final).  
Komisjoni 4. mail 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid 
ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (COM(2016) 270 final).  
Komisjoni 13. juulil 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus millega luuakse liidu ümbera- 
sustamisraamistik ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 (COM(2016) 468 final).  
18 03 01 02 Liitu seadusliku sisserände toetamine, kolmandate riikide kodanike tegeliku integratsiooni süvendamine ning õiglast e ja 
tulemuslike tagasisaatmisstrateegiate edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
328 331 648  287 777 393  666 210 994  277 783 460  300 886 206,61  119 151 478,70  
Märkused  
Assigneering on mõeldud seadusliku rände toetamiseks liikmesriikidesse kooskõlas nende majanduslike ja sotsiaalsete 
vajaduste, näiteks tööturu vajadustega, tagades seejuures liikmesriikide sisserändesüsteemide terviklikkuse, ning 
kolmandate riikide kodanike tulemusliku integreerimise edendamine, ning liikmesriikides selliste õiglaste ja tõhusate 
tagasisaatmisstrateegiate edendamiseks, mis aitavad võidelda ebaseadusliku sisserände vastu, keskendudes eelkõige 
tagasipöördumise püsivusele ja tulemuslikule päritolu- ja transiidiriiki tagasivõtmisele.  L 57/1284  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 01  (jätkub)  
18 03 01 02  (jätkub)  
Mis puutub kolmandate riikide kodanike integreerimisse ja seaduslikku rändesse, siis toetatakse assigneeringust 
sisserände- ja lahkumiseelseid meetmeid, integratsioonimeetmeid, praktilist koostööd ning liikmesriikide suutlikkuse 
suurendamist.  
Õiglaste ja tõhusate tagasisaatmisstrateegiate vallas on assigneering ette nähtud liikmesriikides tagasipöördumismenet- 
lustega kaasnevate meetmete, tagasipöördumismeetmete, praktilise koostöö ja suutlikkuse suurendamise meetmete 
toetamiseks.  
Komisjoni algatusel võib assigneeringut kasutada ka selleks, et rahastada riikidevahelisi meetmeid ja liidu erihuvides 
võetavaid meetmeid. Nende meetmetega toetatakse eelkõige: 
— liidu koostöö edendamist liidu õiguse rakendamisel ning heade tavade jagamisel seadusliku rände, kolmandate 
riikide kodanike integreerimise ja tagasisaatmise valdkonnas; head tavad peaksid hõlmama kolmandate riikide 
naiskodanike eduka integreerimise näiteid; 
— selliste riikidevaheliste koostöövõrgustike ja katseprojektide, sealhulgas innovaatiliste projektide loomist, mis 
põhinevad kahes või enamas liikmesriigis asuvate organite riikidevahelistel partnerlussuhetel, et edendada innov- 
atsiooni ning lihtsustada kogemuste ja hea tava vahetamist; 
— uuringuid sisserände-, integratsiooni- ja tagasipöördumisalaste liidusiseste võimalike uute koostöövormide ning 
asjaomase liidu õiguse kohta, teabe levitamist ja vahetamist parima tava ning kõikide muude sisserände-, 
integratsiooni- ja tagasipöördumise aspektide kohta, sealhulgas liidu poliitikaprioriteetide propageerimine; 
— niisuguste ühiste statistiliste vahendite, meetodite ja näitajate väljatöötamist ja kohaldamist liikmesriikide poolt, mille 
eesmärk on mõõta seadusliku rände ning integratsiooni ja tagasisaatmise valdkonnas toimuvat poliitika arengut, 
hõlmates ka soo ja vanuse alusel eristatud andmeid, ning ühtlasi jälgida kolmandate riikide kodanike hariduses ja 
tööturul osalemist; 
— sisserännupoliitika rakendamiseks vajalike ettevalmistavate ja järelevalvemeetmete, haldus- ja tehnilise toe ning 
hindamismehhanismi väljatöötamist; 
— rände ja liikuvuse suhtes võetud liidu üldisel lähenemisviisil põhinev koostöö kolmandate riikidega, eelkõige 
tagasivõtulepingute rakendamise ja liikuvuspartnerluste raames; 
— teavitamismeetmed ja -kampaaniad kolmandates riikides, mis aitavad suurendada teadlikkust asjakohastest seadus- 
likest sisserändekanalitest ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskidest; 
— teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmed liidu siseküsimustega seotud poliitika, prioriteetide ja saavutuste 
alal.  
Assigneeringust toetatakse ka Euroopa rändevõrgustiku tegevust ja selle arendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  28.2.2018  ET L 57/1285 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 01  (jätkub)  
18 03 01 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).  
18 03 02 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
90 837 067  90 837 067  69 206 000  69 206 000  41 759 600,—  29 463 600,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 91 971 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 1 133 933 euro suurune summa 
on lisatud eelarvesse kantud 90 837 067 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, 19. mai 2010, millega luuakse Euroopa Varjupaiga- 
küsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).  
Alusaktid  
Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu Varjupaigaametit ning millega 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010 (COM(2016) 271 final).  L 57/1286  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 03 Euroopa sõrmejälgede andmebaas (Eurodac)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
100 000  50 000  100 000  100 000  100 000,—  2 400,—  
Märkused  
Assigneering on mõeldud määruse (EL) nr 603/2013 artikli 4 lõikes 3 osutatud Eurodaci sideinfrastruktuuriga seotud 
kulude katmiseks. Peale selle on assigneering mõeldud DubliNeti tegevuskulude katmiseks.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 2, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000, 11. detsember 2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi 
kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1) (kohaldatav kuni 
19. juulini 2015).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013, 26. juuni 2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise 
Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi 
määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvus- 
vahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste 
ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja 
mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, 2. september 2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad 
määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes 
vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 222, 
5.9.2003, lk 3).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 118/2014, 30. jaanuar 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1560/2003, 
millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid 
ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud 
varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 39, 8.2.2014, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1287 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 51 Tagasipöördumis-, pagulas- ja rändevoogude juhtimise valdkonna meetmete ja programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  123 500 000  38 357,99  116 093 669,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, 20. juuli 2001, miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute 
massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastu- 
võtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).  
Nõukogu otsus 2002/463/EÜ, 13. juuni 2002, millega võetakse vastu välispiiride ning viisa-, varjupaiga- ja sisser- 
ändepoliitika alase halduskoostöö tegevusprogramm (ARGO-programm) (EÜT L 161, 19.6.2002, lk 11).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 573/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja 
rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 
2004/904/EÜ (ELT L 144, 6.6.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 575/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja 
rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013 (ELT L 144, 6.6.2007, lk 45).  
Nõukogu otsus 2007/435/EÜ, 25. juuni 2007, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude 
juhtimine“ raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013 (ELT L 168, 
28.6.2007, lk 18).  
Nõukogu otsus 2008/381/EÜ, 14. mai 2008, Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta (ELT L 131, 21.5.2008, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/115/EÜ, 16. detsember 2008, ühiste nõuete ja korra kohta liikmes- 
riikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 458/2010/EL, 19. mai 2010, millega muudetakse aastateks 2008–2013 
loodud Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise 
lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisega (ELT L 129, 28.5.2010, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 2. mai 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 raamprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ (KOM(2005) 123 (lõplik)).  L 57/1288  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 51  (jätkub)  
Komisjoni otsus 2007/815/EÜ, 29. november 2007, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 
nr 573/2007/EÜ seoses aastateks 2008–2013 kavandatud strateegiliste suuniste vastuvõtmisega (ELT L 326, 
12.12.2007, lk 29).  
Komisjoni otsus 2007/837/EÜ, 30. november 2007, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 
nr 575/2007/EÜ seoses aastateks 2008–2013 kavandatud strateegiliste suuniste vastuvõtmisega (ELT L 330, 
15.12.2007, lk 48).  
Komisjoni otsus 2008/22/EÜ, 19. detsember 2007, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 
nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa Pagulasfond 
aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise 
reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta (ELT L 7, 10.1.2008, lk 1).  
Komisjoni otsus 2008/457/EÜ, 5. märts 2008, millega kehtestatakse nõukogu otsuse 2007/435/EÜ (millega asutatakse 
üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa kolmandate riikide kodanike integreerimise 
fond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise 
reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta (ELT L 167, 27.6.2008, lk 69).  
Komisjoni otsus 2008/458/EÜ, 5. märts 2008, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 575/ 
2007/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa tagasipöördu- 
misfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finants- 
juhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta (ELT L 167, 27.6.2008, lk 135).  
18 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
18 03 77 03 Ettevalmistav tegevus — Kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonimeetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1289 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 04 Katseprojekt — Kontakt- ja aruteluvõrgustik asjaomaste munitsipaal- ja kohalike asutuste vahel pagulaste ümberasus-  
tamist ja integratsiooni puudutavate kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 05 Katseprojekt — Piinamisohvrite rehabilitatsiooni rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  298 000  0,—  285 486,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1290  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 06 Ettevalmistav tegevus — Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukordades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  111 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 07 Katseprojekt — Liidus saatjata alaealiste vastuvõtmisel, kaitsel ja integreerimisel võetavate meetmete analüüs  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  404 000  0,—  134 526,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1291 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 08 Ettevalmistav tegevus — Kontakt- ja aruteluvõrgustik asjaomaste munitsipaal- ja kohalike asutuste vahel pagulaste 
ümberasustamist ja integratsiooni puudutavate kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  36 422,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 09 Ettevalmistav meede — Piinamisohvrite rehabilitatsiooni rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  338 242  p.m.  663 000  0,—  872 335,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1292  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 11 Katseprojekt — Erasponsorlus: pagulaste ümberasumisvõimaluste parandamine ning pagulastele turvaliste ja seaduslike  
liitu pääsemise teede tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Pagulaste ümberasumist, mida tavaliselt peetakse valitsussektori juhitavaks tegevuseks, võivad toetada ka eraisikud, 
rühmad ja muud üksused. Viimase nelja aastakümne jooksul on loodud vaid käputäis erasponsorlussüsteeme. Katse- 
projektis keskendutakse erasponsorlusprogrammide kui pagulastele turvalise, seadusliku ja nõuetekohase kaitse saamise 
võimaluse uurimisele ja rakendamisele liidus.  
Läbipaistvad erasponsorlussüsteemid, mida arendatakse koostöös riiklike, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, 
võiksid märkimisväärselt parandada pagulaste ümberasumisvõimalusi ja tagada neile turvaliste ja seaduslike liitu 
pääsemise teede kättesaadavuse.  
Katseprojektiga uuritakse erasponsorlussüsteemide eeliseid, kulusid ja praktilist rakendamist, eesmärgiga muuta 
erasponsorlus Euroopa pagulaskaitse süsteemi osaks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 12 Ettevalmistav meede — Hooldusteenused saatjata alaealiste pagulaste ja rändajate toetamiseks Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 200 000  600 000  
Märkused  
Projekti eesmärk on parandada ja tugevdada kasuperede ja tugikorterite võimaldamist saatjata saabuvatele alaealistele 
pagulastele, pöörates erilist tähelepanu 16–18-aastastele, parandades seejuures koordineerimist asjaomaste toetavate 
sidusrühmade vahel, et need pagulased ei oleks enam Euroopa Liidus täiesti kaitsetud. Pidades silmas piiratud eelarvet, 
viiakse projekt ellu valitud liikmesriikides, kus saatjata alaealiste pagulaste arv on kõige suurem, st Saksamaal, Itaalias, 
Rootsis ja Ungaris.  28.2.2018  ET L 57/1293 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 12  (jätkub)  
Meede põhineb kolmel üksteist täiendaval tegevussuunal. 
1. Meetmega viiakse ellu tugiprogramm, et leida saatjata alaealistele pagulastele kas kasupered või tugikorterid, 
kasutades seejuures olukordade kaardistamise ja seirega tegeleva väga professionaalse meeskonna abi. See põhineb 
suunatud teabekampaaniatel, perede / sobivates asukohtades olevate sotsiaalkorterite tõhusal otsimisel ja valikul ning 
kõikide protsesside pideval seirel. Kasupered annavad selleks oma kodus ühe toa või pakuvad eriotstarbelist täisma- 
jutust.  
Kasuperest saab saatjata alaealise seaduslik esindaja; kasupere liikmed on uustulnukale vahendajad, kes pakuvad talle 
võimalusi kogukonda lõimumiseks, toetavad õigusküsimuste korraldamisel ning koolitus- ja töövõimaluste otsimisel, 
annavad emotsionaalset ja keelealast tuge ning toetavad terviseküsimustes. Pered saavad rahalist toetust, neile võim- 
aldatakse suulise tõlke teenust ööpäev läbi, meetme eest vastutavad ühiskondlikud organisatsioonid annavad neile 
emotsionaalset ja sotsiaalset tuge. Pered valitakse välja pakkumismenetluse või projektikonkursi alusel. 16–18-aastastele 
alaealistele pakutakse meetme raames tugikorterites ka hooldusteenuseid, et edendada nende iseseisvust; projekti juhib 
spetsiaalne tugimeeskond. 
2. Lisaks kavandatakse ja arendatakse meetme käigus mitmekülgset isikukeskset tarkvara, et abistada nimetatud 
tugiprogrammis osalevaid lapsi, peresid ja kaasatud organisatsioone. See aitab parandada olemasolevate ressursside 
kättesaadavust nii hoolekandeorganisatsioonide, kasuperede kui ka alaealistele pagulaste jaoks. Sellega luuakse ka 
võimalusi parema toe andmiseks, nagu oluliste dokumentide hankimine, ülesannete jälgimine, olulisemad kontaktid ja 
ööpäevaringne isikustatud abi, mida on võimalik täielikult kohaldada vastavalt riigile. Meetme raames parandatakse 
eduka/olemasoleva tarkvara põhjal eelkõige tarkvara individualiseerimise protsessi, mis põhineb asjaomase isiku ja tema 
keskkonna laiendatud ja integreeritud analüüsimisel ja hindamisel, ning luuakse integreeritud ja ajakohastatud 
suurandmete analüüsi põhjal valdkondlik vaatlusrühm. Tarkvara põhineb andmete kogumisel ning kasutajate vajaduste 
ja olukorra jälgimisel ja hindamisel ning sellega edendatakse asjaomaste avaliku ja erasektori tugiteenuste ja sidus- 
rühmade kaasatust ja koordineerimist, suurendades nende tõhusust ja hooldussüsteemi kvaliteeti. 
3. Meetmes keskendutakse ka täiendavate tegevuste väljatöötamisele, et toetada avalikke haldusasutusi ja hoolekandeor- 
ganisatsioone kasuperede ja tugikorterite kavade elluviimisel, et majutada saatjata alaealisi pagulasi ja rändajaid, 
parandades seejuures koordineerimist asjaomaste toetavate sidusrühmade vahel, et need pagulased ei oleks enam 
Euroopas täiesti kaitsetud. Selliste täiendavate meetmete näited on järgmised: konkreetselt saatjata alaealistele pagulastele 
ja rändajatele suunatud kasuperede programmide täitmist ja/või tugikorterite programmide väljatöötamist puudutava 
praeguse olukorra ja vastavate õigusaktide analüüs, heade tavade hindamine; parandusettepanekute esitamine; senistest 
strateegiatest edukamate eriotstarbeliste teavitamisstrateegiate väljatöötamine kasuperekandidaatide otsimiseks ja leid- 
miseks; eriotstarbelise koolitusprogrammi väljatöötamine, et tagada kasuperekandidaatide edukas valmisolek; 16-18- 
aastaste alaealiste pagulaste iseseisvust edendava tervikliku tugikorterite programmi väljatöötamine jne.  
Selle ambitsioonika ja ulatusliku ettevalmistava meetme oodatavad tulemused on 1) oluliselt rohkem kvaliteetseid 
kasuperes osutatavaid tugiteenuseid, 2) laste elukvaliteedi paranemine, iseseisvuse ja lõimumise kasv, 3) suurem 
kooskõlastamine kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel ja nende mõjusam toetamine. Sellega seoses on meetme 
tulemuseks märgatavalt suurenenud kogukonnapõhine hooldamissuutlikkus ning vähenenud hooldeasutustesse 
paigutatud pagulaslaste arv, mis tõestab, et kvaliteetsetele teenustele on tõhusalt vahendeid eraldatud.  L 57/1294  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 12  (jätkub)  
Ettevalmistav meede viiakse ellu pakkumismenetluse või -menetluste ja/või projektikonkursi või -konkursside alusel 
asutuste, hoolekandeorganisatsioonide, lapspagulasi ja -rändajad toetavate vabaühenduste ja Euroopa eri piirkondade IT- 
ettevõtjate partnerluses, mis tagab projekti suure haardeulatuse ja mõju Euroopa tasandil.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1295 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 04 — EUROOPA KODAKONDSUSE EDENDAMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 04  EUROOPA KODA- 
KONDSUSE EDEN- 
DAMINE  
18 04 01  Kodanike Euroopa — 
Ajaloolise mälu tugev- 
damine ja kodanike 
osalussuutlikkuse 
suurendamine Euroopa 
Liidu tasandil  
18 04 01 01  Kodanike Euroopa — 
Ajaloolise mälu tugev- 
damine ja kodanike 
osalussuutlikkuse suuren- 
damine Euroopa Liidu 
tasandil  3 24 426 000  25 205 000  23 231 000  22 760 000  22 728 860,04  22 101 862,18  87,69  
18 04 01 02  Euroopa kodanikualgatus  3 740 000  840 000  840 000  740 000  639 088,05  0,—  0  
Artikkel 18 04 01 — 
Vahesumma  25 166 000  26 045 000  24 071 000  23 500 000  23 367 948,09  22 101 862,18  84,86  
18 04 51  Programmi „Kodanike 
Euroopa“ (2007–2013) 
lõpuleviimine  3 p.m.  200 000  p.m.  500 000  0,—  1 538 866,96  769,43  
Peatükk 18 04 — 
Kogusumma  25 166 000  26 245 000  24 071 000  24 000 000  23 367 948,09  23 640 729,14  90,08  
18 04 01 Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugevdamine ja kodanike osalussuutlikkuse suurendamine Euroopa Liidu 
tasandil  
18 04 01 01 Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugevdamine ja kodanike osalussuutlikkuse suurendamine Euroopa Liidu tasandil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 426 000  25 205 000  23 231 000  22 760 000  22 728 860,04  22 101 862,18  
Märkused  
Kooskõlas üldise sihiga tuua Euroopa lähemale kodanikele on programmi „Kodanike Euroopa“ üldised eesmärgid aidata 
kaasa kodanike arusaamisele liidust, edendada Euroopa kodakondsust ja parandada kodaniku- ja demokraatliku 
osalemise tingimusi liidu tasandil.  
Assigneering on ette nähtud selliste meetmete katmiseks nagu partnerlused, struktuuriabi, ajaloolise mälu projektid, 
liidu ajalugu ja identiteet, kodanike kohtumised, sõpruslinnade võrgustikud, kodanike ja kodanikuühiskonna projektid, 
vastastikused eksperdihinnangud, uuringud ja kommunikatsiooniteenused, tugimeetmed, üritused ja toetusstruktuurid 
liikmesriikides, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide läbiviidavad projektid, millega edendatakse lõimimist, keelelist 
mitmekesisust, sidusust ja mittediskrimineerimist, pöörates erilist tähelepanu Euroopa vähemusrühmadele.  
Assigneering on ette nähtud ka Euroopa kodakondsuse edendamiseks, teavitades liidu kõikides keeltes kodanikke nende 
õigustest liidu kodanikena, kodanikuosaluse eri võimalustest liidu tasandil ja liidu mõjust nende igapäevaelule.  L 57/1296  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 04 — EUROOPA KODAKONDSUSE EDENDAMINE  (jätkub)  
18 04 01  (jätkub)  
18 04 01 01  (jätkub)  
2018. aastal peaksid programmi prioriteedid hõlmama kodanike teavitamist nende kui valijate õigustest ja Euroopa 
Parlamendi valimiste tähtsusest Euroopa tuleviku kujundamisel. Samuti tuleks komisjoni 2017. aastal esitatud valgele 
raamatule tuginedes ergutada Euroopa tuleviku teemalist dialoogi kodanikega ja Euroopa kodanikuühiskonnaga.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest osalustest, 
mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja 
g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
selle eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 390/2014, 14. aprill 2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm 
„Kodanike Euroopa“ (ELT L 115, 17.4.2014, lk 3), eriti selle artikkel 2.  
18 04 01 02 Euroopa kodanikualgatus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
740 000  840 000  840 000  740 000  639 088,05  0,—  
Märkused  
Punkti põhiline eesmärk on tugevdada liidu demokraatlikku toimimist, pakkudes Euroopa kodanikele Euroopa 
kodanikualgatuse kaudu võimalust kasutada oma õigust osaleda liidu demokraatlikus elus.  
Assigneering on mõeldud ka niisuguste kommunikatsioonikampaaniate rahastamiseks, mille eesmärk on 
suurendada üldsuse teadlikkust Euroopa kodanikualgatusest.  
Assigneering on ühtlasi ette nähtud selleks, et rahastada ühe miljoni allkirja künniseni jõudnud edukate kodanikual- 
gatuste ettevalmistamise ja kogumise etappide praktilisi ja korralduslikke meetmeid, sh eelkõige selliste kulude 
katmiseks, mis on seotud tõlkimise, registreerimise, õigusekspertiisi, veebisaidi arendamise ja korrapäraselt avaldatavate 
infolehtedega. Raha eraldatakse selleks, et hüvitada Euroopa kodanikualgatuse korraldajate / kodanike komiteede juba 
tehtud kulutused, mis on eelnevalt kantud Euroopa kodanikualgatuse registrisse.  
Käesolev assigneering on ette nähtud Euroopa kodanikualgatuse IT-süsteemide, eelkõige registri ja veebipõhise toetusav- 
alduste kogumise tarkvara väljatöötamiseks ja täiustamiseks, et kodanikualgatuste korraldajad saaksid neid kasutada ja et 
liidu kodanikel oleks võimalik esitada kodanikualgatustele internetis toetusavaldusi.  28.2.2018  ET L 57/1297 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 04 — EUROOPA KODAKONDSUSE EDENDAMINE  (jätkub)  
18 04 01  (jätkub)  
18 04 01 02  (jätkub)  
Assigneering on mõeldud ka teabevahetuseks, halduseks ja Euroopa kodanikualgatuse toetamiseks. Lisaks rahastatakse 
käesolevast assigneeringust meetmeid, mille eesmärk on kaotada kodanike ees seisvad takistused Euroopa kodanikual- 
gatuse kasutamisel ning ühtlustada veelgi Euroopa kodanikualgatuse esitamise menetlusi ja nõudeid kogu liidus.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 211/2011, 16. veebruar 2011, kodanikualgatuse kohta (ELT L 65, 
11.3.2011, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) nr 390/2014, 14. aprill 2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm 
„Kodanike Euroopa“ (ELT L 115, 17.4.2014, lk 3), eriti selle artikkel 2.  
18 04 51 Programmi „Kodanike Euroopa“ (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  200 000  p.m.  500 000  0,—  1 538 866,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1904/2006/EÜ, 12. detsember 2006, millega luuakse ajavahemikuks 
2007–2013 programm „Kodanike Euroopa“, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (ELT L 378, 27.12.2006, lk 32).  L 57/1298  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 05  „HORISONT 2020“ — 
JULGEOLEKUGA SEOTUD 
TEADUSTEGEVUS  
18 05 03  Ühiskondlikud probleemid  
18 05 03 01  Turvalise Euroopa ühiskonna 
edendamine  1,1 156 526 362  145 303 970  139 996 074  138 824 023  130 575 011,95  115 277 603,50  79,34  
Artikkel 18 05 03 — 
Vahesumma  156 526 362  145 303 970  139 996 074  138 824 023  130 575 011,95  115 277 603,50  79,34  
18 05 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
18 05 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 381 896,01  1 759 099,54  
18 05 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 007 374,46  
Artikkel 18 05 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 381 896,01  2 766 474,—  
18 05 51  Varasemate teadusuur- 
ingute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes 
raamprogramm — EÜ 
(2007–2013)  1,1 p.m.  19 519 433  p.m.  55 468 066  236 221,23  76 983 756,95  394,40  
Peatükk 18 05 — 
Kogusumma  156 526 362  164 823 403  139 996 074  194 292 089  134 193 129,19  195 027 834,45  118,33  
Märkused  
Kõnealused selgitused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringud on ette nähtud 2014.–2020. aasta teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammile „Horisont 2020“ 
ja varasemate teadusuuringute raamprogrammide (seitsmenda raamprogrammi) lõpuleviimiseks.  
Programmile „Horisont 2020“ kuulub keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ ja muude 
juhtalgatuste, eelkõige algatuste „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa 
digitaalne tegevuskava“ rakendamises, samuti Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Programm „Horisont 
2020“ aitab ehitada liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, võimaldades kaasata piisavalt vahendeid 
teadus-, arendus- ja uuendustegevuse täiendavaks rahastamiseks.  
Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et 
aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel 
tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset 
vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja 
kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas, ja tagada selle optimaalne 
kasutamine.  28.2.2018  ET L 57/1299 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  (jätkub)  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust rohkem pingutada, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse arvestatakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja 
raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamine ning kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate selliste hindamiste rahastamine, mille 
eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning 
meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogram- 
midega ette nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu tegevuses, kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3 
ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud tehakse kättesaadavaks punktis 18 05 50 01.  
Selle peatüki halduskulude assigneeringud kantakse artiklisse 18 01 05.  L 57/1300  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  (jätkub)  
18 05 03 Ühiskondlikud probleemid  
18 05 03 01 Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
156 526 362  145 303 970  139 996 074  138 824 023  130 575 011,95  115 277 603,50  
Märkused  
Endine punkt 18 05 03 10 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud: 
— toetamaks liidu sise- ja välisjulgeolekupoliitikat, parandades samal ajal liidu julgeolekusektori konkurentsivõimet ja 
tehnoloogilist baasi, ning ergutamaks julgeolekulahenduste pakkujate ja kasutajate koostööd; meetmetega aren- 
datakse uuenduslikke tehnoloogiaid ja lahendusi, millega kõrvaldatakse turvalüngad ja saavutatakse julgeole- 
kuohtude ärahoidmine; tegevuse eesmärk on võidelda kuritegevuse ja terrorismi vastu, kaitsta elutähtsat infras- 
truktuuri, tugevdada julgeolekut piirihalduse kaudu, suurendada Euroopa vastupanuvõimet kriisidele ja 
katastroofidele, tagades isikuandmete kaitse ja põhilistest inimõigustest kinnipidamise; 
— tugevdamaks tõendite baasi ning toetamaks juhtalgatust „Innovaatiline liit“ ja Euroopa teadusruumi eesmärgiga 
soodustada uuendusmeelse ühiskonna ja innovaatiliste strateegiate väljakujundamist Euroopas, kaasates kodanikud, 
kodanikuühiskonna organisatsioonid, ettevõtted ja kasutajad teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning edendades 
üleilmastumist arvesse võttes kooskõlastatud teadus- ja innovatsioonipoliitikat.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt g.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1301 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  (jätkub)  
18 05 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
18 05 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 381 896,01  1 759 099,54  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna projektides osalevatelt 
Euroopa Majanduspiirkonna välistelt kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid aastail 2014–2020.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
18 05 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 007 374,46  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad enne 2014. aastat teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna 
projektides osalenud (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadud tuludele, mille 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
18 05 51 Varasemate teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  19 519 433  p.m.  55 468 066  236 221,23  76 983 756,95  L 57/1302  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  (jätkub)  
18 05 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Assigneering on ette nähtude kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  28.2.2018  ET L 57/1303 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 06 — UIMASTIPOLIITIKA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 06  UIMASTIPOLIITIKA  
18 06 01  Uimastipoliitika 
valdkonna algatuste 
toetamine  3 2 749 000  3 400 000  3 132 000  2 756 200  2 512 000,—  2 246 993,07  66,09  
18 06 02  Euroopa Narkooti- 
kumide ja Narkomaania 
Seirekeskus (EMCDDA)  3 15 230 412  15 230 412  15 081 600  15 081 600  14 794 000,—  14 794 000,—  97,13  
18 06 51  Narkomaania ennetus- 
ja teavitustegevuse 
valdkonna meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  121 149  p.m.  432 520  0,—  386 774,69  319,26  
Peatükk 18 06 — 
Kogusumma  17 979 412  18 751 561  18 213 600  18 270 320  17 306 000,—  17 427 767,76  92,94  
18 06 01 Uimastipoliitika valdkonna algatuste toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 749 000  3 400 000  3 132 000  2 756 200  2 512 000,—  2 246 993,07  
Märkused  
Assigneeringu eesmärgiks on toetada uimastipoliitika valdkonna algatusi seoses õigusalase koostöö ja kuritegude 
ennetamise aspektidega, mis on tihedalt seotud õigusprogrammi (programm) üldeesmärgiga, kui sellised algatused ei 
ole hõlmatud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui 
sisejulgeolekufondi osaga või programmiga „Tervis majanduskasvuks“.  
Eelkõige on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüside koostamine, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või 
võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete 
ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid; 
— koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, sealhulgas õigusterminoloo- 
giaalane keeleõpe, ning internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine õigusalatöötajate jaoks; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride ja 
teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus liidu poliitilistest prioriteetidest, kui need 
on seotud programmi eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta 
teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja sidetehno- 
loogiat, sealhulgas Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kui töövahendi edasiarendamine õiguskaitse kättesaadavuse 
parandamiseks kodanike jaoks;  L 57/1304  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 06 — UIMASTIPOLIITIKA  (jätkub)  
18 06 01  (jätkub)  
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks liikmesriikide 
toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel, Euroopa tasandi põhiliste osalejate ja Euroopa tasandi võrgustike, 
kaasa arvatud õiguskoolituse toetamine; ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike 
ametiasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine Euroopa tasandil.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1382/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õigusprogramm 
aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 73), eriti selle artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 6 lõige 1.  
18 06 02 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 230 412  15 230 412  15 081 600  15 081 600  14 794 000,—  14 794 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse seirekeskuse personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Keskus peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaigu- 
tamisest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  28.2.2018  ET L 57/1305 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 06 — UIMASTIPOLIITIKA  (jätkub)  
18 06 02  (jätkub)  
Keskuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 15 445 600 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 215 188 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 15 230 412 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1920/2006, 12. detsember 2006, Euroopa Narkootikumide ja 
Narkomaania Seirekeskuse kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).  
18 06 51 Narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse valdkonna meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  121 149  p.m.  432 520  0,—  386 774,69  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmistest aastatest tulenevate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1150/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 
2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus“ 
(ELT L 257, 3.10.2007, lk 23).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 põhiõiguste ja õigusasjade raamprogramm (COM(2005) 122).  L 57/1306  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 07 — LIIDUS ANTAVA ERAKORRALISE TOETUSE VAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 07  LIIDUS ANTAVA 
ERAKORRALISE 
TOETUSE VAHEND  
18 07 01  Erakorraline toetus 
liidus  3 199 000 000  219 583 000  198 000 000  217 000 000  247 500 000,—  138 630 000,—  63,13  
Peatükk 18 07 — 
Kogusumma  199 000 000  219 583 000  198 000 000  217 000 000  247 500 000,—  138 630 000,—  63,13  
18 07 01 Erakorraline toetus liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
199 000 000  219 583 000  198 000 000  217 000 000  247 500 000,—  138 630 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada erakorralise toetuse meetmeid selliste kiireloomuliste ja erakorraliste 
vajaduste rahuldamiseks liikmesriikides, mis on tekkinud sellise loodusliku või inimtegevusest tingitud katastroofi 
tagajärjel, nagu näiteks kolmandate riikide kodanike (pagulaste ja sisserändajate) ootamatu ja massiline sissevool 
liikmesriigi territooriumile.  
Erakorraline toetus tagab vajadusepõhise erakorralise reageerimise viisil, mis täiendaks mõjutatud liikmesriikide antavat 
toetust, eesmärgiga säilitada elu, hoida ära ja leevendada inimeste kannatusi ning säilitada inimväärikust. Erakorraline 
toetus võib hõlmata abi või hädaabi ja vajaduse korral kaitseoperatsioone, et päästa ja hoida inimelusid hädaolukordades 
ja vahetult nende järel. Assigneering on samuti ette nähtud selleks, et rahastada selliste toodete või seadmete ostmist ja 
kohaletoimetamist, mis on vajalikud erakorralise toetuse meetmete elluviimiseks, sealhulgas eluaseme või peavarju 
ehitamine kannatanutele, lühiajalised taastus- ja ülesehitustööd, eelkõige ladustamisrajatiste puhul, ning saadetised, 
logistika toetamine, hädaabi jaotamine ja kõik muud meetmed, mille eesmärk on hõlbustada abi jõudmist abi saajateni.  
Assigneeringut saab kasutada toidu ning muude erakorralise toetuse meetmete rakendamiseks vajalike toodete ja 
varustuse ostmiseks ja kohaletoimetamiseks.  
Assigneeringut võidakse kasutada ka kõigi otseselt erakorralise toetuse meetmete rakendamisega seotud kulude ning 
selliste meetmetega seotud kulude rahastamiseks, mis on olulised erakorralise toetuse andmiseks nõutava aja jooksul ja 
viisil, mis vastab abi saavate riikide vajadustele, järgib nõuet saavutada võimalikult suur tasuvus ja tagab suurema 
läbipaistvuse.  
Avaliku ja erasektori rahastajate rahalisest osalusest saadavat tulu, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 2 1, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute tegemiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/369, 15. märts 2016, erakorralise toetuse andmise kohta liidus (ELT L 70, 16.3.2016, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1307 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
JAOTIS 19  
VÄLISPOLIITIKA VAHENDID  L 57/1308  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 19 
VÄLISPOLIITIKA VAHENDID  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 01  VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  27 401 502  27 401 502  26 355 353  26 355 353  24 943 127,93  24 943 127,93  
Reservid (40 01 40)  673 000  673 000  
28 074 502  28 074 502  26 355 353  26 355 353  24 943 127,93  24 943 127,93  
19 02  STABIILSUSE JA RAHU EDEN- 
DAMISE RAHASTAMISVAHEND 
(ICSP) — KRIISIDELE 
REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUS- 
TAMINE JA KRIISIKS 
VALMISOLEK  264 718 177  243 000 000  199 200 000  224 000 000  271 520 339,12  264 008 350,22  
Reservid (40 02 41)  23 077 000  8 000 000  
287 795 177  251 000 000  199 200 000  224 000 000  271 520 339,12  264 008 350,22  
19 03  ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKU- 
POLIITIKA (ÜVJP)  327 610 000  291 620 770  326 770 000  293 551 000  224 654 218,50  233 006 762,07  
19 04  VALIMISVAATLUSMISSIOONID  46 304 783  38 302 500  45 363 394  37 522 500  30 484 924,04  20 680 955,46  
19 05  KOOSTÖÖ KOLMANDATE 
RIIKIDEGA PARTNERLUS- 
VAHENDI ALUSEL  134 783 000  89 256 383  128 499 000  105 864 006  124 768 565,08  61 539 326,19  
19 06  TEAVITAMINE LIIDU 
VÄLISSUHETEST  16 100 000  15 750 000  12 000 000  12 000 000  12 472 671,91  13 651 239,50  
Jaotis 19 — Kogusumma  816 917 462  705 331 155  738 187 747  699 292 859  688 843 846,58  617 829 761,37  
Reservid (40 01 40, 40 02 41)  23 750 000  8 673 000  
840 667 462  714 004 155  738 187 747  699 292 859  688 843 846,58  617 829 761,37  28.2.2018  ET L 57/1309 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
JAOTIS 19 
VÄLISPOLIITIKA VAHENDID  
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
19 01  VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
19 01 01  Välispoliitika vahendite poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
19 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Peakorter  5,2 8 083 456  7 435 317  8 519 214,32  105,39  
19 01 01 02  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 1 875 396  1 829 787  1 095,10  0,06  
Artikkel 19 01 01 — Vahesumma  9 958 852  9 265 104  8 520 309,42  85,56  
19 01 02  Välispoliitika vahendite poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
19 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — 
Peakorter  5,2 2 223 847  2 127 246  1 996 200,02  89,76  
19 01 02 02  Koosseisuvälised töötajad — Liidu 
delegatsioonid  5,2 67 701  61 685  240 551,45  355,31  
19 01 02 11  Muud juhtimiskulud — Peakorter  5,2 554 844  557 372  499 779,—  90,08  
19 01 02 12  Muud juhtimiskulud — Liidu 
delegatsioonid  5,2 82 367  80 365  32 154,17  39,04  
Artikkel 19 01 02 — Vahesumma  2 928 759  2 826 668  2 768 684,64  94,53  
19 01 03  Välispoliitika vahendite poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete 
ning teenuste ja hoonetega seotud 
kulud  L 57/1310  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
19 01 03  (jätkub)  
19 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 522 541  464 286  655 103,68  125,37  
19 01 03 02  Hooned ja nendega seotud kulud 
— Liidu delegatsioonid  5,2 388 623  384 084  129 453,21  33,31  
Artikkel 19 01 03 — Vahesumma  911 164  848 370  784 556,89  86,10  
19 01 04  Välispoliitika vahendite poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
19 01 04 01  Stabiilsuse ja rahu edendamise 
rahastamisvahendi toetuskulud  4 7 092 000  6 980 000  6 704 000,—  94,53  
Reservid (40 01 40)  673 000  
7 765 000  6 980 000  6 704 000,—  
19 01 04 02  Ühise välis- ja julgeolekupoliitika 
(ÜVJP) toetuskulud  4 400 000  500 000  415 245,—  103,81  
19 01 04 03  Demokraatia ja inimõiguste 
Euroopa rahastamisvahendi 
(EIDHR) toetuskulud — Valimis- 
vaatlusmissioonidega seotud kulud  4 706 727  721 211  679 480,50  96,14  
19 01 04 04  Partnerluse rahastamisvahendi 
toetuskulud  4 5 298 000  5 020 000  4 840 851,48  91,37  
Artikkel 19 01 04 — Vahesumma  13 496 727  13 221 211  12 639 576,98  93,65  
Reservid (40 01 40)  673 000  
14 169 727  13 221 211  12 639 576,98  
19 01 06  Rakendusametid  
19 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Täitevasutus — Toetus 
partnerluse rahastamisvahendist  4 106 000  194 000  230 000,—  216,98  
Artikkel 19 01 06 — Vahesumma  106 000  194 000  230 000,—  216,98  
Peatükk 19 01 — Kogusumma  27 401 502  26 355 353  24 943 127,93  91,03  
Reservid (40 01 40)  673 000  
28 074 502  26 355 353  24 943 127,93  28.2.2018  ET L 57/1311 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 01 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
19 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 083 456  7 435 317  8 519 214,32  
Märkused  
Rohkem komisjoni töötajaid määratakse haldama kriisidele reageerimist, et tagada piisav suutlikkus kodanikuühiskonna 
organisatsioonide esitatud kriisidele reageerimise ettepanekute jätkumeetmeteks.  
19 01 01 02 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 875 396  1 829 787  1 095,10  
Märkused  
Komisjon võtab inimõiguste küsimustega tegelemiseks pikaajalise lepinguga tööle kõrge kvalifikatsiooniga ja spetsial- 
iseerunud personali.  
Piisav arv töötajaid määratakse haldama kriisidele reageerimist, et tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide krii- 
sidele reageerimist käsitlevate ettepanekute jätkumeetmed.  
19 01 02 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
19 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 223 847  2 127 246  1 996 200,02  
19 01 02 02 Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
67 701  61 685  240 551,45  L 57/1312  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 02  (jätkub)  
19 01 02 11 Muud juhtimiskulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
554 844  557 372  499 779,—  
19 01 02 12 Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
82 367  80 365  32 154,17  
19 01 03 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ning teenuste ja 
hoonetega seotud kulud  
19 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
522 541  464 286  655 103,68  
19 01 03 02 Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
388 623  384 084  129 453,21  
19 01 04 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
19 01 04 01 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
19 01 04 01  7 092 000  6 980 000  6 704 000,—  
Reservid (40 01 40)  673 000  
Kogusumma  7 765 000  6 980 000  6 704 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks:  28.2.2018  ET L 57/1313 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 04  (jätkub)  
19 01 04 01  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid), kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu deleg- 
atsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse komisjonile tagasi, samuti 
logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis 
on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu 
käesoleva punkti assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse suurendamise, koolituse, 
saadud kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, ning üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuse summast.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 19 02 kohased halduskulud.  
19 01 04 02 Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
400 000  500 000  415 245,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) meetmete rakendamise toetamiseks, mille 
puhul komisjonil ei ole vajalikke kogemusi või mille puhul ta vajab täiendavat toetust. See on ette nähtud järgmiste 
kulude katteks: 
— kulud seoses tehnilise ja haldusabiga, mille andmise komisjon võib delegeerida mõnele rakendusasutusele, kelle 
suhtes kohaldatakse liidu õigust;  L 57/1314  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 04  (jätkub)  
19 01 04 02  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; see hõlmab 
elektrooniliste konsolideeritud finantsalaste sihtmeetmete loetelu (e-CTFSL) ajakohastamise ja hooldusega seotud 
kulusid. Loetelu on vajalik Euroopa Liidu lepingus sätestatud konkreetsete ÜVJP eesmärkide saavutamiseks 
rakendatavate rahaliste sanktsioonide kohaldamiseks; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide ja trükistega, millel on otsene seos 
programmi eesmärgi saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Assigneering on ette nähtud missioonide toetamise platvormi haldustoetuse kulude katmiseks, ilma et see piiraks 
lõplikku otsust ÜJKP missioonide toetamise platvormi loomise kohta.  
Kogu tulude eelarvestuse artiklisse 5 5 0 kantavat ÜJKP missioonide tulu, millest toetatakse tugimeetmete kulude 
rahastamist, võib kasutada finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt selle punkti täiendavate assigneeringute eral- 
damiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 91 000 eurot.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 19 03 kohased halduskulud.  
19 01 04 03 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) toetuskulud — Valimisvaatlusmissioonidega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
706 727  721 211  679 480,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele;  28.2.2018  ET L 57/1315 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 04  (jätkub)  
19 01 04 03  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 336 727 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 95 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 5 % selle 
assigneeringuga rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, 
infotehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse suurendamise, koolituse, 
saadud kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 19 04 kohased halduskulud.  
19 01 04 04 Partnerluse rahastamisvahendi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 298 000  5 020 000  4 840 851,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud seoses tehnilise ja haldusabiga, mis ei hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele;  L 57/1316  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 04  (jätkub)  
19 01 04 04  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid), kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu deleg- 
atsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti 
logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis 
on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu 
käesoleva punkti assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, saadud 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuse summast.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 19 05 kohased halduskulud.  
19 01 06 Rakendusametid  
19 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus — Toetus partnerluse rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
106 000  194 000  230 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse selliste tegevuskulude rahasta- 
miseks, mis on tekkinud peatüki 19 05 raames rahastatavate ja ametile täitmiseks usaldatud projektide haldamisega.  28.2.2018  ET L 57/1317 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 06  (jätkub)  
19 01 06 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006, 21. detsember 2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning 
teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (ELT L 405, 30.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 234/2014, 11. märts 2014, millega luuakse partnerluse rahasta- 
misvahend koostööks kolmandate riikidega (ELT L 77, 15.3.2014, lk 77).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus C(2013) 9189, 18. detsember 2013, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovisuaal- ja 
kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Arengufondi 
assigneeringuid.  L 57/1318  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 02 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND (ICSP) — KRIISIDELE REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUSTAMINE JA KRIISIKS VALMISOLEK  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 02  STABIILSUSE JA RAHU 
EDENDAMISE RAHASTAMIS- 
VAHEND (ICSP) — KRII- 
SIDELE REAGEERIMINE, 
KONFLIKTIDE ENNETAMINE, 
RAHU KINDLUSTAMINE JA 
KRIISIKS VALMISOLEK  
19 02 01  Kriisidele ja tekkivatele krii- 
siolukordadele reageerimine  4 233 718 177  202 000 000  170 200 000  181 000 000  244 513 040,88  208 586 716,66  103,26  
Reservid (40 02 41)  20 400 000  8 000 000  
254 118 177  210 000 000  170 200 000  181 000 000  244 513 040,88  208 586 716,66  
19 02 02  Konfliktide ennetamise, rahu 
kindlustamise ja kriisiks 
valmisoleku toetamine  4 31 000 000  20 000 000  29 000 000  17 000 000  27 000 000,—  12 531 498,81  62,66  
Reservid (40 02 41)  2 677 000  
33 677 000  20 000 000  29 000 000  17 000 000  27 000 000,—  12 531 498,81  
19 02 51  Kriisidele reageerimise ja 
nendeks valmisoleku 
valdkonna meetmete lõpule- 
viimine (2007–2013)  4 p.m.  21 000 000  p.m.  26 000 000  7 298,24  42 831 465,14  203,96  
19 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
19 02 77 01  Katseprojekt — Valitsusväliste 
organisatsioonide juhitud 
rahutagamismeetmete 
programm  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  58 669,61  
Artikkel 19 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  58 669,61  
Peatükk 19 02 — 
Kogusumma  264 718 177  243 000 000  199 200 000  224 000 000  271 520 339,12  264 008 350,22  108,65  
Reservid (40 02 41)  23 077 000  8 000 000  
287 795 177  251 000 000  199 200 000  224 000 000  271 520 339,12  264 008 350,22  
19 02 01 Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 02 01  233 718 177  202 000 000  170 200 000  181 000 000  244 513 040,88  208 586 716,66  
Reservid (40 02 41)  20 400 000  8 000 000  
Kogusumma  254 118 177  210 000 000  170 200 000  181 000 000  244 513 040,88  208 586 716,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et suuta kiiresti toetada stabiilsust tõhusa reageerimisega, mis aitab säilitada, luua 
või taastada tingimused, mis on olulised liidu välispoliitika ja meetmete nõuetekohaseks rakendamiseks kooskõlas 
Euroopa Liidu lepingu artikliga 21. Liit võib anda tehnilist ja rahalist abi, et reageerida kiireloomulisele olukorrale, 
kriisiolukorrale või tekkivale kriisiolukorrale, demokraatiat, avalikku korda, inimõiguste ja põhivabaduste kaitset või 
üksikisikute julgeolekut ja turvalisust ohustavale olukorrale, eelkõige ebastabiilsetes olukordades soopõhise vägivalla 
ohvriks langemise ohule, või olukorrale, mis ähvardab laieneda relvastatud konf liktiks või oluliselt destabiliseerida 
asjaomast kolmandat riiki või asjaomaseid kolmandaid riike.  28.2.2018  ET L 57/1319 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 02 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND (ICSP) — KRIISIDELE REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUSTAMINE JA KRIISIKS VALMISOLEK  (jätkub)  
19 02 01  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja neid võib täiendada liidu usaldusfondidest makstava toetusega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 230/2014, 11. märts 2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu 
edendamise rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 1).  
19 02 02 Konfliktide ennetamise, rahu kindlustamise ja kriisiks valmisoleku toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 02 02  31 000 000  20 000 000  29 000 000  17 000 000  27 000 000,—  12 531 498,81  
Reservid (40 02 41)  2 677 000  
Kogusumma  33 677 000  20 000 000  29 000 000  17 000 000  27 000 000,—  12 531 498,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et aidata ennetada konf likte ning tagada suutlikkus ja valmisolek tegeleda 
kriisieelsete ja -järgsete olukordadega ning kindlustada rahu. Sellise tehnilise ja rahalise abi raames toetatakse 
meetmeid, mille eesmärk on liidu ja tema partnerite suutlikkuse loomine ja suurendamine konf liktide ennetamiseks, 
rahu kindlustamiseks ning kriisieelsete ja -järgsete vajadustega tegelemiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse naiste 
mõjuvõimu suurendamise ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olulisust ning tihedas koostöös ÜRO ja muude 
rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide ning riiklike ja kodanikuühiskonna osapooltega.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste 
või füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetus- 
kulude eelarvereale kantav summa määratakse iga programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine 
toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  L 57/1320  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 02 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND (ICSP) — KRIISIDELE REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUSTAMINE JA KRIISIKS VALMISOLEK  (jätkub)  
19 02 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 230/2014, 11. märts 2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu 
edendamise rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 1).  
19 02 51 Kriisidele reageerimise ja nendeks valmisoleku valdkonna meetmete lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  21 000 000  p.m.  26 000 000  7 298,24  42 831 465,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja teiste doonorriikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike ja riigi osalusega 
asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide asjaomase alusakti kohasest rahalisest toetusest teatavatele välisabipro- 
jektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneer- 
ingute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa määratakse iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1717/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse stabiliseeri- 
misvahend (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1).  
19 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
19 02 77 01 Katseprojekt — Valitsusväliste organisatsioonide juhitud rahutagamismeetmete programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  58 669,61  28.2.2018  ET L 57/1321 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 02 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND (ICSP) — KRIISIDELE REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUSTAMINE JA KRIISIKS VALMISOLEK  (jätkub)  
19 02 77  (jätkub)  
19 02 77 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1322  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 03  ÜHINE VÄLIS- JA 
JULGEOLEKUPOLIITIKA 
(ÜVJP)  
19 03 01  Stabiilsustoetuse andmine 
ühise välis- ja julgeolekupo- 
liitika (ÜVJP) missioonide ja 
Euroopa Liidu eriesindajate 
kaudu  
19 03 01 01  Vaatlusmissioon Gruusias  4 18 000 000  17 500 000  18 000 000  17 500 000  18 000 000,—  16 793 866,03  95,96  
19 03 01 02  EULEX Kosovo  4 92 379 000  77 179 000  70 000 000  79 000 000  86 850 000,—  63 661 079,70  82,48  
19 03 01 03  EUPOL Afghanistan  4 p.m.  p.m.  40 000 000  35 000 000  11 600 000,—  50 607 432,11  
19 03 01 04  Muud kriisiohjemeetmed ja 
-operatsioonid  4 149 130 000  146 156 250  83 900 000  78 595 750  91 927 000,—  78 599 697,93  53,78  
19 03 01 05  Erakorralised meetmed  4 29 101 000  14 001 000  62 850 000  30 043 812  0,—  0,—  0  
19 03 01 06  Ettevalmistavad meetmed ja 
järelmeetmed  4 5 500 000  2 050 000  8 500 000  1 050 000  191 882,50  149 537,79  7,29  
19 03 01 07  Euroopa Liidu eriesindajad  4 13 500 000  14 334 520  24 020 000  26 861 438  2 875 000,—  11 875 065,77  82,84  
Artikkel 19 03 01 — 
Vahesumma  307 610 000  271 220 770  307 270 000  268 051 000  211 443 882,50  221 686 679,33  81,74  
19 03 02  Leviku tõkestamisele ja 
desarmeerimisele antav 
toetus  4 20 000 000  20 400 000  19 500 000  25 500 000  13 210 336,—  11 320 082,74  55,49  
Peatükk 19 03 — 
Kogusumma  327 610 000  291 620 770  326 770 000  293 551 000  224 654 218,50  233 006 762,07  79,90  
Märkused  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peab tagama, et Euroopa Parlament kaasatakse tihedalt otsusta- 
misprotsessi kõikidesse etappidesse. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioo- 
nidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (ELT C 373, 
20.12.2013, lk 1) punkti 25 kohaselt ette nähtud ühiseid konsultatiivkohtumisi tuleb vastavalt kõrge esindaja deklar- 
atsioonile poliitilise vastutuse kohta (ELT C 210, 3.8.2010, lk 1) veelgi tihendada, edendada tuleb jätkuvat dialoogi 
kõrge esindaja ja Euroopa Parlamendi vahel liidu ÜVJP põhiliste valikuvõimaluste ja aspektide teemal (sh volituste ja 
strateegiate vastuvõtmisele eelnevad konsulteerimised). Selleks et suurendada institutsioonidevahelist ühtsust ühise välis- 
ja julgeolekupoliitika küsimustes ning pakkuda kõigile institutsioonidele ajakohast eksperdiabi, et muuta ühine välis- ja 
julgeolekupoliitika sidusamaks ja tulemuslikumaks, pakuvad Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut ja teised 
asutused vajaduse korral ekspertide poliitikaga seotud teadusteenuseid.  28.2.2018  ET L 57/1323 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01 Stabiilsustoetuse andmine ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) missioonide ja Euroopa Liidu eriesindajate 
kaudu  
Märkused  
Käesoleva artikli alla kuuluvad ühise välis- ja julgeolekupoliitika kriisiohjemeetmed ning rahuprotsesside seire ja 
kontrolli valdkonna tegevus, konf liktide lahendamine ja muu stabiliseerimistegevus, õigusriik ja politseimissioonid. 
Meetmeid võib võtta piiriületuskohtade, rahu- ja relvarahukokkulepete, samuti poliitilise ja julgeolekualase arengu 
üldiseks järelevalveks. Nagu teisedki sellest eelarvepeatükist rahastatavad meetmed, peavad ka need olema tsiviil- 
meetmed.  
19 03 01 01 Vaatlusmissioon Gruusias  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 000 000  17 500 000  18 000 000  17 500 000  18 000 000,—  16 793 866,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu vaatlusmissiooni rahastamiseks Gruusias vastavalt nõukogu vastu võetud 
asjakohasele õiguslikule alusele.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2010/452/ÜVJP, 12. august 2010, Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) 
(ELT L 213, 13.8.2010, lk 43).  
19 03 01 02 EULEX Kosovo  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
92 379 000  77 179 000  70 000 000  79 000 000  86 850 000,—  63 661 079,70  L 57/1324  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga Kosovos seotud kulude katmiseks vastavalt nõukogu 
vastu võetud asjakohasele õiguslikule alusele. Sellest kaetakse ka Kosovo erikohtute kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeede 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX 
KOSOVO (ELT L 42, 16.2.2008, lk 92).  
Nõukogu 14. juuni 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/947, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu 
õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (ELT L 157, 15.6.2016, lk 26).  
19 03 01 03 EUPOL Afghanistan  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  40 000 000  35 000 000  11 600 000,—  50 607 432,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu politseimissiooniga Afganistanis seotud kulude katmiseks vastavalt otsusele 
2010/279/ÜVJP.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  28.2.2018  ET L 57/1325 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2010/279/ÜVJP, 18. mai 2010, Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHAN- 
ISTAN) (ELT L 123, 19.5.2010, lk 4).  
19 03 01 04 Muud kriisiohjemeetmed ja -operatsioonid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
149 130 000  146 156 250  83 900 000  78 595 750  91 927 000,—  78 599 697,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muude kriisiohjemeetmete ja -operatsioonidega kui EULEX Kosovo, Kosovo erikohtute, 
Euroopa Liidu vaatlusmissiooni Gruusias (EUMM Georgia) ja EUPOL Afghanistan seotud kulude katmiseks. Sellest 
rahastatakse ka Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži sekretariaadi tööd ja selle internetipõhist kaugõppesüsteemi ning 
ÜVJP tsiviilmissioonide laoga seotud kulusid.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoe- 
tuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava 
toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Nõukogu ühismeede 2005/889/ÜVJP, 12. detsember 2005, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise 
abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) (ELT L 327, 14.12.2005, lk 28).  
Nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, 16. juuli 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste 
võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 40).  
Nõukogu otsus 2012/392/ÜVJP, 16. juuli 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel 
Niger) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 48).  
Nõukogu otsus 2012/698/ÜVJP, 13. november 2012, ladustamisvõimaluse loomise kohta tsiviilkriisiohje missioonide 
jaoks (ELT L 314, 14.11.2012, lk 25).  
Nõukogu otsus 2013/233/ÜVJP, 22. mai 2013, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni 
Liibüas (EUBAM Libya) (ELT L 138, 24.5.2013, lk 15).  L 57/1326  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 04  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2013/354/ÜVJP, 3. juuli 2013, Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) 
(ELT L 185, 4.7.2013, lk 12).  
Nõukogu otsus 2014/219/ÜVJP, 15. aprill 2014, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Malis (EUCAP Sahel Mali) 
(ELT L 113, 16.4.2014, lk 21).  
Nõukogu otsus 2014/486/ÜVJP, 22. juuli 2014, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku 
sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 42).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2382, 21. detsember 2016, millega luuakse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž (ESDC) 
ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/189/ÜVJP (ELT L 352, 23.12.2016, lk 60).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1425, 4. august 2017, Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Moptis ja Segous 
(ELT L 204, 5.8.2017, lk 90).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1869, 16. oktoober 2017, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Iraagi julgeole- 
kusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq) (ELT L 266, 17.10.2017, lk 12).  
19 03 01 05 Erakorralised meetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 101 000  14 001 000  62 850 000  30 043 812  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud artikli 19 03 01 alla kuuluvate ettenägematute meetmete rahastamiseks, mille suhtes on 
tehtud otsus eelarveaasta jooksul ja mida tuleb viivitamata rakendada.  
Punkt on ka ÜVJP eelarvet paindlikumaks muutev tegur, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja 
komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning 
usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  28.2.2018  ET L 57/1327 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 06 Ettevalmistavad meetmed ja järelmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 500 000  2 050 000  8 500 000  1 050 000  191 882,50  149 537,79  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistavaid meetmeid, millega luuakse tingimused liidu tegevuse 
alustamiseks ÜVJP valdkonnas, ning vajalike õigusaktide vastuvõtmist. Assigneeringust võib rahastada hindamis- ja 
analüüsimeetmeid (vahendite eelhindamine, eriuuringud, koosolekute korraldamine, faktide kogumine kohapeal). Liidu 
kriisiohjeoperatsioonide valdkonnas ja eelkõige Euroopa Liidu eriesindajate puhul võib ettevalmistavaid meetmeid 
kasutada muu hulgas ka selleks, et hinnata kavandatava tegevuse operatiivvajadusi, võimaldada personali ja vahendite 
kiiret esialgset ümberpaigutamist (nt lähetuskulud, seadmete ostmine, jooksvate ja kindlustuskulude eelrahastamine 
operatsiooni algetapil) või võtta kohapeal vajalikke meetmeid operatsiooni alustamise ettevalmistamiseks. Assigneering 
võib hõlmata ka liidu kriisiohjeoperatsioonides kasutatavaid konkreetsete valdkondade (näiteks hankevajaduste väljasel- 
gitamine ja hindamine) tehnilisi eksperte ning ÜVJP missioonide / Euroopa Liidu eriesindaja meeskonna personali 
julgeolekukoolitust.  
Assigneeringuga rahastatakse ka järelmeetmeid ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika meetmete auditeid, samuti varem 
lõpetatud meetmete reguleerimisega seotud kulusid.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta kulusid seoses uuringute tegemise, ekspertide kohtumiste, teavitamise ja 
trükistega, mis on otseselt seotud punktide 19 03 01 01, 19 03 01 02, 19 03 01 03, 19 03 01 04 ja 19 03 01 07 
kohaste meetmete eesmärkide saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1328  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 07 Euroopa Liidu eriesindajad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 500 000  14 334 520  24 020 000  26 861 438  2 875 000,—  11 875 065,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide kulude katmiseks, mis on seotud Euroopa Liidu eriesindajate ametisse nimeta- 
misega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 33.  
Euroopa Liidu eriesindajad tuleks ametisse nimetada soolise võrdõiguslikkuse ja selle süvalaiendamise poliitikat 
nõuetekohaselt arvestades ja seetõttu tuleks edendada naiste nimetamist Euroopa Liidu eriesindajateks.  
Assigneering hõlmab kulusid seoses eriesindajate töötasu ja nende meeskonna koostamise ja/või toetusstruktuuride 
rajamisega, kaasa arvatud niisugused muud personalikulud, mis ei ole seotud liikmesriikide või liidu institutsioonide 
lähetatud töötajatega. Sellest kaetakse ka eriesindaja otseses vastutusalas rakendatud projektidega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/289, 17. veebruar 2017, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/2005, millega 
pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 42, 18.2.2017, lk 13).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/298, 17. veebruar 2017, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu 
eriesindaja volitusi (ELT L 43, 21.2.2017, lk 209).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/299, 17. veebruar 2017, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks 
nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 43, 21.2.2017, lk 214).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/300, 17. veebruar 2017, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa 
Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 43, 21.2.2017, lk 219).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/301, 17. veebruar 2017, millega pikendatakse Sahelisse nimetatud Euroopa Liidu 
eriesindaja volitusi (ELT L 43, 21.2.2017, lk 225).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/346, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja 
volitusi (ELT L 50, 28.2.2017, lk 66).  28.2.2018  ET L 57/1329 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 07  (jätkub)  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/347, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud 
Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 50, 28.2.2017, lk 70).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/348, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Kosovosse * nimetatud Euroopa Liidu 
eriesindaja volitusi (ELT L 50, 28.2.2017, lk 75).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/380, 3. märts 2017, millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud 
Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 58, 4.3.2017, lk 29).  
19 03 02 Leviku tõkestamisele ja desarmeerimisele antav toetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 000 000  20 400 000  19 500 000  25 500 000  13 210 336,—  11 320 082,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eeskätt 2003. aasta detsembri massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia raames 
niisuguste meetmete rahastamiseks, mis aitavad tõkestada massihävitusrelvade (tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade) 
levikut. Ka rahvusvaheliste organisatsioonide meetmeid kõnealuses valdkonnas toetatakse selle assigneeringuga.  
Assigneeringuga rahastatakse niisuguseid meetmeid, mis aitavad tõkestada tavarelvade levikut, ning operatsioone väike- 
ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja nendega kauplemise vastu võitlemiseks. Ka rahvusvaheliste organisatsioonide 
meetmeid kõnealuses valdkonnas toetatakse selle assigneeringuga.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2012/662/ÜVJP, 25. oktoober 2012, millega toetatakse tegevusi, millega vähendatakse Euroopa 
Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE) kaetud piirkonnas väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ja 
liigse hankimise ohtu (ELT L 297, 26.10.2012, lk 29).  L 57/1330  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2012/699/ÜVJP, 13. november 2012, Tuumakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni 
(CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise vald- 
konnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 314, 14.11.2012, lk 27).  
Nõukogu otsus 2013/391/ÜVJP, 22. juuli 2013, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist 
käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks (ELT L 198, 
23.7.2013, lk 40).  
Nõukogu otsus 2013/517/ÜVJP, 21. oktoober 2013, Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaa- 
gentuuri tegevusele tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi 
strateegia rakendamisel (ELT L 281, 23.10.2013, lk 6).  
Nõukogu otsus 2013/668/ÜVJP, 18. november 2013, Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks bioohutuse 
ja bioturvalisuse valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames (ELT L 310, 
20.11.2013, lk 13).  
Nõukogu otsus 2013/730/ÜVJP, 9. detsember 2013, SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate desarmeerimise 
ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona 
ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames (ELT L 332, 11.12.2013, lk 19).  
Nõukogu otsus 2013/768/ÜVJP, 16. detsember 2013, ELi tegevuse kohta relvakaubanduslepingu rakendamise toeta- 
miseks Euroopa julgeolekustrateegia raames (ELT L 341, 18.12.2013, lk 56).  
Nõukogu otsus 2014/129/ÜVJP, 10. märts 2014, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise vald- 
konnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia 
rakendamise toetamiseks (ELT L 71, 12.3.2014, lk 3).  
Nõukogu otsus 2014/912/ÜVJP, 15. detsember 2014, füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud tegevuse 
toetamiseks, et vähendada Saheli piirkonnas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseaduslikult kauplemise 
ohtu (ELT L 360, 17.12.2014, lk 30).  
Nõukogu otsus 2014/913/ÜVJP, 15. detsember 2014, Haagi tegevusjuhendi ja ballistiliste rakettide leviku tõkestamise 
toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 360, 17.12.2014, lk 44).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/203, 9. veebruar 2015, millega toetatakse avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust 
suurendavatele meetmetele kaasa aitavat liidu ettepanekut avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kohta 
(ELT L 33, 10.2.2015, lk 38).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/259, 17. veebruar 2015, Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse 
toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 43, 18.2.2015, lk 14).  28.2.2018  ET L 57/1331 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1837, 12. oktoober 2015, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise 
Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevda- 
miseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 266, 13.10.2015, lk 83).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1908, 22. oktoober 2015, ebaseaduslikest väike- ja kergrelvadest ning muudest ebasea- 
duslikest tavarelvadest ja laskemoonast teavitamise ülemaailmse mehhanismi toetamise kohta, et vähendada nendega 
ebaseaduslikult kauplemise riski („iTrace II“) (ELT L 278, 23.10.2015, lk 15).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2215, 30. november 2015, millega toetatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resol- 
utsiooni 2235 (2015), millega luuakse Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni ja ÜRO ühine uurimismehhanism, 
et teha Süüria Araabia Vabariigis kindlaks keemiarünnakute toimepanijad (ELT L 314, 1.12.2015, lk 51).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2309, 10. detsember 2015, tulemusliku relvaekspordi kontrolli edendamise kohta 
(ELT L 326, 11.12.2015, lk 56).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/51, 18. jaanuar 2016, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni toetamiseks massihävi- 
tusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 12, 19.1.2016, lk 50).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2001, 15. november 2016, mis käsitleb liidu panust Rahvusvahelise Aatomienergiaa- 
gentuuri (IAEA) kontrollitava väherikastatud uraani panga asutamisse ja turvalisse haldamisse massihävitusrelvade leviku 
vastase ELi strateegia raames (ELT L 308, 16.11.2016, lk 22).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2356, 19. detsember 2016, SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate 
desarmeerimise ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende 
laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames (ELT L 348, 21.12.2016, lk 60).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2383, 21. detsember 2016, Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaa- 
gentuuri tegevusele tuumajulgeoleku valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel 
(ELT L 352, 23.12.2016, lk 74).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/633, 3. aprill 2017, millega toetatakse väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse 
kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlevat ÜRO tegevuskava (ELT L 90, 4.4.2017, lk 12).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/809, 11. mai 2017, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist 
käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks (ELT L 121, 12.5.2017, lk 39).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/915, 29. mai 2017, relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse 
kohta (ELT L 139, 30.5.2017, lk 38).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1252, 11. juuli 2017, millega toetatakse kemikaaliohutuse ja -julgeoleku tugevdamist 
Ukrainas kooskõlas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu 
resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega (ELT L 179, 12.7.2017, lk 8).  L 57/1332  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1424, 4. august 2017, millega toetatakse OSCE tegevust, et vähendada väike- ja 
kergrelvade ja tavalaskemoonaga ebaseadusliku kaubanduse ja nende liigse hankimise ohtu endises Jugoslaavia Make- 
doonia vabariigis ja Gruusias (ELT L 204, 5.8.2017, lk 82).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1428, 4. august 2017, millega toetatakse Maputo tegevuskava rakendamist, et viia ellu 
jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta 
konventsioon Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tegevusele tuumajulgeoleku vald- 
konnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel (ELT L 204, 5.8.2017, lk 101).  28.2.2018  ET L 57/1333 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 04 — VALIMISVAATLUSMISSIOONID  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 04  VALIMISVAATLUSMIS- 
SIOONID  
19 04 01  Valimisprotsessi 
usaldusväärsuse paran- 
damine eelkõige valimis- 
vaatlusmissioonide abil  4 46 304 783  38 302 500  45 363 394  37 522 500  30 484 924,04  19 591 559,29  51,15  
19 04 51  Valimisvaatlusmis- 
sioonide valdkonna 
meetmete (enne 2014. 
aastat) lõpuleviimine  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 089 396,17  
Peatükk 19 04 — 
Kogusumma  46 304 783  38 302 500  45 363 394  37 522 500  30 484 924,04  20 680 955,46  53,99  
19 04 01 Valimisprotsessi usaldusväärsuse parandamine eelkõige valimisvaatlusmissioonide abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
46 304 783  38 302 500  45 363 394  37 522 500  30 484 924,04  19 591 559,29  
Märkused  
Assigneeringuga toetatakse rahaliselt demokraatliku valimisprotsessi usaldusväärsuse ja läbipaistvuse suurendamist ja 
usalduse süvendamist valimisprotsessi ja institutsioonide vastu, võttes kasutusele Euroopa Liidu valimisvaatlusmis- 
sioonid ja muud valimisprotsessi vaatlemise meetmed ning toetades suutlikkuse suurendamist piirkondlikul ja riiklikul 
tasandil.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 235/2014, 11. märts 2014, millega luuakse rahastamisvahend 
demokraatia ja inimõiguste jaoks kogu maailmas (ELT L 77, 15.3.2014, lk 85).  L 57/1334  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 04 — VALIMISVAATLUSMISSIOONID  (jätkub)  
19 04 51 Valimisvaatlusmissioonide valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 089 396,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2006, 20. detsember 2006, rahastamisvahendi loomise kohta 
demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) 
(ELT L 386, 29.12.2006, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1335 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 05 — KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA PARTNERLUSVAHENDI ALUSEL  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 05  KOOSTÖÖ KOLMANDATE 
RIIKIDEGA PARTNERLUS- 
VAHENDI ALUSEL  
19 05 01  Liidu ja ühistel eesmärkidel 
tehtav koostöö kolmandate 
riikidega  4 123 263 000  70 610 000  112 899 000  84 191 000  108 653 217,51  36 891 953,83  52,25  
19 05 20  „Erasmus+“ — Partnerluse 
rahastamisvahendist 
makstav toetus  4 11 520 000  14 646 383  15 600 000  14 628 006  16 115 347,57  15 821 776,57  108,03  
19 05 51  Programmi „Suhted ja 
koostöö ühenduseväliste 
tööstusriikidega“ vald- 
konnas 2007.–2013. aasta 
meetmete lõpuleviimine  4 p.m.  4 000 000  p.m.  7 045 000  0,—  8 825 595,79  220,64  
Peatükk 19 05 — 
Kogusumma  134 783 000  89 256 383  128 499 000  105 864 006  124 768 565,08  61 539 326,19  68,95  
19 05 01 Liidu ja ühistel eesmärkidel tehtav koostöö kolmandate riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
123 263 000  70 610 000  112 899 000  84 191 000  108 653 217,51  36 891 953,83  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse partnerlusvahendi raames kolmandate riikidega liidu ja ühiste huvide edendamiseks ja toeta- 
miseks tehtava koostöö kulud, eelkõige kulud, mis tulenevad koostööst nende arenenud riikide ja arenguriikidega, kelle 
roll maailmas, sealhulgas välispoliitikas, rahvusvahelises majanduses ja kaubanduses, mitmepoolsetel foorumitel, 
ülemaailmses juhtimises ja üleilmsete probleemide lahendamises, üha suureneb, või kus liidul on suured huvid. 
Koostöö hõlmab meetmeid, millega toetatakse liidu kahepoolseid, piirkondlikke ja mitmepoolseid suhteid üleilmsete 
probleemide lahendamisel, strateegia „Euroopa 2020“ rahvusvahelise mõõtme laiendamist, kaubandus- ja investeeri- 
misvõimalusi ning avalikku diplomaatiat ja avalikkuse teavitamist.  
Osa assigneeringutest kasutatakse ka projekti „Põhja- ja Lõuna-Atlandi ülese mõõtmega seotud koostöö“ rakendamiseks, 
mille eesmärk on laiendada Põhja- ja Lõuna-Atlandi riikide Atlandi-ülest dialoogi ja koostööd, et lahendada ühiseid 
üleilmseid probleeme. Eesmärk on uurida seda, kas on võimalik ellu viia ühiseid lühi- ja pikemaajalisi eesmärke sellistes 
valdkondades nagu majanduskoostöö, üleilmne juhtimine, arengukoostöö, kliimamuutused, julgeolek ja energia. Ettev- 
almistav meede peaks aitama tugevdada kolmepoolset dialoogi või isegi laiendatud Atlandi-ülest dialoogi, samuti 
edendama laiema Atlandi ühenduse ideed.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  L 57/1336  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 05 — KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA PARTNERLUSVAHENDI ALUSEL  (jätkub)  
19 05 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 234/2014, 11. märts 2014, millega luuakse partnerluse rahasta- 
misvahend koostööks kolmandate riikidega (ELT L 77, 15.3.2014, lk 77).  
19 05 20 „Erasmus+“ — Partnerluse rahastamisvahendist makstav toetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 520 000  14 646 383  15 600 000  14 628 006  16 115 347,57  15 821 776,57  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse sellest välisest rahastamisvahendist antav tehniline ja finantsabi eesmärgiga rakendada 
kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet programmi „Erasmus+“ raames.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 234/2014, 11. märts 2014, millega luuakse partnerluse rahasta- 
misvahend koostööks kolmandate riikidega (ELT L 77, 15.3.2014, lk 77).  28.2.2018  ET L 57/1337 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 05 — KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA PARTNERLUSVAHENDI ALUSEL  (jätkub)  
19 05 51 Programmi „Suhted ja koostöö ühenduseväliste tööstusriikidega“ valdkonnas 2007.–2013. aasta meetmete 
lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  4 000 000  p.m.  7 045 000  0,—  8 825 595,79  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja teiste doonorriikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike ja riigi osalusega 
asutuste, või rahvusvaheliste organisatsioonide asjaomase alusakti kohasest rahalisest toetusest teatavatele välisabipro- 
jektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneer- 
ingute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa määratakse iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006, 21. detsember 2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning 
teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (ELT L 405, 30.12.2006, lk 41).  L 57/1338  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 06 — TEAVITAMINE LIIDU VÄLISSUHETEST  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 06  TEAVITAMINE LIIDU 
VÄLISSUHETEST  
19 06 01  Teavitamine liidu 
välissuhetest  4 15 000 000  15 200 000  12 000 000  12 000 000  12 472 671,91  13 651 239,50  89,81  
19 06 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
19 06 77 01  Ettevalmistav meede – 
StratCom Plus  4 1 100 000  550 000  
Artikkel 19 06 77 — 
Vahesumma  1 100 000  550 000  
Peatükk 19 06 — 
Kogusumma  16 100 000  15 750 000  12 000 000  12 000 000  12 472 671,91  13 651 239,50  86,67  
19 06 01 Teavitamine liidu välissuhetest  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 000 000  15 200 000  12 000 000  12 000 000  12 472 671,91  13 651 239,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu välissuhetest teavitamisega seotud kulude katteks. Artiklist rahastatav teavitustegevus 
jaguneb üldjoontes kaheks: peakorteri võetavad horisontaalsed meetmed ja logistiline toetus ning liidu delegatsioonide 
tegevus kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides.  
Peakorteri võetavad meetmed: 
— Euroopa Liidu külastajate programm (European Union Visitors Programme), mida Euroopa Parlament ja komisjon 
viivad ellu ühiselt ning mille raames liidu delegatsioonid valivad umbes 170 külastajat aastas, kellele antakse 
võimalus tutvuda liiduga, külastades Euroopa Parlamenti ja komisjoni vastavalt ainevaldkonnale ja külastajate jaoks 
ette valmistatud individuaalse programmi alusel; 
— prioriteetseid ainevaldkondi käsitlevate trükiste valmistamine ja levitamine, mis on osa aastaprogrammist; 
— audiovisuaalse materjali tootmine ja levitamine; 
— elektroonilise ajakirjanduse (Internet, elektroonilised sõnumisüsteemid) kaudu edastatava teabe väljatöötamine; 
— külaskäikude korraldamine ajakirjanike rühmadele; 
— arvamusliidrite toetamine liidu prioriteetidega kooskõlas oleva teavitustegevuse korral; 
— strateegiline teabevahetus, eelkõige liidu naabruses ja Lääne-Balkani riikides.  28.2.2018  ET L 57/1339 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 06 — TEAVITAMINE LIIDU VÄLISSUHETEST  (jätkub)  
19 06 01  (jätkub)  
Komisjon jätkab pärsiakeelsete uudiste edastamise rahastamist.  
Kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides võetavad liidu delegatsioonide detsentraliseeritud meetmed  
Vastavalt iga piirkonna ja riigi suhtes kehtestatud teavituseesmärkidele teevad liidu delegatsioonid ettepaneku iga-aastase 
teavituskava kohta. Pärast kavale peakorteri heakskiidu saamist eraldatakse eelarvest vahendeid järgmistele meetmetele: 
— veebisaidid; 
— suhted meediakanalitega (pressikonverentsid, seminarid, raadiosaated jms); 
— teabealased tooted (muud trükised, graafiline materjal jms); 
— ürituste, sh kultuuriürituste korraldamine; 
— uudistelehed; 
— teavituskampaaniad; 
— strateegiline teabevahetus, eelkõige liidu naabruses ja Lääne-Balkani riikides.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
19 06 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
19 06 77 01 Ettevalmistav meede – StratCom Plus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 100 000  550 000  
Märkused  
Ettevalmistava meetme raames testitakse, kuidas süstemaatilisemalt, tõhusamalt ja tulemuslikumalt võidelda desin- 
formatsiooniga. Oluline eesmärk on suurendada liidu suutlikkust desinformeerivate faktide kontrollimisel, parandades 
töötajate oskuste taset koolituse ja juhendamise kaudu, mida viivad läbi strateegilise kommunikatsiooni eksperdid, kes 
omakorda annavad aru oma tegevusest peakorterile, sealhulgas East StratComi rakkerühmale Euroopa välisteenistuses.  L 57/1340  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 06 — TEAVITAMINE LIIDU VÄLISSUHETEST  (jätkub)  
19 06 77  (jätkub)  
19 06 77 01  (jätkub)  
Sellest tulenevalt rahastatakse ettevalmistava meetme raames a) koolitust, mille eesmärk on tõsta liidu töötajate seas 
teadlikkust väärinfo levitamise kampaaniast; b) väärinfo levitamise kampaania seiretegevust nii liidus kui väljaspool seda; 
c) probleemi ja edasiste sammude andmepõhist analüüsi kogu Euroopas; d) nimetatud analüüsi tulemuste paremat 
väljundit, st tõlkimist ja levitamist kohalikes keeltes. Kuna väärinfo levitamise kampaania on suunatud nii liidule kui ka 
selle partnerriikidele, võivad käesolevast meetmest kasu saada vastavalt seatud prioriteetidele töötajad 1) komisjoni 
alalistes esindustes liikmesriikides, 2) idapartnerluse riikides asuvates liidu delegatsioonides, 3) Lääne-Balkani riikides 
asuvates liidu delegatsioonides.  
Ettevalmistavat meedet rakendavad ühiselt komisjon (välispoliitika vahendite talitus) ja Euroopa välisteenistus.  
See meede võimaldab liidul tõsta teadlikkust, parandada suutlikkust ennetada, analüüsida ja reageerida, suurendada 
tõhusust, jõuda paremini liikmesriikideni ja edendada oma poliitilisi eesmärke nii oma kodanike seas kui ka Euroopa 
naabruspoliitika idamõõtme ja Lääne-Balkani riikides, sealhulgas nende endi keeles.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1341 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
JAOTIS 20  
KAUBANDUS  L 57/1342  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 20 
KAUBANDUS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 01  KAUBANDUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  98 024 575  98 024 575  95 701 323  95 701 323  92 631 020,14  92 631 020,14  
20 02  KAUBANDUSPOLIITIKA  17 900 000  16 500 000  17 500 000  16 000 000  16 800 000,—  15 149 541,97  
Jaotis 20 — Kogusumma  115 924 575  114 524 575  113 201 323  111 701 323  109 431 020,14  107 780 562,11  28.2.2018  ET L 57/1343 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
JAOTIS 20 
KAUBANDUS  
PEATÜKK 20 01 — KAUBANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
20 01  KAUBANDUSE POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
20 01 01  Kaubanduse poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
20 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud — Peakorter  5,2 54 709 769  54 792 565  52 000 394,03  95,05  
20 01 01 02  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud — Liidu delegatsioonid  5,2 15 378 247  14 455 314  13 636 488,33  88,67  
Artikkel 20 01 01 — Vahesumma  70 088 016  69 247 879  65 636 882,36  93,65  
20 01 02  Kaubanduse poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
20 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  5,2 2 947 833  2 986 234  3 143 369,72  106,63  
20 01 02 02  Koosseisuvälised töötajad — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 8 327 169  7 340 489  7 201 674,38  86,48  
20 01 02 11  Muud juhtimiskulud — Peakorter  5,2 4 347 413  4 345 210  4 668 278,98  107,38  
20 01 02 12  Muud juhtimiskulud — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 1 535 018  1 446 578  1 574 050,21  102,54  
Artikkel 20 01 02 — Vahesumma  17 157 433  16 118 511  16 587 373,29  96,68  
20 01 03  Kaubanduse poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, 
teenuste ja hoonete kulud ning nendega 
seotud kulud  
20 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  5,2 3 536 620  3 421 433  3 998 805,46  113,07  
20 01 03 02  Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu 
delegatsioonid  5,2 7 242 506  6 913 500  6 407 959,03  88,48  
Artikkel 20 01 03 — Vahesumma  10 779 126  10 334 933  10 406 764,49  96,55  
Peatükk 20 01 — Kogusumma  98 024 575  95 701 323  92 631 020,14  94,50  L 57/1344  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 01 — KAUBANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
20 01 01 Kaubanduse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
20 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
54 709 769  54 792 565  52 000 394,03  
20 01 01 02 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 378 247  14 455 314  13 636 488,33  
20 01 02 Kaubanduse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
20 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 947 833  2 986 234  3 143 369,72  
20 01 02 02 Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 327 169  7 340 489  7 201 674,38  
20 01 02 11 Muud juhtimiskulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 347 413  4 345 210  4 668 278,98  
20 01 02 12 Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 535 018  1 446 578  1 574 050,21  28.2.2018  ET L 57/1345 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 01 — KAUBANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
20 01 03 Kaubanduse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonete kulud ning 
nendega seotud kulud  
20 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 536 620  3 421 433  3 998 805,46  
20 01 03 02 Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 242 506  6 913 500  6 407 959,03  L 57/1346  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 02  KAUBANDUSPOLIITIKA  
20 02 01  Väliskaubandussuhted, 
sealhulgas juurdepääs 
kolmandate riikide 
turgudele  4 13 000 000  11 800 000  13 000 000  11 500 000  12 300 000,—  10 083 473,84  85,45  
20 02 03  Kaubandusabi — Mitme- 
poolsed algatused  4 4 500 000  4 500 000  4 500 000  4 500 000  4 500 000,—  5 066 068,13  112,58  
20 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
20 02 77 02  Katseprojekt — Naised ja 
kaubandus: soolist mõõdet 
käsitleva näidispeatüki koos- 
tamine vabakaubanduslep- 
ingutesse, toetudes 
andmetele, mis käsitlevad 
kaubanduses osalevaid 
naisi ja riigisiseses majandus- 
tegevuses osalevaid naisi  4 400 000  200 000  
Artikkel 20 02 77 — 
Vahesumma  400 000  200 000  
Peatükk 20 02 — 
Kogusumma  17 900 000  16 500 000  17 500 000  16 000 000  16 800 000,—  15 149 541,97  91,82  
20 02 01 Väliskaubandussuhted, sealhulgas juurdepääs kolmandate riikide turgudele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 000 000  11 800 000  13 000 000  11 500 000  12 300 000,—  10 083 473,84  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste meetmete katmiseks.  
Käimasolevate ning uute mitme- ja kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste läbiviimisega seotud meetmed  
Meetmete eesmärk on tugevdada liidu läbirääkimispositsiooni käimasolevatel mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel 
(Doha arengukava kontekstis) ning samuti käimasolevatel ja uutel kahepoolsetel ja piirkondlikel kaubandusläbirääki- 
mistel, et tagada liidu poliitika väljatöötamise aluseks igakülgne ja ajakohane eksperditeave ja luua koalitsioonid 
läbirääkimiste edukaks lõpuleviimiseks. Meetmed hõlmavad järgmist: 
— koosolekud, konverentsid ja seminarid, mis on seotud põhimõtete ja läbirääkimisseisukohtade ettevalmistamisega 
ning käimasolevate ja uute kaubandusläbirääkimiste läbiviimisega; 
— järjepideva ja igakülgse teabevahetus- ja teavitusstrateegia väljatöötamine ja rakendamine, edendades liidu kauband- 
uspoliitikat ning suurendades teadlikkust selle ja käimasolevate läbirääkimiste seisukohtade üksikasjade ja eesm- 
ärkide kohta liidus ja liidust väljaspool; 
— nii riiklikele kui ka valitsusvälistele organisatsioonidele (kaasa arvatud kodanikuühiskonna ja äriorganisatsioonidele) 
suunatud teavitustegevus ja seminarid, et selgitada käimasolevate läbirääkimiste hetkeseisu ja olemasolevate 
kokkulepete rakendamist.  28.2.2018  ET L 57/1347 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 01  (jätkub)  
Uuringud, hindamised ja mõjuhinnangud seoses kaubanduslepingute ja põhimõtetega  
Meetmed, mis tagavad, et liidu kaubanduspoliitikat toetavad eel- ja järelhindamise tulemused ning et neid võetakse 
põhjalikult arvesse. Eel- ja järelhindamine hõlmab järgmist: 
— mõjuhinnangud, mis koostatakse võimalike uute seadusandlike ettepanekute jaoks, ning säästvale arengule avalduva 
mõju hindamine, mis tehakse käimasolevate läbirääkimiste toetamiseks ja millega hinnatakse kaubandusläbirääki- 
mistest majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale tuleneda võivat kasu ning tehakse vajaduse korral ettepanek võtta 
kõrvalmeetmeid, et võidelda konkreetsetes riikides või valdkondades ilmneda võivate negatiivsete tulemuste vastu; 
— kaubanduse peadirektoraadi poliitika ja tavade hindamised, mis tuleb teha vastavalt nende mitmeaastasele hinda- 
miskavale; 
— käimasolevate läbirääkimiste ja olemasolevate kokkulepete, poliitika arengu ja kaubandusvaidlustega seotud 
eksperdi-, õiguslikud ja majandusuuringud.  
Kaubandusega seotud tehniline abi, koolitus ja muud kolmandatele riikidele suunatud suutlikkuse suurendamise meetmed  
Meetmete eesmärk on tugevdada kolmandate riikide suutlikkust osaleda rahvusvahelistel, kahepoolsetel või kahe 
piirkonna vahelistel kaubandusläbirääkimistel, rakendada rahvusvahelisi kaubanduslepinguid ja osaleda maailma 
kaubandussüsteemis. Meetmete hulka kuuluvad: 
— projektid, mis hõlmavad arengumaade ametnike ja ettevõtjate koolitamist ning nende suutlikkuse suurendamist 
peamiselt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete alal ning seoses võrdväärsete keskkonna-, loomade heaolu ja sotsiaal- 
standarditega, võimaldades seega arengumaadel eksportida liitu kvaliteetseid kaupu, mis omakorda aitab kaasa ka 
võrdsemate tingimuste loomisele; 
— sellistel foorumitel ja konverentsidel osalejate kulude hüvitamine, mille eesmärk on suurendada arengumaade 
kodanike kaubandusalast teadlikkust ja asjatundlikkust; 
— ekspordiettevõtete abiliini (Export Helpdesk) haldamine, käitamine, edasiarendamine ja reklaamimine, millega 
antakse partnerriikide ettevõtjatele teavet ligipääsu kohta liidu turgudele ja soodustatakse ettevõtjate jõupingutusi 
rahvusvahelise kaubandussüsteemi pakutavate turulepääsuvõimaluste kasutamisel; 
— WTO foorumitel ja muudes mitmepoolsetes organisatsioonides, eelkõige WTO sihtfondides, Doha arengukava 
raames korraldatud kaubandusalase tehnilise abi programmid.  
Turulepääsu meetmed, millega toetatakse liidu turulepääsu strateegia rakendamist  
Meetmed, millega toetatakse liidu turulepääsu strateegiat, mille eesmärk on kõrvaldada või vähendada kauband- 
ustõkkeid, teha kindlaks kaubanduspiirangud kolmandates riikides ning vajaduse korral kõrvaldada kaubandustakis- 
tused. Need meetmed võivad hõlmata järgmist: 
— ettevõtjatele interneti kaudu kättesaadava turulepääsualase andmebaasi haldamine, käitamine ja edasiarendamine. 
Andmebaasis on loetletud kaubandustõkked ja muu liidu eksporti ja liidu eksportijaid mõjutav teave; kõnealuse 
andmebaasi jaoks vajaliku teabe ning vajalike andmete ja dokumentide ostmine; 
— oluliste turgude mitmesuguste kaubandustakistuste erianalüüs, sealhulgas selle analüüs, kuidas kolmandad riigid 
täidavad rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevaid läbirääkimisteks ettevalmistamise kohustusi;  L 57/1348  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 01  (jätkub)  
— konverentsid, seminarid ja muu teabealane tegevus (näiteks uuringute, teabepakettide, trükiste ja infolehtede 
koostamine ja levitamine), et teavitada ettevõtteid, liikmesriikide ametnikke ja teisi osalejaid kaubandustõketest ja 
kaubanduspoliitika vahenditest, mille eesmärk on kaitsta liitu selliste ebaõiglaste kaubandustavade eest nagu 
dumping ja ekspordisubsiidiumid; 
— Euroopa tööstuse toetamine konkreetselt turulepääsuga seotud tegevuse korraldamisel.  
Meetmed, millega toetatakse olemasolevate eeskirjade rakendamist ja kaubanduskohustuste järelevalvet  
Meetmed, millega toetatakse olemasolevate eeskirjade rakendamist ning samuti uurimisi ja kontrollkäike, et teha 
kindlaks, kas kolmandad riigid peavad eeskirjadest kinni, sealhulgas: 
— teabevahetus, koolitus, seminarid ja teabeedastus, millega toetatakse ELi kehtivate õigusaktide rakendamist kahe- 
suguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli valdkonnas; 
— meetmed, millega hõlbustatakse kaubanduse kaitsemeetmete uurimise kontekstis tehtud uurimisi, mille eesmärk on 
kaitsta liidu tootjaid kolmandate riikide ebaõiglaste, liidu majandust kahjustada võivate kaubandustavade eest 
(dumpinguvastased, subsiidiumivastased ja kaitsemeetmed). Eelkõige keskenduvad meetmed kaubanduse kaitse- 
meetmeid toetavate infotehnoloogiasüsteemide arendamisele, haldamisele, käitamisele ja turvalisusele, sidevahendite 
loomisele, juriidiliste teenuste ostmisele kolmandates riikides ning eksperdiuuringute tegemisele; 
— meetmed, millega toetatakse nõuanderühmasid, kes jälgivad jõustunud kaubanduslepingute rakendamist. See 
hõlmab rühma liikmete ja ekspertide reisi- ja majutuskulude katmist; 
— meetmed sisenõuanderühma ja ühise nõuandekomitee ülesannete õigeaegse ettevalmistamise ja elluviimise taga- 
miseks; 
— meetmed selliste asjakohaste andmete hankimise toetamiseks, mis oleksid aluseks aruteludele sisenõuanderühmas ja 
ühises nõuandekomitees; 
— meetmed, mille eesmärk on edendada liidu väliskaubanduspoliitikat kodanikuühiskonna oluliste arvamusliidritega ja 
huvirühmadega (k.a väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) väliskaubandusküsimustes peetava struktureeritud 
dialoogi kaudu; 
— kaubanduslepingute edendamise ja nendest teavitamisega seotud tegevus nii liidus kui ka partnerriikides. Tegevus 
hõlmab peamiselt audiovisuaalsete, elektrooniliste ja graafiliste materjalide ning trükiste tootmist ja levitamist, 
kaubandusalaste meediakanalite ja andmebaaside tellimist, teabematerjali tõlkimist muudesse kui liidu keeltesse, 
meediale suunatud meetmeid, sealhulgas uute meedialiikide tooteid; 
— kaubanduspoliitika tegevust toetavate infosüsteemide, näiteks integreeritud statistilise andmebaasi (ISDB), kahe- 
suguse kasutusega kaupade elektroonilise süsteemi, turulepääsu andmebaasi, ekspordiettevõtete abiliini, ekspordi- 
toetuste andmebaasi, impordilitsentside integreeritud haldussüsteemide (SIGL ja SIGL Wood), kodanikuühiskonna 
platvormi ning kaubanduslepingute järelevalveks ja toetamiseks mõeldud vahendite arendamine, haldamine ja 
käitamine.  
Õigus- ja muu eksperdiabi  
Meetmed, millega tagatakse, et liidu kaubanduspartnerid järgivad ja täidavad tõhusalt WTO ning muudest mitme- ja 
kahepoolsetest lepingutest tulenevaid kohustusi, sealhulgas järgmised meetmed:  28.2.2018  ET L 57/1349 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 01  (jätkub)  
— eksperdiuuringud, sealhulgas kontrollkäigud, ning konkreetsed uuringud ja seminarid selle kohta, kuidas kolmandad 
riigid täidavad rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevaid kohustusi; 
— õigusekspertiis, eelkõige välisriikide õiguse küsimustes, mis on liidule vajalik, et kaitsta oma seisukohti WTO 
vaidlusjuhtumite lahendamisel, muud eksperdiuuringud, mis on vajalikud WTO vaidlusjuhtumite lahendamise 
ettevalmistamiseks, juhtimiseks ja edasisteks sammudeks; 
— vahekohtumenetluse kulud, õigusekspertiis ja liidu tasutud lõivud vaidlustes, mis tulenevad liidu osalusest Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artikli 207 alusel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute rakendamises.  
Investeerimisvaidluste lahendamise süsteemid vastavalt rahvusvahelistes lepingutes sätestatule  
Toetatakse järgmisi kulusid: 
— investeerimiskohtu süsteemide (esimese astme kohus ja appellatsioonikohus) tegevuskulud, mis tulenevad liidu 
osalusest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 alusel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute rakendamises; 
— vahekohtumenetluse kulud, õigusekspertiis ja liidu tasutud lõivud, mis tulenevad rahvusvaheliste lepingute raames 
tehtud investeeringutega seotud vaidlustest, milles liit on osaline; 
— investorile sellise rahvusvahelise lepingu alusel makstav lõplik summa või selle summa tasaarvestus.  
Kaubanduspoliitikat toetav tegevus  
Assigneering on samuti ette nähtud selleks, et katta üldkulusid, mis on seotud selliste tõlgete, pressiürituste, teavitamiste 
ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamise või käesoleva artikli all nimetatud meetmetega, 
samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma riigiasutustele pandud 
ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, näiteks kaubanduse 
peadirektoraadi ja kaubandusvoliniku veebisaidi hooldamine või toetavate infosüsteemide ja teabevahendite raken- 
damine  
Tulu alusel, mis on saadud liidu finantsülesannete täitmisel seoses investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisega, 
võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4.  
Osa assigneeringust on ette nähtud laiahaardelise teavitamise jaoks, millega kaasatakse üldsus ja kõik sidusrühmad ning 
suurendatakse kaubanduse peadirektoraadi tegevuse läbipaistvust eriti Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispart- 
nerluse küsimustes. See hõlmab kaasamisele ja dialoogile suunatud üritusi, nt pressi- ja sidusrühmade üritused, teabe 
avaldamist, konsultatsioone ja järelmeetmeid, trükiseid ja tõlkeid, millel on otsene seos tegevuse eesmärgi saavutamise ja 
käesoleva artikli all nimetatud meetmetega, samuti kõiki muid kulusid, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, 
nagu kaubanduse peadirektoraadi ja kaubandusvoliniku veebisaitide hooldamine. Avalikkuse ja kõigi sidusrühmade 
kaasamisele suunatud tegevus on läbipaistva, eduka ja ulatusliku kaubanduspoliitika jaoks väga tähtsad.  L 57/1350  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu ja komisjoni otsus 98/181/EÜ, ESTÜ, Euratom, 23. september 1997, mis käsitleb energiaharta lepingu ning 
energiakasutuse tõhustamist ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli sõlmimist Euroopa 
ühenduste poolt (EÜT L 69, 9.3.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 98/552/EÜ, 24. september 1998, ühenduse turulepääsu strateegiaga seotud komisjoni rakendus- 
meetmete kohta (EÜT L 265, 30.9.1998, lk 31).  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
20 02 03 Kaubandusabi — Mitmepoolsed algatused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 500 000  4 500 000  4 500 000  4 500 000  4 500 000,—  5 066 068,13  
Märkused  
Assigneeringuga toetatakse kaubandusega seotud abi valdkonnas mitmepoolseid programme ja algatusi eesmärgiga 
suurendada arengumaade suutlikkust osaleda tõhusalt mitmepoolses kaubandussüsteemis ja piirkondlikes kauplemise 
kordades ning parandada nende kaubanduse taset.  
Assigneeringust rahastatavate algatuste ja programmidega toetatakse järgmisi meetmeid.  
Abi kaubanduspoliitika elluviimiseks, osalemiseks läbirääkimistel ning kaubandus- ja investeerimislepingute ja muude kauband- 
usvaldkonna algatuste rakendamiseks.  
Meetmed, mille eesmärk on suurendada arengumaade suutlikkust töötada välja oma kaubanduspoliitika ja tugevdada 
kaubanduspoliitikaga seotud institutsioone, sealhulgas kõikehõlmavad ja ajakohastatud kaubandusülevaated ning abi 
kaubanduse integreerimiseks vastavatesse majanduskasvu ja arengu poliitikavaldkondadesse.  
Meetmed, mille eesmärk on suurendada arengumaade suutlikkust pidada kaubandus- ja investeerimisalaseid läbi- 
rääkimisi, rakendada kaubandus- ja investeerimislepinguid ja muid kaubandusvaldkonna algatusi ning võtta järel- 
meetmeid vastavalt kaubanduse ning tööjõu ja keskkonna jätkusuutliku arengu eesmärkidele.  
Uuringud poliitikakujundajate nõustamiseks, et tagada arengumaade väiketootjate ja töötajate erihuvidega arvestamine 
kõigis poliitikavaldkondades ning luua keskkond tootjate pääsuks maailmaturgudele.  28.2.2018  ET L 57/1351 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 03  (jätkub)  
See abi on ette nähtud eelkõige avalikule sektorile, kuid seda võib anda ka vastutustundlikku ettevõtlust ning õiglast ja 
eetilist kaubandust toetavatele algatustele.  
Kaubanduse arendamine  
Meetmed, mille eesmärk on leevendada pakkumise piiratust, mis mõjutab otseselt arengumaade võimet kasutada oma 
rahvusvahelise kaubanduse potentsiaali, sealhulgas eriti erasektori arendamine.  
Assigneering täiendab liidu geograafilisi programme ning hõlmab ainult selliseid mitmepoolseid algatusi ja programme, 
millega luuakse tõelist lisandväärtust liidu geograafilistele programmidele.  
Komisjon esitab igal aastal aruande rakendamise ja tulemuste ning kaubandusabi toetuste peamiste tulemuste ja mõju 
kohta. Komisjon esitab teabe selle kohta, kui suur on liidu üldeelarvest kogu kaubandusabi rahastamiseks eraldatav 
summa kokku ning kui suur on kaubandusega seotud abi raames kaubandusabile eraldatav kogusumma.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
20 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
20 02 77 02 Katseprojekt — Naised ja kaubandus: soolist mõõdet käsitleva näidispeatüki koostamine vabakaubanduslepingutesse, 
toetudes andmetele, mis käsitlevad kaubanduses osalevaid naisi ja riigisiseses majandustegevuses osalevaid naisi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
400 000  200 000  
Märkused  
Projekt hõlmab järgmisi meetmeid:  
1) vabakaubanduslepingutes soolist mõõdet käsitlevate peatükkide ja nende tõhususe läbivaatamine; 2) küsimustiku 
koostamine, et koguda teavet kaubanduslepingute mõju kohta ning naiste valduses või juhitud ettevõtete kauband- 
ustõkete kohta; 3) küsitlejate koolitamine valitud liikmesriikides ja partnerriikides; 4) küsitluse korraldamine ja sellega 
seotud andmete kvaliteedi kontroll; 5) andmebaasi loomine; 6) aruande koostamine, milles tehakse kokkuvõte 
peamistest tulemustest; 7) vabakaubanduslepingutesse lisatava soolist mõõdet käsitleva näidispeatüki koostamine.  L 57/1352  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 77  (jätkub)  
20 02 77 02  (jätkub)  
Küsimustikuga kogutakse näitajaid naiste omanduses või naiste juhitavate ettevõtete ning naiste tööhõive kohta 
eksportivates ettevõtetes. Küsimustik on ettevõtete suuruse ja ekspordisektorite kaupa liidu tasandil esinduslik, 
küsitlused korraldatakse kõigis liikmesriikides ja valitud kolmandates riikides (need määratakse kindlaks koostöös 
kaubanduse peadirektoraadiga).  
Küsimustikus käsitletakse kaubandustõkkeid ettevõtete kõigi praeguste kaubanduspartneritega ning esitatakse lisa- 
küsimusi konkreetsete kaubanduslepingute kohta, mis on hiljuti sõlmitud või mis on (uuesti) läbirääkimisel. Selliste 
lepingute loetelu, mille kohta tuleb koguda üksikasjalikumat teavet, määratakse kindlaks koostöös kaubanduse 
peadirektoraadiga.  
Küsimustik hõlmab regulatiivseid ja menetluslikke kaubandustõkkeid, teabelünki ning ettevõtete soovitusi olukorra 
parandamiseks. Need kogutakse toote ja partnerriigi kaupa ja neid saab kohaldada konkreetsete vabakaubanduslep- 
ingute konkreetsete sätete suhtes, olenevalt teatatud probleemküsimusest.  
Kogutud andmed on uued ja ainulaadsed. Katseprojekti puhul on arvesse võetud suurt nõudlust, mida kauband- 
usläbirääkijad (sh Maailma Kaubandusorganisatsioonis) on väljendanud, kuna nad soovivad soolist mõõdet kauband- 
uspoliitikas paremini arvesse võtta, kuid neil puuduvad selleks andmed ja tõendid, millele toetuda.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1353 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
JAOTIS 21  
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG  L 57/1354  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 21 
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 01  RAHVUSVAHELISE 
KOOSTÖÖ JA ARENGU 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  286 222 682  286 222 682  285 334 676  285 334 676  396 595 056,11  396 595 056,11  
21 02  ARENGUKOOSTÖÖ 
RAHASTAMISVAHEND  2 893 577 248  2 660 399 473  3 090 914 840  2 693 220 616  2 620 200 320,73  2 707 845 652,14  
21 04  DEMOKRAATIA JA 
INIMÕIGUSTE 
EUROOPA RAHASTA- 
MISVAHEND  135 400 860  120 000 000  132 804 486  120 000 000  131 141 178,08  125 218 199,03  
21 05  STABIILSUSE JA RAHU 
EDENDAMISE RAHAS- 
TAMISVAHEND — 
ÜLEMAAILMSED JA PIIR- 
KONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  65 900 000  64 200 000  64 900 000  61 000 000  64 393 076,—  71 017 553,36  
Reservid (40 02 41)  6 250 000  
72 150 000  64 200 000  64 900 000  61 000 000  64 393 076,—  71 017 553,36  
21 06  TUUMAOHUTUSEALASE 
KOOSTÖÖ RAHASTA- 
MISVAHEND  31 505 663  44 000 000  60 884 131  80 000 000  70 369 456,—  111 851 482,08  
21 07  EUROOPA LIIDU JA 
GRÖÖNIMAA PART- 
NERLUS  32 110 000  32 038 000  31 630 000  35 956 797  31 130 000,—  37 087 557,—  
21 08  ÜLEILMNE ARENG JA 
KOOSTÖÖ  41 712 000  35 915 013  36 374 796  39 130 241  34 774 402,54  34 852 394,53  
21 09  TÖÖSTUSRIIKIDE 
RAHASTAMISVAHENDI 
PROGRAMMI RAAMES 
RAKENDATUD 
MEETMETE LÕPULE- 
VIIMINE  p.m.  6 054 387  p.m.  24 793 208  0,—  27 500 969,65  
Jaotis 21 — 
Kogusumma  3 486 428 453  3 248 829 555  3 702 842 929  3 339 435 538  3 348 603 489,46  3 511 968 863,90  
Reservid (40 02 41)  6 250 000  
3 492 678 453  3 248 829 555  3 702 842 929  3 339 435 538  3 348 603 489,46  3 511 968 863,90  28.2.2018  ET L 57/1355 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
JAOTIS 21 
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG  
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
21 01  RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA 
ARENGU POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
21 01 01  Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
poliitikavaldkonna ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  
21 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Peakorter  5,2 67 947 892  68 176 136  66 826 073,14  98,35  
21 01 01 02  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 81 017 107  81 242 523  78 896 112,14  97,38  
Artikkel 21 01 01 — Vahesumma  148 964 999  149 418 659  145 722 185,28  97,82  
21 01 02  Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
21 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — 
Peakorter  5,2 2 585 400  2 747 448  2 674 122,38  103,43  
21 01 02 02  Koosseisuvälised töötajad — Liidu 
delegatsioonid  5,2 2 775 723  2 467 391  3 140 763,03  113,15  
21 01 02 11  Muud juhtimiskulud — Peakorter  5,2 4 330 495  4 355 427  4 523 279,96  104,45  
21 01 02 12  Muud juhtimiskulud — Liidu 
delegatsioonid  5,2 3 541 773  3 536 082  3 949 122,87  111,50  
Artikkel 21 01 02 — Vahesumma  13 233 391  13 106 348  14 287 288,24  107,96  
21 01 03  Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete, teenuste ja hoonete 
kulud ning nendega seotud kulud  
21 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 392 376  4 257 147  5 138 767,15  116,99  L 57/1356  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
21 01 03  (jätkub)  
21 01 03 02  Hooned ja nendega seotud kulud 
— Liidu delegatsioonid  5,2 16 710 758  16 899 666  16 311 170,55  97,61  
Artikkel 21 01 03 — Vahesumma  21 103 134  21 156 813  21 449 937,70  101,64  
21 01 04  Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
21 01 04 01  Arengukoostöö rahastamis- 
vahendite (DCI) toetuskulud  4 86 064 960  84 993 151  84 533 774,07  98,22  
21 01 04 03  Demokraatia ja inimõiguste 
Euroopa rahastamisvahendi 
(EIDHR) toetuskulud  4 10 337 861  10 108 836  9 899 022,56  95,76  
21 01 04 04  Stabiilsuse ja rahu edendamise 
rahastamisvahendi toetuskulud  4 2 300 000  2 200 000  2 206 696,58  95,94  
21 01 04 05  Tuumaohutusalase koostöö rahas- 
tamisvahendi (INSC) toetuskulud  4 1 461 337  1 446 869  1 431 889,—  97,98  
21 01 04 06  Euroopa Liidu ja Gröönimaa part- 
nerluse toetuskulud  4 285 000  254 000  236 746,47  83,07  
21 01 04 07  Euroopa Arengufondi (EAF) 
toetuskulud  4 p.m.  p.m.  110 322 763,37  
21 01 04 08  Komisjoni hallatavate usaldus- 
fondide toetuskulud  4 p.m.  p.m.  4 190 672,84  
Artikkel 21 01 04 — Vahesumma  100 449 158  99 002 856  212 821 564,89  211,87  
21 01 06  Rakendusametid  
21 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Toetus arengukoostöö rahastamis- 
vahendist  4 2 472 000  2 650 000  2 314 080,—  93,61  
Artikkel 21 01 06 — Vahesumma  2 472 000  2 650 000  2 314 080,—  93,61  
Peatükk 21 01 — Kogusumma  286 222 682  285 334 676  396 595 056,11  138,56  28.2.2018  ET L 57/1357 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 01 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
21 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
67 947 892  68 176 136  66 826 073,14  
21 01 01 02 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
81 017 107  81 242 523  78 896 112,14  
21 01 02 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
21 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 585 400  2 747 448  2 674 122,38  
21 01 02 02 Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 775 723  2 467 391  3 140 763,03  
21 01 02 11 Muud juhtimiskulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 330 495  4 355 427  4 523 279,96  
21 01 02 12 Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 541 773  3 536 082  3 949 122,87  L 57/1358  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 03 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja 
hoonete kulud ning nendega seotud kulud  
21 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 392 376  4 257 147  5 138 767,15  
21 01 03 02 Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
16 710 758  16 899 666  16 311 170,55  
21 01 04 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
21 01 04 01 Arengukoostöö rahastamisvahendite (DCI) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
86 064 960  84 993 151  84 533 774,07  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse järgmist: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 7 549 714 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 93 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 7 % sellelt 
eelarverealt rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, info- 
tehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid) juhtudel, kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu 
delegatsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, 
samuti logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise 
kulud, mis on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse 
töötasu käesoleva punkti assigneeringutest;  28.2.2018  ET L 57/1359 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 01  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, saadud 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitamis- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 02 kohased toetuskulud.  
21 01 04 03 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 337 861  10 108 836  9 899 022,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 1 613 273 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 95 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 5 % sellelt 
eelarverealt rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, info- 
tehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele;  L 57/1360  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 03  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid) juhtudel, kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu 
delegatsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, 
samuti logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise 
kulud, mis on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse 
töötasu käesoleva punkti assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, 
saadud kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitamis- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 04 kohased toetuskulud.  
21 01 04 04 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 300 000  2 200 000  2 206 696,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele;  28.2.2018  ET L 57/1361 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 04  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad või 
riikide lähetatud eksperdid) juhtudel, kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu 
delegatsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, 
samuti logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste, infotehnoloogia ja kommunik- 
atsioonivahendite ning majutuskoha üürimise kulud, mis on otseselt seotud delegatsioonide koosseisuväliste 
töötajatega, kellele makstakse töötasu käesoleva punkti assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, saadud 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitamis- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 05 kohased toetuskulud.  
21 01 04 05 Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (INSC) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 461 337  1 446 869  1 431 889,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele;  L 57/1362  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 05  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 968 300 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 93 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 7 % sellelt 
eelarverealt rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, info- 
tehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide ja trükistega, millel on otsene seos 
programmi eesmärgi saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 06 kohased toetuskulud.  
21 01 04 06 Euroopa Liidu ja Gröönimaa partnerluse toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
285 000  254 000  236 746,47  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse järgmist: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide ja trükistega, millel on otsene seos 
programmi eesmärgi saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  28.2.2018  ET L 57/1363 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 06  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud artikli 21 07 01 toetuskulude rahastamiseks.  
21 01 04 07 Euroopa Arengufondi (EAF) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  110 322 763,37  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse Euroopa Arengufondist antavate haldustoetuste kulud.  
Kogu tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 2 kantavat Euroopa Arengufondi tulu, millest toetatakse tugimeetmete kulude 
rahastamist, võib kasutada finantsmääruse artikli 21 kohaselt selle artikli täiendavate assigneeringute eraldamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 95 000 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 21 lõige 2.  
21 01 04 08 Komisjoni hallatavate usaldusfondide toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  4 190 672,84  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni halduskulude katmiseks kuni 5 % ulatuses usaldusfondidesse koondatud 
summast aastatel, mil igasse usaldusfondi paigutatud rahalist toetust ja rahalist osalust on hakatud kasutama, nagu 
sätestatud finantsmääruse artikli 187 lõikes 7.  
Kogu tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 4 kantavat usaldusfondide tulu, millest toetatakse tugimeetmete kulude 
rahastamist, võib kasutada finantsmääruse artikli 21 kohaselt selle punkti täiendavate assigneeringute eraldamiseks.  L 57/1364  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 08  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 21 lõige 2 ja artikli 187 lõige 7.  
21 01 06 Rakendusametid  
21 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus arengukoostöö rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 472 000  2 650 000  2 314 080,—  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevuskulud seoses ameti 
ülesandega edendada programmi „Erasmus+“ raames (rubriik 4) kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet (peatükk 21 02). 
Asutuse ülesanne on hallata neid 2007.–2013. aasta programmiperioodi programmide „Noored“, „Tempus“ ja „Erasmus 
Mundus“ lõpetamata meetmeid, kuhu on kaasatud arengukoostöö rahastamisvahendi abisaajad.  
Amet saab lisaks iga-aastast toetust artikli 21 02 09 assigneeringutest. See võimaldab jätkata AKV riikide vahelise 
liikuvuse programmi, mida kuni 2013. aastani rahastati 10. Euroopa Arengufondi kaudu. Programmiga edendatakse 
Aafrika üliõpilaste liikuvust.  
Punktis kajastatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud antud jaotise lisas „Töötajad“.  28.2.2018  ET L 57/1365 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 06  (jätkub)  
21 01 06 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametile delegeeritakse 
volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovisuaal- ja kultuurvaldkonnas, 
eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Arengufondi.  
Aafrika ja ELi strateegiline partnerlus: Aafrika ja ELi ühisstrateegia, mis võeti vastu Lissaboni tippkohtumisel 8.–9. dets- 
embril 2007.  L 57/1366  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02  ARENGUKOOSTÖÖ 
RAHASTAMIS- 
VAHEND  
21 02 01  Koostöö Ladina- 
Ameerikaga  4 348 496 260  233 097 181  333 350 242  245 571 576  348 535 583,—  131 567 107,95  56,44  
21 02 02  Koostöö Aasiaga  4 809 848 013  441 268 119  771 719 915  310 000 000  674 729 559,40  218 296 298,57  49,47  
21 02 03  Koostöö Kesk-Aasiaga  4 151 513 771  72 970 655  128 810 250  56 000 000  85 030 000,—  53 612 816,32  73,47  
21 02 04  Koostöö Lähis-Idaga  4 83 196 862  39 512 058  66 497 174  25 000 000  66 504 914,—  28 277 103,—  71,57  
21 02 05  Koostöö Afgan- 
istaniga  4 199 417 199  143 024 026  238 677 685  90 000 000  234 915 513,82  81 827 074,28  57,21  
21 02 06  Koostöö Lõuna- 
Aafrika Vabariigiga  4 20 000 000  26 686 637  59 770 001  16 446 000  64 245 800,—  7 549 794,70  28,29  
21 02 07  Üleilmse tähtsusega 
avalikud hüved ja 
probleemid ning 
vaesuse vähendamine, 
säästlik areng ja 
demokraatia  
21 02 07 01  Keskkond ja klii- 
mamuutused  4 202 400 645  138 520 000  178 927 294  95 000 000  175 668 413,67  86 950 620,83  62,77  
21 02 07 02  Säästev energia  4 89 955 842  65 000 000  78 523 242  63 100 000  86 191 411,64  37 000 000,—  56,92  
21 02 07 03  Inimareng  4 205 874 058  179 400 000  153 741 313  138 000 000  163 633 821,—  135 466 549,78  75,51  
21 02 07 04  Toiduga ja toitainetega 
kindlustatus ning 
säästev põllumajandus  4 217 393 286  140 000 000  192 181 168  110 000 000  205 268 717,29  81 640 188,46  58,31  
21 02 07 05  Ränne ja varjupaik  4 51 531 564  130 000 000  404 973 912  115 722 000  58 269 112,—  27 029 810,30  20,79  
Artikkel 21 02 07 — 
Vahesumma  767 155 395  652 920 000  1 008 346 929  521 822 000  689 031 475,60  368 087 169,37  56,38  
21 02 08  Arengualaste 
algatuste rahastamine 
kodanikuühiskonna 
organisatsioonide ja 
kohalike ametia- 
sutuste poolt või 
nende jaoks  
21 02 08 01  Kodanikuühiskond 
arengukoostöös  4 205 954 810  150 800 000  191 932 988  130 000 000  186 393 445,46  103 632 446,91  68,72  
21 02 08 02  Kohalikud asutused 
arengukoostöös  4 68 651 603  39 900 000  63 310 996  25 000 000  60 291 733,—  20 365 468,19  51,04  
Artikkel 21 02 08 — 
Vahesumma  274 606 413  190 700 000  255 243 984  155 000 000  246 685 178,46  123 997 915,10  65,02  28.2.2018  ET L 57/1367 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 09  Üleaafrikaline 
programm Aafrika ja 
Euroopa Liidu ühis- 
strateegia toetamiseks  4 130 820 662  105 041 165  109 203 732  124 670 461  93 468 112,—  51 074 376,20  48,62  
21 02 20  Erasmus+ — Toetus 
arengukoostöö rahas- 
tamisvahendist  4 102 428 673  103 495 100  108 922 928  93 812 842  115 352 483,—  86 867 447,24  83,93  
21 02 30  Leping ÜRO Toidu- ja 
Põllumajandusorga- 
nisatsiooni (FAO) 
ning teiste ÜRO orga- 
nitega  4 344 000  340 000  372 000  372 000  0,—  0,—  0  
21 02 40  Toorainelepingud  4 2 500 000  2 500 000  2 500 000  2 500 000  0,—  2 517 338,78  100,69  
21 02 51  Arengukoostöö rahas- 
tamisvahendi 
valdkonna meetmete 
(enne 2014. aastat) 
lõpuleviimine  
21 02 51 01  Sisserände- ja varjupai- 
gaalane koostöö 
kolmandate riikidega  4 p.m.  10 000 000  p.m.  16 000 000  0,—  17 740 974,26  177,41  
21 02 51 02  Koostöö Ladina- 
Ameerika arengurii- 
kidega  4 p.m.  50 000 000  p.m.  110 000 000  0,—  242 738 904,61  485,48  
21 02 51 03  Koostöö Aasia arengu- 
riikidega, sealhulgas 
Kesk-Aasias ja Lähis- 
Idas  4 p.m.  337 765 334  p.m.  392 352 245  432,45  619 044 704,91  183,28  
21 02 51 04  Toiduga kindlustatus  4 p.m.  55 000 000  p.m.  80 000 000  617,67  122 716 489,37  223,12  
21 02 51 05  Valitsusvälised osalejad 
arenguvaldkonnas  4 p.m.  35 000 000  p.m.  65 000 000  0,—  115 629 698,23  330,37  
21 02 51 06  Keskkond ja loodus- 
varade, sealhulgas 
energia säästev majan- 
damine  4 p.m.  50 000 000  p.m.  85 000 000  0,—  126 274 072,91  252,55  
21 02 51 07  Inim- ja sotsiaalne 
areng  4 p.m.  14 350 250  p.m.  34 000 000  651,33  56 427 832,86  393,22  
21 02 51 08  Piirkondlik koostöö 
Aafrika, Kariibi mere ja 
Vaikse ookeani 
piirkonna riikidega  4 p.m.  85 163 000  p.m.  260 218 059  0,—  242 767 373,85  285,06  
Artikkel 21 02 51 — 
Vahesumma  p.m.  637 278 584  p.m.  1 042 570 304  1 701,45  1 543 340 051,—  242,18  L 57/1368  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
21 02 77 01  Ettevalmistav meede — 
Koostöö Ladina- 
Ameerika keskmise 
sissetulekuga riikidega  4 p.m.  p.m.  p.m.  313 751  0,—  67 004,40  
21 02 77 02  Ettevalmistav meede — 
Äri- ja teadusvahetus 
Indiaga  4 p.m.  892 157  p.m.  700 161  0,—  0,—  0  
21 02 77 03  Ettevalmistav meede — 
Äri- ja teadusvahetus 
Hiinaga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
21 02 77 04  Ettevalmistav meede — 
Koostöö Aasia 
keskmise sissetulekuga 
riikidega  4 p.m.  150 000  p.m.  p.m.  0,—  63 154,87  42,10  
21 02 77 05  Ettevalmistav meede — 
Euroopa Liit – Aasia — 
Poliitika ja praktika 
integreerimine  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  94 879,44  
21 02 77 07  Ettevalmistav meede — 
Kodanikuühiskonna 
organisatsioonide 
Aafrika piirkondlik 
võrgustik aastatuhande 
viienda arengueesmärgi 
nimel  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  299 174,12  
21 02 77 08  Ettevalmistav 
meede — Veemajandus 
arengumaades  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  748 147,49  
21 02 77 10  Ettevalmistav meede 
— Arengumaade 
kasuks toimuv ravimi- 
tööstuse tehnosiire  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 625 334,—  
21 02 77 11  Ettevalmistav meede 
vaesusega kaasnevate, 
troopiliste ja tähel- 
epanuta jäänud 
haigustega seotud 
uurimis- ja arendus- 
tegevuseks  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  156 721,—  
21 02 77 12  Katseprojekt — Parem 
tervishoid seksuaalse 
vägivalla ohvritele 
Kongo Demokraatlikus 
Vabariigis (Kongo DV)  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1369 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 13  Ettevalmistav meede — 
Parem tervishoid 
seksuaalse vägivalla 
ohvritele Kongo 
Demokraatlikus Vaba- 
riigis (Kongo DV)  4 p.m.  1 650 066  p.m.  p.m.  0,—  0,—  0  
21 02 77 14  Ülemaailmne energi- 
atõhususe ja taastuve- 
nergia fond (GEEREF)  4 p.m.  500 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  0  
21 02 77 15  Katseprojekt — Stra- 
teegiline investeering 
püsivasse rahusse ja 
demokratiseerimisse 
Aafrika Sarve piir- 
konnas  4 p.m.  p.m.  p.m.  1 081 125  0,—  1 026 471,81  
21 02 77 16  Katseprojekt — Veter- 
inaarteenistuse tugev- 
damine arengumaades  4 p.m.  350 000  p.m.  500 000  0,—  2 102 918,—  600,83  
21 02 77 17  Katseprojekt — 
Ettevõtja sotsiaalne 
vastutus ja aren- 
gumaade vabrikutööl- 
istele juurdepääsu 
andmine vabatahtlikule 
pereplaneerimisele  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
21 02 77 18  Katseprojekt — Inves- 
teerimine jätku- 
suutlikku rahusse ja 
kogukonna taastamisse 
Cauca piirkonnas 
Colombias  4 p.m.  950 000  p.m.  995 658  0,—  0,—  0  
21 02 77 19  Ettevalmistav meede — 
Vastupanuvõime 
suurendamine 
rändrahvaste kogu- 
kondade parema 
tervise huvides kriisi- 
järgses situatsioonis 
Saheli piirkonnas  4 p.m.  387 828  p.m.  749 738  100 000,—  2 411 434,—  621,78  
21 02 77 20  Ettevalmistav tegevus 
— Kongo DV idaosas 
Lõuna-Kivu provintsis 
Luhwindja kaevanduste 
piirkonnas elavate 
seksuaalteenuseid 
osutavate laste ja naiste 
sotsiaal-majanduslik 
taasintegreerimine  4 p.m.  372 604  p.m.  490 000  150 000,—  914 790,50  245,51  
21 02 77 21  Ettevalmistav tegevus 
— Kohalike part- 
nerluste loomine ja 
tugevdamine sotsiaal- 
majanduse arenda- 
miseks ja sotsiaalette- 
võtete loomiseks Ida- 
Aafrikas  4 p.m.  494 423  p.m.  p.m.  0,—  0,—  0  L 57/1370  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 77 22  Katseprojekt — Endee- 
milistel aladel troo- 
piliste unarhaiguste 
vastu võitlemiseks 
tervishoiualaste 
lahenduste väljatöö- 
tamise ja kasutus- 
elevõtu integreeritud 
lähenemisviis  4 p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  0,—  
21 02 77 23  Katseprojekt — Õigus- 
kaitse kättesaadavus ja 
hüvituse andmine 
Kongo Demokraatlikus 
Vabariigis toime 
pandud raskeimate 
kuritegude ohvritele  4 p.m.  268 870  p.m.  200 000  0,—  321 130,—  119,44  
21 02 77 24  Katseprojekt — Anti- 
mikroobse resistent- 
susega seotud 
ülemaailmse ohu kaar- 
distamine  4 p.m.  1 275 000  750 000  675 000  750 000,—  0,—  0  
21 02 77 25  Katseprojekt — Guate- 
malas, Hondurases ja El 
Salvadoris laste õiguste 
edendamine ning 
põgenikest laste ja 
noorukite kaitse ja 
juurdepääs haridusele  4 p.m.  400 000  750 000  500 000  700 000,—  0,—  0  
21 02 77 26  Katseprojekt — Hari- 
dusteenused varasemalt 
relvajõudude ja 
sõjaliste rühmitustega 
seotud lastele Suur- 
Pibori halduspiir- 
konnas Lõuna- 
Sudaanis  4 p.m.  500 000  1 000 000  500 000  0,—  0,—  0  
21 02 77 27  Katseprojekt — 
Karjamaade osalusma- 
jandamise kasutamise 
katsetamine Keenias ja 
Tansaanias  4 p.m.  500 000  1 000 000  500 000  0,—  0,—  0  
21 02 77 28  Katseprojekt — Aren- 
gukoostöö linna- 
mõõtme toetamine: 
arengumaade linnade 
finantssuutlikkuse 
suurendamine tootliku 
ja säästva linnaarengu 
saavutamiseks  4 p.m.  500 000  1 000 000  500 000  28.2.2018  ET L 57/1371 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 77 29  Ettevalmistav meede — 
Mikro-, väikeste ja 
keskmise suurusega 
ettevõtjate toetamine 
arengumaades  4 p.m.  500 000  1 000 000  500 000  
21 02 77 30  Ettevalmistav meede — 
Tervishoiualaste 
lahenduste väljatöö- 
tamise ja kasutus- 
elevõtu integreeritud 
lähenemisviis troo- 
piliste unarhaiguste 
vastu võitlemiseks 
endeemilistel aladel  4 p.m.  p.m.  1 500 000  500 000  
21 02 77 31  Katseprojekt — Santé 
pour tous — 
Tervishoid kõigile — 
Organisatsiooni 
Aimes-Afrique (Togo) 
ja ühingu Aktion PiT- 
Togohilfe e.V. ühis- 
projekt  4 1 200 000  850 000  500 000  250 000  
21 02 77 32  Ettevalmistav meede — 
Noored Euroopa vaba- 
tahtlikud arengu teen- 
istuses  4 1 000 000  500 000  
21 02 77 33  Katseprojekt — 
Guatemala omaval- 
itsuste läbipaistvuse ja 
mõjuhinnangute eden- 
damine  4 450 000  225 000  
21 02 77 34  Katseprojekt – Puud 
Aafrika jaoks  4 600 000  300 000  
Artikkel 21 02 77 — 
Vahesumma  3 250 000  11 565 948  7 500 000  9 455 433  1 700 000,—  10 831 159,63  93,65  
Peatükk 21 02 — 
Kogusumma  2 893 577 248  2 660 399 473  3 090 914 840  2 693 220 616  2 620 200 320,73  2 707 845 652,14  101,78  
Märkused  
Liidu arengupoliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine, nagu on sätestatud aluslepingus. Euroopa konsensus 
arengu küsimuses määrab üldpõhimõtted, suundumused ja põhitelje, millest määruse (EL) nr 233/2014 rakendamisel 
juhindutakse.  
Assigneeringud on ette nähtud selliste tegevuste katmiseks, mille eesmärk on vähendada vaesust, edendada majanduse, 
sotsiaalvaldkonna ja keskkonna säästvat arengut, demokraatia, hea valitsemistava, inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse 
asjaomaste põhimõtete tugevdamiseks, kaasa arvatud need, mis on kajastatud aastatuhande arengueesmärkides ja 2015. 
aasta järgses arenevas rahvusvahelises arenguraamistikus. Vajaduse korral otsitakse sünergiat liidu muude välisvahen- 
ditega, keskendudes siiski eespool nimetatud põhieesmärkide saavutamisele.  
Põhimõtteliselt peab 100 % geograafiliste programmide kuludest, vähemalt 95 % temaatiliste programmide kuludest ja 
90 % üleaafrikalise programmi kuludest vastama OECD arenguabi komitee (OECD/DAC) kehtestatud ametliku 
arenguabi kriteeriumitele.  L 57/1372  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Üldreegli alusel tuleks vähemalt 20 % assigneeringutest kasutada põhilisteks sotsiaalteenusteks ja keskhariduseks. Lisaks 
peaks arengukoostöö rahastamisvahend lähtuma eesmärgist näha vähemalt 20 % liidu eelarvest ette vähese süsinik- 
dioksiidi heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise ühiskonna loomise jaoks.  
21 02 01 Koostöö Ladina-Ameerikaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
348 496 260  233 097 181  333 350 242  245 571 576  348 535 583,—  131 567 107,95  
Märkused  
Selle artikli kohase arengukoostöö eesmärk on aidata eelkõige toetada demokraatia, hea valitsemistava, võrdõigus- 
likkuse, inimõiguste austamise ja õigusriigi edendamist, soodustada säästvat arengut ja majanduslikku integratsiooni 
ning viia ellu säästva arengu tegevuskava 2030.  
Komisjon peab jätkama iga-aastaste aruannete esitamist kontrollnäitaja kohta, mida varasemalt kasutati arenguriikide 
sotsiaalse infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste toetamiseks, tunnistades, et liidu abi tuleb vaadelda kui üht osa rahastajate 
poolt sotsiaalsektorile antavast kogutoetusest ning et teatav paindlikkus peab olema norm. Lisaks püüab komisjon 
tagada, et 20 % arengukoostöö rahastamisvahendi raames eraldatud toetusest suunatakse põhiliste sotsiaalteenuste 
osutamiseks, keskendudes tervishoiule ja haridusele ning keskharidusele, mis on keskmine näitaja kõikides geograa- 
filistes piirkondades, ja tunnistades, et ka siin peab teatav paindlikkus olema norm, näiteks siis, kui on vaja anda 
erakorralist abi. Assigneering on ette nähtud selliste koostöömeetmete kulude katmiseks Ladina-Ameerika arengurii- 
kides, territooriumitel ja piirkondades, mille eesmärgid on järgmised: 
— aidata viia piirkonnas ellu säästva arengu tegevuskava 2030; 
— ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike algatuste toetamine, et jälgida investeeringute mõju riigi 
majandusele, eelkõige seoses töö-, keskkonna-, sotsiaal- ja inimõigustega seotud norme hõlmavate tegevusjuhendite 
ja valdkondlike kokkulepetega; 
— soolise võrdõiguslikkuse toetamine selliste meetmete toetamise kaudu, millega võideldakse kahjulike tavade, näiteks 
laste abielude vastu, ja edendatakse naiste õigusi; 
— kodanikuühiskonna arendamise edendamine; 
— vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine ning sotsiaalse sidususe edendamine; 
— sotsiaalsete standardite parandamisele kaasa aitamine, keskendudes haridusele, sealhulgas haridusele ja kutseõppele 
tööhõive edendamiseks, ja tervishoiule ning sotsiaalkaitseskeemide parandamisele; 
— majanduskasvuks vajalike olude ja tugevama tootmissektori edendamine, oskusteabe edasiandmise toetamine ning 
piirkondade ettevõtjate vaheliste sidemete ja koostöö edendamine; 
— erasektori arengu, sh VKEde jaoks soodsa ärikliima edendamine, sh seaduslike omandõiguste kaudu, vähendades 
tarbetut halduskoormust, parandades juurdepääsu krediidile ning edendades väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate ühendusi;  28.2.2018  ET L 57/1373 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 01  (jätkub)  
— toiduainetega kindlustatuse meetmete toetamine ja võitlus alatoitluse vastu; 
— toetada piirkondlikku integratsiooni; Kesk-Ameerikas edendada regiooni arengut ELi ja Kesk-Ameerika assotsiat- 
sioonilepingust tuleneva lisaväärtuse kaudu; 
— loodusvarade, sealhulgas vee säästliku kasutamise edendamine ja võitlus kliimamuutuse vastu (leevendamine ja 
sellega kohanemine); 
— hea valitsemistava rakendamisega seotud jõupingutuste toetamine ja abistamine demokraatia, inimõiguste ja 
õigusriigi tugevdamisel; 
— eelkõige õiguse ja julgeoleku valdkonnas poliitiliste reformide edendamine ning riikide ja piirkondade arengu 
tõhustamisega seotud meetmete toetamine.  
Kui abi antakse eelarve kaudu, siis toetab komisjon partnerriikide püüdlusi arendada parlamentaarset järelevalvet ning 
auditialast suutlikkust ja läbipaistvust.  
Artikli assigneeringute suhtes kohaldatakse hindamisi, mis hõlmavad sisendite ja tulemusahelaga (väljund, tulemus, 
mõju) seotud aspekte. Hindamiste tulemusi kasutatakse nendest assigneeringutest rahastatavate edasiste meetmete 
kavandamisel.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 02 Koostöö Aasiaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
809 848 013  441 268 119  771 719 915  310 000 000  674 729 559,40  218 296 298,57  L 57/1374  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on katta Aasia arenguriikides – eriti kõige vaesema ja haavatavama elanikkonnaga riikides – 
selliste arengukavade rahastamine, mis on suunatud inim- ja sotsiaalse arengu parandamisele ning makromajanduslike ja 
valdkondlike probleemide lahendamisele. Rõhuasetus on ebaseaduslikul rändel, majanduslikul ja sotsiaalsel juhtimisel 
ning arengul, mis parandavad inimõigustealast olukorda, demokratiseerumist, soolist võrdõiguslikkust, noorte olukorda, 
haridust ja kutseõpet, elukestvat õpet, akadeemilist ja kultuurivahetust, teadus- ja tehnoloogiaalast vahetust, keskkonna 
seisundit, piirkondlikku koostööd, kaubandust, katastroofide vältimist ja taastusmeetmeid, samuti säästva energeetika 
ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia edendamist.  
See on ette nähtud ka kodanikuühiskonna arendamisega ning eelkõige ohustatud rühmade, näiteks naiste, laste, 
rahvusvähemuste ja puuetega inimeste õigusi edendavate ja kaitsvate valitsusväliste organisatsioonide tegevuse toeta- 
misega seotud kulude katmiseks.  
Assigneeringu kasutamine sõltub liidu tegevuse aluspõhimõtete järgimisest. Allpool kirjeldatud valdkondi tuleb 
asjakohaselt kaaluda, võttes arvesse ühiselt kokku lepitud strateegiaid, partnerlust, koostööd ja kaubanduslepinguid. 
Prioriteedid kehtestatakse vastavalt president Junckeri poliitilistele prioriteetidele, säästva arengu eesmärkidele, tuginedes 
Euroopa arengukonsensusele, Euroopa Liidu üldisele välis- ja julgeolekupoliitika strateegiale ning sellel põhinevatele 
nõukogu järeldustele.  
Assigneeringuga kaetakse kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu inimarengu teenistusse rakendamist käsitlevaid 
meetmeid. Hõlmatavate valdkondade hulka võivad kuuluda: 
— ränne; 
— sooline võrdõiguslikkus ja noored; 
— sotsiaalkaitse ja töökohad ning üldine juurdepääs tervishoiule ja haridusele; 
— ettevõtluskeskkond, piirkondlik integratsioon ja ülemaailmsed turud; 
— jätkusuutlik põllumajandus, toitumine ja energeetika; 
— kliimamuutused ja keskkond; 
— sotsiaalne sidususe, eelkõige sotsiaalne kaasatuse, õiglase tulujaotuse, inimväärse töö ja võrdsete võimaluste 
soodustamine; 
— kaubanduse, investeeringute, abi, rände, elanikeregistri, teadustegevuse, innovatsiooni ning tehnoloogiaga seotud 
kaasava partnerluse rajamine; 
— aktiivse ja hästi korraldatud kodanikuühiskonna toetamine ning avaliku ja erasektori partnerluse soodustamine;  28.2.2018  ET L 57/1375 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 02  (jätkub)  
— kliimamuutuste leevendamise ja sellega kohanemise, säästva tarbimise ja tootmise ning keskkonnahoidlikku 
tehnoloogiasse, säästvasse energiasse, transporti, säästvasse põllumajandusse ja kalandusse, bioloogilise mitmek- 
esisuse ja ökosüsteemi teenuste (sealhulgas vee, kanalisatsiooniteenuste ja metsade) kaitsmisse ja nende seisundi 
parandamisse tehtavate investeeringute ning rohelises majanduses inimväärsete töökohtade loomise (ka noortele ja 
naistele) toetamine; 
— suurema regionaalse integratsiooni ja tulemustele suunatud koostöö edendamine regionaalse integratsiooni ning 
dialoogi eri protsesside toetamise kaudu; 
— terviseohtude, sealhulgas loomade, inimeste ja nende erinevate keskkondade ühisosa tasandil tekkivate terviseohtude 
ärahoidmise ning tõrjumise soodustamine; 
— katastroofideks valmisoleku ning katastroofijärgse pikaajalise taastamise toetamine, sealhulgas toiduainetega kind- 
lustatuse ja kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise valdkonnas; 
— suutlikkuse suurendamine üldise juurdepääsu võimaldamiseks põhilistele sotsiaalteenustele, iseäranis tervishoiu- ja 
haridussektoris.  
Assigneeringuga rahastatakse meetmeid, mis on seotud järgmiste valdkondadega: 
— demokraatia, inimõigused, sealhulgas laste ja naiste õigused, ja õigusriik; 
— sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamine; 
— avalik haldus; 
— maksupoliitika ja -haldus; 
— korruptsioon ja läbipaistvus; 
— kodanikuühiskond ja kohalikud ametiasutused; 
— õiguspäraste, tulemuslike ning oma tegevuse eest vastutavate avaliku sektori institutsioonide ja asutuste rajamine 
ning tugevdamine institutsionaalsete reformide (sealhulgas hea valitsemistava, korruptsioonivastase võitluse, avaliku 
sektori finantsjuhtimise, maksusüsteemi ning avaliku halduse reformi) edendamise ning seadusandlike, halduslike ja 
regulatiivsete reformide kaudu kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega, eeskätt ebakindlas ning konf likti- ja konf likti- 
järgses olukorras olevates riikides; 
— võitlemine korruptsiooni ning organiseeritud kuritegevuse, uimastitootmise, -tarbimise ja -kaubanduse ning 
ebaseadusliku kaubanduse muude vormidega ning tõhusa piirihaldamise ja piiriülese koostöö toetamine ja elanike- 
registrite parandamine, võttes arvesse arengu ja julgeoleku vahelist seost.  
Selle eelarverea kohase arengukoostöö eesmärk on aidata saavutada säästva arengu eesmärke, laskmata silmist ka 
saavutamata aastatuhande arengueesmärke, ning edendada demokraatiat, head valitsemistava, inimõiguste järgimist ja 
õigusriiki ning soodustada säästvat arengut ja majanduslikku integratsiooni, samuti edendada konf liktide ärahoidmist ja 
lahendamist ning lepitamist.  L 57/1376  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 02  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 03 Koostöö Kesk-Aasiaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
151 513 771  72 970 655  128 810 250  56 000 000  85 030 000,—  53 612 816,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et aidata vähendada vaesust ja luua tingimused säästlikuks ning kaasavaks 
majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks, sotsiaalseks ühtekuuluvuseks, demokratiseerimiseks ja inimeste elujärje 
parandamiseks. Allpool kirjeldatud valdkondi tuleb asjakohaselt kaaluda, võttes arvesse ühiselt kokku lepitud stratee- 
giaid, partnerlust, koostööd ja kaubanduslepinguid. Prioriteedid kehtestatakse vastavalt president Junckeri poliitilistele 
prioriteetidele, säästva arengu eesmärkidele, tuginedes Euroopa arengukonsensusele, Euroopa Liidu üldisele välis- ja 
julgeolekupoliitika strateegiale ning sellel põhinevatele nõukogu järeldustele.  
Kahepoolsete programmide prioriteedid keskenduvad jätkusuutliku majanduskasvu, maaelu integreeritud arengu, 
maapiirkondades sissetulekuallikate mitmekesistamise ja töökohtade loomise ning toiduga kindlustatuse edendamisele; 
õigusriigireformidele, demokraatia ja inimõiguste edendamisele, läbipaistvuse suurendamise ja korruptsioonivastase 
võitluse meetmetele ning riigi rahanduse juhtimise toetamisele; tööturu vajadustele vastavat kvaliteetset kesk- ja 
kutseharidust pakkuva tõhusa haridussüsteemi loomisele; tervishoiusektori toetamisele, edendades võrdsetel tingimustel 
juurdepääsu kvaliteetsele tervishoiuteenusele, ning majandusse tehtavate investeeringute toetamisele.  
Piirkondlike programmide eesmärk on toetada Kesk-Aasia riikide laiapõhjalist dialoogi ja koostööd, eelkõige piir- 
kondade üldist julgeolekut ja stabiilsust mõjutavates tundlikes küsimustes.  
Programmide rakendamisel peetakse pidevalt silmas enim puudust kannatavate inimeste vajadusi. Liidu programmide 
kõikide tahkude puhul võetakse arvesse ka valdkondadevahelisi küsimusi, nagu keskkond ja kliimamuutused, suurõn- 
netuste ohu vähendamine, kohalik valitsemine, korruptsioonivastane võitlus, inimõigused, sooline võrdõiguslikkus ja 
noorsugu.  28.2.2018  ET L 57/1377 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 03  (jätkub)  
Mõttekate valitsemistava reformimise püüdluste ja tõelise demokratiseerimisprotsessi korral on esmatähtis neid püüdlusi 
toetada. Ka piirihalduse ja uimastitevastaste programmide eraldised sõltuvad märkimisväärsete tulemuste saavutamise 
väljavaadetest. Koostöö oluline tahk on koostöö kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Üha enam kaalutakse nii 
koostööd liikmesriikide asutustega nende programmide rakendamisel kui ka segarahastamist rahvusvaheliste finantsa- 
sutuste vahenditega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 04 Koostöö Lähis-Idaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
83 196 862  39 512 058  66 497 174  25 000 000  66 504 914,—  28 277 103,—  
Märkused  
Allpool kirjeldatud valdkondi tuleb asjakohaselt kaaluda, võttes arvesse ühiselt kokku lepitud strateegiaid, partnerlust, 
koostööd ja kaubanduslepinguid. Prioriteedid kehtestatakse vastavalt president Junckeri poliitilistele prioriteetidele, 
säästva arengu eesmärkidele, tuginedes Euroopa arengukonsensusele, Euroopa Liidu üldisele välis- ja julgeolekupoliitika 
strateegiale ning sellel põhinevatele nõukogu järeldustele.  
Rõhuasetus peab olema abinõudel, mis mõjutavad majanduse ülesehitust ja institutsioonilist arengut, parandavad 
inimõiguste olukorda, sealhulgas sõna-, kogunemis-, ajakirjandus- ja meediavabadust, usu- ja veendumuste vabadust, 
sealhulgas õigust nendest lahti öelda, ning edendavad ja kaitsevad digitaalvabadust, tugevdavad kodanikuühiskonda, 
kaasa arvatud abinõud, mis puudutavad demokratiseerumist, naiste ja mõlemast soost laste, samuti puuetega laste üldist 
juurdepääsu alg- ja keskharidusele, tervishoiusüsteemi tugevdamist, eelkõige silmas pidades lastehalvatuse likvideerimist 
pärast hiljutisi puhanguid Süürias, keskkonda ja loodusvarade, sealhulgas troopiliste metsade säästvat majandamist, 
piirkondlikku koostööd, katastroofide, sealhulgas kliimamuutusega seotud ohtude vältimist ning nende riski vähen- 
damist ja taastamismeetmeid, samuti säästva energia edendamist, kliimamuutusega võitlemist ning digitaalsete 
vabaduste edendamist seoses interneti ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisega.  L 57/1378  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 04  (jätkub)  
Assigneering on samuti ette nähtud rahastama konf liktide ärahoidmise, lahendamise ja lepitamise meetmeid.  
See on ette nähtud ka kodanikuühiskonna arendamisega ning eelkõige ohustatud rühmade, näiteks naiste, laste, LGBTI, 
rahvus- ja usuvähemuste ja ateistide ning puuetega inimeste õigusi edendavate ja kaitsvate valitsusväliste organis- 
atsioonide tegevuse toetamisega seotud kulude katmiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja neid võib täiendada liidu usaldusfondidest makstava toetusega.  
Assigneeringust võib rahastada meetmeid, mis on seotud järgmisega: 
— demokraatia, inimõigused ja õigusriik; 
— suutlikkuse suurendamine üldise juurdepääsu võimaldamiseks põhilistele sotsiaalteenustele, iseäranis tervishoiu- ja 
haridussektoris; 
— suurema piirkondliku integratsiooni ja tulemustele suunatud koostöö edendamine piirkondliku integratsiooni ning 
dialoogi eri protsesside toetamise kaudu; 
— meeste ja naiste võrdõiguslikkus ning naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamine; 
— avalik haldus; 
— maksupoliitika ja -haldus; 
— korruptsioon ja läbipaistvus; 
— kodanikuühiskond ja kohalikud ametiasutused; 
— julgeoleku ja arengu vaheline seos; 
— mikrokrediidi skeemide toetamine; 
— suutlikkuse suurendamine, et aidata arengumaade põllumajandustoojatel täita liidu hügieeni- ja fütosanitaarstan- 
dardeid, mis on vajalik juurdepääsuks liidu turule; 
— pagulaste ja ümberasustatud isikute toetamine;  28.2.2018  ET L 57/1379 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 04  (jätkub)  
— sotsiaalse arengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sissetulekute õiglase jaotuse edendamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 05 Koostöö Afganistaniga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
199 417 199  143 024 026  238 677 685  90 000 000  234 915 513,82  81 827 074,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Afganistani ülesehitamise protsessi raames toimuva liidu tegevuse kuludeks.  
Allpool kirjeldatud valdkondi tuleb asjakohaselt kaaluda, võttes arvesse ühiselt kokku lepitud strateegiaid, partnerlust, 
koostööd ja kaubanduslepinguid. Prioriteedid kehtestatakse vastavalt president Junckeri poliitilistele prioriteetidele, 
säästva arengu eesmärkidele, tuginedes Euroopa arengukonsensusele, Euroopa Liidu üldisele välis- ja julgeolekupoliitika 
strateegiale ning sellel põhinevatele nõukogu järeldustele.  
Assigneering on ette nähtud põhiliste sotsiaalteenuste ja majandusarengu toetamiseks Afganistanis.  
Assigneering on ette nähtud ka Afganistani riikliku uimastikontrolli strateegia toetamiseks, sh oopiumi tootmise 
lõpetamiseks Afganistanis ning oopiumivõrgustike ja ebaseaduslike Euroopa riikidesse viivate eksporditeede katkesta- 
miseks ja hävitamiseks.  
Samuti on assigneering ette nähtud selleks, et toetada liidu panust Afganistani pagulaste ja põgenike päritoluriiki ja 
-piirkondadesse tagasipöördumise protsessis vastavalt kohustustele, mille Euroopa Ühendus võttis 2002. aasta jaanuaris 
Tokyo konverentsil.  
Assigneering on samuti ette nähtud rahastama pikka aega Afganistani naiste õiguste eest võidelnud naisorganis- 
atsioonide tegevust.  
Liit peaks suurendama oma rahalist abi Afganistanis sellistele valdkondadele nagu tervishoid (haiglate ehitamine ja 
renoveerimine, laste suremuse ärahoidmine, tervishoiusüsteemide tugevdamine, lastehalvatuse likvideerimine ühes 
viimastest riikidest, kus seda esineb) ning väikesed ja keskmise suurusega infrastruktuuriprojektid (teedevõrgu ja 
tammide parandamine jne), samuti tõhusalt rakendama tööga ning toiduga kindlustatuse tagamise kavasid.  L 57/1380  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 05  (jätkub)  
Osa assigneeringust kasutatakse inimõiguste, muu hulgas usu- ja veendumusvabaduse kaitsmiseks.  
Osa assigneeringust on ette nähtud kasutada katastroofide riski vähendamise süvalaiendamiseks, tuginedes katastroo- 
fialdiste riikide strateegiatele ja isevastutusele.  
Osa assigneeringust on ette nähtud naiste olukorra parandamiseks, kus prioriteet on tervishoiu ja hariduse valdkonna 
meetmetel, ning naiste aktiivse osalemise toetamiseks kõikides otsuste tegemise valdkondades ja tasanditel, võttes 
nõuetekohaselt arvesse finantsmäärust.  
Naiste ja tütarlaste olukorrale pööratakse ühtlasi erilist tähelepanu kõikides muudes tegevustes ja projektides, mida 
antud assigneeringust toetatakse.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa 
määratakse iga programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi 
olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 06 Koostöö Lõuna-Aafrika Vabariigiga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 000 000  26 686 637  59 770 001  16 446 000  64 245 800,—  7 549 794,70  
Märkused  
Assigneering on mõeldud Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsuse abistamiseks töötuse vähendamisel, muutes haridus-, 
koolitus- ja innovatsioonisüsteeme nii, et need suudaksid kaasa aidata riigi majandusliku suutlikkuse tõstmisele (60 % 
õpilastest langevad enne kooli lõpetamist koolist välja ja ainult 12 % õpilastest saavad kvalifikatsiooni, mille alusel 
ülikoolis õpinguid jätkata), samuti selleks, et aidata Lõuna-Aafrikal täita oma arendavat ja ümberkorraldavat rolli, sh 
täiustada teenuste osutamist.  28.2.2018  ET L 57/1381 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 06  (jätkub)  
Lõuna-Aafrika Vabariigi kasvumudel ei ole veel piisavalt tööjõumahukas ning juurdepääsu puudumine tööturule ja 
palgatulule on piiranud vaesuse, töötuse ja ebavõrdsuse vähendamisele suunatud jõupingutuste tulemuslikkust. Töötuse 
määr on ligikaudu 27 % kogu tööjõust ning noorte (15–24aastased) puhul üle 50 %. Riigis on 14 miljonit mittetöötavat 
ja mitteõppivat noort, mis moodustab 39 % kogu tööealisest rahvastikust. Tähtsaimaks töötuse kõrge määra põhjus- 
tajaks Lõuna-Aafrikas on nõudlus kõrge/keskmise kvalifikatsiooniga tööjõu järele koostoimes kvalifikatsioonita/madala 
kvalifikatsiooniga tööjõu ülejäägiga. Lisaks takistavad vaesuse vähendamist ja kaasava majanduskasvu edendamist ühest 
küljest koordineerimise puudumine Lõuna-Aafrika riikliku innovatsioonisüsteemi kavandamises ja rakendamises 
erinevate riigiametite vahel ning teisalt ebapiisavad sidemed teadusringkondade ja tööstuse vahel. Kaasavat majan- 
duskasvu pärsib ka kohaliku tasandi omavalitsusüksuste mittetoimimine ja suutmatus tagada stabiilseid ja kvaliteetseid 
põhiteenuseid. Selline olukord ei soodusta majanduse arengut ja töökohtade loomist kohalikul tasandil.  
Osa kõnealusest assigneeringust peaks eelduste kohaselt: a) edendama tööalast konkurentsivõimet Lõuna-Aafrikas, 
parandades asjakohaseid haridusvõimalusi, tööhõivet ning pakkumise ja nõudluse sobitamist oskuste arendamise ja töö 
leidmise toetamise kaudu; b) suurendama tehnilise ning kutseõppe ja -koolituse kättesaadavust ja kvaliteeti, samuti 
nende olulisust tööturu jaoks; ning c) tugevdades tööga ühendatud õpet.  
Osa kõnealusest assigneeringust kasutatakse varem saadud kogemuste edasiarendamiseks, et pakkuda tänu teadusele, 
tehnoloogiale ja innovatsioonile suuremat sotsiaalset ja majanduslikku kasu kõigile Lõuna-Aafrika kodanikele.  
Osa kõnealusest assigneeringust peaks eelduste kohaselt aitama suurendada kohalike asutuste suutlikkust tagada 
esmavajalike teenuste kättesaadavus ja peaks seeläbi vähendama vaesust ja ebavõrdsust riigi rahanduse haldamise, 
valitsemistava, avalikkuse osaluse ja innovatsiooni abil. Toetus võiks keskenduda innovatsiooni kui põhiteenuste 
pakkumise suutlikkuse suurendamise vahendi kasutamisele.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 07 Üleilmse tähtsusega avalikud hüved ja probleemid ning vaesuse vähendamine, säästlik areng ja demokraatia  
Märkused  
Programm on suunatud eelkõige vaeseimatele ja vähim arenenud riikidele ning määruses (EL) nr 233/2014 loetletud 
riikide kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikkonnakihtidele.  L 57/1382  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide temaatilise programmi 
raames kulusid, mis on seotud vaesuse vähendamise ja säästva arengu edendamisega. Programmi eesmärk on toetada 
kaasavat säästvat arengut peamiste üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide paindliku ja valdkondadevahelisel 
viisil lahendamise kaudu. Peamised tegevusvaldkonnad hõlmavad keskkonda ja kliimamuutust, säästvat energiat, 
inimarengut (seahulgas tervishoid, haridus, sooline võrdõiguslikkus, identiteet, tööhõive, oskused, sotsiaalkaitse ja 
sotsiaalne kaasatus ning majandusarenguga seotud aspektid, nagu majanduskasv, töökohad, kaubandus ja erasektori 
kaasamine), toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust, säästvat põllumajandust ning rände- ja varjupaiga- 
küsimusi. Kõnealune temaatiline programm võimaldab ka kiiresti reageerida vaesemaid elanikkonnakihte mõjutavate 
ettenägematute sündmuste ja üleilmsete kriiside korral. Koostoime edendamine üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja 
probleemide programmi erinevate sektorite ulatuses vähendab liidu arengukoostöö killustatust ning suurendab sidusust 
ja täiendavust teiste liidu programmide ja rahastamisvahenditega. Vähemalt 50 % OECD metoodikal põhinevate 
markerite (nn Rio markerite) kasutamisele eelnevatest rahalistest vahenditest peaksid täitma kliimameetmete ja 
keskkonnaga seotud eesmärke.  
21 02 07 01 Keskkond ja kliimamuutused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
202 400 645  138 520 000  178 927 294  95 000 000  175 668 413,67  86 950 620,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et anda rahalist toetust üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide 
programmi keskkonna ja kliimamuutuste alateema meetmeteks.  
Assigneeringut kasutatakse eelkõige algatuste rahastamiseks järgmistes valdkondades: kliimamuutustega kohanemine ja 
nende leevendamine ning üleminek kliimakindlale vähese CO  2 -heitega ühiskonnale, eelkõige toetades riiklikult kindlaks 
määratud panuste rakendamist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kõigi osaliste 
ettevalmistatud kliimameetmeteks; looduskapitali (näiteks bioloogiline mitmekesisus, ökosüsteemi teenused, metsad, 
maa, veevarud) kaitse, parendamine ja säästev haldamine; üleminek kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele; 
keskkonna, kliimamuutuste ja loodusõnnetuste ohu vähendamise kaasamine liidu arengukoostöö programmidesse; 
keskkonna ja kliima rahvusvaheline juhtimine. Tähelepanu pööratakse asjaomastele valitsemisega seotud asjaoludele ja 
toetatakse asjaomaste üleilmsete eesmärkide, näiteks 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohaselt seatud jätkusuut- 
likkuse alaste eesmärkide järgimist. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et ergutada avaliku ja erasektori partnerlusi 
võitlema kliimamuutuste vastu ning toetama keskkonnasäästliku energia projekte taristu, telekommunikatsiooni ja 
muudes sektorites.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad 
summad määratakse iga rakenduskava üleandmislepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % 
vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  28.2.2018  ET L 57/1383 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 02 Säästev energia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
89 955 842  65 000 000  78 523 242  63 100 000  86 191 411,64  37 000 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et anda rahalist toetust üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide 
programmi säästva energia alateema meetmeteks.  
Seda kasutatakse juurdepääsu edendamiseks usaldusväärsetele, turvalistele, taskukohastele, kliimasõbralikele ja jätku- 
suutlikele energiateenustele kui olulisele liikumapanevale jõule vaesuse likvideerimise ning kaasava majanduskasvu ja 
arengu saavutamisel, pannes erilise rõhu kohalike ja piirkondlike taastuvate energiaallikate kasutamisele ning ääre- 
poolsemates piirkondades elavatele vaestele inimestele kättesaadavaks tegemise tagamisele. Samuti toetatakse investeer- 
inguid ning avaliku ja erasektori partnerlusi energia tootmise, edastamise, jaotamise ja aruka kasutamise energiatõhususe 
suurendamiseks, muu hulgas toetades uuenduslikke projekte vaestes linna- ja pooleldi linnastunud kogukondades. 
Kavandatakse ka strateegiliste liitude loomist säästva energia eesmärkide täitmiseks. Sel eesmärgil toetatakse dialoogi 
pidamist ja koordineerimist peamiste osalejate ja teiste abiandjatega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa 
määratakse iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei 
tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 07 03 Inimareng  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
205 874 058  179 400 000  153 741 313  138 000 000  163 633 821,—  135 466 549,78  L 57/1384  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga toetatakse rahaliselt avalike hüvede ja probleemide temaatilise programmi inimarengu alateema (mis 
hõlmab tervishoiu, hariduse, kultuuri, soolise võrdõiguslikkuse küsimused ja muud inimarengu aspektid) meetmeid 
arenguriikides. Sellest tuleks peamiselt toetada asjaomaste riikide kõige vaesemaid elanikkonnakihte.  
Alateema tervishoiuosa kaudu toetatakse säästva arengu eesmärgi 3 (tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja 
heaolu) saavutamist, nimelt kvaliteetsete põhiliste terviseteenuste üldist kättesaadavust, laste ja emade tervist, seksuaal- ja  
reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi, pereplaneerimise kättesaadavust, lastehalvatuse likvideerimist, kaitset HIVi/ 
AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ja muude vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste vastu ja nende ravi ning 
psühholoogilise toetuse kättesaadavust vägivallaohvritele.  
Säästva arengu eesmärgi 4 (tagada kõikidele kaasav ja õiglane kvaliteetne haridus ning elukestva õppe võimalused) 
kohaldamise osana edendatakse ühtse ja kvaliteetse hariduse kättesaadavust, sh rändajatele ja pikaleveninud kriiside käes 
kannatavatest riikidest pärit inimestele ning naistele ja tüdrukutele, rõhuga nendel riikidel, mis on kõige kaugemal 
üldiste eesmärkide saavutamisest.  
Komisjoni ühisteatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016) 
29 final) kohaselt hakatakse toetama kultuuri kui arengu vedajat ning sotsiaalse kaasatuse, sotsiaalse vastupidavuse ja 
pluralismi, rahuliku kooseksisteerimise ja vastastikkuse austuse katalüsaatorit.  
Toetatakse soolise võrdõiguslikkuse teemasid, et toetada säästva arengu eesmärgi nr 5 (saavutada sooline võrdõigus- 
likkus ning suurendada kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu) saavutamist.  
Peale selle toetatakse meetmeid, mis aitavad valitsustel täiustada siseriiklike tulude kasutuselevõtmist ja tulemuslikku 
kasutamist kestliku inimarengu jaoks.  
Soolise võrdõiguslikkuse osas edendatakse naiste ja tütarlaste majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamise 
programme. Esmatähtsad on ka võitlus seksuaalse ja soolise vägivalla vastu ning ohvrite toetamine. Eesmärkide hulgas 
on ka soopõhiste eelistustega seonduvate tavade kaotamisele kaasa aitamine.  
Assigneeringut võib ka kasutada meetmeteks, millega toetatakse lapsi ja noori, eelkõige meetmeteks, mille eesmärk on 
tagada võimalus kasutada täielikult oma õigusi, ja meetmeteks, mis suurendavad noorte ja eelkõige tütarlaste 
mõjuvõimu; tervise ja hariduse; mittediskrimineerimise; tööhõive, oskuste, sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse; 
majanduskasvu, töökohtade, erasektori kaasamise ning kultuuri toetamise meetmeteks.  28.2.2018  ET L 57/1385 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 03  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa 
määratakse iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei 
tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Kui abi antakse eelarvetoetuse kaudu, toetab komisjon partnerriikide püüdlusi arendada oma parlamentaarse järelevalve 
ja auditi alast suutlikkust ning läbipaistvust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 07 04 Toiduga ja toitainetega kindlustatus ning säästev põllumajandus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
217 393 286  140 000 000  192 181 168  110 000 000  205 268 717,29  81 640 188,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et anda rahalist toetust üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide 
programmi jätkusuutliku põllumajanduse, toiduga ja toitumisalase kindlustatuse alateema meetmeteks.  
Toidu ja toitumisalase kindlustatuse ning jätkusuutliku põllumajanduse valdkonna üldine eesmärk on parandada kõige 
vaesemate ja haavatavamate toiduga kindlustatust, aidata kõrvaldada vaesust ja nälga praeguse ja tuleva põlve jaoks ning 
vähendada alatoitumust, vähendades sellega laste suremust. Kõnealust eesmärki püütakse saavutada kooskõlas liidu 
poliitikaga, keskendudes põllumajanduslikele väiketootjatele sissetulekute ja haavatavate kogukondade vastupidavuse 
suurendamisele ning partnerriikide aitamisele vähendada kängu jäänud laste arvu 2025. aastaks 7 miljoni võrra. 
Toiduga kindlustatus on globaalprobleem. Programm „Üleilmse tähtsusega avalikud hüved ja probleemid“ keskendub 
sellistele meetmetele ja lähenemisviisidele tegelemiseks üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemidega, mis 
mitmekordistavad põllumajandus-, loomakasvatus- ja kalandussektori tulemuslikkust, parandavad kodumajapidamiste 
toiduga ja toitumisalast kindlustatust, maapiirkonna majandus- ja toiduga varustamise süsteeme ning kõige haavata- 
vamate kodumajapidamiste vastupidavust vapustustele ja pingetele. See täiendab ja lisab väärtust geograafiliste 
programmide kaudu antavale toetusele.  L 57/1386  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 04  (jätkub)  
Teema hõlmab kolme komponenti: 
— komponent 1: teadmiste loomine ja vahetamine ning innovatsiooni edendamine , mis loob ja rakendab uusi teadmisi toiduga 
ja toitumisalase kindlustatuse probleemide lahendamiseks peamiselt rahvusvahelisel ja kogu mandri tasandil. See 
komponent toimib koos olemasolevate üleilmsete ja piirkondlike algatustega, kuid arvestab ka uute partnerluste 
võimalusega, mida on vaja tagamaks, et toetusesaajad kasutavad teadusuuringutega loodavaid teadmisi oma 
sissetulekute ja elatusvahendite parandamiseks; 
— komponent 2: juhtimise ja suutlikkuse tugevdamine ja edendamine kõigi asjakohaste sidusrühmade jaoks üleilmsel, kogu 
mandri, piirkondlikul ja riiklikul tasandil . See komponent toetab rahvusvahelisi algatusi, mis on suunatud toidu ja 
toitumisalase kindlustatuse probleemide lahendamisele, sh maa, säästev kalandus, ning parandab toidu ja toitu- 
misalase kindlustatuse üle peetava dialoogi tulemuslikkust. Samuti edendab see kooskõlastatud rahvusvahelisi 
jõupingutusi usaldusväärse, kättesaadava ja õigeaegse teabe ning analüüsivõime loomiseks, et toetada tõenditel 
põhinevat poliitikakujundamist ning tugevdada ja/või luua piirkondlikud ja riiklikud infosüsteemid toiduga kind- 
lustatusega tegelevate asutuste jaoks. See komponent võib toetada ka selliste sidusrühmade suutlikkuse arendamist 
nagu kodanikuühiskonna organisatsioonid, põllumajandustootjate organisatsioonid ja muud erialadevahelised 
rühmad kogu väärtusahelas; 
— komponent 3: vaeste ja toiduga kindlustamatute kriisidele reageerimise ja nende vastupidavuse tugevdamise toetamine . See 
komponent toetab riike, kus ei ole kahepoolseid programme geograafilise programmitöö raames; riike, kes 
kannatavad suure ettenägematu kriisi või vapustuse tagajärgede käes, sh loodus- ja inimtegevuse tagajärjel 
juhtunud õnnetused, epideemiad ning suured toidu- ja toitumisalase kindlustamatusega seotud kriisid ebastabiilse 
olukorraga ja toidukriisidele vastuvõtlikes riikides. Komponent toetab ka innovaatilisi lähenemisviise ennetamise ja 
vastupidavuse tugevdamiseks. Kui see on asjakohane, kavandatakse sekkumisi ka koostoime ja vastastikuse 
täiendavuse laiendamiseks humanitaar- ja arengusekkumiste vahel. Stimuleeritakse olukorra ühist analüüsimist 
humanitaar- ja arengu sidusrühmade poolt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 07 05 Ränne ja varjupaik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
51 531 564  130 000 000  404 973 912  115 722 000  58 269 112,—  27 029 810,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rände ja varjupaiga teemavaldkonna üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide 
temaatilise programmi algatuste elluviimiseks eesmärgiga täiustada juhtimist ning maksimeerida rände ja liikuvuse 
arendavat mõju.  28.2.2018  ET L 57/1387 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 05  (jätkub)  
Rände ja varjupaiga valdkonda kuuluva üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide temaatilise programmi 
eesmärk on eelkõige täiustada rände juhtimist arenguriikides ja nende poolt, püüdes eriti maksimeerida rände ja 
liikuvuse positiivset mõju väikese ja keskmise sissetulekuga päritolu- ja sihtriikides ning minimeerida selle negatiivset 
mõju. Selles mõttes toetab programm rändega seotud säästva arengu eesmärkide saavutamist, kaasa arvatud eelkõige 
eesmärk 10.7, mis käsitleb korrastatud, ohutu, korrapärase ja vastutustundlikku rände ja inimeste liikuvuse hõlbus- 
tamist. Käivitatud algatused aitavad kaasa komisjoni 13. mai 2015. aasta teatise Euroopa Parlamendile, nõukogule, 
majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015) 240) rakenda- 
misele, sealhulgas eriti komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Liidu nõukogule, 
nõukogule ja Euroopa investeerimispangale „Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partner- 
lusraamistiku loomise kohta“ (COM(2016) 385) sätestatud prioriteetide rakendamisele. Mitut valdkonda hõlmavate 
eesmärkidena kaitstakse ja edendatakse rändajate inimõigusi, sealhulgas nende juurdepääsu sellistele teenustele nagu 
tervishoid, ja toetatakse liidu võetud kohustusi tagada poliitika sidususe põhimõte rändealase arengukoostöö vald- 
konnas. Sellelt eelarverealt rahastatavad tegevused peavad olema kooskõlas liidu arengupoliitika esmase eesmärgi – 
vaesuse vähendamisega.  
Programm keskendub nii üleilmse kui ka piirkondadevahelise tasandi algatustele (näiteks koostöö toetamine lõuna- 
lõuna või lõuna-põhja rändeteedel). Käivitada võidakse ka piiratud arv riiklikke projekte uute koostöömeetmete 
toetuseks liidu välisrände poliitika prioriteetsete riikidega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 08 Arengualaste algatuste rahastamine kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste poolt või 
nende jaoks  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud liidu ja partnerriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste 
tehtavate arengualaste algatuste toetamiseks arenguriikides ning selleks, et suurendada nende suutlikkust osaleda 
poliitilises protsessis ning tagada aruandekohustus ja läbipaistvus.  
Erilist tähelepanu pööratakse kodanikuühiskonna ja kohalike ametiasutuste toetamisele ning, soopõhist lähenemisviisi ja 
naiste mõjuvõimu suurendamist nõuetekohaselt arvesse võttes, dialoogi, kodanike osalemist soodustava keskkonna, 
lepitamise ja institutsioonide ülesehitamise edendamisele, seahulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil.  
21 02 08 01 Kodanikuühiskond arengukoostöös  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
205 954 810  150 800 000  191 932 988  130 000 000  186 393 445,46  103 632 446,91  L 57/1388  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 08  (jätkub)  
21 02 08 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise algatuste toetamiseks partnerriikides, 
liidus ja abisaajates, kellel on õigus saada abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 231/2014, 11. märts 
2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11) alusel seoses 
arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise (DEAR) meetmetega. Rahastatavaid algatusi viivad läbi esmajoones 
kodanikuühiskonna organisatsioonid. Kui see on asjakohane, võivad neid algatusi ellu viia muud isikud asjaomaste 
kodanikuühiskonna organisatsioonide nimel, et tagada nende algatuste tõhusus: 
— kaasav ja tugev ühiskond (sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse seisukohast) partnerriikides tugevamate kodanikuü- 
hiskonna organisatsioonide kaudu; 
— Euroopa ja lõunapoolsete riikide kodanikuühiskonna võrgustike, foorumite ja ühenduste suurem suutlikkus tagada 
sisuline ja jätkuv poliitikadialoog arenguvaldkonnas ning edendada demokraatlikku valitsemistava ja naiste 
mõjuvõimu suurendamist; 
— liidu kodanike teadlikkuse suurendamine arenguküsimustes ning -partnerriikide vaesuse vähendamise ja jätku- 
suutliku arengu strateegiatele üldsuse aktiivse toetuse tagamine.  
Programmiga toetatav võimalik tegevus hõlmab järgmist: 
— partnerriikides võetavad meetmed, millega toetatakse haavatavaid ja marginaliseeritud rühmi, põhiteenuste osuta- 
misega kodanikuühiskonna organisatsioonide kaudu; 
— sihtrühmade suutlikkuse arendamine, et täiendada toetust, mida antakse riikliku programmi raames, kusjuures 
meetmete eesmärk on: 
— luua kodanike osalemist ja kodanikuühiskonna tegutsemist soodustav keskkond ning suurendada kodanikuü- 
hiskonna organisatsioonide suutlikkust osaleda tõhusalt poliitikakujundamises ja poliitika elluviimise järelev- 
alves; 
— soodustada arenguga seoses kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike ametiasutuste, riigi ja muude 
osalejate vahelist paremat dialoogi ja koostoimet; 
— kodanikuühiskonna võrgustike koordineerimine, suutlikkuse arendamine ning institutsionaalne tugevdamine nende 
organisatsioonides ja eri liiki sidusrühmade vahel, kes osalevad arengu üle peetaval avalikul arutelul, ning 
lõunapoolsete riikide kodanikuühiskonna organisatsioonide ja katusorganisatsioonide tegevuse koordineerimine, 
suutlikkuse arendamine ja institutsionaalne tugevdamine; 
— üldsuse teadlikkuse suurendamine arenguküsimustes, inimeste mõjuvõimu suurendamine, et nad saaksid aktiiv- 
seteks ja vastutustundlikeks kodanikeks, ning arengut toetava formaalhariduse ja informaalse hariduse edendamine 
liidus ning kandidaatriikides ning potentsiaalsetes kandidaatriikides, et luua Euroopa ühiskondades arengupoliitikale 
kindel alus, tagada üldsuse suurem toetus vaesusega võitlemise meetmetele ja arenenud riikide ning arengumaade 
võrdväärsematele suhetele, suurendada teadlikkust probleemidest ja raskustest, millega arengumaad ning nende 
rahvad silmitsi seisavad, ja selleks, et edendada õigust arenguprotsessile, mis teeb võimalikuks kõigi inimõiguste ja 
põhivabaduste täieliku saavutamise, ning üleilmastumise sotsiaalset mõõdet.  28.2.2018  ET L 57/1389 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 08  (jätkub)  
21 02 08 01  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad 
määratakse iga rakenduskava üleandmislepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava 
toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 08 02 Kohalikud asutused arengukoostöös  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
68 651 603  39 900 000  63 310 996  25 000 000  60 291 733,—  20 365 468,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma kohalike ametiasutuste tugevdamise algatuste toetamist partnerriikides, liidus ja 
abisaajates, kellel on õigus saada abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, 
millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11) alusel seoses arenguhariduse 
ja teadlikkuse suurendamise (DEAR) meetmetega. Rahastatavad algatused viivad läbi esmajoones kohalikud ametia- 
sutused või nende ühendused. Kui see on asjakohane, võivad neid algatusi ellu viia muud isikud asjaomaste kohalike 
ametiasutuste nimel, et tagada nende algatuste tõhusus: 
— kaasav ja tugev ühiskond partnerriikides tugevamate kohalike ametiasutuste kaudu; 
— Euroopa ja lõunapoolsete riikide kohalike ametiasutuste võrgustike, piirkondlike ja globaalsete assotsiatsioonide, 
foorumite ja ühenduste suurem suutlikkus tagada sisuline ja jätkuv poliitikadialoog arenguvaldkonnas ning 
edendada demokraatlikku valitsemistava; 
— liidu kodanike teadlikkuse suurendamine arenguküsimuste ning liidus, kandidaatriikides ning potentsiaalsetes 
kandidaatides partnerriikide vaesuse vähendamise ja jätkusuutliku arengu strateegiatele üldsuse aktiivse toetuse 
tagamine.  
Programmiga toetatav võimalik tegevus hõlmab järgmist: 
— partnerriikides võetavad meetmed, millega toetatakse haavatavaid ja marginaliseeritud rühmi, põhiteenuste osuta- 
misega kohalike ametiasutuste kaudu;  L 57/1390  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 08  (jätkub)  
21 02 08 02  (jätkub)  
— sihtrühmade suutlikkuse arendamine, et täiendada toetust, mida antakse riikliku programmi raames, kusjuures 
meetmete eesmärk on: 
— luua kodanike osalemist ja tegutsemist soodustav keskkond ning suurendada kohalike ametiasutuste suutlikkust 
osaleda tõhusalt poliitikakujundamises ja poliitika elluviimise järelevalves; 
— soodustada arenguga seoses kohalike ametiasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, riigi ja muude 
osalejate vahelist paremat dialoogi ja koostoimet; 
— tugevdada kohalike ametiasutuste suutlikkust osaleda tulemuslikult arenguprotsessis, tunnustades nende 
erilist rolli ja spetsiifikat; 
— kohalike ametiasutuste võrgustike koordineerimine, suutlikkuse arendamine ning institutsionaalne tugevdamine 
nende organisatsioonides ja eri liiki sidusrühmade vahel, kes osalevad arengu üle peetaval avalikul arutelul, ning 
lõunapoolsete riikide kohalike ametiasutuste ja katusorganisatsioonide tegevuse koordineerimine, suutlikkuse 
arendamine ja institutsionaalne tugevdamine; 
— üldsuse teadlikkuse suurendamine arenguküsimustes, inimeste mõjuvõimu suurendamine, et nad saaksid hakata 
aktiivseteks ja vastutustundlikeks kodanikeks, ning arengut toetava formaalhariduse ja informaalse hariduse 
edendamine liidus, kandidaatriikides ning potentsiaalsetes kandidaatides, et luua Euroopa ühiskondades arengupo- 
liitikale kindel alus, tagada üldsuse suurem toetus vaesusega võitlemise meetmetele ja arenenud riikide ning 
arengumaade võrdväärsematele suhetele, suurendada teadlikkust probleemidest ja raskustest, millega arengumaad 
ning nende rahvad silmitsi seisavad, ja selleks, et edendada õigust arenguprotsessile, mis teeb võimalikuks kõigi 
inimõiguste ja põhivabaduste täieliku saavutamise, ning üleilmastumise sotsiaalset mõõdet.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast, ja neid võib täiendada sissemaksetega liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 09 Üleaafrikaline programm Aafrika ja Euroopa Liidu ühisstrateegia toetamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
130 820 662  105 041 165  109 203 732  124 670 461  93 468 112,—  51 074 376,20  28.2.2018  ET L 57/1391 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 09  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma Aafrika ja ELi ühisstrateegia rakendamise toetamist. Üleaafrikalist programmi tuleks 
kasutada eelkõige selleks, et toetada piirkondadevahelisi, kogu mandrit ja maailma hõlmavaid arengukoostöö meetmeid, 
samuti asjaomaseid Aafrika ja ELi ühisstrateegia algatusi rahvusvahelisel areenil. Üleaafrikalise programmi puhul tehakse 
tihedat koostööd muude rahastamisvahenditega, eelkõige määrusega (EL) nr 232/2014 loodud Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahendiga, Euroopa Arengufondiga ja määrusega (EL) nr 233/2014 loodud arengukoostöö rahastamis- 
vahendi temaatiliste programmidega, ning keskendutakse algatustele, milles on kokku lepitud ühisstrateegia raames, 
tagades seeläbi vajaliku sidususe ja sünergia ning vältides dubleerimist ja kattumist.  
Seda kasutatakse vastavalt peamistele prioriteetsetele arenguvaldkondadele, kuni nende võimaliku ajakohastamiseni 
mitmeaastases sihtprogrammis 2018–2020 pärast seda, kui saavad teatavaks 2017. aasta novembris Abidjanis 
kavandatud 5. Aafrika ja ELi tippkohtumise tulemused. 
— rahu, julgeoleku, demokraatliku valitsemistava ning inimõiguste arendamine, toetades Aafrika valitsemissüsteemi 
struktuuri koostöö kaudu Aafrika Liidu komisjoni ja muude selliste asjaomaste institutsioonidega nagu Üleaafri- 
kaline Parlament, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; 
— piirkondliku integratsiooni toetamine mandri tasandil, sh poliitika, normide ja määruste ühtlustamine, suutlikkuse 
arendamine, et edendada piirkondlikku integratsiooni, kaubandust ja investeeringuid; 
— ränne, liikuvus ja tööhõive, keskendudes selliste valdkondade täiustamisele nagu rahaülekanded, liikuvus ja tööjõu 
ränne, võitlus inimkaubanduse ja ebaseadusliku rände vastu ning rahvusvaheline kaitse; 
— loodusvarade vastutustundlik majandamine (see hõlmab selliseid valdkondi nagu keskkond ja kliimamuutus, 
toorained ja põllumajandus) ja nendest saadava kasu suunamine arengusse; 
— teadmiste- ja oskustepõhise ühiskonna arendamine, et arendada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku majan- 
duskasvu, toetades kõrgharidust ja teadustegevust mandri tasandil, Aafrika Liidu juhtalgatusi neis valdkondades 
ning täpsete statistiliste andmete täiustamist ja kättesaadavust.  
Toetust antakse ka Aafrika ja ELi partnerluse arendamiseks, globaalprobleemide lahendamiseks ülemaailmsel areenil ja 
kodanikuühiskonna tugevdamiseks konkreetsete meetmete võtmiseks mandri tasandil.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
Alusaktid  
Aafrika ja ELi strateegiline partnerlus: Aafrika ja ELi ühisstrateegia, mis võeti vastu Lissaboni tippkohtumisel 8.–9. dets- 
embril 2007.  L 57/1392  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 20 Erasmus+ — Toetus arengukoostöö rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
102 428 673  103 495 100  108 922 928  93 812 842  115 352 483,—  86 867 447,24  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse sellest välisest rahastamisvahendist antav tehniline ja finantsabi eesmärgiga rakendada 
kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet programmi „Erasmus+“ raames.  
Artiklis kajastatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 30 Leping ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning teiste ÜRO organitega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
344 000  340 000  372 000  372 000  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1393 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 30  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud summa rahastamiseks, mille liit peab tasuma, et katta FAO liikmesusest tulenevad 
halduseelarvekulud ning osamaks vastavalt taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise 
rahvusvahelisele lepingule pärast selle ratifitseerimist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 25. novembri 1991. aasta otsus ühenduse liitumise kohta ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga 
(FAO) (EÜT C 326, 16.12.1991, lk 238).  
Nõukogu otsus 2004/869/EÜ, 24. veebruar 2004, toidu ja põllumajanduse taimede geneetilisi ressursse käsitleva 
rahvusvahelise lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 378, 23.12.2004, lk 1).  
21 02 40 Toorainelepingud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 500 000  2 500 000  2 500 000  2 500 000  0,—  2 517 338,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud iga-aastaste liikmemaksude katmiseks, mille liit peab tasuma oma osalemise eest rahvus- 
vahelistes toorainelepingutes tema ainupädevuse alusel selles valdkonnas.  
Assigneeringuga rahastatakse praegu nelja liikmemaksu: 
— rahvusvahelise kohviorganisatsiooni aastane liikmemaks; 
— rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni aastane liikmemaks; 
— puuvillasektori nõuandekomitee aastane liikmemaks, kui see heaks kiidetakse.  
Sõltuvalt poliitilistest ja õiguslikest võimalustest sõlmitakse tulevikus tõenäoliselt ka muid tooraineid käsitlevaid 
lepinguid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2002/970/EÜ, 18. november 2002, Euroopa Ühenduse nimel 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu 
sõlmimise kohta (EÜT L 342, 17.12.2002, lk 1).  L 57/1394  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 40  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2008/76/EÜ, 21. jaanuar 2008, milles käsitletakse ühenduse seisukohta rahvusvahelises kakaonõukogus 
2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu kehtivusaja pikendamise küsimuses (ELT L 23, 26.1.2008, lk 27).  
Nõukogu otsus 2008/579/EÜ, 16. juuni 2008, 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu Euroopa Ühenduse nimel 
allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 186, 15.7.2008, lk 12).  
Nõukogu otsus 2011/634/EL, 17. mai 2011, 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu Euroopa Liidu nimel allkirjas- 
tamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 259, 4.10.2011, lk 7).  
Nõukogu otsus 2012/189/EL, 26. märts 2012, 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimise kohta (ELT L 102, 
12.4.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus (EL) 2017/876, 18. mai 2017, Euroopa Liidu ühinemise kohta puuvillasektori rahvusvahelise 
nõuandekomiteega (ICAC) (ELT L 134, 23.5.2017, lk 23).  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse asutamise leping, eriti selle artikkel 133.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikkel 207.  
2007. ja 2008. aasta uute läbirääkimiste tulemusena sõlmitud rahvusvaheline kohvileping, mis jõustus 2. veebruaril 
2011 esialgu kümneks aastaks kuni 1. veebruarini 2021 ja mida on võimalik pikendada üheks või mitmeks 
järjestikuseks ajavahemikuks, mis ei tohi kokku ületada kaheksa aastat.  
2001. aastal ning viimati 2010. aastal uute läbirääkimiste tulemusena sõlmitud rahvusvaheline kakaoleping, mis jõustus 
1. oktoobril 2012 ja kehtib esialgu kümme aastat, kuni 30. septembrini 2022, mida vaadatakse läbi pärast viie aasta 
möödumist ning mida on võimalik pikendada kaheks täiendavaks ajavahemikuks, mis kummalgi korral ei ületa kahte 
aastat.  
Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta järeldused (8972/04), nõukogu 27. mai 2008. aasta järeldused (9986/08) ja nõukogu 
30. aprilli 2010. aasta järeldused (8674/10) puuvillasektori rahvusvahelise nõuandekomitee kohta.  
Puuvillasektori rahvusvahelise nõuandekomitee reglement, vastu võetud 31. täiskogu istungil 16. juunil 1972, 
muudatused 11. detsembril 2015 peetud 74. täiskogu istungi seisuga.  
21 02 51 Arengukoostöö rahastamisvahendi valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 443/92, 25. veebruar 1992, Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise 
abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1395 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1292/96, 27. juuni 1996, toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kind- 
lustamise tugimeetmete kohta (EÜT L 166, 5.7.1996, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 856/1999, 22. aprill 1999, millega nähakse ette tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava 
toetuse eriraamistik (EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 955/2002, 13. mai 2002, millega laiendatakse ja muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta (EÜT L 148, 6.6.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 491/2004, 10. märts 2004, millega kehtestatakse kolmandatele 
riikidele antava rahalise ja tehnilise abi programm rände ja varjupaiga valdkondades (AENEAS) (ELT L 80, 18.3.2004, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 625/2004, 31. märts 2004, millega laiendatakse ja muudetakse 
määrust (EÜ) nr 1659/98 hajutatud koostöö kohta (ELT L 99, 3.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1337/2008, 16. detsember 2008, millega luuakse rahastamisvahend 
kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (ELT L 354, 31.12.2008, lk 62).  
Alusaktid  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Artiklis sisalduvad assigneeringud hõlmavad katseprojekte Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 
2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (ELT C 139, 
14.6.2006, lk 1) tähenduses.  
Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2005. aasta resolutsioon Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide 
saavutamisel (ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 311).  
Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Poliitikavaldkondade 
seostatus arenguga. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine“, 12. aprill 2005 (COM(2005) 134).  
Üldasjade ja välissuhete nõukogu 23.-24. mai 2005. aasta järeldused aastatuhande eesmärkide kohta.  
Euroopa Ülemkogu 16.–17. juuni 2005. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldused.  
Üldasjade ja välissuhete nõukogu 18. juuli 2005. aasta järeldused ÜRO tippkohtumise kohta.  L 57/1396  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Välistegevus temaatiliste programmide raames tulevase 
2007.–2013. aasta finantsperspektiivi alusel“, 3. august 2005 (COM(2005) 324).  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Investeerimine inimestesse“. Teatis inim- ja sotsiaalarengu 
teemaprogrammi ning 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi kohta, 25. jaanuar 2006 (COM(2006) 18).  
Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 
„Teemaprogramm „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametivõimud arenguprotsessis““, 25. jaanuar 2006 (COM(2006) 
19).  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Välistegevus: keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaress- 
ursside säästvat majandamist käsitlev teemaprogramm“, 25. jaanuar 2006 (COM(2006) 20).  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Toiduainetega kindlustamise teemastrateegia. Toiduainetega 
kindlustamise tegevuskava toetamine aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks“, 25. jaanuar 2006 (COM(2006) 
21).  
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Temaatiline programm koostööks kolmandate riikidega rände ja 
varjupaiga valdkondades“, 25. jaanuar 2006 (COM(2006) 26).  
Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kohta 
arenguriikides (ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 171).  
Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 
„Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised“, 8. oktoober 2008 (COM(2008) 626).  
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 
„Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi: ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia 
andmiseks tuleb tegutseda kohe“, 9. märts 2010 (COM(2010) 86).  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga 
kindlustatuse probleemide lahendamisel“, 31. märts 2010 (COM(2010) 127).  
Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (2010/2050(INI)).  
21 02 51 01 Sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  10 000 000  p.m.  16 000 000  0,—  17 740 974,26  28.2.2018  ET L 57/1397 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 491/2004, 10. märts 2004, millega kehtestatakse kolmandatele 
riikidele antava rahalise ja tehnilise abi programm rände ja varjupaiga valdkondades (AENEAS) (ELT L 80, 18.3.2004, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Alusaktid  
Komisjoni 3. augusti 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Välistegevus temaatiliste programmide 
raames tulevase 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi alusel“ (COM(2005) 324).  
Komisjoni 25. jaanuari 2006. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Temaatiline programm koostööks 
kolmandate riikidega rände ja varjupaiga valdkondades“ (COM(2006) 26).  
Komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks“ (COM(2011) 637).  
Komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis“ (COM(2011) 743).  
21 02 51 02 Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  50 000 000  p.m.  110 000 000  0,—  242 738 904,61  L 57/1398  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 03 Koostöö Aasia arenguriikidega, sealhulgas Kesk-Aasias ja Lähis-Idas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  337 765 334  p.m.  392 352 245  432,45  619 044 704,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 04 Toiduga kindlustatus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  55 000 000  p.m.  80 000 000  617,67  122 716 489,37  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2018  ET L 57/1399 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 05 Valitsusvälised osalejad arenguvaldkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  35 000 000  p.m.  65 000 000  0,—  115 629 698,23  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 06 Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  50 000 000  p.m.  85 000 000  0,—  126 274 072,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  L 57/1400  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 07 Inim- ja sotsiaalne areng  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  14 350 250  p.m.  34 000 000  651,33  56 427 832,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 08 Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  85 163 000  p.m.  260 218 059  0,—  242 767 373,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 856/1999, 22. aprill 1999, millega nähakse ette tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava 
toetuse eriraamistik (EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  28.2.2018  ET L 57/1401 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 08  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga 
riikide ja territooriumitega (ELT L 347, 30.12.2011, lk 21).  
21 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
21 02 77 01 Ettevalmistav meede — Koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  313 751  0,—  67 004,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 02 Ettevalmistav meede — Äri- ja teadusvahetus Indiaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  892 157  p.m.  700 161  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1402  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 03 Ettevalmistav meede — Äri- ja teadusvahetus Hiinaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 04 Ettevalmistav meede — Koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  p.m.  p.m.  0,—  63 154,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1403 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 05 Ettevalmistav meede — Euroopa Liit – Aasia — Poliitika ja praktika integreerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  94 879,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 07 Ettevalmistav meede — Kodanikuühiskonna organisatsioonide Aafrika piirkondlik võrgustik aastatuhande viienda 
arengueesmärgi nimel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  299 174,12  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 08 Ettevalmistav meede — Veemajandus arengumaades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  748 147,49  L 57/1404  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 08  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Komisjoni 12. märtsi 2002. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Veemajandus arengumaades: ELi 
arengukoostööpoliitika ja prioriteedid“ (COM(2002) 132).  
Nõukogu resolutsioon, 30. mai 2002, veemajanduse kohta arengumaades: ELi arengukoostööpoliitika ja prioriteedid 
(dokument DEVGEN 83 ENV 309, 9696/02).  
21 02 77 10 Ettevalmistav meede — Arengumaade kasuks toimuv ravimitööstuse tehnosiire  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 625 334,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1405 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 10  (jätkub)  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsioon TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (ELT C 175 E, 
10.7.2008, lk 591).  
21 02 77 11 Ettevalmistav meede vaesusega kaasnevate, troopiliste ja tähelepanuta jäänud haigustega seotud uurimis- ja arendust ege- 
vuseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  156 721,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsioon TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (ELT C 175 E, 
10.7.2008, lk 591).  
21 02 77 12 Katseprojekt — Parem tervishoid seksuaalse vägivalla ohvritele Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 57/1406  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 13 Ettevalmistav meede — Parem tervishoid seksuaalse vägivalla ohvritele Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 650 066  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 14 Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1407 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 15 Katseprojekt — Strateegiline investeering püsivasse rahusse ja demokratiseerimisse Aafrika Sarve piirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 081 125  0,—  1 026 471,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 16 Katseprojekt — Veterinaarteenistuse tugevdamine arengumaades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  p.m.  500 000  0,—  2 102 918,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1408  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 17 Katseprojekt — Ettevõtja sotsiaalne vastutus ja arengumaade vabrikutöölistele juurdepääsu andmine vabatahtlikule 
pereplaneerimisele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 18 Katseprojekt — Investeerimine jätkusuutlikku rahusse ja kogukonna taastamisse Cauca piirkonnas Colombias  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  950 000  p.m.  995 658  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1409 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 19 Ettevalmistav meede — Vastupanuvõime suurendamine rändrahvaste kogukondade parema tervise huvides kriisijärgses 
situatsioonis Saheli piirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  387 828  p.m.  749 738  100 000,—  2 411 434,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 20 Ettevalmistav tegevus — Kongo DV idaosas Lõuna-Kivu provintsis Luhwindja kaevanduste piirkonnas elavate seksuaal- 
teenuseid osutavate laste ja naiste sotsiaal-majanduslik taasintegreerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  372 604  p.m.  490 000  150 000,—  914 790,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1410  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 21 Ettevalmistav tegevus — Kohalike partnerluste loomine ja tugevdamine sotsiaalmajanduse arendamiseks ja sotsiaa- 
lettevõtete loomiseks Ida-Aafrikas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  494 423  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 22 Katseprojekt — Endeemilistel aladel troopiliste unarhaiguste vastu võitlemiseks tervishoiualaste lahenduste väljatö ö- 
tamise ja kasutuselevõtu integreeritud lähenemisviis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1411 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 23 Katseprojekt — Õiguskaitse kättesaadavus ja hüvituse andmine Kongo Demokraatlikus Vabariigis toime pandud 
raskeimate kuritegude ohvritele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  268 870  p.m.  200 000  0,—  321 130,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 24 Katseprojekt — Antimikroobse resistentsusega seotud ülemaailmse ohu kaardistamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 275 000  750 000  675 000  750 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1412  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 25 Katseprojekt — Guatemalas, Hondurases ja El Salvadoris laste õiguste edendamine ning põgenikest laste ja noorukite 
kaitse ja juurdepääs haridusele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  750 000  500 000  700 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 26 Katseprojekt — Haridusteenused varasemalt relvajõudude ja sõjaliste rühmitustega seotud lastele Suur-Pibori haldus-  
piirkonnas Lõuna-Sudaanis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  1 000 000  500 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1413 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 27 Katseprojekt — Karjamaade osalusmajandamise kasutamise katsetamine Keenias ja Tansaanias  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  1 000 000  500 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 28 Katseprojekt — Arengukoostöö linnamõõtme toetamine: arengumaade linnade finantssuutlikkuse suurendamine 
tootliku ja säästva linnaarengu saavutamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
2015. aasta oli strateegiline verstapost ülemaailmse juhtimise, vaesuse kaotamise ja säästva arengu seisukohast. Kogu 
aasta vältel toimusid mitmed otsustava tähtsusega rahvusvahelised tippkohtumised ja konverentsid (Sendai 
katastroofiohu vähendamise raamistik aastatel 2015–2030, Addis Abeba tegevuskava, säästva arengu tegevuskava 
aastani 2030 ning COP21 Pariisi kokkulepe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni 
raames), mille tulemusel on ümber sõnastatud rahvusvahelise üldsuse, sealhulgas liidu tegevuskava säästva arengu ja 
vaesuse kaotamiseks tulevastel aastatel.  
Kolmas eluasemeküsimusi ja säästvat linnaarendust käsitlev ÜRO konverents (2016. aasta oktoobris Ecuadoris Quitos 
toimunud Habitat III) oli üks esimesi ÜRO konverentse, mis toimus pärast tegevuskava 2030 vastuvõtmist.  L 57/1414  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 28  (jätkub)  
Konverentsil võeti vastu ülemaailmne uus linnade tegevuskava, mis peaks juhtima säästvat linnaarengut järgneva 20 
aasta jooksul, ning anti seega märkimisväärne tõuge tegevuskava 2030 ja eelkõige säästva arengu 11. eesmärgi 
täitmisele, aga ka mitmete muude väljapaistvat linnamõõdet kandvate eesmärkide ja nendega seotud sihtide saavuta- 
misele ja COP21 otsuste rakendamisele.  
Uus linnade tegevuskava sisaldab konkreetseid soovitusi selle kohta, kuidas tegeleda linnastumisest ja linnademograafiast 
tulenevate probleemidega ning muuta need säästvat arengut selle majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnamõõtmes 
toetavateks võimalusteks.  
Eesmärk on keskenduda arengumaade linnades esinevale olulisele probleemile, milleks on linnavalitsemine. Täpsemalt 
võimaldab katseprojekt kasutada asjaomastes valdkondades liidu linnade oskusteavet suutlikkuse suurendamise eesm- 
ärgil, et võtta integreeritud viisil arvesse nii finants- ja õiguslikke tegureid kui ka linnaplaneerimisega seotud küsimusi.  
Katseprojekti eesmärk on: 
— esitada konkreetseid näiteid finantsilistest, õiguslikest ja linnaplaneerimisega seotud puudustest teatavates arengu- 
maades ja linnades ning tuvastada puudujäägid ja vajadused; 
— hõlbustada koostööd arengumaade linnade ja linnaarengu valdkonnas suurte kogemustega liidu linnade vahel ning 
pakkuda suutlikkuse suurendamise meetmeid eri valdkondades, nagu linnaline liikuvus, avalik ruum ja eluase, 
pannes rõhku linnaarengu uuenduslike rahastamisvahendite kasutamiseks (nt liidu rahastamisvahendite ühenda- 
miseks) sobiva raamistiku loomisele; 
— esitada nende kogemuste põhjal soovitusi selle kohta, kuidas säästva arengu eesmärkide linnamõõdet ja uut linnade 
tegevuskava võib arengumaades ja nende linnades liidu kogemust kasutades rakendada.  
Projekt tugineb liidu ja arengumaade linnade mestimisest saadud kogemustele. Selles kasutatakse oskusteavet, mis on 
saadud liidu linnade platvormide ja võrgustike kaudu, kus töötatakse välja pragmaatilisi lahendusi integreeritud ja 
säästvaks linnaarenguks.  
Katseprojekti kaudu antakse komisjonile vajalikku teavet järgmiseks programmitöö perioodiks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1415 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 29 Ettevalmistav meede — Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine arengumaades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega rahastatakse selliseid erasektori ja valitsusväliseid organisatsioone ja tehakse nendega 
koostööd, kes arendavad jätkusuutlikke programme mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks 
arengumaades järgmistel viisidel: 
— riiklikud ja piirkondlikud ettevõtluskonkursid; 
— juurdepääs kapitalile ja asjakohastele finantsteenustele eri viisidel alates finantsvahendajate suutlikkuse suurenda- 
misest kapitali andmiseni; 
— info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kui vaeste inimeste finantsalase kaasamise vahendi kasutamine; 
— õiguslik ja rahaline toetus äriühingutele, mis siirduvad mitteametlikust majandusest ametlikku erasektorisse; 
— programmid noorte idufirmade toetuseks; 
— naisettevõtluse edendamine; 
— juurdepääs omakapitalilaenudele, krediidile ja mikrokrediidile; 
— ettevõtluskoolitus võimalikele ettevõtjatele; 
— sotsiaalsete ettevõtete rahastamine.  
Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on kõigi turumajanduste alustalaks, seisavad arengumaades 
silmitsi palju suurema regulatiivse koormusega kui liidus, ja enamik neist on sunnitud tegutsema mitteametlikus 
majanduses, mis on väga muutlik ja mille puhul neil puuduvad õiguskaitse, tööõigused ja rahastamisvõimalused.  
Kooskõlastatud meetmetel selles valdkonnas on potentsiaal luua arengumaade kohalike kogukondade jaoks sadu 
tuhandeid uusi töökohti, luues elava keskkonna, kus eraalgatustel on võimalik edu saavutada, laieneda ja jõukust luua.  L 57/1416  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 29  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 30 Ettevalmistav meede — Tervishoiualaste lahenduste väljatöötamise ja kasutuselevõtu integreeritud lähenemisviis troo - 
piliste unarhaiguste vastu võitlemiseks endeemilistel aladel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  1 500 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Lähenemisviis, mida rakendatakse olemasolevate teadus- ja arendustegevuse rahastamise mehhanismide puhul, mis on 
suunatud troopilistele unarhaigustele, kaldub olevat killustatud: esinevad lüngad teadus- ja arendustegevuse tsükli eri 
etappide vahel ning seosed selliste lisavaldkondadega nagu veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieeniga seotud 
programmid (WASH) ning haridusprogrammid ei ole kajastatud mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi osana. 
Samamoodi kaldub tähelepanuta jääma vajadus võrdväärselt oluliste täiendavate teadusuuringute järele, mis võivad 
aidata märkimisväärselt parandada ravi ja diagnooside vastuvõetavust troopilisi unarhaigusi põdeva elanikkonna hulgas.  
Eesmärgiga käsitleda troopiliste unarhaiguste alase teadus- ja arendustegevuse teatavaid lünki panustatakse selle ettev- 
almistava meetmega alternatiivsesse mudelisse või kaasrahastatakse seda, st mudelit, mis tugineb innovaatilisele ja 
kooskõlastatud lähenemisviisile, mille eesmärk on tegeleda püsivate teadus- ja arendustegevuse lünkadega, mis tulenevad 
turutõrgetest. Selle mudeliga tuvastatakse konkreetselt, milles seisnevad lüngad arenguriike ebaproportsionaalselt 
mõjutavate troopiliste unarhaiguste alases teadus- ja arendustegevuses, ning tagatakse olulised elemendid kvaliteetsete, 
kättesaadavate, taskukohaste ja sobivate tervishoiualaste lahenduste väljatöötamiseks.  
Meede tugineb ülemaailmse tervishoiualase teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonna varasemate ettevalmistavate 
meetmete ja katseprojektide raames tehtud tööle ning sellega toetatakse jõupingutusi, mida tehakse tuvastatud ja 
tunnustatud lünkade käsitlemiseks kooskõlas WHO menetlusega seoses aruandega, mis on kättesaadav veebisaidil 
http://www.who.int/phi/cewg_report/en/, ja kooskõlas niisuguste näidisprojektide loeteluga, mis on kindlaks määratud 
ja eelnevalt välja valitud ülemaailmsel tehnilisel konsultatsioonikoosolekul, mis on pühendatud tervishoiuvaldkonna 
teadus- ja arendustegevuse näidisprojektidele.  
Seda tehes aitab käesolev meede, püüdes samal ajal parandada vastuvõetavust, kaasa vähemalt ühe järgmise eesmärgi 
saavutamisele: 
— tulemuslike ja tõhusate mehhanismide soovitamine muude praeguste algatustega kooskõlla viimiseks; 
— niisuguste innovaatiliste viiside väljapakkumine, millega seotakse lõpptoote hind lahti teadus- ja arendustegevuse 
kulust;  28.2.2018  ET L 57/1417 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 30  (jätkub)  
— avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori partnerluste võimalikult ulatuslik kasutamine teadmiste jagamise 
valdkonnas, kaasa arvatud avatud teadmiste innovatsiooni lähenemisviisid, – teadus- ja arendustegevuse ning 
tootmise alase suutlikkuse suurendamine arenguriikides, sealhulgas tehnosiirde abil.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 31 Katseprojekt — Santé pour tous — Tervishoid kõigile — Organisatsiooni Aimes-Afrique (Togo) ja ühingu Aktion PiT- 
Togohilfe e.V. ühisprojekt  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 200 000  850 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Togos valitseva arstide puuduse tõttu on maapiirkondade elanikud saatuse hooleks jäetud ja neil ei ole peaaegu terve elu 
jooksul võimalik arsti juurde pääseda. Organisatsiooni Aimes-Afrique eesmärk on kaotada Togo tervishoiusüsteemis 
valitsev puudus. Seetõttu on Aimes-Afrique'i liikmetest arstid otsustanud ka edaspidi (niivõrd, kui see on omaenda 
vahendite piires võimalik) midagi ette võta ja anda oma kaaskodanikele maal tasuta arstiabi näol meditsiinilist tuge 
kõigis Togo viies piirkonnas (Rannikupiirkond, Mägipiirkond, Keskpiirkond, Kara ja Savannid).  
Humanitaarabioperatsioon viiakse läbi kõigis Togo viies piirkonnas, kuid selle korraldamine toimub iga piirkonna kaupa 
eraldi. Igas piirkonnas on tervishoiualad, kus toimub eri maahaiglates töötava tervishoiupersonali välja- ja täiendusõpe. 
Külades kohapeal tehakse eri uuringuid. Kirurgiline sekkumine toimub selleks sobivates kohtades, mis asuvad 
kogukonnale võimalikult lähedal.  
Eesmärk on tuua haiglad vaeste ja kaitsetumate maaelanikeni, tagades tasuta ravi (sh kirurgiline sekkumine) ja kohalike 
tervishoiutöötajate hea väljaõppe.  
Tasuta ravi (sh kirurgiline sekkumine) on mõeldud kõigile inimestele kõigis Togo piirkondades, olenemata inimese 
vanusest, soost ja usust.  
Kõnealune summa jaguneb järgmiselt: 
— investeeringud meditsiinivahenditesse;  L 57/1418  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 31  (jätkub)  
— kiirabiautode soetamine, sh transpordikulu; 
— neljarattaveoga busside ja veoauto soetamine, sh transpordikulu; 
— arstitelkide ja nende sisu soetamine, sh transpordikulu; 
— arste kaasavad missioonid – tegevus- ja tarbimiskulud.  
Geograafiline aspekt  
Arstivastuvõtud toimuvad kõigis Togo viies piirkonnas (Rannikupiirkond, Mägipiirkond, Keskpiirkond, Kara ja 
Savannid), st kogu riigis, kuid maapiirkondades külades koostöös kohalike tervishoiutöötajatega. Just seetõttu on vaja 
arstitelke. Operatsioonid tehakse muu võimaluse puudumisel provintsipealinnade regionaalhaiglates. Projektiga täien- 
datakse ühtlasi liidu tööd provintsipealinnades kogu riigis.  
Projekti raames lähevad arstid Togo maapiirkondadesse, et anda inimestele, kellel praegu ei ole võimalik kvaliteetseid 
tervishoiuteenuseid kasutada, võimalus saada abi väljaõppinud arstidelt. Organisatsioon Aimes-Afrique moodustab 
meeskonnad, kuhu kuulub vähemalt seitse kõrgelt kvalifitseeritud, eri valdkondadele spetsialiseerunud Togo arsti, kes 
korraldavad igal aastal kõigis Togo viies piirkonnas 14-päevase vastuvõtu, mille käigus nad vaatavad iga kord tasuta läbi 
umbes 5 000 inimest, keda võimaluse korral kohe ka ravitakse, ja opereerivad ligikaudu 500 patsienti. Kokku saaks 
sellest igas piirkonnas seega kasu vähemalt 25 000 inimest. Ühing Aktion PiT-Togohilfe e.V. toetab projekti võimaluste 
piires rahaliselt ja materiaalselt.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 32 Ettevalmistav meede — Noored Euroopa vabatahtlikud arengu teenistuses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Massilise rändega silmitsi seistes peab Euroopa Liit lisaks oma välispiiride kontrollimise tugevdamisele võtma endale 
kohustuse peatada selline ränne lähtekohas.  
Selline areng tõenäoliselt süveneb, kuna demograafide hinnangul võib Aafrika elanikkond 30 aasta pärast olla 800 
miljoni inimese võrra suurem.  28.2.2018  ET L 57/1419 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 32  (jätkub)  
Euroopa Kestliku Arengu Fond, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 2017/1601, 26. september 
2017, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, 
lk 1) on ennetava arenguabipoliitika üks rahastamisvahend. Sellega peab ilmtingimata kaasnema tugitöötajate eral- 
damine teenuste osutamiseks prioriteetsetes valdkondades, eelkõige hariduse, tervishoiu ja tehnika osas.  
Liit võiks sellel eesmärgil julgustada noori eurooplasi asuma kuueks kuuks kuni aastaks vabatahtlikule tööle. 
Vabatahtlike noorte vastuvõtjateks oleksid avaliku sektori arenguabiorganisatsioonid, vabaühendused ja kodanikutee- 
nuseid osutavad struktuurid. Liidu eelarvest eraldatavad toetused kataksid sõidu- ja majutuskulud. Eeskujuks on ELi 
vabatahtliku abi algatus, kuid erinevus seisneb selles, et meetmed puudutavad arengut ja sihtrühm on 18–26aastased 
noored.  
Selle ettevalmistava meetme rahastamisvajaduste kõige paremaks täitmiseks on rõhuasetus rubriigil 4, mis on 
arengukoostöö rahastamisvahendi eesmärkidele saavutamiseks sobivaim rubriik.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 33 Katseprojekt — Guatemala omavalitsuste läbipaistvuse ja mõjuhinnangute edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
450 000  225 000  
Märkused  
Katseprojektiga luuakse uuenduslikke meetodeid ja tehnoloogilisi vahendeid, millega hõlbustada Guatemala omaval- 
itsuste osutatavate avaliku sektori teenuste ning omavalitsuste poolt elluviidavate rahvusvahelise koostöö projektide 
sotsiaalse mõju jälgimist. Katseprojekti eesmärgid on: 
— kodanike osaluse, institutsioonilise läbipaistvuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kui kohalike algatuste 
määratlemise ja formuleerimise põhielementide edendamine; 
— kohalike omavalitsuste juurdepääs kõige sobivamatele näitajate kogumitele ja andmetele juurdepääsu mehhanis- 
midele, et mõõta oma territooriumil rakendatud meetmete mõju; 
— võrdlusraamistiku väljatöötamine arengukoostöö poliitika tõhususe taseme kohta kohalikul tasandil; 
— kohalike algatuste ja riiklike strateegiliste kavade ühtlustamine kooskõlas komisjoni mitmeaastase sihtprogrammiga 
Guatemalas mõjunäitajate standardimise kaudu.  L 57/1420  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 33  (jätkub)  
Katseprojektiga edendatakse avatud andmetel ja suurandmetel põhineva metoodika arendamise alasest koostööst 
huvitatud kohalike omavalitsuste koostööd. See annab ajakohaseid andmeid Guatemala kohaliku tasandi algatuste 
mõju kohta kooskõlas riiklike strateegiatega. Lisaks annab see rahvusvahelistele rahastajatele, eelkõige komisjonile 
võrdlusraamistiku arengukoostöö poliitika tõhususe kohta kohalikul tasandil. Nii näitajates kui ka mehhanismides tuleb 
arvesse võtta riigi eripära: mitmekultuurilisust, paljurahvuselisust ja mitmekeelsust.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 34 Katseprojekt – Puud Aafrika jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  
Märkused  
Katseprojektiga tehakse kättesaadavaks rahalised vahendid partnerlusse EverGreen Agriculture Partnership kuuluvate 
valitsusväliste partnerorganisatsioonide võrgustikule, mis viib Aafrikas ellu meedet maa degradeerumise ümberpöö- 
ramiseks EverGreen Agriculture laiendamise abil, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendi alla kuuluvast 
üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide programmist. Lisades selle katseprojekti eespool nimetatud arengu- 
koostöö rahastamisvahendi meetmete hulka, saab vältida eraldi projektistruktuuri loomist ja muid sellega seonduvaid 
kulusid. Eesmärk on pakkuda tehnilist väljaõpet, planeerimist ja puuistikuid kohalikele rühmadele ühes või mitmes 
kaheksast sihtrühma kuuuluvast Aafrika riigist, eriti nendele kogukondadele, kes elavad raskelt kahjustatud maal, 
võimestades elanikke parandama oma elutingimusi. Edu tuleks hinnata läbipaistvalt ja tulemused peaksid olema 
rahaliselt mõõdetavad.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1421 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 04 — DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTE EUROOPA RAHASTAMISVAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 04  DEMOKRAATIA JA 
INIMÕIGUSTE 
EUROOPA RAHAS- 
TAMISVAHEND  
21 04 01  Austuse suuren- 
damine inimõiguste 
ja põhivabaduste 
vastu ning nende 
järgimise eden- 
damine ja demok- 
raatlike reformide 
toetamine  4 135 400 860  110 000 000  132 804 486  100 000 000  131 138 878,83  83 201 149,26  75,64  
21 04 51  Demokraatia ja 
inimõiguste Euroopa 
rahastamisvahendi 
lõpuleviimine (enne 
2014. aastat)  4 p.m.  10 000 000  p.m.  20 000 000  2 299,25  41 980 499,27  419,80  
21 04 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
21 04 77 02  Katseprojekt — ELi– 
Venemaa kodanikuü- 
hiskonna foorum  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  36 550,50  
Artikkel 21 04 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  36 550,50  
Peatükk 21 04 — 
Kogusumma  135 400 860  120 000 000  132 804 486  120 000 000  131 141 178,08  125 218 199,03  104,35  
21 04 01 Austuse suurendamine inimõiguste ja põhivabaduste vastu ning nende järgimise edendamine ja demokraatlike 
reformide toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
135 400 860  110 000 000  132 804 486  100 000 000  131 138 878,83  83 201 149,26  
Märkused  
Üldeesmärk on aidata vastavalt liidu poliitikale ja suunistele ning tihedas koostöös kodanikuühiskonnaga kaasa 
demokraatia arengule ja tugevnemisele ning inimõiguste järgimisele.  
Peamiste tegevusvaldkondade hulka kuuluvad: 
— austuse suurendamine inimõiguste (sh naiste õiguste) ja põhivabaduste vastu ning nende järgimise edendamine, 
nagu on kuulutatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ning muudes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigusi 
käsitlevates õigusaktides, rõhuasetusega sõna- ja kogunemisvabadusele ning digitaalvabadustele, ning nende kaitse, 
edendamise ja seire tugevdamine, peamiselt toetades asjaomaseid kodanikuühiskonna organisatsioone, inimõiguste 
kaitsjaid ning represseerimise ja kuritarvitamise ohvreid;  L 57/1422  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 04 — DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTE EUROOPA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 04 01  (jätkub)  
— demokraatlike reformide toetamine ja tugevdamine kolmandates riikides, v.a Euroopa Liidu valimisvaatlusmis- 
sioonid, laiendades osalus- ja esindusdemokraatiat, suurendades naiste mõjuvõimu, tugevdades üldist demok- 
raatlikku tsüklit ja parandades valimisprotsesside usaldusväärsust.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast, ja neid võib täiendada sissemaksetega liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 235/2014, 11. märts 2014, millega luuakse rahastamisvahend 
demokraatia ja inimõiguste jaoks kogu maailmas (ELT L 77, 15.3.2014, lk 85).  
21 04 51 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi lõpuleviimine (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  10 000 000  p.m.  20 000 000  2 299,25  41 980 499,27  
Märkused  
Assigneering on mõeldud demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames ajavahemikus 2007–2013 
täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad 
summad määratakse iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki 
puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2006, 20. detsember 2006, rahastamisvahendi loomise kohta 
demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (ELT 
L 386, 29.12.2006, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1423 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 04 — DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTE EUROOPA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
21 04 77 02 Katseprojekt — ELi–Venemaa kodanikuühiskonna foorum  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  36 550,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1424  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 05 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND — ÜLEMAAILMSED JA PIIRKONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 05  STABIILSUSE JA RAHU 
EDENDAMISE RAHAS- 
TAMISVAHEND — 
ÜLEMAAILMSED JA 
PIIRKONNAÜLESED 
OHUD NING TEKKIVAD 
OHUD  
21 05 01  Ülemaailmsed ja piir- 
konnaülesed ohud ning 
tekkivad ohud  4 65 900 000  54 200 000  64 900 000  44 000 000  64 393 076,—  40 900 285,01  75,46  
Reservid (40 02 41)  6 250 000  
72 150 000  54 200 000  64 900 000  44 000 000  64 393 076,—  40 900 285,01  
21 05 51  Ülemaailmseid julgeole- 
kuohte käsitlevate 
valdkonna meetmete 
(enne 2014. aastat) 
lõpuleviimine  4 p.m.  10 000 000  p.m.  17 000 000  0,—  30 117 268,35  301,17  
Peatükk 21 05 — 
Kogusumma  65 900 000  64 200 000  64 900 000  61 000 000  64 393 076,—  71 017 553,36  110,62  
Reservid (40 02 41)  6 250 000  
72 150 000  64 200 000  64 900 000  61 000 000  64 393 076,—  71 017 553,36  
21 05 01 Ülemaailmsed ja piirkonnaülesed ohud ning tekkivad ohud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 05 01  65 900 000  54 200 000  64 900 000  44 000 000  64 393 076,—  40 900 285,01  
Reservid (40 02 41)  6 250 000  
Kogusumma  72 150 000  54 200 000  64 900 000  44 000 000  64 393 076,—  40 900 285,01  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse abi ülemaailmsete ja piirkonnaüleste ohtude ning tekkivade ohtudega tegelemisel, mille sisu on 
selgitatud määruse (EL) nr 230/2014 (millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend) artiklis 5.  
Assigneeringuga kaetakse nende meetmete kulud, mille eesmärk on kaitsta riike ja elanikkonda tahtlike, õnnetusest 
tingitud või looduslikku päritolu ohtude eest. See võib muu hulgas hõlmata järgmist: 
— keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide ning toimeainetega (sealhulgas selliste materjalide ja 
toimeainete tootmiseks, tarnimiseks ja tõhusaks piirikontrolliks kasutatav varustus) kauplemise tõhusa kontrolli 
väljatöötamise ja rakendamisega seotud pädevate tsiviilasutuste võimekuse suurendamine, sealhulgas tänapäevaste 
logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamise kaudu. Meetmed on seotud loodus- ja tööstuskatastroofide 
ning kuritegevusega;  28.2.2018  ET L 57/1425 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 05 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND — ÜLEMAAILMSED JA PIIRKONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  (jätkub)  
21 05 01  (jätkub)  
— kahese kasutusega kaupade tõhusa ekspordikontrolli kehtestamiseks ja rakendamiseks vajaliku õigusraamistiku ja 
institutsioonilise võimekuse arendamine, sealhulgas toetus piirkondliku koostöö meetmetele; 
— tsiviilelanikkonna tõhusa suurõnnetusteks valmisoleku, hädaolukorraks valmistumise ja kriisidele reageerimise 
arendamine ning saneerimismeetmete tagamine seoses võimalike suurte keskkonnaavariidega selles valdkonnas. 
— kaitsealastele uuringutele alternatiivi pakkuvate tsiviiluuringute soodustamine ning varem relvadega seotud vald- 
kondades tegutsenud teadlaste ja inseneride ümberõppe ja neile alternatiivsete töövõimaluste leidmise soodustamine; 
— toetus meetmetele, mis edendavad ohutusnõudeid tsiviilrajatistes, kus ladustatakse tundlikke keemilisi, bioloogilisi, 
radioloogilisi või tuumamaterjale ja toimeaineid või kus neid tsiviiluuringute raames käideldakse; 
— toetus liidu koostööpoliitika suundade ja nende eesmärkide raames sellise tsiviilinfrastruktuuri moodustamisele ja 
selliste asjakohaste tsiviiluuringute tegemisele, mis on vajalikud relvadega seotud rajatiste ning kaitseprogrammist 
väljapoole jäävaks tunnistatud kohtade lammutamiseks, ohutustamiseks ja ümberkorraldamiseks.  
Muud ülemaailmsete ja piirkonnaüleste julgeolekuohtude valdkonna meetmed hõlmavad järgmist: 
— nende õiguskaitse- ja kohtuorganite ning tsiviilametkondade suutlikkuse suurendamine, kes osalevad võitluses 
terrorismi vastu; 
— võitlus radikaliseerumise, vägivaldse ekstremismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu, seal hulgas võitlus ebasea- 
dusliku inim-, uimasti-, tulirelvade ja lõhkeainete kaubanduse, küberkuritegevuse ja võltsitud ravimite vastu, samuti 
ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhus kontroll; teadmiste ja heade tavade vahetamine radikaliseerumise ja 
vägivaldse ekstremismi vastase võitluse kohta partnerriikidega piirkondadest, kus ekstremism levib, nagu Lõuna- 
Aasia; samuti tegelemine võimaliku destabiliseeriva mõjuga kliimamuutuste ülemaailmsete ja piirkondadevaheliste 
tagajärgedega, mille alla kuulub ka ohtlike mikroobide käitlemisega seotud rajatiste bioohutus ja bioturvalisus; 
— selliste meetmete toetamine, mis tegelevad ohuga rahvusvahelise transpordi ja kriitilise tähtsusega infrastruktuuri 
valdkonnas, sealhulgas reisijate- ja kaubavedude ning energia- ja energiajaotuse valdkonnas ning elektroonilise teabe 
ja sidevõrkudega; 
— rahvatervist ähvardavatele suurtele ohtudele, näiteks võimaliku piiriülese mõjuga pandeemiatele, adekvaatse 
reageerimise tagamine.  
Selliseid meetmeid võib käesoleva vahendi alusel võtta stabiilsete koostöötingimuste puhul üksnes siis, kui meetmete 
eesmärk on tegeleda destabiliseeriva mõjuga konkreetsete globaalsete ja piirkonnaüleste ohtudega, kuid vastava Euroopa 
Liidu välisabi rahastamisvahendiga ei ole võimalik neile piisavalt ja efektiivselt reageerida.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  L 57/1426  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 05 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND — ÜLEMAAILMSED JA PIIRKONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  (jätkub)  
21 05 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 230/2014, 11. märts 2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu 
edendamise rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 1).  
21 05 51 Ülemaailmseid julgeolekuohte käsitlevate valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  10 000 000  p.m.  17 000 000  0,—  30 117 268,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1724/2001, 23. juuli 2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust 
arengumaades (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1725/2001, 23. juuli 2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust kolmandates riikides, 
mis ei ole arengumaad (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 6).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1717/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse stabiliseeri- 
misvahend (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1427 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 06 — TUUMAOHUTUSEALASE KOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 06  TUUMAOHUTU- 
SEALASE KOOSTÖÖ 
RAHASTAMISVAHEND  
21 06 01  Tuumaohutuse kõrge 
taseme, kiirguskaitse 
ning tuumamaterjalide 
tõhusate ja tulemuslike 
kaitsemeetmete raken- 
damise edendamine 
kolmandates riikides  4 31 505 663  24 000 000  30 884 131  15 000 000  30 369 456,—  11 598 580,21  48,33  
21 06 02  Euroopa Liidu täiendav 
panus Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja Arengu- 
pangale (EBRD) 
Tšernobõli tuumaõnne- 
tusega seotud projektide 
jaoks  4 p.m.  p.m.  30 000 000  40 000 000  40 000 000,—  61 205 092,30  
21 06 51  Varasemate meetmete 
lõpuleviimine (enne 
2014. aastat)  4 p.m.  20 000 000  p.m.  25 000 000  0,—  39 047 809,57  195,24  
Peatükk 21 06 — 
Kogusumma  31 505 663  44 000 000  60 884 131  80 000 000  70 369 456,—  111 851 482,08  254,21  
21 06 01 Tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tuumamaterjalide tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete 
rakendamise edendamine kolmandates riikides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
31 505 663  24 000 000  30 884 131  15 000 000  30 369 456,—  11 598 580,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste meetmetega seotud kulude katmiseks tõhusa tuumaohutuse ja -julgeoleku 
kultuuri edendamiseks kõigil tasanditel, eelkõige: 
— reguleerimisorganitele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele antava toetuse jätkamine ning õigusliku raamistiku 
tugevdamine, eelkõige seoses litsentsimistegevustega, et luua tugev sõltumatu regulatiivne järelevalve; 
— nii tuumajaamade kui ka muude (omanikuta) kiirgusallikate (meditsiiniseadmed, uraanikaevandamine) kasutatud 
tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu transpordi, töötlemise ja lõppladustamise toetamine; 
— olemasolevate rajatiste tegevuse lõpetamise strateegiate väljatöötamine ja elluviimine ning endiste tuumarajatiste 
saneerimine; 
— tõhusa õigusliku raamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest 
materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest, lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide 
ohutu lõppladustamine;  L 57/1428  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 06 — TUUMAOHUTUSEALASE KOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 06 01  (jätkub)  
— acquis ’l põhinevate stressitestide rahastamise abil; 
— vajaliku õigusliku raamistiku ja metoodikate kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, 
sealhulgas lõhustuvate materjalide nõuetekohase arvestuse pidamiseks ja kontrolliks riigi ja käitajate tasandil; 
— tõhusa korralduse kehtestamine radioloogiliste tagajärgedega avariide ärahoidmiseks ning nende toimumise korral 
selliste tagajärgede leevendamiseks, samuti hädaolukorras tegutsemise kavandamise, valmisoleku ja reageerimise, 
tsiviilkaitse ning taastamismeetmeteks; 
— rahvusvahelise koostöö (sealhulgas asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige IAEA raames) edendamise 
meetmed eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja 
järelevalve, teabevahetus ning koolitus ja teadusuuringud; 
— tuumaõnnetuste korral hädaolukordadeks valmisoleku tõhustamine, samuti koolitused ja juhendamine reguleerivate 
asutuste suutlikkuse suurendamiseks.  
Assigneering on ette nähtud inimeste tervist ja keskkonda mõjutavate Tšernobõli tuumaõnnetuse tagajärgedega seotud 
tervishoiu- ja keskkonnaprojektide rahastamiseks eelkõige Ukrainas ja Valgevenes.  
Esmatähtsaks peetakse Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide vajadusi.  
Varasemalt ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames võetud asjaomased meetmed võeti üle tuumaohutusalase 
koostöö rahastamisvahendi poolt, et tagada terviklik lähenemisviis.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 237/2014, 13. detsember 2013, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 109).  
21 06 02 Euroopa Liidu täiendav panus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale (EBRD) Tšernobõli tuumaõnnetusega 
seotud projektide jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  30 000 000  40 000 000  40 000 000,—  61 205 092,30  28.2.2018  ET L 57/1429 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 06 — TUUMAOHUTUSEALASE KOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 06 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu panust projektidesse, mis käivitati pärast 1986. aastal toimunud 
Tšernobõli tuumaõnnetust.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude 
eelarvereale kantav summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga 
peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 237/2014, 13. detsember 2013, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 109).  
21 06 51 Varasemate meetmete lõpuleviimine (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  20 000 000  p.m.  25 000 000  0,—  39 047 809,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2006/908/EÜ, Euratom, 4. detsember 2006, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka Tšernobõli 
Fondi makstava ühenduse kolmanda panuse esimese osamakse kohta (ELT L 346, 9.12.2006, lk 28).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 300/2007, 19. veebruar 2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 81, 22.3.2007, lk 1).  L 57/1430  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 07 — EUROOPA LIIDU JA GRÖÖNIMAA PARTNERLUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 07  EUROOPA LIIDU JA 
GRÖÖNIMAA PART- 
NERLUS  
21 07 01  Koostöö Gröönimaaga  4 32 110 000  32 038 000  31 630 000  35 956 797  31 130 000,—  37 087 557,—  115,76  
21 07 51  Varasemate meetmete 
lõpuleviimine (enne 
2014. aastat)  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 21 07 — 
Kogusumma  32 110 000  32 038 000  31 630 000  35 956 797  31 130 000,—  37 087 557,—  115,76  
21 07 01 Koostöö Gröönimaaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 110 000  32 038 000  31 630 000  35 956 797  31 130 000,—  37 087 557,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et 
— aidata Gröönimaal lahendada oma peamisi probleeme, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuut- 
likult majandustegevust, parandada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsiooni- 
tehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme; 
— parandada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust paremini sõnastada ja rakendada riiklikku poliitikat, eelkõige ühist 
huvi pakkuvates koostöövaldkondades.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/137/EL, 14. märts 2014, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja 
Taani Kuningriigi vahelisi suhteid (ELT L 76, 15.3.2014, lk 1).  
Alusaktid  
Nõukogu otsus 2013/755/EL, 25. november 2013, ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise 
kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1431 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 07 — EUROOPA LIIDU JA GRÖÖNIMAA PARTNERLUS  (jätkub)  
21 07 51 Varasemate meetmete lõpuleviimine (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud enne 2014. aastat tehtud kulukohustuste likvideerimiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2006/526/EÜ, 17. juuli 2006, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa 
ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid (ELT L 208, 29.7.2006, lk 28).  
Alusaktid  
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse ühisavaldus Euroopa 
Ühenduse ja Gröönimaa vahelise partnerluse kohta, allkirjastatud 27. juunil 2006. aastal Luksemburgis (ELT L 208, 
29.7.2006, lk 32).  L 57/1432  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 08  ÜLEILMNE ARENG JA 
KOOSTÖÖ  
21 08 01  Liidu abi andmise 
tulemuste hindamine, 
järelevalve- ja kontrolli- 
meetmed  4 29 176 000  25 665 000  26 044 796  25 521 281  24 620 000,—  21 961 329,42  85,57  
21 08 02  Koordineerimine ja tead- 
likkuse suurendamine 
arenguvaldkonnas  4 12 536 000  10 250 013  10 330 000  13 608 960  10 154 402,54  12 891 065,11  125,77  
Peatükk 21 08 — 
Kogusumma  41 712 000  35 915 013  36 374 796  39 130 241  34 774 402,54  34 852 394,53  97,04  
21 08 01 Liidu abi andmise tulemuste hindamine, järelevalve- ja kontrollimeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 176 000  25 665 000  26 044 796  25 521 281  24 620 000,—  21 961 329,42  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada mitmesuguseid järelevalve ja hindamisega seotud vajadusi ja nendega 
seotud toetusmeetmeid, mida rahastatakse liidu välisabist rahvusvahelise koostöö ja arengu valdkonnas ning mille 
eesmärk on parandada kavandatud projektide ja programmide kvaliteeti kogu nende elutsükli vältel (alates väljaselgita- 
misest ja eelhindamisest kuni seireni ning lõpp- ja järelhindamiseni), keskendudes nende asjakohasusele, tõhususele, 
toimivusele, jätkusuutlikkusele ja mõjule, sealhulgas järgmisele: 
— projektide ja programmide eelhindamise süsteemid ja metoodika projektide ja programmide kindlaksmääramise ja 
kujundamise etappides; 
— projektide ja programmide rakendamise sisemise järelevalve ja välishindamise süsteemid ja metoodika ning 
süsteemid ja metoodika, millega tagada liidu välisabi alt rahastatavate projektide ja programmide asjakohane 
identimine, teabe kogumine tulemuste kohta ja aruandlus; 
— projektide ja programmide vahe-, lõpp- ning järelhindamise süsteemid ja metoodika, sealhulgas toetusmeetmed 
nende teostamiseks ja arengu seireks ning komplekshinnangute teostamiseks, samuti hindamistulemuste levitamise 
süsteemid ja metoodika; 
— lähenemisviisid ja metoodika seoses projektide ja programmide korraldustsükliga ning valdkondlikud ja temaatilised 
lähenemisviisid, mis on olulised eelhindamise, seire ja hindamise nõuetekohaseks teostamiseks (sealhulgas jälgimise 
ja suutlikkuse suurendamisega seotud lähenemisviisid ja metoodika ning lähenemisviisid, metoodika ja süsteemid 
tulemuslikkuse näitajate kindlakstegemiseks, määratlemiseks ja kasutamiseks); 
— koolituse ja teadmiste jagamise süsteemid ja muud horisontaalmeetmed, mis toetavad eespool loetletud lähenemis- 
viiside, metoodika ja süsteemidega seotud oskuste ja teadmiste levitamist, eesmärgiga parandada programmi ja 
projekti juhtimisse kaasatud töötajate oskusi ja teadmisi;  28.2.2018  ET L 57/1433 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  (jätkub)  
21 08 01  (jätkub)  
— süsteemid, millega hallata projektide ja programmidega haldamisega seotud sellist teavet projektitsükli eri etappides 
mis on oluline eespool osutatud tegevuste elluviimiseks, nende tulemuste ja aruandluse nõuetekohaseks kasuta- 
miseks, sealhulgas koondtasandil.  
Assigneeringuga rahastatakse auditeerimistegevust, mis on seotud komisjoni poolt välisabi valdkonnas rakendatud 
programmide ja projektide juhtimisega, sealhulgas auditisüsteemid ja metodoloogiad ning süsteemiauditid, ning liidu 
välisabi reguleerivatel erieeskirjadel põhinevat välisaudiitoritele korraldatavat koolitust.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesolevas artiklis nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude 
selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille 
täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
21 08 02 Koordineerimine ja teadlikkuse suurendamine arenguvaldkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 536 000  10 250 013  10 330 000  13 608 960  10 154 402,54  12 891 065,11  
Märkused  
Eelarve rahastamine tagab komisjonile arengupoliitika kohaste koordineerimismeetmete ettevalmistamiseks, väljatöö- 
tamiseks ja järgimiseks vajalikud toetusvahendid. Poliitika koordineerimine on oluline abi järjepidevuse, vastastikuse 
täiendavuse ning abi ja arengu tõhususe seisukohalt.  
Koordineerimismeetmed on liidu arengupoliitika määramise ja kujundamise jaoks strateegilisel ja programmitöö 
tasandil väga olulised. Liidu arengupoliitika eripära on otseselt sätestatud aluslepingutes (Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklid 208 ja 210). Liidu abi ja liikmesriikide arengukoostöö poliitika peavad üksteist vastastikku täiendama ja 
tugevdama, mis ei ole võimalik ilma koordineerimiseta. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 210 kohaselt 
koordineerib komisjon liikmesriikide ja liidu arengukoostöö poliitikat ja meetmeid.  
Lisaks asjaolule, et koordineerimine on põhitegur, millega komisjon annab liikmesriikide poliitikale lisaväärtuse, on see 
olulisel kohal ka liidu ja rahvusvahelise kogukonna kattuvat tegevust käsitlevas tööplaanis. Assigneeringuga rahastatakse 
mitut laadi meetmeid.  L 57/1434  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  (jätkub)  
21 08 02  (jätkub)  
Meede A: koordineerimine Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil:  
— koordineerimisalase tulemuslikkuse, tõhususe, asjakohasuse, mõju ja tasuvuse uuringud; 
— toetus, analüüs ja koordineerimismeetmed, mis on arengupoliitika (sealhulgas eelarvetoetus, riigi rahanduse 
juhtimine, siseriiklike tulude kasutuselevõtmine), abi ja arengu tõhususe (sealhulgas ühine kavandamine ja raken- 
damine) ning arengu rahastamise valdkonnas prioriteetsed; 
— komisjoni, liikmesriikide ja muude rahvusvaheliste osalejate (Ameerika Ühendriigid, uued rahastajad jne) ekspertide 
kohtumised ja vahetus ning rahvusvahelistel foorumitel (näiteks tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus 
või tegevuskava 2030, uue konsensuse rakendamiseks vajalike arengute rahastamise poliitikasuuna foorumid) 
osalemise ettevalmistamine ja neil foorumitel osalemine; 
— teadusuuringutealased, teavitus-, konsultatsiooni- ja hindamisteenused, k.a tehniline abi; 
— järelevalve poliitika ja meetmete rakendamise ajal; 
— käimasoleva tegevuse järelevalve kvaliteedi parandamiseks ette nähtud toetusmeetmed ja edasise tegevuse ettev- 
almistamine, k.a suutlikkuse suurendamine; 
— koordineerimisalaste välisalgatuste toetusmeetmed; 
— ühiste seisukohtade, teatiste ja algatuste ettevalmistamine; 
— koordineerimisürituste korraldamine; 
— komisjoni liikmemaksud rahvusvahelistele organisatsioonidele ja võrgustikele; 
— teabe levitamine trükiste avaldamise ja infosüsteemide arendamise kaudu.  
Meede B: teadlikkuse suurendamine  
Assigneeringuga rahastatakse toiminguid, mille eesmärk on juhtida tähelepanu liidu ja selle liikmesriikide rahvus- 
vahelisele koostööle ja arengualastele meetmetele ja parandada üldsuse teadlikkust arengualastes küsimustes. Kõik 
käesoleva meetme alusel rahastatavad toimingud peavad sisaldama järgmist kaht komisjoni arvates teineteist vastastikku 
täiendavat komponenti: 
— teavitamine, mille eesmärk on edendada liidu meetmeid rahvusvahelise koostöö ja arenguabi valdkonnas ning 
meetmeid, mis toimuvad koostöös liikmesriikide ja muude rahvusvaheliste institutsioonidega; 
— teadlikkuse suurendamine, mis hõlmab liidu ja partnerriikide avalikku arvamust.  28.2.2018  ET L 57/1435 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  (jätkub)  
21 08 02  (jätkub)  
See tegevus hõlmab peamiselt, kuigi mitte ainult, rahalist toetust arengukoostööga seotud audiovisuaalsetele mater- 
jalidele, veebiväljaannetele, sotsiaalmeedias toimuvale teavitamisele, seminaridele, koolitustele ja muudele üritustele, 
teabematerjalide ja teabesüsteemide väljatöötamisele, võrgustikele liikmesriikides ning arengukoostööga seotud ajakir- 
janduspreemiatele.  
Need toimingud on suunatud üldsusele ja nende rakendamisel kaasatakse avaliku ja erasektori partnerid ja sidusrühmad 
ning liikmesriigid, komisjoni esindused liikmesriikides ja liidu delegatsioonid partnerriikides.  
Lisaks sellele rahastatakse assigneeringuga prioriteetseid teavitamis- ja kommunikatsioonimeetmeid, mis on suunatud 
liidu kodanikele ja käsitlevad liidu välispoliitikat tervikuna.  
Teavitustegevus hõlmab järgmisi valdkondi ning selles võib käsitleda ka liidu välissuhete muid aspekte, eelkõige seoses 
liidu välispoliitika tulevikuga: 
— meetmed üldsuse välisabisse suhtumise kujundamiseks, võttes aluseks liidu institutsioonide ja liikmesriikide tegevuse 
tulemused Euroopa arenguaastal 2015 ning selle tegevuse analüüsi tulemused; Euroopa Parlamendi, nõukogu ja 
komisjoni ühisdeklaratsiooni Euroopa arenguaasta (2015) kohta ning Agenda 2030 (säästva arengu eesmärgid) 
vastuvõtmise ÜRO poolt septembris 2015. Eesmärgiks on selgitada, et välisabi moodustab nii partnerriikide kui ka 
Euroopa maksumaksjate huvides teostatavast liidu tegevusest lahutamatu osa, ning suurendada teadlikkust asjaolust, 
et liit saavutab liidu kodanike nimel tegutsedes konkreetseid tulemusi vaesusevastases võitluses ja terves maailmas 
kõrgetasemelise säästva arengu edendamisel; 
— oluliste ürituste korraldamine, et tõsta esile liidu juhtivat rolli rahvusvahelises arengus, eelkõige iga-aastased Euroopa 
arengupäevad. Tegemist on olulise sündmusega, mis on saavutanud keskse koha komisjoni välissuhete tegevuskavas. 
Sellest võtavad osa arengu edendajad, otsustajad ja praktikud. Iga-aastased Euroopa arengupäevad on üritus, mille 
raames korraldatakse ajurünnakuid ja töötatakse välja tulevikku suunatud soovitusi oluliste rahvusvaheliste 
tippkohtumiste jaoks. Euroopa arengupäevad rõhutavad liidu rolli maailma suurima arenguabi andjana ning 
rahvusvaheliste arengupoliitika arutelude eestvedajana; 
— külastuste korraldamine ajakirjanikele ja muudele sihtrühmadele.  
Institutsioonidevaheline teaberühm (IGI), mille tööd juhivad ühiselt Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, kehtestab 
liidu informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitikat käsitleva institutsioonidevahelise koostöö ühised juhised. See 
koordineerib nii tsentraliseeritud kui ka detsentraliseeritud Euroopa Liidu teemalisi üldsuse teavitamise toiminguid. Igal 
aastal esitab IGI järgmise aasta prioriteetide kohta oma seisukoha, mis põhineb komisjonilt saadud teabel.  
Assigneeringuga hõlmatakse samuti järgmist: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; 
— trüki-, tõlke- ja teadusuuringute kulusid, ekspertide kohtumiste kulusid, teavituskulusid ja teabematerjali ostmise 
kulusid, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega.  L 57/1436  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  (jätkub)  
21 08 02  (jätkub)  
Samuti kaetakse sellega kulud, mis on seotud teabematerjali avaldamise, koostamise, ladustamise, turustamise ja 
levitamisega eelkõige Euroopa Liidu Väljaannete Talituse kaudu, ning muud koordineerimiskulud.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Ülesanded, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 210 alusel vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa 
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 472/2014/EL, 16. aprill 2014, Euroopa arenguaasta (2015) kohta (ELT L 136, 
9.5.2014, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1437 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 09 — TÖÖSTUSRIIKIDE RAHASTAMISVAHENDI PROGRAMMI RAAMES RAKENDATUD MEETMETE LÕPULEVIIMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 09  TÖÖSTUSRIIKIDE 
RAHASTAMISVAHENDI 
PROGRAMMI RAAMES 
RAKENDATUD 
MEETMETE LÕPULE- 
VIIMINE  
21 09 51  Varasemate meetmete 
lõpuleviimine (enne 
2014. aastat)  
21 09 51 01  Aasia  4 p.m.  5 161 244  p.m.  10 468 000  0,—  16 402 723,49  317,81  
21 09 51 02  Ladina-Ameerika  4 p.m.  893 143  p.m.  13 042 515  0,—  9 666 857,95  1 082,34  
21 09 51 03  Aafrika  4 p.m.  p.m.  p.m.  1 282 693  0,—  1 431 388,21  
Artikkel 21 09 51 — 
Vahesumma  p.m.  6 054 387  p.m.  24 793 208  0,—  27 500 969,65  454,23  
Peatükk 21 09 — 
Kogusumma  p.m.  6 054 387  p.m.  24 793 208  0,—  27 500 969,65  454,23  
21 09 51 Varasemate meetmete lõpuleviimine (enne 2014. aastat)  
21 09 51 01 Aasia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  5 161 244  p.m.  10 468 000  0,—  16 402 723,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga 
riikide ja territooriumitega (ELT L 347, 30.12.2011, lk 21).  
21 09 51 02 Ladina-Ameerika  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  893 143  p.m.  13 042 515  0,—  9 666 857,95  L 57/1438  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 09 — TÖÖSTUSRIIKIDE RAHASTAMISVAHENDI PROGRAMMI RAAMES RAKENDATUD MEETMETE LÕPULEVIIMINE  
(jätkub)  
21 09 51  (jätkub)  
21 09 51 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga 
riikide ja territooriumitega (ELT L 347, 30.12.2011, lk 21).  
21 09 51 03 Aafrika  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 282 693  0,—  1 431 388,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga 
riikide ja territooriumitega (ELT L 347, 30.12.2011, lk 21).  28.2.2018  ET L 57/1439 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
JAOTIS 22  
NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED  L 57/1440  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 22 
NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 01  NAABRUSPOLIITIKA JA 
LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  167 697 810  167 697 810  164 498 708  164 498 708  156 802 853,21  156 802 853,21  
22 02  LAIENEMISPROTSESS JA 
-STRATEEGIA  1 287 877 832  1 176 132 420  1 803 453 832  1 082 227 752  2 379 866 412,45  1 033 398 173,77  
Reservid (40 02 41)  70 000 000  35 000 000  
1 357 877 832  1 211 132 420  1 803 453 832  1 082 227 752  2 379 866 412,45  1 033 398 173,77  
22 04  EUROOPA NAABRUSPO- 
LIITIKA RAHASTAMIS- 
VAHEND  2 435 530 106  2 336 883 728  2 540 127 860  1 936 238 875  2 367 575 598,73  2 144 533 490,74  
Jaotis 22 — Kogusumma  3 891 105 748  3 680 713 958  4 508 080 400  3 182 965 335  4 904 244 864,39  3 334 734 517,72  
Reservid (40 02 41)  70 000 000  35 000 000  
3 961 105 748  3 715 713 958  4 508 080 400  3 182 965 335  4 904 244 864,39  3 334 734 517,72  28.2.2018  ET L 57/1441 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
JAOTIS 22 
NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED  
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
22 01  NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENE- 
MISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
22 01 01  Naabruspoliitika ja laienemisläbi- 
rääkimiste poliitikavaldkonna 
ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
22 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Peakorter  5,2 35 848 371  35 346 352  33 634 274,43  93,82  
22 01 01 02  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 23 442 450  22 506 376  20 972 762,35  89,46  
Artikkel 22 01 01 — Vahesumma  59 290 821  57 852 728  54 607 036,78  92,10  
22 01 02  Naabruspoliitika ja laienemisläbi- 
rääkimiste poliitikavaldkonna 
koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
22 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — 
Peakorter  5,2 1 642 364  1 728 526  2 064 626,03  125,71  
22 01 02 02  Koosseisuvälised töötajad — Liidu 
delegatsioonid  5,2 812 407  1 480 435  1 136 560,07  139,90  
22 01 02 11  Muud juhtimiskulud — Peakorter  5,2 1 791 764  1 861 855  2 207 062,13  123,18  
22 01 02 12  Muud juhtimiskulud — Liidu 
delegatsioonid  5,2 1 025 842  1 073 975  1 090 165,32  106,27  
Artikkel 22 01 02 — Vahesumma  5 272 377  6 144 791  6 498 413,55  123,25  
22 01 03  Naabruspoliitika ja laienemisläbi- 
rääkimiste poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete, teenuste ja 
hoonetega seotud kulud  
22 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 2 317 357  2 207 145  2 586 293,85  111,61  
22 01 03 02  Hooned ja nendega seotud kulud 
— Liidu delegatsioonid  5,2 4 840 113  5 132 750  4 498 517,21  92,94  
Artikkel 22 01 03 — Vahesumma  7 157 470  7 339 895  7 084 811,06  98,98  L 57/1442  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
22 01 04  Naabruspoliitika ja laienemisläbi- 
rääkimiste poliitikavaldkonna 
meetmete ja programmide 
toetuskulud  
22 01 04 01  Ühinemiseelse rahastamisvahendi 
(IPA) toetuskulud  4 43 251 419  42 161 419  39 585 901,73  91,53  
22 01 04 02  Euroopa naabruspoliitika rahasta- 
misvahendi (ENI) toetuskulud  4 49 709 723  47 795 875  45 253 277,75  91,04  
22 01 04 03  Komisjoni hallatavate usaldus- 
fondide toetuskulud  4 p.m.  p.m.  492 872,34  
Artikkel 22 01 04 — Vahesumma  92 961 142  89 957 294  85 332 051,82  91,79  
22 01 06  Rakendusametid  
22 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Ühinemiseelse abi rahastamis- 
vahendist makstav toetus  4 729 000  789 000  798 460,—  109,53  
22 01 06 02  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Toetus Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahendist  4 2 287 000  2 415 000  2 482 080,—  108,53  
Artikkel 22 01 06 — Vahesumma  3 016 000  3 204 000  3 280 540,—  108,77  
Peatükk 22 01 — Kogusumma  167 697 810  164 498 708  156 802 853,21  93,50  
22 01 01 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
22 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
35 848 371  35 346 352  33 634 274,43  
22 01 01 02 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
23 442 450  22 506 376  20 972 762,35  28.2.2018  ET L 57/1443 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 02 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
22 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 642 364  1 728 526  2 064 626,03  
22 01 02 02 Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
812 407  1 480 435  1 136 560,07  
22 01 02 11 Muud juhtimiskulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 791 764  1 861 855  2 207 062,13  
22 01 02 12 Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 025 842  1 073 975  1 090 165,32  
22 01 03 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, 
teenuste ja hoonetega seotud kulud  
22 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 317 357  2 207 145  2 586 293,85  L 57/1444  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 03  (jätkub)  
22 01 03 02 Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 840 113  5 132 750  4 498 517,21  
22 01 04 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
22 01 04 01 Ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
43 251 419  42 161 419  39 585 901,73  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse halduskulud, mis on otseselt seotud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA), ühinemiseelse 
abi järkjärgulise kaotamise ja TAIEXiga, eelkõige: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; 
— peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutustest 
palgatud töötajad) seotud kulude ülemmäär on 5 146 149 eurot. Arvestus põhineb esialgsel inimaastaühiku 
maksumusel, millest arvestuste kohaselt 95 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 5 % selle assigneeringuga 
rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, infotehnoloogiale ja 
telekommunikatsioonivahenditele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad või 
riikide lähetatud eksperdid), kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu deleg- 
atsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti 
kulud, mis on seotud ühinemisjärgset üleminekut kooskõlastavate komisjoni rühmade koosseisuväliste töötajatega, 
kes jäävad programmide järkjärgulise lõpetamise ajaks uutesse liikmesriikidesse (lepingulised töötajad, tööhõivea- 
sutuste kaudu palgatud töötajad) ja kelle ülesanded on otseselt seotud ühinemiseelsete programmide lõpulevii- 
misega. Mõlemal juhul on hõlmatud ka logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, 
lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega 
liidu delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu sellest assigneeringust; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse suurendamise, koolituse, saadud 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamise, samuti teabe avaldamise ja igasuguse muu haldus- ja 
tehnilise toega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjakohastel teemadel ning selle tulemuste levitamine;  28.2.2018  ET L 57/1445 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 04  (jätkub)  
22 01 04 01  (jätkub)  
— teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Assigneeringuga rahastatakse peatüki 22 02 kohaseid halduskulusid.  
22 01 04 02 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
49 709 723  47 795 875  45 253 277,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 4 846 907 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 93 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 7 % nende 
töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, infotehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahen- 
ditele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid), kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu deleg- 
atsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti 
logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis 
on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu 
selle punkti assigneeringust; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, 
saadud kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega;  L 57/1446  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 04  (jätkub)  
22 01 04 02  (jätkub)  
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning selle tulemuste levitamine; 
— teavitamis- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teatavatesse välisabi- 
projektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate 
assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse 
kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava 
toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 03 kohased toetuskulud.  
22 01 04 03 Komisjoni hallatavate usaldusfondide toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  492 872,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni halduskulude katmiseks kuni 5 % ulatuses usaldusfondidesse koondatud 
summast aastatel, mil igasse usaldusfondi paigutatud rahalist toetust ja rahalist osalust on hakatud kasutama, nagu 
sätestatud finantsmääruse artikli 187 lõikes 7.  
Kogu tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 4 kantavat usaldusfondide tulu, millest toetatakse tugimeetmete kulude 
rahastamist, võib kasutada finantsmääruse artikli 21 kohaselt selle punkti täiendavate assigneeringute eraldamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 21 lõige 2 ja artikli 187 lõige 7.  28.2.2018  ET L 57/1447 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 06 Rakendusametid  
22 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist makstav toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
729 000  789 000  798 460,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevuskulude rahastamiseks, 
mis on seotud „Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste“ poliitikavaldkonda kuuluvate programmide juhtimisega. 
Asutuse volituste hulka kuulub 2007.–2013. aasta programmiperioodi programmide „Noored“, „Tempus“ ja „Erasmus 
Mundus“, kuhu on kaasatud IPA abisaajad, tulenenud pooleli olevate meetmete haldamine. Assigneering on samuti ette 
nähtud katma uue programmi raames programmi „Erasmus+“ teatavate meetmete tegevuskulusid, et edendada 
kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet ja muid meetmeid.  
Punktis kajastatud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt selle eelarvejao kulude eelarvestuse selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  L 57/1448  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 06  (jätkub)  
22 01 06 01  (jätkub)  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovi- 
suaal- ja kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Aren- 
gufondi assigneeringuid.  
22 01 06 02 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 287 000  2 415 000  2 482 080,—  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevuskulud seoses ameti 
ülesandega edendada programmi „Erasmus+“ raames (rubriik 4) kõrghariduse rahvusvahelise mõõdet (peatükk 22 04). 
Asutuse ülesanne on hallata neid 2007.–2013. aasta programmiperioodi programmidest „Noored“, „Tempus“ ja 
„Erasmus Mundus“, kuhu on kaasatud arengukoostöö rahastamisvahendi abisaajad, tulenenud pooleli olevad meetmed.  
Punktis kajastatud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt selle eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on 
üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud antud jaotise lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  28.2.2018  ET L 57/1449 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 06  (jätkub)  
22 01 06 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabrusin- 
strument (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovi- 
suaal- ja kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Aren- 
gufondi assigneeringuid.  L 57/1450  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 
Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 02  LAIENEMISPROTSESS 
JA -STRATEEGIA  
22 02 01  Toetus Albaaniale, 
Bosnia ja Hertsego- 
viinale, Kosovole, (  1 ) 
Montenegrole, Serbiale 
ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
22 02 01 01  Toetus poliitilistele 
reformidele ja sellega 
seotud õigusaktide järk- 
järgulisele vastavusse 
viimisele liidu õigus- 
tikuga  4 199 267 000  221 500 000  276 700 000  57 046 828  230 619 905,80  74 441 744,36  33,61  
22 02 01 02  Toetus majanduslikule, 
sotsiaalsele ja territoria- 
alsele arengule ning 
sellega seotud õigu- 
saktide järkjärgulisele 
vastavusse viimisele liidu 
õigustikuga  4 307 100 000  166 000 000  280 658 000  120 210 046  228 023 465,82  41 322 249,08  24,89  
Artikkel 22 02 01 — 
Vahesumma  506 367 000  387 500 000  557 358 000  177 256 874  458 643 371,62  115 763 993,44  29,87  
22 02 02  Toetus Islandile  
22 02 02 01  Toetus poliitilistele 
reformidele ja sellega 
seotud õigusaktide järk- 
järgulisele vastavusse 
viimisele liidu õigus- 
tikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
22 02 02 02  Toetus majanduslikule, 
sotsiaalsele ja territoria- 
alsele arengule ning 
sellega seotud õigu- 
saktide järkjärgulisele 
vastavusse viimisele liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 22 02 02 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
22 02 03  Toetus Türgile  
22 02 03 01  Toetus poliitilistele 
reformidele ja sellega 
seotud õigusaktide järk- 
järgulisele vastavusse 
viimisele liidu õigus- 
tikuga  4 97 400 000  13 500 000  137 200 000  12 964 128  233 900 000,—  117 806 235,25  872,64  
Reservid (40 02 41)  70 000 000  35 000 000  
167 400 000  48 500 000  137 200 000  12 964 128  233 900 000,—  117 806 235,25  
22 02 03 02  Toetus majanduslikule, 
sotsiaalsele ja territoria- 
alsele arengule ning 
sellega seotud õigu- 
saktide järkjärgulisele 
vastavusse viimisele liidu 
õigustikuga  4 236 384 000  262 500 000  751 187 000  375 400 000  1 255 340 000,—  290 000 000,—  110,48  
Artikkel 22 02 03 — 
Vahesumma  333 784 000  276 000 000  888 387 000  388 364 128  1 489 240 000,—  407 806 235,25  147,76  
Reservid (40 02 41)  70 000 000  35 000 000  
403 784 000  311 000 000  888 387 000  388 364 128  1 489 240 000,—  407 806 235,25  28.2.2018  ET L 57/1451 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 
Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 02 04  Piirkondlik inte- 
gratsioon ja terri- 
toriaalne koostöö ning 
toetus riikide rühmadele 
(horisontaalpro- 
grammid)  
22 02 04 01  Mitut riiki hõlmavad 
programmid, piirkondlik 
integratsioon ja terri- 
toriaalne koostöö  4 411 426 000  283 000 000  320 292 285  130 103 278  393 680 460,08  98 917 104,29  34,95  
22 02 04 02  Erasmus+ — Ühine- 
miseelse abi rahastamis- 
vahendi (IPA) toetus  4 30 271 000  34 352 588  33 061 715  33 087 700  32 963 697,—  30 812 535,—  89,69  
22 02 04 03  Rahaline toetus Kagu- 
Euroopa energiaühen- 
dusele  4 4 529 832  4 529 832  4 354 832  4 354 832  4 343 030,—  4 343 030,—  95,88  
Artikkel 22 02 04 — 
Vahesumma  446 226 832  321 882 420  357 708 832  167 545 810  430 987 187,08  134 072 669,29  41,65  
22 02 51  Varasema (2014. aasta 
eelse) ühinemiseelse abi 
lõpuleviimine  4 p.m.  190 000 000  p.m.  348 658 940  995 291,25  374 875 226,10  197,30  
22 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
22 02 77 01  Katseprojekt — 
Kultuuripärandi säili- 
tamine ja taastamine 
konfliktipiirkondades  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
22 02 77 02  Ettevalmistav meede — 
Konfliktipiirkondades 
kultuuripärandi säili- 
tamine ja taastamine  4 p.m.  p.m.  p.m.  402 000  562,50  880 049,69  
22 02 77 03  Ettevalmistav meede — 
Piirkondliku koostöö 
tõhustamine seoses 
endises Jugoslaavias 
toimunud konfliktide 
tulemusel teadmata 
kadunud isikute 
probleemiga  4 1 500 000  750 000  
Artikkel 22 02 77 — 
Vahesumma  1 500 000  750 000  p.m.  402 000  562,50  880 049,69  117,34  
Peatükk 22 02 — 
Kogusumma  1 287 877 832  1 176 132 420  1 803 453 832  1 082 227 752  2 379 866 412,45  1 033 398 173,77  87,86  
Reservid (40 02 41)  70 000 000  35 000 000  
1 357 877 832  1 211 132 420  1 803 453 832  1 082 227 752  2 379 866 412,45  1 033 398 173,77  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244(1999) ja Rahvusvahelise 
Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  L 57/1452  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 01 Toetus Albaaniale, Bosnia ja Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
22 02 01 01 Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustik uga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
199 267 000  221 500 000  276 700 000  57 046 828  230 619 905,80  74 441 744,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks Lääne-Balkani riikides ühinemiseelse abi 
rahastamisvahendi (IPA II) raames: 
— toetus poliitilistele reformidele; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajariikide suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusega kaasnevad kohustused poliitiliste reformide valdkonnas, toetades järkjärgulist vastavusse viimist liidu 
õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
22 02 01 02 Toetus majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele va stavusse 
viimisele liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
307 100 000  166 000 000  280 658 000  120 210 046  228 023 465,82  41 322 249,08  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244(1999) ja 
Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  28.2.2018  ET L 57/1453 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 01  (jätkub)  
22 02 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi IPA II raames Lääne-Balkani riikides järgmiste 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavuta- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades järkjärgulist 
vastavusse viimist liidu õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sh liidu struktuurifondide, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
22 02 02 Toetus Islandile  
22 02 02 01 Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustik uga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Islandil järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 
(IPA II) raames:  L 57/1454  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 02  (jätkub)  
22 02 02 01  (jätkub)  
— toetus poliitilistele reformidele; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused poliitiliste reformide valdkonnas, toetades järkjärgulist vastavusse viimist liidu 
õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
22 02 02 02 Toetus majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele va stavusse 
viimisele liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames Islandil järgmiste konkreetsete 
eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavuta- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades järkjärgulist 
vastavusse viimist liidu õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sh liidu struktuurifondide, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  28.2.2018  ET L 57/1455 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 02  (jätkub)  
22 02 02 02  (jätkub)  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
22 02 03 Toetus Türgile  
22 02 03 01 Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustik uga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 02 03 01  97 400 000  13 500 000  137 200 000  12 964 128  233 900 000,—  117 806 235,25  
Reservid (40 02 41)  70 000 000  35 000 000  
Kogusumma  167 400 000  48 500 000  137 200 000  12 964 128  233 900 000,—  117 806 235,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames Türgis järgmiste konkreetsete 
eesmärkide täitmiseks: 
— toetus poliitilistele reformidele; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused poliitiliste reformide valdkonnas, toetades järkjärgulist vastavusse viimist liidu 
õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  L 57/1456  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 03  (jätkub)  
22 02 03 01  (jätkub)  
Tingimused assigneeringute vabastamiseks reservist  
Kõnealune summa vabastatakse, kui komisjoni aastaaruandest nähtub, et Türgi teeb mõõdetavaid ja piisavaid edusamme 
sellistes valdkondades nagu õigusriigi põhimõtte järgimine, demokraatia, inimõigused ja ajakirjandusvabadus.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
22 02 03 02 Toetus majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele va stavusse 
viimisele liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
236 384 000  262 500 000  751 187 000  375 400 000  1 255 340 000,—  290 000 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames Türgis järgmiste konkreetsete 
eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavuta- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades järkjärgulist 
vastavusse viimist liidu õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sh liidu struktuurifondide, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude 
eelarvereale kantav summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga 
peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Kõik pagulaste ja neid vastu võtvate kogukondade toetuseks mõeldud assigneeringud peavad tooma kasu vahetult 
pagulastele ja/või soodustama nendega tegelevate vabaühenduste tegevust.  28.2.2018  ET L 57/1457 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 03  (jätkub)  
22 02 03 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
22 02 04 Piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö ning toetus riikide rühmadele (horisontaalprogrammid)  
22 02 04 01 Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
411 426 000  283 000 000  320 292 285  130 103 278  393 680 460,08  98 917 104,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames määruse (EL) nr 231/2014 I lisas 
loetletud abisaajariike, liikmesriike ja vajaduse korral määruse (EL) nr 232/2014 reguleerimisalasse kuuluvaid 
kolmandaid riike hõlmava piirkondliku integratsiooni ja territoriaalse koostöö konkreetse eesmärgi täitmiseks.  
Assigneering on ette nähtud toetust saavates riikides ühinemiseelsete piirkondlike ja mitut riiki hõlmavate programmide 
rahastamise katteks.  
Assigneering on ette nähtud ka toetust saavatele riikidele antava tehnilise abi kulude katmiseks õigusaktide ühtlustamise 
valdkonnas kogu liidu õigustiku ulatuses, abistades asjaomaseid asutusi õigustiku rakendamisel ja jõustamisel ning 
sealhulgas toetades valitsusväliseid organisatsioone nende eesmärkide täitmisel ja jälgides nende saavutuste määra.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Assigneeringuga kaetakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 236/2014 
(milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused) (ELT L 77, 
15.3.2014, lk 95) artikliga 3 kulud, mis on otseselt vajalikud IPA II rakendamiseks seoses ettevalmistamise, 
järelmeetmete võtmise, järelevalve, auditi ja hindamisega, samuti teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas 
kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  L 57/1458  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 04  (jätkub)  
22 02 04 01  (jätkub)  
Osa assigneeringutest tuleks kasutada kultuuriprojektide jaoks, mille eesmärk on saavutada Lääne-Balkani riikide ja 
rahvaste leppimine väärtuste põhjal, millele Euroopa Liit on rajatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 02 04 02 Erasmus+ — Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) toetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
30 271 000  34 352 588  33 061 715  33 087 700  32 963 697,—  30 812 535,—  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse sellest välisest rahastamisvahendist antav tehniline ja finantsabi eesmärgiga edendada 
programmi „Erasmus+“ rakendamisel kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet.  
Punktis kajastatud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt selle eelarvejao kulude eelarvestuse selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  28.2.2018  ET L 57/1459 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 04  (jätkub)  
22 02 04 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 15 lõige 3.  
22 02 04 03 Rahaline toetus Kagu-Euroopa energiaühendusele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 529 832  4 529 832  4 354 832  4 354 832  4 343 030,—  4 343 030,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu osamaksuks energiaühenduse eelarvesse. Eelarve sisaldab haldus- ja tegevuskulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
22 02 51 Varasema (2014. aasta eelse) ühinemiseelse abi lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  190 000 000  p.m.  348 658 940  995 291,25  374 875 226,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud enne 2014. aastat võetud kohustuste täitmise katteks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  L 57/1460  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 51  (jätkub)  
Ülesanded, mis tulenevad volitustest, mis on komisjonile antud 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti artikliga 34 ja 
25. aprilli 2005. aasta ühinemisakti III jaotise artikliga 31 (ühinemislepingu osa, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja 
Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga).  
Ülesanded, mis tulenevad volitustest, mis on komisjonile antud Horvaatia ühinemisakti artikliga 30.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3906/89, 18. detsember 1989, Ungari Vabariigile ja Poola Rahvavabariigile antava 
majandusabi kohta (EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1488/96, 23. juuli 1996, Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja 
sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 555/2000, 13. märts 2000, ühinemiseelse strateegia raames Küprose Vabariigi ja Malta 
Vabariigi suhtes võetavate meetmete rakendamise kohta (EÜT L 68, 16.3.2000, lk 3).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 764/2000, 10. aprill 2000, EÜ-Türgi tolliliidu tugevdamise meetmete rakendamise kohta 
(EÜT L 94, 14.4.2000, lk 6).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2666/2000, 5. detsember 2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, 
Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist ja millega tühistatakse määrus (EÜ) 
nr 1628/96 ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89 ja (EMÜ) nr 1360/90 ning otsuseid 97/256/EÜ ja 1999/311/ 
EÜ (EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2500/2001, 17. detsember 2001, milles käsitletakse ühinemiseelset finantsabi Türgile ning 
millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3906/89, määrust (EÜ) nr 1267/1999, määrust (EÜ) nr 1268/1999 ja määrust 
(EÜ) nr 555/2000 (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/500/EÜ, 29. mai 2006, energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt 
(ELT L 198, 20.7.2006, lk 15).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
22 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
22 02 77 01 Katseprojekt — Kultuuripärandi säilitamine ja taastamine konf liktipiirkondades  28.2.2018  ET L 57/1461 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 77  (jätkub)  
22 02 77 01  (jätkub)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 02 77 02 Ettevalmistav meede — Konf liktipiirkondades kultuuripärandi säilitamine ja taastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  402 000  562,50  880 049,69  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 02 77 03 Ettevalmistav meede — Piirkondliku koostöö tõhustamine seoses endises Jugoslaavias toimunud konf liktide tulemusel 
teadmata kadunud isikute probleemiga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  L 57/1462  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 77  (jätkub)  
22 02 77 03  (jätkub)  
Märkused  
Ettevalmistava meetmega toetatakse rahvusvahelise teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni (ICMP) Lääne- 
Balkani riikide programmi aastateks 2018-2019, abistades valitsusi endises Jugoslaavias toimunud konf liktide 
tulemusel kadunud isikute otsimisel ja tuvastamisel tihedama piirkondliku koostöö kaudu.  
Vaatamata seni saavutatud edusammudele, märkimisväärsetele jõupingutustele ja liidu aktiivsele pühendumusele on 
endises Jugoslaavias toimunud konf liktide tulemusel kadunud inimeste saatuse väljaselgitamine endiselt terav probleem. 
Piirkondliku tasandi koostööd asjaomaste riikide vahel ei ole piisavalt uuritud.  
Meetmega aidatakse ametiasutustel lahendada arvukaid tuvastamata surnukehade juhtumeid piirkonna riikides ning 
sellega vahetult seotud väärtuvastamisi, mis toimusid enne seda, kui ICMP võttis 2001. aastal kasutusele DNA- 
tuvastamise.  
Lähtudes sellest, et ICMP allkirjastas koostöölepingud Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo ja Montenegroga 2016. aastal 
ning Serbiaga 2017. aastal, luuakse käesoleva meetmega andmebaas endises Jugoslaavias toimunud konf liktide 
tulemusel kadunud isikute lahendamata juhtumitest ning hõlbustatakse regulaarseid kohtumisi piirkondlike ametiasu- 
tustega, et neid juhtumeid arutada. See võimaldab läbipaistvalt hallata teadmata kadunud isikute andmeid ja kasutada 
piirkondlikul koostööl põhinevat lähenemisviisi teadmata kadunud isikute lahendamata juhtumite arvu vähendamiseks. 
Täiendava geneetilise viitematerjali kogumine kadunud isikute perekondadelt selles piirkonnas, mida täiendab 
kommunikatsiooni- ja teavitustegevus, aitab ametiasutustel lahendada tuvastamata surnukehade juhtumeid ning 
rakendada parandusmeetmeid juhtudel, kui tuvastamisel on tehtud vigu. Ühtlasi tugevdatakse meetmega piirkondlikku 
koostööd kadunud isikute perekondade ühenduste vahel, keda on nii võimalik kaasata protsessi, et ühiselt tagada 
valitsuse vastutus selles küsimuses.  
Peamised tegevused selle piirkondliku meetme raames on järgmised: 
1) luuakse andmebaas endises Jugoslaavias toimunud konf liktide tulemusel kadunud isikute lahendamata juhtumitest 
ning hõlbustatakse regulaarseid kohtumisi piirkondlike ametiasutustega, et neid juhtumeid arutada; 
2) eraldatakse väike toetus endise Jugoslaavia aladel kadunud isikute perekondade ühingute piirkondliku koordi- 
neerimise organile ja hallatakse seda toetust, et teha lobitööd piirkondlike valitsuste ja ametiasutuste ergutamiseks 
kadunud isikute otsimisel ja tuvastamisel; 
3) asjaomaste Lääne-Balkani riikide ametiasutuste abistamine väljakaevamistel salajastest haudadest ja säilmete uuri- 
misel; 
4) tagatakse jätkuv juurdepääs ICMP alalisele DNA-laborile (DNA proovide võtmine ja eraldamine väljakaevatud 
säilmetelt ning geneetilise viitematerjali ja säilmete DNA-profiilide võrdlus); 
5) Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kosovo ja Serbia teadmata kadunud isikute otsimisega tegelevate riiklike 
ametiasutuste (kadunud isikute küsimusega tegelevate valitsuskomisjonide) kaasamine regionaalpoliitilisse 
dialoogi, et töötada välja kestlikud ja tõhusad algatused, millega lahendada tuvastamata surnukehade probleem ja 
sellega vahetult seotud väärtuvastamiste probleem (mis tulenes traditsioonilise visuaalse tuvastamise meetodi 
kasutamisest).  
Kõnealuse meetme lisaväärtusena tagatakse, et kadunud isikute probleem on Lääne-Balkani piirkonnas jätkuvalt 
õigusriigi põhimõttest lähtuv prioriteet. Oluline on meeles pidada endises Jugoslaavias toimunud sõdade piirkondlikku 
mõõdet – olukorras, kus kümned tuhanded teadmata kadunud isikud elavad nüüd naaberriikides ja paljud konf liktide 
käigus hukkunud on maetud naaberriikidesse.  28.2.2018  ET L 57/1463 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 77  (jätkub)  
22 02 77 03  (jätkub)  
Siseriiklikul tasandil rahastatud ICMP tegevused, praegu eelkõige Bosnias ja Hertsegoviinas, hõlmavad järgmist: tehniline 
tugi ja väljakaevamised salajastest haudadest; juurdepääs DNA-proovide võtmisele ja võrdlemisele; kohalike sidus- 
rühmade toetamine surnukuurides leiduvate tuvastamata säilmete läbivaatamisel süstemaatilise protsessi käigus, mis 
hõlmab täiendavaid vereanalüüse kadunud isikute sugulastelt, et tuvastada Bosnia ja Hertsegoviina morgides asuvaid 
tuvastamata isikuid, suurendada tuvastamise määra ja märkimisväärselt vähendada morgides hoitavate tuvastamata 
jäänud säilmete arvu.  
Selle piirkondliku meetme kaudu ellu viidavad tegevused on eraldiseisvad tegevustest, mida praegu rakendatakse 
siseriiklikul tasandil, ning täiendavad neid. Oluline on märkida, et kuigi need on eraldiseisvad, eksisteerib piirkondlike 
ja riiklike projektide vahel siiski oluline koostoime, mis aitab tagada, et eesmärgid saavutatakse mõlema meetme raames.  
Selles protsessis on oluline ka see, et uurimine viiakse läbi viisil, mille puhul võetakse arvesse perekondade vajadusi ja 
ühiskonna pikaajalist nõudmist tagada ajalooliselt täpne hirmutegude arvestus, mis võib tasakaalustada põhjendamatut 
ja poliitiliselt kallutatud propagandat. Seetõttu on piirkondlik mõõde asjaomaste riikide perede ühenduste koostöö 
tugevdamiseks väga oluline.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1464  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 04  EUROOPA NAABRUSPO- 
LIITIKA RAHASTAMIS- 
VAHEND  
22 04 01  Koostöö toetamine 
Vahemere piirkonna 
riikidega  
22 04 01 01  Vahemere piirkonna riigid 
— Inimõigused, hea 
valitsemistava ja liikuvus  4 119 435 744  65 000 000  173 000 000  61 799 487  123 190 000,—  52 919 964,28  81,42  
22 04 01 02  Vahemere piirkonna riigid 
— Vaesuse vähendamine ja 
säästev areng  4 596 250 682  460 000 000  613 835 212  247 340 416  577 000 000,—  369 274 836,01  80,28  
22 04 01 03  Vahemere piirkonna riigid 
— Usaldusväärsuse suuren- 
damine, julgeolek ning 
konfliktide ärahoidmine või 
nende lahendamine  4 296 072 675  133 500 000  332 480 439  134 805 000  355 730 000,—  61 930 974,53  46,39  
22 04 01 04  Rahuprotsessi toetamine 
ning rahaline abi Palestiinale 
ja ÜRO Palestiina Põgenike 
Abi- ja Tööorganisatsioonile  4 299 379 163  261 500 000  310 100 000  251 632 326  313 319 528,72  281 931 801,33  107,81  
Artikkel 22 04 01 — 
Vahesumma  1 311 138 264  920 000 000  1 429 415 651  695 577 229  1 369 239 528,72  766 057 576,15  83,27  
22 04 02  Koostöö toetamine idapart- 
nerluse riikidega  
22 04 02 01  Idapartnerluse riigid — 
Inimõigused, hea valitsem- 
istava ja liikuvus  4 229 520 067  110 000 000  214 000 000  71 004 890  137 450 000,—  111 395 306,54  101,27  
22 04 02 02  Idapartnerlus — Vaesuse 
vähendamine ja säästev 
areng  4 361 556 726  322 500 000  322 125 583  69 044 246  384 541 827,—  115 140 870,49  35,70  
22 04 02 03  Idapartnerlus — Usaldus- 
väärsuse suurendamine, 
julgeolek ning konfliktide 
ärahoidmine või nende 
lahendamine  4 11 603 569  2 500 000  8 000 000  5 000 000  12 000 000,—  4 764 966,80  190,60  
Artikkel 22 04 02 — 
Vahesumma  602 680 362  435 000 000  544 125 583  145 049 136  533 991 827,—  231 301 143,83  53,17  28.2.2018  ET L 57/1465 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 04 03  Tõhusa piiriülese koostöö 
tagamine ja toetus muudele 
mitut riiki hõlmavatele 
koostöömeetmetele  
22 04 03 01  Piiriülene koostöö — 
Rahaline toetus rubriigist 4  4 89 211 797  60 000 000  86 119 807  35 000 000  83 485 550,—  19 261 878,12  32,10  
22 04 03 02  Piiriülene koostöö — 
Rahaline toetus alamru- 
briigist 1b („Regionaalpo- 
liitika“)  1,2 121 608 308  103 795 278  150 691 819  35 000 000  55 271 008,—  15 713 424,—  15,14  
22 04 03 03  Toetus muudele mitut riiki 
hõlmavatele koostöömeet- 
metele naabruskonnas — 
Katusprogramm  4 204 300 000  125 000 000  196 500 000  41 660 434  193 500 000,—  52 193 737,42  41,75  
22 04 03 04  Muud mitut riiki hõlmavad 
koostöömeetmed naabrus- 
konnas — Toetusmeetmed  4 26 208 375  6 500 000  30 110 000  6 760 524  24 852 738,—  2 520 000,—  38,77  
Artikkel 22 04 03 — 
Vahesumma  441 328 480  295 295 278  463 421 626  118 420 958  357 109 296,—  89 689 039,54  30,37  
22 04 20  Erasmus+ — Toetus 
Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahendist  4 79 733 000  99 263 450  102 415 000  96 647 388  105 264 380,47  100 790 975,20  101,54  
22 04 51  Euroopa naabruspoliitika 
ja suhteid Venemaaga 
käsitleva valdkonna 
meetmete (enne 2014. 
aastat) lõpuleviimine  4 p.m.  580 000 000  p.m.  852 717 008  1 970 566,54  918 846 531,64  158,42  
22 04 52  Piiriülene koostöö — 
Rahaline toetus alamru- 
briigist 1b („Regionaalpo- 
liitika“)  1,2 p.m.  7 000 000  p.m.  26 775 105  0,—  36 115 337,55  515,93  
22 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
22 04 77 03  Ettevalmistav meede — 
Euroopa – Vahemere 
piirkonna uus strateegia 
noorte tööhõive edenda- 
miseks  4 p.m.  p.m.  p.m.  335 789  0,—  193 635,91  
22 04 77 04  Katseprojekt — Euroopa 
naabruspoliitika rahas- 
tamine — Töötajate ettev- 
almistamine ELi naabruspo- 
liitikaga seonduvaks tööks  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  170 510,92  
22 04 77 05  Ettevalmistav meede — 
Varade tagastamine araabia 
kevade riikidele  4 p.m.  p.m.  p.m.  341 262  0,—  1 368 740,—  L 57/1466  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 04 77  (jätkub)  
22 04 77 06  Katseprojekt — Euroopa 
naabreid puudutava tead- 
mistel põhineva Euroopa 
ajakirjanduse arendamine 
Euroopa Kolledži Natolini 
ülikoolilinnaku pakutavate 
haridusmeetmete kaudu  4 p.m.  p.m.  750 000  375 000  
22 04 77 07  Ettevalmistav meede — 
Toetus liidu naaberriikidele 
varade tagastamise 
küsimuses  4 650 000  325 000  
Artikkel 22 04 77 — 
Vahesumma  650 000  325 000  750 000  1 052 051  0,—  1 732 886,83  533,20  
Peatükk 22 04 — 
Kogusumma  2 435 530 106  2 336 883 728  2 540 127 860  1 936 238 875  2 367 575 598,73  2 144 533 490,74  91,77  
22 04 01 Koostöö toetamine Vahemere piirkonna riikidega  
22 04 01 01 Vahemere piirkonna riigid — Inimõigused, hea valitsemistava ja liikuvus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
119 435 744  65 000 000  173 000 000  61 799 487  123 190 000,—  52 919 964,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— inimõigused ja põhivabadused, 
— õigusriik, 
— võrdsuse põhimõtted, 
— tõelise ja jätkusuutliku demokraatia rajamine, 
— hea valitsemistava, 
— sotsiaalpartnereid hõlmava jõudsalt edeneva kodanikuühiskonna arendamine, 
— tingimuste loomine hästihallatavaks inimeste liikumiseks, 
— inimestevaheliste kontaktide edendamine.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  28.2.2018  ET L 57/1467 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 01  (jätkub)  
22 04 01 01  (jätkub)  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 01 02 Vahemere piirkonna riigid — Vaesuse vähendamine ja säästev areng  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
596 250 682  460 000 000  613 835 212  247 340 416  577 000 000,—  369 274 836,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— järkjärgulise õigustepõhise integratsiooni poole püüdlemine liidu siseturul ning tõhusa sektoripõhise ja mitut 
sektorit hõlmava koostöö arendamine, sealhulgas: 
— õigusaktide ühtlustamine liidu ja muude rahvusvaheliste asjakohaste normidega ja nendele lähendamine, 
— institutsioonide väljaarendamine, 
— investeeringud; 
— kõiki aspekte hõlmav säästlik ja kaasav areng; 
— vaesuse vähendamine, sealhulgas erasektori arendamine; 
— sisemise majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine; 
— maaelu areng;  L 57/1468  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 01  (jätkub)  
22 04 01 02  (jätkub)  
— kliimameetmed; 
— katastroofidele vastupanemise võime.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 01 03 Vahemere piirkonna riigid — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konf liktide ärahoidmine või nende 
lahendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
296 072 675  133 500 000  332 480 439  134 805 000  355 730 000,—  61 930 974,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki hõlmavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— usaldusväärsuse ja rahu suurendamine, sh laste hulgas, 
— julgeolek ning konf liktide ärahoidmine või nende lahendamine, 
— pagulastele ja põgenike, sh laste toetamine.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav 
summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi 
olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  28.2.2018  ET L 57/1469 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 01  (jätkub)  
22 04 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 01 04 Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
299 379 163  261 500 000  310 100 000  251 632 326  313 319 528,72  281 931 801,33  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga sellise tegevuse katmiseks, mis toetab Palestiina rahvast ja 
okupeeritud Palestiina territooriume Läänekaldal ja Gaza sektoris.  
Tegevus on peamiselt nähtud ette järgmiseks: 
— riigi loomise ja institutsioonide arendamise toetamiseks; 
— sotsiaalse ja majandusliku arengu toetamiseks; 
— halvenevate majanduslike, rahanduslike ja humanitaartingimuste mõju vähendamiseks Palestiina elanikkonnale 
vajalike teenuste ja muu toetuse pakkumise kaudu; 
— Gaza sektori ülesehitamise toetamiseks; 
— ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni (UNRWA) tegevuse, eelkõige selle tervishoiu-, haridus- ja 
sotsiaalteenuste programmide rahastamisele kaasaaitamiseks; 
— Iisraeli ja tema naabrite vahel rahuprotsessi raames tehtava piirkondliku koostöö, eelkõige institutsioonide osas ning 
majandus-, vee-, keskkonna- ja energeetikaküsimustes tehtava koostöö edendamise ettevalmistustegevusega seotud 
kulude katmiseks; 
— rahuprotsessi jaoks soodsa avaliku arvamuse loomiseks kavandatud tegevuse rahastamiseks; 
— nii araabia- kui ka heebreakeelse teabe rahastamiseks, Iisraeli-Palestiina koostöö alase teabe levitamiseks; 
— inimõiguste ja põhivabaduste austamise edendamiseks, vähemuste õiguste parema austamise edendamiseks, võit- 
luseks antisemitismi vastu ning soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamiseks;  L 57/1470  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 01  (jätkub)  
22 04 01 04  (jätkub)  
— kodanikuühiskonna arengu edendamiseks, muu hulgas sotsiaalse kaasatuse süvendamiseks.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 02 Koostöö toetamine idapartnerluse riikidega  
22 04 02 01 Idapartnerluse riigid — Inimõigused, hea valitsemistava ja liikuvus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
229 520 067  110 000 000  214 000 000  71 004 890  137 450 000,—  111 395 306,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— inimõigused ja põhivabadused, 
— õigusriik, 
— võrdsuse põhimõtted, 
— tõelise ja jätkusuutliku demokraatia rajamine, 
— hea valitsemistava, 
— sotsiaalpartnereid hõlmava jõudsalt edeneva kodanikuühiskonna arendamine,  28.2.2018  ET L 57/1471 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 02  (jätkub)  
22 04 02 01  (jätkub)  
— tingimuste loomine hästihallatavaks inimeste liikumiseks, 
— inimestevaheliste kontaktide edendamine.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 02 02 Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
361 556 726  322 500 000  322 125 583  69 044 246  384 541 827,—  115 140 870,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— järkjärgulise õigustepõhise integratsiooni poole püüdlemine Euroopa Liidu siseturul ning tõhusa sektoripõhise ja 
mitut sektorit hõlmava koostöö arendamine, sealhulgas: 
— õigusaktide ühtlustamine liidu ja muude rahvusvaheliste asjakohaste normidega ja nendele lähendamine, 
— institutsioonide väljaarendamine, 
— investeeringud; 
— kõiki aspekte hõlmav säästlik ja kaasav areng; 
— vaesuse vähendamine, sealhulgas erasektori arendamine;  L 57/1472  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 02  (jätkub)  
22 04 02 02  (jätkub)  
— sisemise majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine; 
— maaelu areng; 
— kliimameetmed; 
— katastroofidele vastupanemise võime.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav 
summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi 
olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 02 03 Idapartnerlus — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konf liktide ärahoidmine või nende lahendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 603 569  2 500 000  8 000 000  5 000 000  12 000 000,—  4 764 966,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— kindlustunde ja rahu loomine, 
— julgeolek ning konf liktide ärahoidmine või nende lahendamine, 
— pagulaste ja ümberasustatud isikute, sh laste toetamine.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  28.2.2018  ET L 57/1473 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 02  (jätkub)  
22 04 02 03  (jätkub)  
Osa assigneeringust kasutatakse meetmeteks, mis keskenduvad idapartnerluse riikide paljude külmutatud konf liktide 
lahendamisele ning nendele konf liktidele poliitiliste lahenduste otsimisele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Võetavaid meetmeid tuleks ellu viia nii, et Euroopa Liit kui doonor ja rahastaja oleks kajastatud võimalikult nähtavalt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 03 Tõhusa piiriülese koostöö tagamine ja toetus muudele mitut riiki hõlmavatele koostöömeetmetele  
22 04 03 01 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus rubriigist 4  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
89 211 797  60 000 000  86 119 807  35 000 000  83 485 550,—  19 261 878,12  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud piiriülese koostöö programmide rahastamiseks ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt 
partnerriikide ja/või Venemaa Föderatsiooni vahelistel liidu välispiiridel, et edendada naabruses asuvate piirialade 
integreeritud ja säästvat piirkondlikku arengut ning koostööd ja harmoonilist territoriaalset integratsiooni liidu piires 
ja naabruses asuvate riikidega.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  L 57/1474  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 03  (jätkub)  
22 04 03 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 897/2014, 18. august 2014, millega kehtestatakse erisätted Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL) nr 232/2014 (millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) alusel rahastatavate 
piiriülese koostöö programmide rakendamiseks (ELT L 244, 19.8.2014, lk 12).  
22 04 03 02 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus alamrubriigist 1b („Regionaalpoliitika“)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
121 608 308  103 795 278  150 691 819  35 000 000  55 271 008,—  15 713 424,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud programmitöö perioodi 2014–2020 Euroopa 
territoriaalse koostöö eesmärkide raames ERDFi toetusega piirülestele koostööprogrammidele ja Euroopa naabruspo- 
liitika rahastamisvahendi raames merepiirkondlikele koostööprogrammidele.  
Assigneering on eelkõige ette nähtud piiriülese koostöö programmide rahastamiseks partnerriikide ja liikmesriikide 
vahelistel liidu välispiiridel, et edendada naabruses asuvate piirialade, sh Läänemere ja Musta mere integreeritud ja 
säästvat piirkondlikku arengut ja harmoonilist territoriaalset integratsiooni liidu piires ja naabruses asuvate riikidega.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav 
summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi 
olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  28.2.2018  ET L 57/1475 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 03  (jätkub)  
22 04 03 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 03 03 Toetus muudele mitut riiki hõlmavatele koostöömeetmetele naabruskonnas — Katusprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
204 300 000  125 000 000  196 500 000  41 660 434  193 500 000,—  52 193 737,42  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud peamiselt mitut riiki hõlmavate katusprogrammide rahastamiseks, mis täiendavad riigi 
rahaeraldisi. Mitut riiki hõlmavate katusprogrammide eesmärk – nagu sätestatakse määruses (EL) nr 232/2014 – on 
hõlbustada stiimulipõhise lähenemisviisi rakendamist.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 03 04 Muud mitut riiki hõlmavad koostöömeetmed naabruskonnas — Toetusmeetmed  L 57/1476  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 03  (jätkub)  
22 04 03 04  (jätkub)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 208 375  6 500 000  30 110 000  6 760 524  24 852 738,—  2 520 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ka meetmete jaoks, mille eesmärk on: 
— üldine toetus liidu toimimisele Vahemere piirkonnas, 
— üldine toetus idapartnerluse algatuse toimimisele, 
— üldine toetus muudele piirkondliku koostöö raamistikele, nagu põhjamõõde ja Musta mere sünergia.  
Assigneering on ette nähtud ka liidu abi suutlikkuse ja rakendamise taseme tõstmiseks ning meetmeteks, mis on 
suunatud avalikkuse ning võimalike toetusesaajate teavitamiseks ja nähtavuse parandamiseks.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 20 Erasmus+ — Toetus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
79 733 000  99 263 450  102 415 000  96 647 388  105 264 380,47  100 790 975,20  28.2.2018  ET L 57/1477 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 20  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse sellest välisest rahastamisvahendist antav tehniline ja finantsabi eesmärgiga edendada 
programmi „Erasmus+“ rakendamisel kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet.  
Artiklis kajastatud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt selle eelarvejao kulude eelarvestuse selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 51 Euroopa naabruspoliitika ja suhteid Venemaaga käsitleva valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  580 000 000  p.m.  852 717 008  1 970 566,54  918 846 531,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Assigneeringuga kaetakse finantsprotokollide allakirjutamine Vahemere piirkonna riikidega, hõlmates muu hulgas 
toetust Euroopa Investeerimispanga raames tegutsevale Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimisrahastule, ning 
sellega kaetakse Vahemere lõunapiirkonna riikidega sõlmitud kolmandates ja neljandates finantsprotokollides sätestatud 
ning väljastpoolt Euroopa Investeerimispanka tuleva finantsabi andmisega seotud kulud. Kolmandad finantsprotokollid 
hõlmavad ajavahemikku 1. novembrist 1986 kuni 31. oktoobrini 1991 ja neljandad finantsprotokollid ajavahemikku 
1. novembrist 1991 kuni 31. oktoobrini 1996.  L 57/1478  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 51  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teatavatesse välisabi- 
projektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate 
assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa määratakse iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2210/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku 
Rahvavabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 263, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2211/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise 
koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 264, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2212/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahelise 
koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 265, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2213/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi 
vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 266, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2214/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise 
koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 267, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2215/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Jordaania Hašimiidi 
Kuningriigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 268, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2216/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi 
vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 269, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3177/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3178/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 8).  28.2.2018  ET L 57/1479 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3179/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 15).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3180/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 22).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3181/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 29).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3182/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 36).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).  
Nõukogu otsus 88/30/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 1).  
Nõukogu otsus 88/31/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 9).  
Nõukogu otsus 88/32/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 17).  
Nõukogu otsus 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).  
Nõukogu otsus 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).  
Nõukogu otsus 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).  
Nõukogu otsus 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).  
Nõukogu otsus 92/206/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).  L 57/1480  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).  
Nõukogu otsus 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1762/92, 29. juuni 1992, ühenduse ja Vahemere piirkonna kolmandate riikide vahel 
sõlmitud finants- ja tehnilise koostöö protokollide rakendamise kohta (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 1).  
Nõukogu otsus 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1734/94, 11. juuli 1994, finants- ja tehnilise koostöö kohta Läänekalda ja Gaza sektoriga 
(EÜT L 182, 16.7.1994, lk 4).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 213/96, 29. jaanuar 1996, Ladina-Ameerika, Aasia, Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika 
riikidele mõeldud Euroopa Ühenduse investeeringupartnerite rahastamisvahendi rakendamise kohta (EÜT L 28, 
6.2.1996, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted 
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
22 04 52 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus alamrubriigist 1b („Regionaalpoliitika“)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  7 000 000  p.m.  26 775 105  0,—  36 115 337,55  28.2.2018  ET L 57/1481 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 52  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on mõeldud 2007.–2013. aasta Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse 
rahastamisvahendi raames piiriülesele koostööle antud täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted 
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).  
22 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
22 04 77 03 Ettevalmistav meede — Euroopa – Vahemere piirkonna uus strateegia noorte tööhõive edendamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  335 789  0,—  193 635,91  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa naabruspoliitika rahastamine — Töötajate ettevalmistamine ELi naabruspoliitikaga seonduvaks 
tööks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  170 510,92  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 57/1482  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 77  (jätkub)  
22 04 77 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 04 77 05 Ettevalmistav meede — Varade tagastamine araabia kevade riikidele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  341 262  0,—  1 368 740,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 04 77 06 Katseprojekt — Euroopa naabreid puudutava teadmistel põhineva Euroopa ajakirjanduse arendamine Euroopa Kolledži 
Natolini ülikoolilinnaku pakutavate haridusmeetmete kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  750 000  375 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Liidu ja Euroopa naabruspoliitika (ENP) riikide ajakirjanikel on suur liidu ja tema naabrite suhteid käsitlevate faktiliste 
teadmiste nappus, mis suurendab ohtu, et ajakirjanikud, kes töötavad Euroopa naaberriikide küsimustega või nendes 
riikides, edastavad mitteusaldusväärset ja asjakohatut sisu. Sageli kasutatakse edastamisvahendeid, mis töötati välja 
rohkem kui saja aasta eest, kuid ei vasta tänapäeva nõudmistele. Asjaomaste ajakirjanike suutlikkuse parandamine on 
veelgi kiireloomulisem seetõttu, et Euroopa Liidu naabruskonnas tekib järjest sagedamini keerulisi olukordi.  
Seepärast vajavad liidu ja ENP riikide avalikkus ja otsuste tegijad teadmistepõhist, usaldusväärset ja arusaadavat liidu 
naaberriikide ja -piirkondade kajastamist. Halva kvaliteediga ajakirjandus võib takistada naabruspoliitika edukust, samal 
ajal kui teadmistel põhinev ja sidus ajakirjandus võib aidata selle mõju ja positiivset nähtavust suurendada.  28.2.2018  ET L 57/1483 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 77  (jätkub)  
22 04 77 06  (jätkub)  
Katseprojekt hõlmab teadmiste suurendamise programmi Euroopa Kolledži Natolini ülikoolilinnakus liidu ja ENP riikide 
ajakirjanikele, kes töötavad Euroopa Liidu naaberriikides, sh õppetööd klassis, külastusi ENP riikidesse ja kohapealset 
koolitust. Klassis toimuva õppetöö osana töötatakse katseprojektis välja ja viiakse ellu akadeemiline moodulõppe 
programm liidu ja ENP riikide ajakirjanikele, pöörates eritähelepanu oma karjääri alguses ja keskel olevatele meedia- 
valdkonna töötajatele. See hõlmab mitut lühikest (kaks kuni kolm päeva kestvat) ja intensiivset akadeemilist õppe- 
perioodi klassis (selle kohta antakse ka vastav tõend või diplom), mille käigus varustatakse osalejad digitaalsete 
vahendite ja kommunikatsioonikanalitega kontakti hoidmiseks tundidevahelisel ajal. Programm hõlmab ka kohapealseid 
õppekülastusi ENP riikides ja kohapealset koolitust, et tagada ulatuslik ja praktiline oskuste arendamine ja suhtlus 
peamiste ühiskonnas osalejatega kohapeal. See metoodika tagab, et meediakanalid võimaldavad kutsealaselt aktiivsetel 
ajakirjanikel selles hariduslikus moodulprogrammis osaleda (nende juhtkond saab ajakirjanike projekti käigus omanda- 
tavatest teadmistest kasu). Lisaks loob ja tugevdab selline korraldus ELi ja ENP lõuna- ja idamõõtme riikide sektoriaalsele 
ja koostööpoliitikale sügavuti spetsialiseerunud ajakirjanike kutsealaseid võrgustikke, luues nii teabeallikate ühiseid 
võrgustikke ja suurendades liidus ja ENP riikides kättesaadava usaldusväärse teabe mahtu. Katseprojekti käigus tagatakse 
osalevate ajakirjanike (liidu ja ENP riikide vaheline) geograafiline tasakaal. Sellest geograafiliselt tasakaalustatud rühmast 
antakse kolmele parimale osalejale, kes on vastavalt liidust ning ENP lõuna- ja idamõõtme riikidest, objektiivsete testi- ja 
eksamitulemuste alusel üheaastane stipendium Natolini ülikoolilinnaku edasijõudnute magistriõppes osalemiseks, et 
spetsialiseeruda Euroopa naabruspoliitikaga seotud küsimustele.  
Sellist akadeemilist õpet võib anda ainult tunnustatud kõrgharidusasutus, mis juba spetsialiseerub ENP ja liidu laiema 
naabruskonna küsimustele, ehk asutus, mis juba kujutab endast edukat lüli liidu ja tema naaberriikide vahel – Euroopa 
Kolledži Natolini ülikoolilinnak. Seetõttu viib selle katseprojekti ellu Euroopa Kolledži Natolini ülikoolilinnak, mis on 
spetsialiseerunud nii liidu uuringutele kui ka ENP küsimustele ning on tänu sellele spetsialiseerumisele ja oma asukohale 
(lähedus Frontexi agentuurile) korraldanud õppekülastusi paljudesse liidu naabruskonna riikidesse, k.a ENP lõuna- 
mõõtme riigid ja ENP idamõõtme riigid; samuti on tal tipptasemel akadeemiline tegevus, mida viivad ellu Natolini enda 
Euroopa naabruspoliitika kateeder ja Euroopa tsivilisatsiooni kateeder, rakendamisel on projekt „Naabruspoliitika e- 
platvorm“ ning Natolinil on ka pikaaegne ulatuslik kutsealaste ja akadeemiliste sidemete võrgustik ELis ning ENP 
lõunamõõtme ja idamõõtme riikides.  
Euroopa Kolledži Natolini ülikoolilinnak on unikaalne ühte kohta koondunud oskusteabe keskus, kus on suur liidu 
institutsioonidele ja poliitikavaldkondadele, Euroopa integratsioonile, liidu suhetele välisosalejatega, sh kõigile naabrus- 
poliitika aspektidele ja Euroopa naaberriikidele endile spetsialiseerunud kõrgetasemeliste akadeemikute ja praktikute 
võrgustik (sh liidu naaberriikides tänu pikaajalisele akadeemilisele ja haridusalasele koostööle).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 04 77 07 Ettevalmistav meede — Toetus liidu naaberriikidele varade tagastamise küsimuses  L 57/1484  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 77  (jätkub)  
22 04 77 07  (jätkub)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
650 000  325 000  
Märkused  
Ettevalmistav meede tugineb edukale tegevusele, mida rakendati seoses liidu rahastatud ettevalmistava meetmega toetada 
araabia kevade riike vara tagastamise küsimuses. Ettevalmistav meede keskendus Egiptuse, Liibüa ja Tuneesia toetamisele 
seoses vara sissenõudmise juhtumitega, mis tulenesid 2011. aasta revolutsioonidest, mille käigus kukutati nende riikide 
endised juhid, ning eelkõige seoses kahepoolse õigusalase koostööga liikmesriikide ja teiste riikidega. Selle tulemuseks 
on muude saavutuste hulgas tugevdatud koostöö araabia kevade riikide ja liikmesriikide vahel seoses varade tagasta- 
misega, samuti tagastamise hõlbustamise ja rohkem kui 300 miljoni USA dollari tagastamisega. Eelöeldut silmas pidades 
on liikmesriikide ametiisikud ja kasusaavate riikide kõrged ametnikud (sh Liibüa peaminister, Egiptuse peaprokurör ja 
Tuneesia riigivarade minister) ilmutanud huvi näha laiemat ja püsivama iseloomuga varade tagastamise liidu programmi, 
mis hõlmaks ka eelmainitud meetmeid. 
1) Tugevdada dialoogi, parimate tavade vahetamise ning operatiivkoostöö piirkondlikke platvorme (eeskätt liidu 
partneritega) varade tagastamiseks; 
2) tugevdada korruptsiooniga seotud varade arestimist ja konfiskeerimist puudutavaid õigusakte; 
3) vara tagastamise valdkonna töötajatele mõeldud spetsiaalne juhtumipõhine juhendamine varastatud varade otsimisel 
ja tagastamisel paremate praktiliste tavade loomiseks; 
4) tehniline nõustamine, et tagastatud varastatud varad suunataks riikliku tervishoiu ja hariduse valdkonnas esmatäht- 
sateks arenguvajadusteks, et aidata liidu naaberriike veelgi stabiliseerida; 
5) tehniline nõustamine, et tagada suurem tegevusühtsus nii liidu kui ka rahapesuvastase töökonna standarditega; 
6) tõenduspõhiste teadusuuringute levitamine, et edendada teadmisi selle kohta, kuidas toimub varade korruptiivne 
kõrvale suunamine ja varastamine, ning poliitikakujundajate teavitamine sellest, kuidas viivitused varade sisse- 
nõudmisel takistavad arengut, ning 
7) kodanikuühiskonna rolli tugevdamine tagastatud varade lõpliku sihtkoha kindlaksmääramisel.  
Tuleks märkida, et rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi (DG DEVCO) kavandatav koondprojekt võitluseks 
rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu (CRIS number: 038875) keskendub rahapesule ja terrorismi rahastamise 
tõkestamisele, samal ajal kui käesolev meede keskendub põhimõtteliselt varade tagastamisele ning sihtriikide jätkuvale 
abistamisele korruptsiooni ja muude organiseeritud kuritegevuse vormidega seotud kõrgetasemeliste juhtumite puhul. 
Seetõttu on käesolev meede oma olemuselt erinev, kuigi kujutab endast rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirek- 
toraadi projektile kasulikku täiendust ja tugevdab selle mõju.  28.2.2018  ET L 57/1485 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 77  (jätkub)  
22 04 77 07  (jätkub)  
Arvestades varade tagastamise tegevuse väärtust stabiliseerumise toetamisel liidu naaberriikides, nende riikide võetud 
vastutust ning seni saavutatud tulemusi, mis on seotud ettevalmistava meetme raames antud eksperditeadmiste abil, 
oleks käesolev meede Tuneesia ja Liibüa ning teiste Euroopa naabruspoliitika partnerriikide (Jordaania ja Liibanon) jaoks 
äärmiselt oluline. Egiptus on kaasatud kogu piirkonda hõlmavasse tegevusse. Kuigi meetme kohaldamisala eristub 
teistest käimasolevatest või kavandatud projektidest, tugevdatakse ja täiendatakse sellega jõupingutusi, millega toetatakse 
neid riike võitluses korruptsiooni, rahapesu, terrorismi rahastamise ja organiseeritud kuritegevuse muude liikidega. 
Ühtlasi toetatakse selle meetmega otseselt olemasolevaid liidu ja ÜRO sanktsioone, mis mõjutavad Lähis-Ida ja Põhja- 
Aafrika piirkonna riike.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1486  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
JAOTIS 23  
HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE  28.2.2018  ET L 57/1487 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 23 
HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 01  HUMANITAARABI JA 
KODANIKUKAITSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  44 369 855  44 369 855  43 743 277  43 743 277  39 505 740,92  39 505 740,92  
23 02  HUMANITAARABI, 
TOIDUABI JA SUURÕN- 
NETUSTEKS 
VALMISOLEK  1 076 528 642  1 085 871 178  936 200 000  1 136 580 853  2 143 637 681,30  1 924 475 054,55  
23 03  LIIDU KODANIKU- 
KAITSE MEHHANISM  48 867 000  49 486 754  51 736 000  51 752 707  39 241 806,29  32 232 977,76  
Reservid (40 02 41)  2 000 000  1 500 000  
50 867 000  50 986 754  51 736 000  51 752 707  39 241 806,29  32 232 977,76  
23 04  ELI HUMANITAARABI 
VABATAHTLIKKE 
KÄSITLEV ALGATUS  19 235 000  15 780 963  20 972 000  22 678 550  8 119 639,47  6 348 977,58  
Jaotis 23 — 
Kogusumma  1 189 000 497  1 195 508 750  1 052 651 277  1 254 755 387  2 230 504 867,98  2 002 562 750,81  
Reservid (40 02 41)  2 000 000  1 500 000  
1 191 000 497  1 197 008 750  1 052 651 277  1 254 755 387  2 230 504 867,98  2 002 562 750,81  L 57/1488  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
JAOTIS 23 
HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE  
PEATÜKK 23 01 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
23 01  HUMANITAARABI JA KODANI- 
KUKAITSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
23 01 01  Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
poliitikavaldkonnas töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 27 764 915  27 224 698  22 902 301,32  82,49  
23 01 02  Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
23 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 648 439  2 767 204  2 630 246,—  99,31  
23 01 02 11  Muud halduskulud  5,2 1 703 327  1 783 373  1 817 262,69  106,69  
Artikkel 23 01 02 — Vahesumma  4 351 766  4 550 577  4 447 508,69  102,20  
23 01 03  Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 1 794 816  1 700 002  1 761 155,30  98,12  
23 01 04  Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
23 01 04 01  Humanitaarabi, toiduabi ja suurõn- 
netusteks valmisoleku toetuskulud  4 9 365 358  9 229 000  9 405 775,61  100,43  
Artikkel 23 01 04 — Vahesumma  9 365 358  9 229 000  9 405 775,61  100,43  
23 01 06  Rakendusametid  
23 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — ELi 
humanitaarabi vabatahtlikke käsit- 
levast algatusest makstav toetus  4 1 093 000  1 039 000  989 000,—  90,48  
Artikkel 23 01 06 — Vahesumma  1 093 000  1 039 000  989 000,—  90,48  
Peatükk 23 01 — Kogusumma  44 369 855  43 743 277  39 505 740,92  89,04  28.2.2018  ET L 57/1489 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 01 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
23 01 01 Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
27 764 915  27 224 698  22 902 301,32  
23 01 02 Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
23 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 648 439  2 767 204  2 630 246,—  
23 01 02 11 Muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 703 327  1 783 373  1 817 262,69  
23 01 03 Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 794 816  1 700 002  1 761 155,30  
23 01 04 Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
23 01 04 01 Humanitaarabi, toiduabi ja suurõnnetusteks valmisoleku toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
9 365 358  9 229 000  9 405 775,61  L 57/1490  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 01 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
23 01 04  (jätkub)  
23 01 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse humanitaarabipoliitika eesmärkide saavutamisega otseselt seotud toetuskulud. Muu hulgas on 
hõlmatud järgmine: 
— tehnilise ja haldusabi kulud, välja arvatud ülesanded, mida riigiasutused täidavad komisjoni tellimusel ühekordsete 
teenuse osutamise lepingute alusel; 
— tasud ja hüvitatavad kulud, mis tulenevad Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi 
(ECHO) koostööpartnerite ja meetmete auditeerimise ja hindamisega seotud teenuslepingutest; 
— uuringute, infosüsteemide ja trükistega seotud kulud, teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniad ning muud 
meetmed, millega tõstetakse esile asjaolu, et abi andja on liit; 
— peakontori koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutustest 
palgatud töötajad) seotud kulude ülemmäär on 1 800 000 eurot. Kõnealune personal peab üle võtma sõltumatute 
ekspertide tegevuse haldamisega seotud ülesanded, mida enne täitsid koosseisuvälised tööettevõtjad, ning haldama 
programme kolmandates riikides. See summa, mis põhineb hinnangulisel inimaastaühiku maksumusel, peab katma 
koosseisuväliste töötajate töötasu ning nende tööülesannetega seotud koolituse, kohtumiste, lähetuste, infotehno- 
loogia ja telekommunikatsioonivahendite kulud; 
— hädaolukordadele reageerimise keskuse asutamiseks ja toimimiseks vajaliku turvalisuse tagamise, vajalike spet- 
siaalsete IT- ja sidevahendite ning tehniliste teenustega seotud kulud. Keskus („kriisikeskus“) tegutseb ööpäev läbi ja 
vastutab liidu katastroofidele reageerimisel võetavate tsiviilmeetmete koordineerimise eest, eelkõige selleks, et tagada 
täielik kooskõla ja tõhus koostoime humanitaarabi- ja kodanikukaitsemeetmete vahel; 
— kulud, mis on seotud asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud infosüsteemide arendamise, hoolduse, töökorras 
hoidmise ja tugiteenustega või millega parandatakse komisjoni ja teiste institutsioonide, riikide haldus- ja muude 
asutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning muude humanitaarabialaste partnerite ja Euroopa kodanikukaitse ja 
humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) ekspertide tegevuse kooskõlastamist kõnealuses valdkonnas.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks, piiramata finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist, iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 
4 % vastava kava toetusest igas peatükis.  
Assigneeringuga rahastatakse artiklite 23 02 01 ja 23 02 02 kohaseid halduskulusid.  28.2.2018  ET L 57/1491 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 01 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
23 01 06 Rakendusametid  
23 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlevast algatusest 
makstav toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 093 000  1 039 000  989 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti selliste tegevuskulude rahasta- 
miseks, mis on seotud ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse haldamisega peatüki 23 04 raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 375/2014, 3. aprill 2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovi- 
suaal- ja kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Aren- 
gufondi assigneeringuid.  L 57/1492  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 02  HUMANITAARABI, 
TOIDUABI JA SUURÕN- 
NETUSTEKS VALMISOLEK  
23 02 01  Kiire, tõhusa ja vajaduse- 
põhise humanitaar- ja 
toiduabi andmine  4 1 026 028 642  1 040 825 501  893 100 000  1 089 706 885  2 105 719 216,40  1 884 170 834,90  181,03  
23 02 02  Suurõnnetuste 
ärahoidmine, suurõn- 
netuste ohu vähendamine 
ja nendeks valmisolek  4 50 000 000  44 795 677  43 100 000  46 873 968  37 918 464,90  40 304 219,65  89,97  
23 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
23 02 77 01  Katseprojekt — Seksuaalse 
ja soolise vägivalla 
ohvritele tulemusliku abi 
andmise tagamine 
humanitaarkriisi tingi- 
mustes  4 500 000  250 000  
Artikkel 23 02 77 — 
Vahesumma  500 000  250 000  
Peatükk 23 02 — 
Kogusumma  1 076 528 642  1 085 871 178  936 200 000  1 136 580 853  2 143 637 681,30  1 924 475 054,55  177,23  
23 02 01 Kiire, tõhusa ja vajadusepõhise humanitaar- ja toiduabi andmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 026 028 642  1 040 825 501  893 100 000  1 089 706 885  2 105 719 216,40  1 884 170 834,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud väljaspool liitu asuvates riikides antava humanitaar- ja toiduna antava abi operatsioonide 
rahastamiseks, millega aidatakse konf liktide ning inimese ja looduse põhjustatud suurõnnetuste (sõjad, sõjalised 
konf liktid jne) või muude samalaadsete hädaolukordade ohvreid seni, kuni kestab kõnealustest olukordadest tingitud 
humanitaarabi vajadus. Neid operatsioone rahastatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi käsitlevatele 
eeskirjadele.  
Ohvritele antakse abi neid rassi, etnilise päritolu, usutunnistuse, puude, soo, vanuse, rahvuse või poliitiliste vaadete 
alusel diskrimineerimata või nimetatud tegurite alusel nende vahel vaenuliku vahetegemiseta. Abi antakse kooskõlas 
rahvusvahelise humanitaarõigusega ja teised partneritest rahastajad ei tohiks selle suhtes piiranguid kehtestada ning seda 
antakse niikaua, kui see on vajalik niisugustest olukordadest tulenevate humanitaarabivajaduste rahuldamiseks.  
Assigneering on samuti ette nähtud rahastama humanitaarabimissioonide elluviimiseks vajalike toodete või seadmete 
ostmist ja kohaletoimetamist, sealhulgas eluaseme või peavarju ehitamist kannatanutele, lühiajalisi taastus- ja ülesehi- 
tustöid, eelkõige infrastruktuuri ja rajatisi, ning kulusid, mis on seotud väljastpoolt palgatud, välismaiste või kohalike 
töötajatega, ladustamisega, rahvusvaheliste või riigisiseste saadetistega, logistika toetamisega, hädaabi jaotamisega ja 
kõikide muude meetmetega, mille eesmärk on hõlbustada abi jõudmist abi saajateni.  28.2.2018  ET L 57/1493 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  (jätkub)  
23 02 01  (jätkub)  
Assigneeringut saab kasutada toidu, seemnete, elusloomade ning muude humanitaar- ja toiduabi operatsioonide 
läbiviimiseks vajalike toodete ja varustuse ostmiseks ja kohaletoimetamiseks.  
Assigneeringut võidakse kasutada ka kõigi otseselt humanitaarabioperatsioonide läbiviimisega seotud kulude ning 
selliste meetmetega seotud kulude rahastamiseks, mis on olulised humanitaarabina antava toiduabi andmiseks nõutava 
aja jooksul ja viisil, mis vastab abisaajate vajadustele, järgib nõuet saavutada võimalikult suur tasuvus ja tagab suurema 
läbipaistvuse.  
Muu hulgas hõlmab see järgmist: 
— meetmed, millega tagatakse soodne keskkond ja juurdepääs kvaliteetsele haridusele humanitaarhädaolukordades, sh 
koolimajade ja -rajatiste taastamine ja uuesti ülesehitamine, psühhosotsiaalne tugi, õpetajate koolitus ja muud tooted 
või seadmed, mida on vaja haridusele juurdepääsu puudutavate humanitaarabioperatsioonide elluviimiseks; 
— humanitaarabi teostatavusuuringud, humanitaarabiprojektide ja kavade hindamine, humanitaarabiga seotud tuntuse 
suurendamise meetmed ja teavituskampaaniad; 
— humanitaarabiprojektide ja kavade järelevalve ning selliste algatuste edendamine ja väljatöötamine, mille eesmärk on 
suurendada kooskõlastatust ja koostööd, et tõhustada abi ning projektide ja kavade järelevalvet; 
— asjaomaste humanitaar- ja toiduabiga seotud tegevuste abioperatsioonide läbiviimise järelevalve ja koordineerimine, 
täpsemalt asjaomaste toodete tarnimine, kohaletoimetamine, jaotamine ja kasutamine, sealhulgas ekvivalentfondide 
kasutamine; 
— meetmed, millega tugevdatakse liidu kooskõlastatud tegevust liikmesriikidega, teiste doonorriikidega, rahvus- 
vaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega (eelkõige ÜROsse kuuluvate rahvusvaheliste organisatsioonide ja 
institutsioonidega), valitsusväliste organisatsioonidega ja viimati nimetatuid esindavate organisatsioonidega; 
— selliste tehnilise abi lepingute rahastamine, millega lihtsustatakse tehnilise oskusteabe ja teadmiste vahetamist liidu 
humanitaarabiorganisatsioonide ja -asutuste vahel või kõnealuste organisatsioonide ja asutuste ning kolmandate 
riikide humanitaarabiorganisatsioonide ja -asutuste vahel; 
— humanitaarabi ja toiduabi andmise poliitika eesmärkide saavutamisega seotud uuringud ja koolitus; 
— humanitaarvõrgustike tegevustoetused ja jooksvate kulude toetused; 
— lõhkekehade kõrvaldamisega seotud humanitaarmeetmed, sealhulgas kohalike kogukondade teadlikkuse suuren- 
damine jalaväemiinide suhtes; 
— humanitaarabivõrgustiku kulud vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/96 artiklile 4. Tegemist on üheaastase mitut 
teadusharu hõlmava humanitaarabialase kraadiõppeprogrammiga, mille eesmärk on suurendada humanitaarabitöö- 
tajate ametialast pädevust ja milles osaleb mitu ülikooli; 
— abi transport ja jaotamine, sealhulgas nendega seotud toimingud, näiteks kindlustamine, peale- ja mahalaadimine, 
koordineerimine jne;  L 57/1494  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  (jätkub)  
23 02 01  (jätkub)  
— abi kavandamisel, koordineerimisel ja optimaalsel rakendamisel olulised toetusmeetmed, mille kulusid ei rahastata 
muude assigneeringutega, näiteks erakorraline transport ja ladustamine, toiduainete kohapealne töötlemine või 
valmistamine, desinfitseerimine, konsultatsiooniteenused ning abi andmisega otseselt seotud tehniline abi ja varustus 
(tööriistad ja -vahendid, kütus jne); 
— katseprojektid, mis on seotud uute transpordiliikidega, pakendamise ja ladustamisega, toiduabimeetmete uurimisega, 
humanitaarabiga seotud tuntuse suurendamise meetmetega ja teavituskampaaniatega teadlikkuse parandamiseks; 
— toidu ladustamine (sealhulgas haldamisega, edasiste valikutega või valikuteta toimingutega, tehnikute koolitamisega, 
pakendite ja liikuvate ladustamisseadmetega, ladude korrashoiu ja remondiga jms seotud kulud); 
— humanitaarabiprojektide ettevalmistamiseks ja rakendamiseks vajalik tehniline abi, eelkõige kulud, mis tulenevad 
valdkonna sõltumatute ekspertide lepingukulude ning infrastruktuuri- ja logistikakulude rahastamisest ja mida 
maailma eri paikades asuvad Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) 
üksused katavad kinnitatud kulutustena avansikontodelt.  
Et tagada finantsmääruse artiklite 58–61 alusel täielik finantsiline läbipaistvus, teeb komisjon rahvusvaheliste organis- 
atsioonide poolt projektide juhtimise ja rakendamise alaste kokkulepete sõlmimisel või muutmisel kõik endast oleneva, 
et nad võtaksid endale kohustuse saata kõik oma Euroopa Liidu fondide kasutamisega seotud sise- ja välisauditite 
aruanded Euroopa Kontrollikojale ning komisjoni siseaudiitorile.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks, piiramata finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist, iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 
4 % vastava kava toetusest igas peatükis.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
23 02 02 Suurõnnetuste ärahoidmine, suurõnnetuste ohu vähendamine ja nendeks valmisolek  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
50 000 000  44 795 677  43 100 000  46 873 968  37 918 464,90  40 304 219,65  28.2.2018  ET L 57/1495 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  (jätkub)  
23 02 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada suurõnnetusteks või muudeks samalaadseteks hädaolukordadeks 
valmistumise või nende ärahoidmise operatsioone, mis tahes loodusõnnetuste (üleujutuste, tsüklonite, vulkaanipursete 
jne) eest varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamist ning kõnealusele eesmärgile vastava varustuse ostmist ja 
transportimist.  
Assigneering võib hõlmata ka kõiki muid kulusid, mis on otseselt seotud suurõnnetusteks valmisolekuks mõeldud 
meetmete rakendamisega, sealhulgas järgmist: 
— suurõnnetuste ärahoidmist käsitlevate teadusuuringute rahastamine; 
— humanitaarabioperatsioonide käigus kasutamiseks mõeldud kaupade ja varustuse varude loomine; 
— suurõnnetusteks valmisoleku projektide ettevalmistamiseks ja rakendamiseks vajalik tehniline abi, eelkõige kulud, 
mis tulenevad valdkonna sõltumatute ekspertide lepingukulude ning infrastruktuuri- ja logistikakulude rahasta- 
misest ja mida maailma eri paikades asuvad humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi üksused katavad 
kinnitatud kulutustena avansikontodelt.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks, piiramata finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist, iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 
4 % vastava kava toetusest igas peatükis.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
23 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
23 02 77 01 Katseprojekt — Seksuaalse ja soolise vägivalla ohvritele tulemusliku abi andmise tagamine humanitaarkriisi tingimus tes 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  L 57/1496  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  (jätkub)  
23 02 77  (jätkub)  
23 02 77 01  (jätkub)  
Märkused  
Seksuaalne ja sooline vägivald ohustab elusid humanitaarkriisi tingimustes – konf liktiolukorras, kus vägistamist 
kasutatakse süstemaatiliselt sõjalise relvana, ning loodusõnnetuste korral, mil seksuaalse ja soolise vägivalla oht 
uuringute kohaselt suureneb.  
Liit koos oma liikmesriikidega on maailma juhtiv humanitaarabi andja. Komisjoni Euroopa kodanikukaitse ja humani- 
taarabioperatsioonide peadirektoraat töötas 2014. aastal välja ja võttis kasutusele soo-vanuse näitaja, millest nähtub, et 
2015. aastal võeti 89 % liidu rahastatud humanitaarmeetmete puhul suuresti või teataval määral arvesse sugu ja vanust. 
Samas põrkub tulemuslik liidu abi andmine ja liidu humanitaarabi partnerite suutlikkuse suurendamine järjest enam 
probleemide vastu, milleks on näiteks reproduktiivtervishoiu rahastamise piirangud kolmandatest isikutest abiandjate 
poolt ja haavatavate elanikkonnarühmade lisandumine käimasolevate ja uute konf liktide tõttu. Endiselt napib olulisel 
määral teavet selle kohta, mida kujutavad endast head tõenduspõhised tavad ning kuidas järgitakse kohaldatavaid 
õigusraamistikke.  
Katseprojekti abil uuritakse, kuidas mõjutab seksuaalne vägivald humanitaarkriisi tingimustes naisi, tüdrukuid, poisse ja 
mehi; kui paljusid inimesi see mõjutab; millist liiki meditsiinilist ja psühhosotsiaalset abi pakutakse ohvritele/ellujää- 
nutele viies konf liktipiirkonnas ning kahes looduskatastroofi olukorras; kõnealuse abi vastavust rahvusvahelisele 
õigusele ning seda, millised on parimad tavad ja mida tuleks levitada.  
Projekti käigus a) tehakse kindlaks humanitaarkriisi olukorras, sh relvakonf liktides ja loodusõnnetuste korral, kõige 
sagedamini esinevad seksuaalse vägivalla vormid, mis mõjutavad naisi, tüdrukuid, poisse ja mehi; b) hinnatakse sellise 
vägivalla ulatust esinemissageduse ja/või ohvrite/ellujäänute arvu järgi; c) hinnatakse ohvritele/ellujäänutele osutatavaid 
konkreetseid meditsiini- ja psühhosotsiaalseid teenuseid ning kaitse osutamisel esinevaid puudusi, eriti seoses sooga; d) 
uuritakse, kas WHO protokolle järgitakse; e) uuritakse, kas rahvusvahelist humanitaarõigust (relvakonf liktide olukorras) 
ja rahvusvahelist inimõigustealast õigust järgitakse, ning f) selgitatakse välja parimad tavad humanitaarkriisi olukorras 
aset leidnud seksuaalse vägivalla ohvritest/ellujäänutest naistele, tüdrukutele, poistele ja meestele mõjusa abi andmiseks 
ning levitatakse neid tavasid.  
Käesoleva katseprojekti viib ellu asjaomaste institutsioonide, humanitaarabi andjate ja asjaomaste kodanikuü- 
hiskonna organisatsioonide konsortsium. Ta esitab soovitused ning aitab suurendada humanitaarabi andjate suutlikkust 
reageerida asjakohaselt seksuaalsele vägivallale humanitaarkriisi tingimustes ning parandada liidu abi tõhusust ja 
tulemuslikkust.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1497 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 03  LIIDU KODANIKU- 
KAITSE MEHHANISM  
23 03 01  Suurõnnetuste 
ärahoidmine ja nendeks 
valmisolek  
23 03 01 01  Suurõnnetuste 
ärahoidmine liidus ja 
nendeks valmisolek  3 29 746 000  31 370 000  29 525 000  29 525 000  27 929 134,92  18 345 270,90  58,48  
23 03 01 02  Suurõnnetuste 
ärahoidmine ja nendeks 
valmisolek kolmandates 
riikides  4 5 729 000  5 466 903  5 621 000  5 567 707  5 626 501,37  3 898 006,02  71,30  
23 03 01 03  Euroopa solidaarsus- 
korpus — Liidu kodani- 
kukaitse mehhanismist 
makstav rahaline toetus  3 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  2 000 000  1 500 000  
2 000 000  1 500 000  
Artikkel 23 03 01 — 
Vahesumma  35 475 000  36 836 903  35 146 000  35 092 707  33 555 636,29  22 243 276,92  60,38  
Reservid (40 02 41)  2 000 000  1 500 000  
37 475 000  38 336 903  35 146 000  35 092 707  33 555 636,29  22 243 276,92  
23 03 02  Kiire ja tõhus hädaolu- 
kordadele reageerimine 
suurõnnetuste korral  
23 03 02 01  Kiire ja tõhus hädaolu- 
kordadele reageerimine 
suurõnnetuste korral 
liidus  3 1 500 000  1 400 000  1 500 000  1 400 000  2 494 670,—  1 379 808,27  98,56  
23 03 02 02  Kiire ja tõhus hädaolu- 
kordadele reageerimine 
suurõnnetuste korral 
kolmandates riikides  4 10 392 000  10 000 000  15 090 000  14 010 000  3 190 000,—  5 375 216,68  53,75  
Artikkel 23 03 02 — 
Vahesumma  11 892 000  11 400 000  16 590 000  15 410 000  5 684 670,—  6 755 024,95  59,25  L 57/1498  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 03 51  Kodanikukaitse 
valdkonna programmide 
ja meetmete (enne 2014. 
aastat) lõpuleviimine 
liidus  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  1 500,—  3 234 675,89  
23 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
23 03 77 03  Katseprojekt — 
Loodusõnnetuste eest 
varase hoiatamise 
süsteem  3 p.m.  499 851  p.m.  1 250 000  0,—  0,—  0  
23 03 77 04  Katseprojekt — Euroopa 
kodanikukaitse ja krii- 
siohjamise keskuste 
võrgustik  4 1 500 000  750 000  
Artikkel 23 03 77 — 
Vahesumma  1 500 000  1 249 851  p.m.  1 250 000  0,—  0,—  0  
Peatükk 23 03 — 
Kogusumma  48 867 000  49 486 754  51 736 000  51 752 707  39 241 806,29  32 232 977,76  65,13  
Reservid (40 02 41)  2 000 000  1 500 000  
50 867 000  50 986 754  51 736 000  51 752 707  39 241 806,29  32 232 977,76  
23 03 01 Suurõnnetuste ärahoidmine ja nendeks valmisolek  
23 03 01 01 Suurõnnetuste ärahoidmine liidus ja nendeks valmisolek  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 746 000  31 370 000  29 525 000  29 525 000  27 929 134,92  18 345 270,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanikukaitse valdkonna meetmetega seotud kulude katmiseks. Selle eesmärk on toetada, 
koordineerida ja täiendada meetmeid liikmesriikides, EFTA riikides ja neis kandidaatriikides, kes on kirjutanud liiduga 
alla asjaomasele lepingule liidus toimuvateks loodusõnnetusteks või inimtegevusest tingitud õnnetusteks, sh terroriak- 
tideks, tehnoloogilisteks, kiirgus- ja keskkonnaõnnetusteks, merereostuseks ja ägedateks tervisega seotud hädaolukor- 
dadeks, valmisoleku ja nende ennetamise meetmete kohta. Samuti on selle eesmärk edendada liikmesriikide tihedamat 
koostööd kodanikukaitse vallas.  
See hõlmab eelkõige järgmist: 
— ennetusmeetmed, mille eesmärk on toetada ja soodustada liikmesriikide riskihindamist ja kaardistamist, nagu heade 
tavade jagamine ning riskijuhtimist käsitleva teabe kogumine ja levitamine, sh vastastikused eksperdihinnangud;  28.2.2018  ET L 57/1499 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 01  (jätkub)  
23 03 01 01  (jätkub)  
— Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse ehk ressursside ja varustuse reservi loomine, mis tehakse 
liikmesriikidele kättesaadavaks hädaolukorras; 
— Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse sertifitseerimis- ja registreerimisprotsessi väljatöötamine ja 
haldamine, mis hõlmab ka suutlikkuseesmärkide ja kvaliteedinõuete väljatöötamist; 
— oluliste reageerimissuutlikkuse puudujääkide kindlakstegemine Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuses 
ja nõutava suutlikkuse arendamise toetamine; 
— hädaolukorras korraldatavate abimissioonide jaoks liikmesriikide käsutuses olevate ekspertide, moodulite ja muu 
päästeabi määramine; 
— liikmesriikide koolitatud ekspertide võrgustiku arendamine ja haldamine, et aidata kaasa hädaolukordadele 
reageerimise koordineerimiskeskuse järelevalve-, teabevahetus- ja koordineerimisülesannete täitmisele peakorteri 
tasandil; 
— missioonidelt ja õppustelt saadud kogemusi käsitleva programmi loomine liidu kodanikukaitse mehhanismi raames; 
— päästemeeskondade, koosseisuväliste töötajate ja ekspertide koolitusprogramm, mille kaudu saadakse vajalikke 
teadmisi ja vahendeid, et tõhusalt osaleda liidu missioonidel ning arendada ühtset Euroopa sekkumissüsteemi, 
— väljaõppevõrgustiku haldamine, mis on avatud kodanikukaitse ja päästetöötajate väljaõppekeskustele ning teistele 
asjaomastele osalejatele, et pakkuda liidu ja rahvusvahelise kodanikukaitse alast väljaõpet; 
— õppuste programmide haldamine, mis hõlmavad õppuseid koordineerimiskeskuse tasandil, täieulatuslikke õppusi ja 
kodanikukaitsemoodulite õppuseid, et katsetada koostoimimisvõimet, koolitada kodanikukaitse valdkonna 
ametnikke ning luua ühtne sekkumissüsteem; 
— ekspertide vahetuse korraldamine, et täiendada arusaamist liidu kodanikukaitsest ning jagada teavet ja kogemusi; 
— info- ja kommunikatsioonisüsteemid, eelkõige ühine hädaolukordade side- ja infosüsteem (CECIS), mis hädaolu- 
korras hõlbustavad teabevahetust liikmesriikidega, et suurendada tõhusust ning võimaldada ka ELi salastatud teabe 
vahetamist. See hõlmab info- ja kommunikatsioonisüsteemide arendamise, hooldamise, käitamise ja IT-toega (riist- 
ja tarkvara, teenused) seotud kulusid. See hõlmab ka kõnealuste süsteemide rakendamisega seotud projektijuhtimise, 
kvaliteedikontrolli, turvalisuse, dokumentatsiooni ja koolitusega seotud kulusid; 
— otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 4 määratletud tähenduses kodanikukaitsemoodulite uurimine ja arendamine, k.a 
toetus nende koostoimimisvõime parandamiseks; 
— õnnetuste tuvastamise ja varajase hoiatamise süsteemide uurimine ja arendamine; 
— uuringud ja stsenaariumide väljatöötamine, vahendite kaardistamine ja kavade koostamine reageerimisvahendite 
kasutamiseks;  L 57/1500  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 01  (jätkub)  
23 03 01 01  (jätkub)  
— töörühmad, seminarid, projektid, uuringud, vaatlused, modelleerimine, stsenaariumide loomine ja situatsioonipla- 
neerimine, abi suutlikkuse suurendamiseks, näidisprojektid, tehnosiire, teadlikkuse suurendamise ja teabe levita- 
misega seotud meetmed, teabevahetusmeetmed, järelevalve ja hindamine; 
— muu toetav ja täiendav tegevus liidu kodanikukaitse mehhanismi raames, mis on vajalik kõrgetasemelise suurõnne- 
tuste-vastase kaitse saavutamiseks ja liidu valmisoleku suurendamiseks suurõnnetustele reageerimiseks; 
— auditeerimiste ja hindamiste kulud vastavalt liidu kodanikukaitse mehhanismis sätestatule.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalistest osalustest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  
23 03 01 02 Suurõnnetuste ärahoidmine ja nendeks valmisolek kolmandates riikides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 729 000  5 466 903  5 621 000  5 567 707  5 626 501,37  3 898 006,02  28.2.2018  ET L 57/1501 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 01  (jätkub)  
23 03 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanikukaitse valdkonna meetmetega seotud kulude katmiseks. Selle eesmärk on toetada, 
koordineerida ja täiendada meetmeid liikmesriikides, EFTA riikides, ühinevates riikides ja neis kandidaatriikides ja 
potentsiaalsetes kandidaatides, kes on kirjutanud liiduga alla asjaomasele lepingule kolmandates riikides toimuvate 
loodusõnnetusteks või inimtegevusest tingitud õnnetusteks, sh terroriaktideks, tehnoloogilisteks, kiirgus- ja keskkon- 
naõnnetusteks, merereostuseks ja ägedateks tervisega seotud hädaolukordadeks, valmisoleku ja nende ärahoidmise 
meetmete kohta. See hõlmab eelkõige ekspertide kasutamist suurõnnetuste ärahoidmise ja valmisoleku vajaduste 
hindamiseks suurõnnetuste korral kolmandates riikides ning nimetatud ekspertide logistilist tuge.  
Assigneeringu eesmärk on ka anda rahalist toetust teatavatele, otsuse nr 1313/2013/EL artiklites 21 ja 22 käsitletud 
meetmetele kandidaatriikides, kes ei osale liidu kodanikukaitse mehhanismis, ja Euroopa naabruspoliitikas osalevates 
riikides täienduseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu antavale 
rahastamisele.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalistest osalustest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  
23 03 01 03 Euroopa solidaarsuskorpus — Liidu kodanikukaitse mehhanismist makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 03 01 03  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  2 000 000  1 500 000  
Kogusumma  2 000 000  1 500 000  L 57/1502  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 01  (jätkub)  
23 03 01 03  (jätkub)  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on ette nähtud Euroopa solidaarsuskorpusele liidu kodanikukaitse mehhanismist kooskõlas selle üld- ja 
erieesmärkidega antava rahalise toetuse katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  
Alusaktid  
Komisjoni 30. mail 2017 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa 
solidaarsuskorpuse õigusraamistik ning muudetakse määrusi (EL) nr 1288/2013, (EL) nr 1293/2013, (EL) nr 1303/ 
2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja otsust nr 1313/2013/EL (COM(2017) 262 final).  
23 03 02 Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral  
23 03 02 01 Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  1 400 000  1 500 000  1 400 000  2 494 670,—  1 379 808,27  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud kodanikukaitsemeetmetega liidus liidu kodaniku- 
kaitse mehhanismi raames: 
— liikmesriikide toetamine juurdepääsu saamisel varustusele ja transpordiressurssidele; 
— täiendava transpordi ja sellega seotud logistilise toe pakkumine, mis on vajalik suurõnnetuste korral kiirreageerimise 
ning liikmesriikide transpordiressursside täiendamise tagamiseks;  28.2.2018  ET L 57/1503 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 02  (jätkub)  
23 03 02 01  (jätkub)  
— ekspertide mobiliseerimine, et hinnata vajadust abi järele ning lihtsustada liidu abi andmist liikmesriikidele 
suurõnnetuste puhul, ja neile põhilise logistilise toe tagamine; 
— liikmesriikide koolitatud ekspertide saatmine hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusesse (ERCC), et 
aidata kaasa hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse järelevalve-, teabevahetus- ja koordineerimis- 
ülesannete täitmisele; 
— igasugused tugi- ja täiendavad meetmed reageerimise kõige tõhusama koordineerimise tagamiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalistest osalustest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  
23 03 02 02 Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral kolmandates riikides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 392 000  10 000 000  15 090 000  14 010 000  3 190 000,—  5 375 216,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud kodanikukaitsemeetmetega kolmandates riikides 
liidu kodanikukaitse mehhanismi raames: 
— abivajaduste hindamisega tegelevate ekspertide koondamine ja Euroopa abi andmise hõlbustamine kolmandates 
riikides katastroofide korral;  L 57/1504  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 02  (jätkub)  
23 03 02 02  (jätkub)  
— liikmesriikide toetamine juurdepääsu saamisel varustusele ja transpordiressurssidele; 
— Euroopa kodanikukaitse abi andmine suurõnnetuse korral, sealhulgas asjakohase teabe andmine transpordivahendite 
kohta ja sellega seotud logistika; 
— suurõnnetuste korral kolmandates riikides kodanikukaitse raames liidu kodanikele antava konsulaarabi toetamine 
liikmesriikide konsulaarasutuste taotluse korral; 
— igasugused tugi- ja täiendavad meetmed reageerimise kõige tõhusama koordineerimise tagamiseks.  
Koostööpartnerite hulka võivad kuuluda liikmesriikide või abi saavate riikide asutused ja nende esindajad, piirkondlikud 
ja rahvusvahelised organisatsioonid ja nende esindajad, valitsusvälised organisatsioonid ning asjakohaste teadmiste ja 
kogemustega avaliku ja erasektori ettevõtjad ning üksikorganisatsioonid või konkreetsed ettevõtjad (sealhulgas liikmes- 
riikide valitsuste lähetatud isikud).  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalistest osalustest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  
23 03 51 Kodanikukaitse valdkonna programmide ja meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  1 500,—  3 234 675,89  28.2.2018  ET L 57/1505 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanikukaitse valdkonna programmide ja meetmete kulukohustuste katteks. Assigneering 
on ette nähtud ka kulukohustustega seotud maksete katteks, mis tulenevad kodanikukaitse valdkonnas võetavatest ning 
merekeskkonna, rannikualade ja inimtervise juhusliku või tahtliku merereostuse eest kaitsmise raames võetavatest 
meetmetest.  
Assigneering on ette nähtud ka katmaks osa kuludest, mis tekivad seoses kodanikukaitse rahastamisvahendi ja ühenduse 
kodanikukaitse mehhanismi raames toimuvate kodanikukaitsemissioonidega kolmandates riikides.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahalised osalused vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalistest osalustest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/847/EÜ, 9. detsember 1999, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitsealane tegevus- 
programm (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 53).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2850/2000/EÜ, 20. detsember 2000, millega luuakse ühenduse koostöö- 
raamistik juhusliku või tahtliku merereostuse valdkonnas (EÜT L 332, 28.12.2000, lk 1).  
Nõukogu otsus 2001/792/EÜ, Euratom, 23. oktoober 2001, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud 
koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel (EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7).  
Nõukogu otsus 2007/162/EÜ, Euratom, 5. märts 2007, kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta (ELT L 71, 
10.3.2007, lk 9).  
Nõukogu otsus 2007/779/EÜ, Euratom, 8. november 2007, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism 
(ELT L 314, 1.12.2007, lk 9).  L 57/1506  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
23 03 77 03 Katseprojekt — Loodusõnnetuste eest varase hoiatamise süsteem  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  499 851  p.m.  1 250 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
23 03 77 04 Katseprojekt — Euroopa kodanikukaitse ja kriisiohjamise keskuste võrgustik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  
Märkused  
Sellise Euroopa keskuste võrgustiku loomine, milles kasutatakse olemasolevaid kodanikukaitsele ja kriisiohjesekkumisele 
spetsialiseerunud taristuid, võib aidata kaasa sellele, et liit, selle liikmesriigid ja eri sidusrühmad (sh humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraat) oleksid valmis tegelema kodanikukaitse ja kriisiohjamise valdkonna uute probleemidega.  
Esile kerkivad uued ohud võivad viia ülemaailmsete kriiside tekkele (nt elanikkonna ümberasumine või uued 
terrorirünnakud). Seetõttu on vaja: 
1) tuvastada olemasolevad puudujäägid, mille kohta tuleks välja töötada uued stsenaariumid, et reageerida 
globaalsetele kriisiolukordadele kiiremini ja mõjusamalt ning Euroopa osalejate vahel kooskõlastatumalt. Ka 
kogemuste vahetamine ja parimate tavade tutvustamine Euroopa tasandil muudab riskide ennetamise tõhusamaks; 
2) kasutada suutlikkuse suurendamise tõhustamiseks ning sekkumiste ühendamiseks Euroopas ja väljaspool seda 
olemasolevaid taristuid ja projekte. See võib kaasa tuua keskuste geograafilise ja tehnilise spetsialiseerumise 
vastavalt eri liiki ohtudele, nt näiteks metsatulekahjud, arstiabi, peavari ja humanitaarabi;  28.2.2018  ET L 57/1507 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 77  (jätkub)  
23 03 77 04  (jätkub)  
3) töötada välja uued Euroopa suutlikkusstandardid (st uut tüüpi kriisivarustus), et tugevdada Euroopa teadmisi ja 
muuta kohapealsed meetmed nähtavamaks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1508  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 04 — ELI HUMANITAARABI VABATAHTLIKKE KÄSITLEV ALGATUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 04  ELI HUMANITAARABI 
VABATAHTLIKKE 
KÄSITLEV ALGATUS  
23 04 01  ELi humanitaarabi 
vabatahtlikke käsitlev 
algatus — Liidu 
humanitaarkriisidele 
reageerimise suutlikkuse 
tugevdamine  4 19 235 000  15 780 963  20 972 000  22 678 550  8 119 639,47  6 348 977,58  40,23  
23 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
23 04 77 01  Ettevalmistav meede — 
Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 23 04 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 23 04 — 
Kogusumma  19 235 000  15 780 963  20 972 000  22 678 550  8 119 639,47  6 348 977,58  40,23  
23 04 01 ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus — Liidu humanitaarkriisidele reageerimise suutlikkuse 
tugevdamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 235 000  15 780 963  20 972 000  22 678 550  8 119 639,47  6 348 977,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa vabatahtlike humanitaarabikorpuse (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev 
algatus) rakendamise rahastamiseks.  
ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse eesmärk on aidata tõhustada liidu suutlikkust anda vajadustel 
põhinevat humanitaarabi, mille eesmärk on hoida inimelu, vältida ja leevendada inimkannatusi ja säilitada inimväärikus 
ning parandada kolmandates riikides haavatavas olukorras olevate või katastroofis kannatanud kogukondade suutlikkust 
ja vastupanuvõimet, eelkõige katastroofideks valmisoleku, katastroofiohu vähendamise ning häda-, taastamis- ja 
arenguabi tõhusama seostamise abil. See eesmärk saavutatakse ELi humanitaarabi vabatahtlike ühisest panusest 
tuleneva lisaväärtuse abil ning sellega väljendatakse liidu väärtusi ja solidaarsust abi vajavate inimestega ning 
edendatakse nähtavalt liidu kodanikuaktiivsust.  
Käesolev assigneering on mõeldud järgmiste meetmete ja kuluartiklite katmiseks: 
— lähetavate ja vastuvõtvate organisatsioonide sertifitseerimine, 
— vabatahtlikuks kandideerijate väljaselgitamine ja valik, 
— koolitusprogrammi koostamine ning vabatahtlikuks kandideerijate koolitus- ja praktikavõimaluste toetamine ja 
vabatahtlikuks kandideerijate väljaõpe,  28.2.2018  ET L 57/1509 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 04 — ELI HUMANITAARABI VABATAHTLIKKE KÄSITLEV ALGATUS  (jätkub)  
23 04 01  (jätkub)  
— ELi humanitaarabi vabatahtlike andmebaasi loomine, selle haldamine ja ajakohastamine, 
— ELi humanitaarabi vabatahtlike lähetamine ülesandega toetada ja täiendada humanitaarabi kolmandates riikides, 
— vastuvõtvate organisatsioonide suutlikkuse suurendamine, 
— tehniline abi lähetavatele organisatsioonidele, 
— ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse võrgustiku loomine ja haldamine, 
— teabevahetus ja teadlikkuse suurendamine, 
— muu tegevus, mille abil paraneb ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse vastutusvõime, läbipaistvus 
ja tõhusus.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks, piiramata finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist, iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 
4 % vastava kava toetusest igas peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 375/2014, 3. aprill 2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 1).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1244/2014, 20. november 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL) nr 375/2014 (millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus („ELi humanitaarabi 
vabatahtlikke käsitlev algatus“)) rakenduseeskirjad (ELT L 334, 21.11.2014, lk 52).  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1398/2014, 24. oktoober 2014, millega kehtestatakse vabatahtlikuks kandi- 
deerijate ja ELi humanitaarabi vabatahtlikega seotud normid (ELT L 373, 31.12.2014, lk 8).  
23 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
23 04 77 01 Ettevalmistav meede — Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 57/1510  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 04 — ELI HUMANITAARABI VABATAHTLIKKE KÄSITLEV ALGATUS  (jätkub)  
23 04 77  (jätkub)  
23 04 77 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1511 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
JAOTIS 24  
PETTUSTEVASTANE VÕITLUS  L 57/1512  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 24 
PETTUSTEVASTANE VÕITLUS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 01  PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  59 282 800  59 282 800  60 145 500  60 145 500  57 099 594,97  57 099 594,97  
24 02  EUROOPA LIIDU FINANT- 
SHUVIDE KAITSE VALD- 
KONNAS VÕETAVATE 
MEETMETE EDENDAMINE 
(HERAKLES III)  15 347 500  13 255 186  14 950 000  13 244 989  14 535 805,07  15 399 408,30  
24 04  PETTUSTEVASTANE INFO- 
SÜSTEEM (AFIS)  7 664 200  7 346 055  7 151 200  6 801 592  6 573 450,21  6 037 464,83  
Jaotis 24 — Kogusumma  82 294 500  79 884 041  82 246 700  80 192 081  78 208 850,25  78 536 468,10  28.2.2018  ET L 57/1513 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 24 — PETTUSTEV ASTANE VÕITLUS
 
JAOTIS 24 
PETTUSTEVASTANE VÕITLUS  
PEATÜKK 24 01 — PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
24 01  PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
24 01 07  Euroopa Pettustevastane Amet 
(OLAF)  5,2 59 082 800  59 945 500  57 099 594,97  96,64  
24 01 08  OLAFi järelevalvekomitee 
liikmete volitustest tulenevad 
kulud  5,2 200 000  200 000  
Peatükk 24 01 — Kogusumma  59 282 800  60 145 500  57 099 594,97  96,32  
24 01 07 Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
59 082 800  59 945 500  57 099 594,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kulude katmiseks (k.a OLAFi personal, kes on 
määratud liidu delegatsioonidesse); ameti eesmärk on institutsioonidevahelise koostöö käigus võidelda pettuste vastu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 20 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (ELT L 136, 31.5.1999, 
lk 20), eelkõige selle artiklid 4 ja 6(3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  L 57/1514  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 24 — PETTUSTEVASTANE VÕITLUS
 
PEATÜKK 24 01 — PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
24 01 08 OLAFi järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
200 000  200 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud OLAFi järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevate kulude katmiseks, eelkõige 
järgmiseks: 
— järelevalvekomitee liikmetele nende ülesannete täitmiseks antud toetused, sõidukulud ja lisakulud; 
— järelevalvekomitee liikmete kulud, mis tekivad seoses järelevalvekomitee ametliku esindamisega; 
— kõik tegevuskulud, nagu seadmete, kirjatarvete ja kontoritarvikutega seotud kulud ning sidekulud (postikulud, 
telefoni-, faksi- ja telegraafikulud), dokumentatsiooni- ja raamatukogukulud, raamatute soetamisega seotud kulud ja 
teabevahendite tellimise kulud; 
— õppe- ja töörühmades osalevate järelevalvekomitee liikmete sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste 
kohtumiste korraldamisega seotud kulud, kui neid ei kaeta olemasolevate infrastruktuuride (institutsioonide 
peakorterite või välisesinduste) raames; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida teostavad kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (eraisikud või 
ettevõtted) lepingu alusel, juhul kui järelevalvekomitee liikmed ei leia ametis sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid 
uuringuid läbi viia.  
Läbipaistvuse tagamiseks on PMO eelarves võimalik eristada järelevalvekomitee sekretariaadile eraldatud vahendeid 
(artikkel 26 01 21). Võttes arvesse sekretariaadile ette nähtud seitset alalist ametikohta ja ühe lepingulise töötaja 
assigneeringuid, moodustavad järelevalvekomitee sekretariaadi tegevuseks eraldatud assigneeringud umbes 1 000 000 
eurot. See summa hõlmab personali-, koolitus- ja lähetuskulusid ning sisekoosolekute, kinnisvara ja ITga seotud kulusid.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet 
(OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20), eelkõige selle artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1515 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 24 — PETTUSTEV ASTANE VÕITLUS
 
PEATÜKK 24 01 — PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
24 01 08  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
PEATÜKK 24 02 — EUROOPA LIIDU FINANTSHUVIDE KAITSE VALDKONNAS VÕETAVATE MEETMETE EDENDAMINE (HERAKLES III)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 02  EUROOPA LIIDU 
FINANTSHUVIDE 
KAITSE VALDKONNAS 
VÕETAVATE MEETMETE 
EDENDAMINE 
(HERAKLES III)  
24 02 01  Pettuse, korruptsiooni ja 
muu liidu finantshuve 
kahjustava ebasea- 
dusliku tegevuse 
ärahoidmine ja nendega 
võitlemine  1,1 15 347 500  13 255 186  14 950 000  13 244 989  14 535 805,07  14 486 717,07  109,29  
24 02 51  Pettustevastase võitluse 
valdkonnaga seonduva 
tegevuse lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  912 691,23  
Peatükk 24 02 — 
Kogusumma  15 347 500  13 255 186  14 950 000  13 244 989  14 535 805,07  15 399 408,30  116,18  
24 02 01 Pettuse, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ärahoidmine ja nendega 
võitlemine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 347 500  13 255 186  14 950 000  13 244 989  14 535 805,07  14 486 717,07  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse määruse (EL) nr 250/2014 artiklis 8 loetletud meetmeid.  
Tulu alusel, mis on saadud määruse (EL) nr 250/2014 artikli 7 lõikes 2 loetletud osalevate riikide rahalisest osalusest 
seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punktile d.  L 57/1516  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 24 — PETTUSTEVASTANE VÕITLUS
 
PEATÜKK 24 02 — EUROOPA LIIDU FINANTSHUVIDE KAITSE VALDKONNAS VÕETAVATE MEETMETE EDENDAMINE (HERAKLES III)  
(jätkub)  
24 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 250/2014, 26. veebruar 2014, millega luuakse Euroopa Liidu 
finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, lk 6), eriti selle artikkel 4.  
24 02 51 Pettustevastase võitluse valdkonnaga seonduva tegevuse lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  912 691,23  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse programmi „Herakles II“ raames liidu finantshuvide kaitse valdkonnas, sealhulgas 
sigarettide salakaubaveo ja võltsimise ärahoidmise ja selle vastu võitlemise valdkonnas, võetud meetmete ja toimunud 
tegevuste lõpuleviimise kulud.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11. november 1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli 
ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest 
(EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999, 25. mai 1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) 
juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999, 25. mai 1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta 
(EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 804/2004/EÜ, 21. aprill 2004, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- 
programm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (Heraklese programm) (ELT L 143, 
30.4.2004, lk 9).  28.2.2018  ET L 57/1517 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 24 — PETTUSTEV ASTANE VÕITLUS
 
PEATÜKK 24 04 — PETTUSTEVASTANE INFOSÜSTEEM (AFIS)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 04  PETTUSTEVASTANE 
INFOSÜSTEEM (AFIS)  
24 04 01  Vastastikuse abi 
toetamine tolliküsi- 
mustes ja eeskirjade 
eiramisest teatavate liik- 
mesriikide toetamine 
turvaliste elektrooniliste 
sidevahendite kasuta- 
miseks  1,1 7 664 200  7 346 055  7 151 200  6 801 592  6 573 450,21  6 037 464,83  82,19  
Peatükk 24 04 — 
Kogusumma  7 664 200  7 346 055  7 151 200  6 801 592  6 573 450,21  6 037 464,83  82,19  
24 04 01 Vastastikuse abi toetamine tolliküsimustes ja eeskirjade eiramisest teatavate liikmesriikide toetamine turvaliste 
elektrooniliste sidevahendite kasutamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 664 200  7 346 055  7 151 200  6 801 592  6 573 450,21  6 037 464,83  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 515/97, 13. märts 1997, liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste 
ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise taga- 
miseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).  L 57/1518  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 24 — PETTUSTEVASTANE VÕITLUS
 
JAOTIS 25  
KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE  28.2.2018  ET L 57/1519 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 25 
KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 01  KOMISJONI POLIITIKA KOOR- 
DINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUS- 
TAMISE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  244 565 633  244 015 633  232 305 442  232 055 442  216 031 931,16  216 031 931,16  
Jaotis 25 — Kogusumma  244 565 633  244 015 633  232 305 442  232 055 442  216 031 931,16  216 031 931,16  L 57/1520  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
JAOTIS 25 
KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE  
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 01  KOMISJONI POLIITIKA KOORDI- 
NEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
25 01 01  Komisjoni poliitika koordineerimise 
ja õigusnõustamise poliitikavald- 
konnas töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  
25 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 183 576 462  183 576 462  174 901 529  174 901 529  158 213 949,54  158 213 949,54  86,18  
25 01 01 03  Institutsiooni liikmete palgad, 
toetused ja maksed  5,2 10 273 600  10 273 600  10 190 000  10 190 000  9 631 292,40  9 631 292,40  93,75  
Artikkel 25 01 01 — Vahesumma  193 850 062  193 850 062  185 091 529  185 091 529  167 845 241,94  167 845 241,94  86,59  
25 01 02  Komisjoni poliitika koordineerimise 
ja õigusnõustamise poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised töötajad 
ja muud juhtimiskulud  
25 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 9 248 718  9 248 718  8 619 055  8 619 055  7 553 343,18  7 553 343,18  81,67  
25 01 02 03  Erinõunikud  5,2 980 000  980 000  960 000  960 000  869 000,—  869 000,—  88,67  
25 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 15 834 865  15 834 865  14 848 417  14 848 417  16 303 406,97  16 303 406,97  102,96  
25 01 02 13  Institutsiooni liikmete muud juhti- 
miskulud  5,2 4 050 000  4 050 000  4 050 000  4 050 000  4 392 014,54  4 392 014,54  108,44  
Artikkel 25 01 02 — Vahesumma  30 113 583  30 113 583  28 477 472  28 477 472  29 117 764,69  29 117 764,69  96,69  
25 01 03  Komisjoni poliitika koordineerimise 
ja õigusnõustamise poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 11 866 988  11 866 988  10 921 441  10 921 441  12 167 223,98  12 167 223,98  102,53  
25 01 07  Õigusaktide kvaliteet — Liidu 
õiguse kodifitseerimine  5,2 p.m.  p.m.  150 000  150 000  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1521 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 01 08  Õigusnõustamine, kohtuvaidlused 
ja rikkumised — Õigusabikulud  5,2 3 700 000  3 700 000  3 700 000  3 700 000  2 591 552,61  2 591 552,61  70,04  
25 01 10  Liidu toetus liidu ajalooarhiividele  5,2 1 450 000  1 450 000  1 430 000  1 430 000  2 300 075,—  2 300 075,—  158,63  
25 01 11  Registrid ja väljaanded  5,2 1 985 000  1 985 000  2 035 000  2 035 000  2 010 072,94  2 010 072,94  101,26  
25 01 77  Katseprojektid ja ettevalmistavad 
meetmed  
25 01 77 04  Katseprojekt — Uued tehnoloogiad 
ning informatsiooni- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia (IKT) vahendid 
Euroopa kodanikualgatuse rakenda- 
miseks ja lihtsustamiseks  5,2 500 000  500 000  500 000  250 000  
25 01 77 05  Ettevalmistav meede — Seotud 
avatud andmed Euroopa haldusasu- 
tustes  5,2 1 100 000  550 000  
Artikkel 25 01 77 — Vahesumma  1 600 000  1 050 000  500 000  250 000  
Peatükk 25 01 — Kogusumma  244 565 633  244 015 633  232 305 442  232 055 442  216 031 931,16  216 031 931,16  88,53  
25 01 01 Komisjoni poliitika koordineerimise ja õigusnõustamise poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
25 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
183 576 462  174 901 529  158 213 949,54  
25 01 01 03 Institutsiooni liikmete palgad, toetused ja maksed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 273 600  10 190 000  9 631 292,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— komisjoni liikmete põhipalk; 
— komisjoni liikmete eluasemekulude hüvitis;  L 57/1522  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 01  (jätkub)  
25 01 01 03  (jätkub)  
— komisjoni liikmete peretoetus, mis hõlmab järgmisi toetusi: 
— majapidamistoetus, 
— ülalpeetava lapse toetus, 
— õppetoetus, 
— komisjoni liikmete esindustasu, 
— komisjoni liikmete õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse tööandjapoolsed sissemaksed, 
— komisjoni liikmete ravikindlustuse tööandjapoolsed sissemaksed, 
— sünnitoetused, 
— komisjoni liikme surma korral: 
— lahkunu täispalk töötaja surma kuule järgneva kolmanda kuu lõpuni, 
— lahkunu päritolukohta transportimise kulud, 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega rahaliste tasude suhtes, 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega rahaliste tasude ühe osa suhtes, mis kantakse üle 
mõnda teise riiki kui töökohariik, 
— eelarveaasta jooksul töötasude kõigi ajakohastamistega seotud kulud.  
Assigneering hõlmab ka kõiki neid assigneeringuid, mida võidakse vajada järgmiste kulude katmiseks: 
— komisjoni liikmete (k.a nende perekondade) sõidukulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumise või institutsioonist 
lahkumisega; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mis hüvitatakse komisjoni liikmetele seoses nende tööle asumise või 
institutsioonist lahkumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse komisjoni liikmetele seoses nende tööle asumise või institutsioonist lahkumisega.  28.2.2018  ET L 57/1523 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 01  (jätkub)  
25 01 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 2, 3, 4, 4a, 4b, 5, 11 ja 14.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
25 01 02 Komisjoni poliitika koordineerimise ja õigusnõustamise poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
25 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
9 248 718  8 619 055  7 553 343,18  
25 01 02 03 Erinõunikud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
980 000  960 000  869 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud erinõunike töötasu, lähetuskulude ja institutsiooni õnnetusjuhtumikindlustuse maksete 
rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/1524  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 02  (jätkub)  
25 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 834 865  14 848 417  16 303 406,97  
25 01 02 13 Institutsiooni liikmete muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 050 000  4 050 000  4 392 014,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lähetusega kaasnevad sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— komisjoni esinduskohustustega seotud kulud (sellised kulud võivad kaasneda seoses komisjoni liikmete isiklike 
tööülesannete täitmisega ja seoses institutsiooni tegevusega).  
Muude liidu institutsioonide ning asutuste või kolmandate isikute eest tasutud lähetuskulude tagasimaksed loetakse 
sihtotstarbeliseks tuluks.  
Vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 20 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 6.  
Komisjoni presidendi teatis (SEK(2004) 1487) volinike tegevusjuhendi kohta.  
Komisjoni otsus K(2007) 3494, 18. juuli 2007, komisjoni ning selle presidendi ja volinike esindus- ja vastuvõtukulusid 
käsitlevate eeskirjade kohta.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1525 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 03 Komisjoni poliitika koordineerimise ja õigusnõustamise poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 866 988  10 921 441  12 167 223,98  
25 01 07 Õigusaktide kvaliteet — Liidu õiguse kodifitseerimine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  150 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu õigusaktide kodifitseerimise ja uuesti sõnastamise kulude rahastamiseks.  
25 01 08 Õigusnõustamine, kohtuvaidlused ja rikkumised — Õigusabikulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 700 000  3 700 000  2 591 552,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kohtueelse menetluse ja lepitusmenetluse ning komisjoni nõustama palutud juristide või 
muude ekspertide teenuste kulude rahastamiseks.  
Sellega kaetakse ka Euroopa Liidu Kohtu või mõne muu kohtu poolt komisjonile tasumiseks määratud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 350 000 eurot.  
25 01 10 Liidu toetus liidu ajalooarhiividele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 450 000  1 430 000  2 300 075,—  L 57/1526  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 10  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülikooli Instituudile liidu ajalooarhiivide haldamisega kaasnevate kulude 
(personali- ja tegevuskulude) katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 897 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 354/83, 1. veebruar 1983, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist (EÜT L 43, 15.2.1983, lk 1).  
Komisjoni otsus nr 359/83/ESTÜ, 8. veebruar 1983, mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ajalooarhiivide 
avalikkusele kättesaadavaks tegemist (EÜT L 43, 15.2.1983, lk 14).  
Alusaktid  
17. detsembril 1984. aastal Firenzes komisjoni ja Euroopa Ülikooli Instituudi vahel allkirjastatud leping.  
25 01 11 Registrid ja väljaanded  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 985 000  2 035 000  2 010 072,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud menetlusi ning asutusesiseseid, viite- ja muid 
ametlikke dokumente käsitlevate komisjoni registrite ja dokumentaalsete andmebaasidega, eelkõige järgmiste aspek- 
tidega: 
— dokumentide kogumine, analüüsimine ja ettevalmistamine, sealhulgas autorilepingud, ja vabakutseliste töö; 
— nimetatud tegevust toetavate infosüsteemide väljatöötamine, hooldamine ja käitamine; 
— andmete, dokumentide ja kasutusõiguste kogumine, sealhulgas ost; 
— toimetamine, sealhulgas andmete sisestamine ja haldamine, paljundamine ja tõlkimine; 
— mis tahes kujul levitamine, sealhulgas trükkimine, avaldamine Internetis, jaotamine ja säilitamine;  28.2.2018  ET L 57/1527 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 11  (jätkub)  
— nimetatud tekstide ja dokumentide reklaamimine.  
25 01 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
25 01 77 04 Katseprojekt — Uued tehnoloogiad ning informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) vahendid Euroopa 
kodanikualgatuse rakendamiseks ja lihtsustamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  500 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekt lihtsustab ja edendab konkreetselt Euroopa kodanikualgatusi infotehnoloogiaplatvormide ja muude elek- 
trooniliste vahendite kasutamise, näiteks mobiilsideseadmetega ühilduvate rakenduste kasutamise abil, et lihtsustada 
kõnealust väga tähtsat ja ühtlasi tegevuskava koostamise vahendit. Sellega seoses peaks allkirjade usaldusväärne 
kogumine ning turvaline juurdepääs infotehnoloogiaplatvormidele ja/või elektroonilistele vahenditele ning nende 
turvaline kasutamine olema võimalik e-identimise ja e-autentimise teenuste (e-IDAS) vahendusel. Kõnealuste digitaalsete 
vahendite kasutamine peaks võimaldama kodanikel saada ja vahetada teavet olemasolevate või potentsiaalsete Euroopa 
kodanikualgatuste kohta, osaleda aktiivselt aruteludes ning käivitada ja/või toetada algatusi, hõlmates eelkõige Euroopa 
kodanikualgatuse allkirjastamise võimalust. Need vahendid võimaldavad ka komisjonil suhelda tõhusalt Euroopa 
kodanikualgatuse edendajatega, vahetades teavet ja andes neile tehnilisi suuniseid, et aidata kaasa algatuste edukusele, 
võimaldades samal ajal olulist majanduslikku ja haldusalast kokkuhoidu.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
25 01 77 05 Ettevalmistav meede — Seotud avatud andmed Euroopa haldusasutustes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 100 000  550 000  L 57/1528  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 77  (jätkub)  
25 01 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Ettevalmistava meetmega arendatakse avatud andmete potentsiaali ning tõhustatakse aktiivset ja passiivset kasutamist 
andmete sidumise teel (seotud avatud andmed) Euroopa haldusasutuste jaoks. Avatud andmete mõiste on muutumas 
haldusasutuste loodud andmete levitamise standardiks. Määratluse kohaselt on teadmised avatud, kui igaüks pääseb neile 
juurde ning saab neid kasutada, muuta ja jagada, mille tingimuseks on kõige enam päritolu ja avatuse kaitsmise 
meetmete rakendamine. Avatud andmete all mõeldakse andmeid, mis on seaduslikult avatud (st avatud litsentsi alusel 
avaldatud andmed, mille puhul on korduvkasutamine piiratud autorile omistamisega) ning tehniliselt avatud (st 
võimaluse korral masinloetavad ja omandiõigusega hõlmamata). Praktikas tähendab see seda, et kõik pääsevad 
andmetele juurde ning faili vorming ja selle sisu ei ole piiratud konkreetse tarkvaravahendiga, mis ei ole avatud 
lähtekoodiga. Viimastel aastatel on avatud andmete levitamiseks käivitatud riigisisesel ja Euroopa tasandil mitu algatust, 
sh Euroopa Liidu Väljaannete Talituse avatud andmete portaal.  
Seotud avatud andmed kujutavad endast struktureeritud avatud andmete avaldamise meetodit, nii et neid on võimalik 
omavahel siduda ning need on semantiliste päringute puhul kasulikumad. See tugineb tavapärastele veebitehnoloo- 
giatele, kuid selle asemel, et kasutada neid veebilehtede teenindamiseks inimestest lugejate jaoks, laiendab see neid, et 
jagada teavet viisil, mida arvutid saavad automaatselt lugeda. See võimaldab eri allikate ja eri poliitikavaldkondade 
andmed ühendada ja nende hulgas päringuid teha.  
Käesoleva ettevalmistava meetmega edendatakse seotud avatud andmeid Euroopa haldusasutustes, arendades seotud 
avatud andmeid käsitlevate meetodite rakendamist ja taristut. Eesmärk on kindlaks teha seotud avatud andmete 
ärakasutamise potentsiaal Euroopa haldusasutuste jaoks ning seda hinnata ja toetada ning selle tulemusel lihtsustada 
uute andmete, teabe ja teadmiste loomist.  
Meede on suunatud Euroopa haldusasutuste (eelkõige Euroopa andmeportaali) loodud ja avaldatud avatud andmetele 
ning see keskendub järgmisele: 
— võimaldada kindlaks teha avatud andmete põhikogum ISA semantiliste suuniste kohaselt sidumiseks, nt 
rändeandmed; 
— pakkuda tehnilisi lahendusi, et luua sihipärased päringud Euroopa haldusasutustes kasutamiseks, nt otsingumootor 
seotud avatud andmete jaoks rände kohta; 
— tagada suutlikkus määrata kindlaks näitajad ja asetada need konteksti, nt rändepoliitika tulemusnäitajad  vs. statistika; 
— edendada seotud avatud andmete kasutamist ja potentsiaali.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1529 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
JAOTIS 26  
KOMISJONI HALDUS  L 57/1530  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 26 
KOMISJONI HALDUS  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 01  KOMISJONI HALDUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  1 091 045 771  1 091 045 771  1 027 047 732  1 027 047 732  1 067 906 744,88  1 067 906 744,88  
Reservid (40 01 40)  5 915 694  5 915 694  4 644 253  4 644 253  
1 096 961 465  1 096 961 465  1 031 691 985  1 031 691 985  1 067 906 744,88  1 067 906 744,88  
26 02  MULTIMEEDIATOODANG  7 500 000  7 300 000  9 200 000  9 000 000  7 547 512,07  7 603 151,82  
26 03  TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE 
HALDUSASUTUSTELE, ETTE- 
VÕTETELE JA KODANIKELE  27 700 000  29 888 000  29 265 000  27 086 000  29 156 591,70  32 947 512,33  
Jaotis 26 — Kogusumma  1 126 245 771  1 128 233 771  1 065 512 732  1 063 133 732  1 104 610 848,65  1 108 457 409,03  
Reservid (40 01 40)  5 915 694  5 915 694  4 644 253  4 644 253  
1 132 161 465  1 134 149 465  1 070 156 985  1 067 777 985  1 104 610 848,65  1 108 457 409,03  28.2.2018  ET L 57/1531 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
JAOTIS 26 
KOMISJONI HALDUS  
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
26 01  KOMISJONI HALDUSE POLIITI- 
KAVALDKONNA HALDUSKULUD  
26 01 01  Komisjoni halduse poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 166 355 185  121 024 080  115 728 542,70  69,57  
26 01 02  Komisjoni halduse poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
26 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 8 900 499  6 942 717  10 076 810,10  113,22  
26 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 21 081 532  21 793 180  27 284 233,52  129,42  
Artikkel 26 01 02 — Vahesumma  29 982 031  28 735 897  37 361 043,62  124,61  
26 01 03  Komisjoni halduse poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 10 753 748  7 557 152  7 461 689,32  69,39  
26 01 04  Komisjoni halduse poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
26 01 04 01  Euroopa haldusasutuste, ettevõtete 
ja kodanike koostalitlusvõime 
alaste lahenduste (ISA  2 ) 
toetuskulud  1,1 400 000  400 000  410 800,—  102,70  
Artikkel 26 01 04 — Vahesumma  400 000  400 000  410 800,—  102,70  
26 01 09  Euroopa Liidu Väljaannete Talitus  5,2 94 536 400  82 761 200  84 638 617,44  89,53  
26 01 10  Liidu õiguse konsolideerimine  5,2 1 400 000  1 400 000  1 400 920,53  100,07  
26 01 11  Euroopa Liidu Teataja (L- ja C- 
seeria)  5,2 1 573 000  6 430 000  12 701 737,69  807,48  
26 01 12  Liidu õigusaktide kokkuvõtted  5,2 280 000  280 000  1 008 203,03  360,07  L 57/1532  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
26 01 20  Euroopa Personalivaliku Amet  5,2 26 175 800  26 667 000  26 278 598,94  100,39  
26 01 21  Individuaalsete maksete 
haldamise ja maksmise amet  5,2 38 698 600  38 698 500  44 318 823,21  114,52  
26 01 22  Infrastruktuur ja logistika 
(Brüssel)  
26 01 22 01  Infrastruktuuri- ja logistikaamet 
Brüsselis  5,2 78 345 000  68 153 000  77 384 914,42  98,77  
26 01 22 02  Hoonete soetamine ja üürimine 
Brüsselis  5,2 206 785 501  207 273 000  187 044 760,89  90,45  
26 01 22 03  Hoonetega seotud kulud Brüsselis  5,2 76 715 000  78 488 000  81 233 009,17  105,89  
26 01 22 04  Seadmete ja sisustusega seotud 
kulud Brüsselis  5,2 7 568 000  7 524 000  12 743 774,97  168,39  
26 01 22 05  Teenused, tarvikud ja muud tege- 
vuskulud Brüsselis  5,2 7 430 000  7 453 000  9 689 018,98  130,40  
26 01 22 06  Hoonete valve Brüsselis  5,2 33 397 000  33 391 000  38 330 865,71  114,77  
Artikkel 26 01 22 — Vahesumma  410 240 501  402 282 000  406 426 344,14  99,07  
26 01 23  Infrastruktuur ja logistika (Lux- 
embourg)  
26 01 23 01  Infrastruktuuri- ja logistikaamet 
Luxembourgis  5,2 24 763 600  24 369 000  23 988 893,57  96,87  
26 01 23 02  Hoonete soetamine ja üürimine 
Luxembourgis  5,2 42 520 000  43 573 000  39 609 933,20  93,16  
26 01 23 03  Hoonetega seotud kulud 
Luxembourgis  5,2 17 810 000  19 785 000  17 337 184,35  97,35  
26 01 23 04  Seadmete ja sisustusega seotud 
kulud Luxembourgis  5,2 1 063 000  1 063 000  1 686 527,18  158,66  
26 01 23 05  Teenused, tarvikud ja muud tege- 
vuskulud Luxembourgis  5,2 909 000  927 000  680 895,59  74,91  
26 01 23 06  Hoonete valve Luxembourgis  5,2 8 320 000  8 926 000  8 807 333,23  105,86  
Artikkel 26 01 23 — Vahesumma  95 385 600  98 643 000  92 110 767,12  96,57  28.2.2018  ET L 57/1533 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
26 01 40  Turvalisus ja järelevalve  5,2 12 750 000  14 841 000  14 389 795,38  112,86  
26 01 60  Personalipoliitika ja -juhtimine  
26 01 60 01  Meditsiinitalitus  5,2 4 700 000  4 800 000  6 116 395,61  130,14  
26 01 60 02  Konkursside, personalivaliku ja 
töölevõtmise kulud  5,2 1 565 000  1 570 000  1 531 169,32  97,84  
26 01 60 04  Institutsioonidevaheline koostöö 
sotsiaalvaldkonnas  5,2 7 108 000  7 113 000  23 814 391,06  335,04  
26 01 60 06  Institutsiooni ametnikud, kes on 
ajutiselt lähetatud liikmesriigi 
avalikku teenistusse, rahvusvahel- 
istesse organisatsioonidesse või 
avalik-õiguslikesse või eraõigus- 
likesse asutustesse või ettevõtetesse  5,2 230 000  250 000  202 558,74  88,07  
26 01 60 07  Kahjutasud  5,2 150 000  150 000  4 025 350,—  2 683,57  
26 01 60 08  Mitmesugused kindlustused  5,2 61 000  60 000  60 000,—  98,36  
26 01 60 09  Keelekursused  5,2 2 545 000  2 845 000  4 123 365,57  162,02  
Artikkel 26 01 60 — Vahesumma  16 359 000  16 788 000  39 873 230,30  243,74  
26 01 70  Euroopa Koolid  
26 01 70 01  Euroopa Koolide peasekretäri 
kantselei (Brüssel)  5,1 12 362 906  10 655 428  9 183 562,—  74,28  
26 01 70 02  Brüssel I (Uccle)  5,1 31 797 038  28 884 533  28 141 727,85  88,50  
26 01 70 03  Brüssel II (Woluwe)  5,1 26 136 107  24 019 463  23 928 063,—  91,55  
26 01 70 04  Brüssel III (Ixelles)  5,1 25 566 613  23 920 457  23 096 302,—  90,34  
26 01 70 05  Brüssel IV (Laeken)  5,1 22 087 003  17 289 831  17 265 358,14  78,17  
26 01 70 11  Luxembourg I  5,1 19 132 820  18 742 931  16 954 796,—  88,62  
26 01 70 12  Luxembourg II  5,1 14 525 772  14 930 268  13 136 383,—  90,44  
26 01 70 21  Mol (Belgia)  5,1 6 458 931  6 184 162  5 422 252,—  83,95  
26 01 70 22  Frankfurt Maini ääres (Saksamaa)  5,1 6 048 402  4 761 194  10 046 529,—  166,10  
Reservid (40 01 40)  5 915 694  4 644 253  
11 964 096  9 405 447  10 046 529,—  
26 01 70 23  Karlsruhe (Saksamaa)  5,1 4 004 200  3 821 600  3 925 035,—  98,02  
26 01 70 24  München (Saksamaa)  5,1 316 380  364 588  552 765,—  174,72  L 57/1534  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 25  Alicante (Hispaania)  5,1 486 020  3 590 065  7 130 706,—  1 467,16  
26 01 70 26  Varese (Itaalia)  5,1 11 215 248  10 532 900  10 133 513,—  90,35  
26 01 70 27  Bergen (Madalmaad)  5,1 5 251 210  5 167 512  4 464 060,—  85,01  
26 01 70 28  Culham (Ühendkuningriik)  5,1 p.m.  6 856 498  4 476 325,—  
26 01 70 31  Liidu toetus 2. tüübi Euroopa 
Koolidele  5,1 767 256  818 473  5 940 254,47  774,22  
Artikkel 26 01 70 — Vahesumma  186 155 906  180 539 903  183 797 631,46  98,73  
Reservid (40 01 40)  5 915 694  4 644 253  
192 071 600  185 184 156  183 797 631,46  
Peatükk 26 01 — Kogusumma  1 091 045 771  1 027 047 732  1 067 906 744,88  97,88  
Reservid (40 01 40)  5 915 694  4 644 253  
1 096 961 465  1 031 691 985  1 067 906 744,88  
26 01 01 Komisjoni halduse poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
166 355 185  121 024 080  115 728 542,70  
26 01 02 Komisjoni halduse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
26 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 900 499  6 942 717  10 076 810,10  
26 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
21 081 532  21 793 180  27 284 233,52  28.2.2018  ET L 57/1535 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 03 Komisjoni halduse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 753 748  7 557 152  7 461 689,32  
26 01 04 Komisjoni halduse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
26 01 04 01 Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA  2 ) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
400 000  400 000  410 800,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või punktis nimetatud 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid, kuna tehnilise abi 
büroode lepingud lõpevad lähemate aastate jooksul.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis 
on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 26 03.  
26 01 09 Euroopa Liidu Väljaannete Talitus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
94 536 400  82 761 200  84 638 617,44  L 57/1536  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 09  (jätkub)  
Märkused  
Kajastatud summa vastab väljaannete talitusele eraldatud assigneeringutele, mis on üksikasjalikult esitatud käesoleva jao 
asjaomases lisas.  
Vastavalt väljaannete talituse raamatupidamisele jagunevad kõikidele institutsioonidele osutatavate teenustega seotud 
kulud hinnanguliselt järgmiselt:  
Euroopa Parlament  11 240 378  11,89 %  
Euroopa Liidu Nõukogu  8 177 399  8,65 %  
Euroopa Komisjon  52 874 209  55,93 %  
Euroopa Kohus  4 452 664  4,71 %  
Kontrollikoda  3 034 618  3,21 %  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  869 735  0,92 %  
Regioonide Komitee  217 434  0,23 %  
Asutused  6 589 187  6,97 %  
Muud  7 080 776  7,49 %  
Kokku  94 536 400  100,00 %  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 884 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  
26 01 10 Liidu õiguse konsolideerimine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 400 000  1 400 000  1 400 920,53  28.2.2018  ET L 57/1537 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 10  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud liidu õigusaktide konsolideerimisega ning liidu 
konsolideeritud õigusaktide pakkumisega avalikkusele igal kujul ja kõikides liidu ametlikes keeltes.  
Õiguslik alus  
Detsembris 1992 Edinburghis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldused (SN/456/92, A-osa 3. lisa, lk 5).  
Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsioon ühenduse õigusaktide väljatöötamise kvaliteedi kohta.  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Alusaktid  
Teatised, mis komisjon on Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide 
Komiteele esitanud seoses aruka reguleerimise algatusega ja milles käsitletakse peamiselt konsolideerimist: 
— „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus“ (KOM(2010) 543 lõplik), 
— „ELi õigusloome kvaliteet“ (COM(2012) 746  final ), 
— „Õigusloome kvaliteet ja tulemuslikkus (REFIT): saavutused ja järgmised sammud“ (COM(2013) 685  final ). 
Euroopa Ülemkogu 14.–15. märtsi 2013. aasta tippkohtumise järeldused, milles riigipead ja valitsusjuhid rõhutasid, et 
ELi õiguse konsolideerimine on üks liidu õigusaktide lihtsustamise prioriteetidest.  
26 01 11 Euroopa Liidu Teataja (L- ja C-seeria)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 573 000  6 430 000  12 701 737,69  L 57/1538  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse  Euroopa Liidu Teataja  L- ja C-seeria tootmiskulud (otsesed kulud).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 141 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikkel 297.  
Nõukogu määrus nr 1, 15. aprill 1958, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled 
(EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58).  
Nõukogu 15. septembri 1958. aasta otsus  Euroopa Ühenduste Teataja  asutamise kohta (EÜT 17, 6.10.1958, lk 419/58).  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Nõukogu määrus (EL) nr 216/2013, 7. märts 2013,  Euroopa Liidu Teataja  elektroonilise avaldamise kohta (ELT L 69, 
13.3.2013, lk 1).  
26 01 12 Liidu õigusaktide kokkuvõtted  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
280 000  280 000  1 008 203,03  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse liidu õigusaktidest kokkuvõtete tegemist veebis avaldamiseks (liidu õigusaktide peamised 
aspektid lühidalt ja loetavalt esitatuna) ja nendega seotud toodete väljatöötamist.  
Kuna liidu õigusaktidest kokkuvõtete tegemine on institutsioonidevaheline projekt, peaksid nii Euroopa Parlament kui 
ka nõukogu andma selleks oma liidu üldeelarve jaost toetust.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 560 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1539 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Alusaktid  
Nõukogu 20. juuni 1994. aasta resolutsioon ühenduse õiguse ja riiklike rakendusaktide elektroonilise levitamise ning 
parandatud ligipääsutingimuste kohta (EÜT C 179, 1.7.1994, lk 3).  
Komisjonile 21. detsembril 2007. aastal esitatud teatis „Euroopa asjadest teavitamine Interneti kaudu – kodanike 
kaasamine“ (SEK(2007) 1742).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 22. oktoobri 2008. aasta deklaratsioon „Partnerlus Euroopa asjadest 
teavitamisel“ (ELT C 13, 20.1.2009, lk 3).  
26 01 20 Euroopa Personalivaliku Amet  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
26 175 800  26 667 000  26 278 598,94  
Märkused  
Kajastatud summa vastab Euroopa Personalivaliku Ametile eraldatud assigneeringutele, mis on üksikasjalikult esitatud 
käesoleva jao asjaomases lisas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 206 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  L 57/1540  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 21 Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
38 698 600  38 698 500  44 318 823,21  
Märkused  
Kajastatud summa vastab individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile eraldatud assigneeringutele, mis on 
üksikasjalikult loetletud käesoleva jao asjaomases lisas.  
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb 
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk1) nähakse 
järelevalvekomitee ja selle sekretariaadi assigneeringud ja ametikohad ette PMO eelarves ja ametikohtade loetelus.  
Läbipaistvuse tagamiseks on PMO eelarves võimalik eristada OLAFI järelevalvekomitee sekretariaadile eraldatud 
vahendeid. Võttes arvesse sekretariaadile ette nähtud seitset ametikohtade loetelu ametikohta ja ühe lepingulise töötaja 
assigneeringuid, moodustavad OLAFI järelevalvekomitee sekretariaadi tegevuseks eraldatud assigneeringud umbes 
1 000 000 eurot. See summa hõlmab personali-, koolitus- ja lähetus- ning sisekoosolekute, kinnisvara ja IT kulusid.  
Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulusid kaetakse assigneeringuga 200 000 eurot artikli 24 01 08 all.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 8 903 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 2003/522/EÜ, 6. november 2002, millega luuakse individuaalsete maksete haldamise ja maksmise 
amet (ELT L 183, 22.7.2003, lk 30).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  
26 01 22 Infrastruktuur ja logistika (Brüssel)  
26 01 22 01 Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
78 345 000  68 153 000  77 384 914,42  28.2.2018  ET L 57/1541 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 01  (jätkub)  
Märkused  
Kajastatud summa vastab Brüsselis asuva infrastruktuuri- ja logistikaametile eraldatud assigneeringutele, mis on üksik- 
asjalikult loetletud käesoleva jao asjaomases lisas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 470 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 2003/523/EÜ, 6. november 2002, millega luuakse Brüsselisse infrastruktuuri- ja logistikaamet 
(ELT L 183, 22.7.2003, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  
26 01 22 02 Hoonete soetamine ja üürimine Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
206 785 501  207 273 000  187 044 760,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üürimine ja maa kasutusõiguse tasu ning konverentsiruumide, hoiupaikade, 
garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— hoonete ostmise või liisimisega seotud kulud; 
— hoonete ehitamine.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad otsese teadustööga seotud kulud, kantakse artikli 10 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  L 57/1542  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA liikmesriikide rahalisest osalusest liidu üldkuludes vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingu artiklitele 76 ja 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastel 
eelarveridadel. Sellise tulu suurus on hinnanguliselt 418 434 eurot.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 17 089 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 22 03 Hoonetega seotud kulud Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
76 715 000  78 488 000  81 233 009,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— institutsiooni kasutuses olevate hoonete või hooneosade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— vee, gaasi, elektrienergia ja kütte eest makstavad tasud; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega, maalri- ja remonttöödega ning töökodades kasutatavate materjalide ostmisega (lepinguid, mille 
väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  28.2.2018  ET L 57/1543 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega seotud 
kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— kulud, mis on seotud kontrollimisega, kas hooned on puudega ja/või piiratud liikumisvõimega inimestele juurde- 
pääsetavad, ning sellise kontrolli põhjal vajalike kohanduste tegemisega, et muuta hooned täielikult juurdepääse- 
tavaks kõikidele külastajatele; 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonetega seotud muud kulud, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hooldamise kulud, ruumide ülevaatusega seotud 
kulud ja kommunaalteenuste (tänavate puhastamine ja hooldus, prügivedu jne) eest makstavad tasud; 
— ruumide suuremahuliste korrastustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad otsese teadustööga seotud kulud, kantakse artikli 10 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA liikmesriikide rahalisest osalusest liidu üldkuludes vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingu artiklitele 76 ja 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastel 
eelarveridadel. Sellise tulu suurus on hinnanguliselt 152 187 eurot.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 973 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Ombudsmani 4. juuli 2007. aasta otsus Euroopa Komisjoni puudutava omaalgatusliku uurimise OI/3/2003/ 
JMA kohta.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1544  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 04 Seadmete ja sisustusega seotud kulud Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 568 000  7 524 000  12 743 774,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine, eelkõige 
— mis tahes kujul (paberil, elektroonilistel andmekandjatel jne) dokumentide koostamiseks, taasesitamiseks ning 
arhiveerimiseks vajalikud seadmed (sh koopiamasinad); 
— audiovisuaal-, raamatukogu- ja suulise tõlke seadmed (sünkroontõlke kabiinid, kõrvaklapid, puldid jne); 
— köögisisustus ja toitlustusseadmed; 
— mitmesugused ehitustöökodades kasutatavad tööriistad; 
— puudega ametnike jaoks vajalikud seadmed; 
— nimetatud seadmete kohta käivad uuringud, dokumentatsioon ja koolitus (lepinguid, mille väärtus on rohkem 
kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— sõidukite ostmine, üürimine, hooldus ja remont, eelkõige 
— sõidukite ostmine, sealhulgas vähemalt ühe piiratud liikumisvõimega inimeste transpordiks kohandatud sõiduki 
ostmine; 
— sõidukite asendamine juhul, kui selleks ette nähtud kilometraaž täitub eelarveaasta jooksul; 
— kulud, mis on seotud autode lühi- või pikaajalise üürimisega juhul, kui nõudlus ületab sõidukipargi võimsuse või 
kui sõidukipark ei vasta piiratud liikumisvõimega sõitjate vajadustele; 
— ametiautode hoolduse, remondi ja kindlustamisega seotud kulud (kütus, määrdeained, rehvid, sisekummid, 
mitmesugused tarvikud, tagavaraosad, tööriistad jne); 
— mitmesugused kindlustuslepingud (eelkõige tsiviilvastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu) ning finants- 
määruse artiklis 84 nimetatud kindlustuskulud;  28.2.2018  ET L 57/1545 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 04  (jätkub)  
— sisustuse ostmine, üür, hooldus ja remont, eelkõige 
— kontorimööbli ja eriotstarbelise mööbli ost, sh ergonoomilise mööbli, arhiiviriiulite jne ostmine; 
— vana ja katkise mööbli asendamine; 
— raamatukogude eritarvikud (kartoteegid, riiulid, kataloogisahtlid jne); 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldamise ja remondi kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega 
uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja 
kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on 
sõlminud samasuguse lepingu); 
— kulutused töövarustusele, eelkõige 
— portjeede ja autojuhtide vormirõivaste ost; 
— töökodade personali töörõivaste ostmise ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud töötajatele, kes 
vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaselt vajalikuks osutuda võivate seadmete ostmine või nendega 
seotud kulude hüvitamine; 
— sõidupiletite ostmine (ühe suuna pilet ja „business pass“), tasuta sõit ühistranspordiliinidel, et hõlbustada liikumist 
komisjoni hoonete vahel või komisjoni ja üldkasutatavate hoonete (nt lennujaam) vahel, teenistusjalgrattad ja mis 
tahes muud vahendid, mis soodustavad ühistranspordi kasutamist ja komisjoni personali liikuvust, välja arvatud 
teenistussõidukid; 
— toiduainete ostmine toitlustamise korraldamiseks ametlikel vastuvõttudel.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 499 000 eurot.  
Eriassigneeringu ettenägemine ühistranspordi kuupiletite hüvitamiseks on tagasihoidlik, kuid ülioluline meede, mis 
kinnitab liidu institutsioonide pühendumist vähendada oma süsinikdioksiidi heitkoguseid kooskõlas keskkonnajuhtimis- 
ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) poliitika ja kokkulepitud kliimamuutusealaste eesmärkidega.  L 57/1546  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade 
riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, 
lk 114).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 22 05 Teenused, tarvikud ja muud tegevuskulud Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 430 000  7 453 000  9 689 018,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete posti- ja kättetoimetamistasud, õhu-, mere- või raudteepostiga 
saadetud posti- ja muude pakkide eest makstavad tasud ning komisjoni siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud toitlustamise korraldamisega ametlike vastuvõttude raames; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikutega ning institutsioonidevälistelt teenuseosutajatelt 
trükiteenuste ostmisega seotud kulud.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  28.2.2018  ET L 57/1547 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 05  (jätkub)  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 265 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 22 06 Hoonete valve Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
33 397 000  33 391 000  38 330 865,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni käsutuses olevate hoonete turva-, valve- ja juurdepääsu kontrollimise teenuste ja 
muude nendega seotud teenuste kulude katmiseks (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita 
ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja 
kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud 
samasuguse lepingu).  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 590 000 eurot.  L 57/1548  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 06  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 Infrastruktuur ja logistika (Luxembourg)  
26 01 23 01 Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
24 763 600  24 369 000  23 988 893,57  
Märkused  
Kajastatud summa vastab Luxembourgis asuva infrastruktuuri- ja logistikaametile eraldatud assigneeringutele, mis on 
üksikasjalikult loetletud käesoleva jao asjaomases lisas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 320 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 2003/524/EÜ, 6. november 2002, millega asutatakse Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikaamet 
(ELT L 183, 22.7.2003, lk 40).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  28.2.2018  ET L 57/1549 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 02 Hoonete soetamine ja üürimine Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
42 520 000  43 573 000  39 609 933,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üürimine ja maa kasutusõiguse tasu ning konverentsiruumide, hoiupaikade, 
garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— hoonete ostmise või liisimisega seotud kulud; 
— hoonete ehitamine.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA liikmesriikide rahalisest osalusest liidu üldkuludes vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingu artiklitele 76 ja 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastel 
eelarveridadel. Sellise tulu suurus on hinnanguliselt 84 552 eurot.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 464 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 03 Hoonetega seotud kulud Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
17 810 000  19 785 000  17 337 184,35  L 57/1550  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— institutsiooni kasutuses olevate hoonete või hooneosade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— vee, gaasi, elektrienergia ja kütte eest makstavad tasud; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega, maalri- ja remonttöödega ning töökodades kasutatavate materjalide ostmisega (lepinguid, mille 
väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamise, koolituse ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon 
on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingi- 
mustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— kulud, mis on seotud kontrollimisega, kas hooned on puudega ja/või piiratud liikumisvõimega inimestele juurde- 
pääsetavad, ning sellise kontrolli põhjal vajalike kohanduste tegemisega, et muuta hooned täielikult juurdepääse- 
tavaks kõikidele külastajatele; 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonetega seotud kulud, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hooldamise kulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud 
ja kommunaalteenuste (tänavate puhastamine ja hooldus, prügivedu jne) eest makstavad tasud; 
— ruumide suuremahuliste korrastustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  28.2.2018  ET L 57/1551 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 03  (jätkub)  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA liikmesriikide rahalisest osalusest liidu üldkuludes vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingu artiklitele 76 ja 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastel 
eelarveridadel. Sellise tulu suurus on hinnanguliselt 34 827 eurot.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 282 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Ombudsmani 4. juuli 2007. aasta otsus Euroopa Komisjoni puudutava omaalgatusliku uurimise OI/3/2003/ 
JMA kohta.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 04 Seadmete ja sisustusega seotud kulud Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 063 000  1 063 000  1 686 527,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine, eelkõige 
— mis tahes kujul (paberil, elektroonilistel andmekandjatel jne) dokumentide koostamiseks, taasesitamiseks ning 
arhiveerimiseks vajalikud seadmed (sh koopiamasinad);  L 57/1552  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 04  (jätkub)  
— audiovisuaal-, raamatukogu- ja suulise tõlke seadmed (sünkroontõlke kabiinid, kõrvaklapid, puldid jne); 
— köögisisustus ja toitlustusseadmed; 
— mitmesugused ehitustöökodades kasutatavad tööriistad; 
— puudega ametnike jaoks vajalikud seadmed; 
— nimetatud seadmeid käsitlevad uuringud, dokumentatsioon ja koolitus (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 
300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsul- 
teerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, 
muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— sõidukite ostmine, üürimine, hooldus ja remont, eelkõige 
— sõidukite ostmine, sealhulgas vähemalt ühe piiratud liikumisvõimega inimeste transpordiks kohandatud sõiduki 
ostmine; 
— sõidukite asendamine juhul, kui selleks ette nähtud kilometraaž täitub eelarveaasta jooksul; 
— kulud, mis on seotud autode lühi- või pikaajalise üürimisega juhul, kui nõudlus ületab sõidukipargi võimsuse või 
kui sõidukipark ei vasta piiratud liikumisvõimega sõitjate vajadustele; 
— ametiautode hoolduse, remondi ja kindlustamisega seotud kulud (kütus, määrdeained, rehvid, sisekummid, 
mitmesugused tarvikud, tagavaraosad, tööriistad jne); 
— mitmesugused kindlustuslepingud (eelkõige tsiviilvastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu) ning finants- 
määruse artiklis 84 nimetatud kindlustuskulud; 
— sisustuse ostmine, üür, hooldus ja remont, eelkõige 
— kontorimööbli ja eriotstarbelise mööbli ost, sh ergonoomilise mööbli, arhiiviriiulite jne ostmine; 
— vana ja katkise mööbli asendamine; 
— raamatukogude eritarvikud (kartoteegid, riiulid, kataloogisahtlid jne); 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldamise ja remondi kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega 
uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja 
kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on 
sõlminud samasuguse lepingu);  28.2.2018  ET L 57/1553 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 04  (jätkub)  
— kulutused töövarustusele, eelkõige 
— portjeede ja autojuhtide vormirõivaste ost; 
— töökodade personali töörõivaste ostmise ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud töötajatele, kes 
vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaselt vajalikuks osutuda võivate seadmete ostmine või nendega 
seotud kulude hüvitamine.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 132 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade 
riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, 
lk 114).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 05 Teenused, tarvikud ja muud tegevuskulud Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
909 000  927 000  680 895,59  L 57/1554  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete posti- ja kättetoimetamistasud, õhu-, mere- või raudteepostiga 
saadetud posti- ja muude pakkide eest makstavad tasud ning komisjoni siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikutega ning institutsioonidevälistelt teenuseosutajatelt 
trükiteenuste ostmisega seotud kulud.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 66 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 06 Hoonete valve Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 320 000  8 926 000  8 807 333,23  28.2.2018  ET L 57/1555 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute, koolituse ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille 
väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamise, koolituse ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon 
on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingi- 
mustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu).  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 120 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1556  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 40 Turvalisus ja järelevalve  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
12 750 000  14 841 000  14 389 795,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulude, eelkõige tehniliste turvaseadmete ja -varustuse 
ostmise, üürimise, liisimise, hoolduse, remondi, paigalduse ja uuendamisega seotud kulud; 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige kohustuslike kontrollimistega (hoonetes asuvate 
tehniliste seadmete kontroll, ohutuskoordinaatori tegevus ning toiduainete sanitaarkontroll) seotud kulud, tuletõrje- 
seadmete ostmise, üürimise ning hooldamise kulud, kohustuslike tuleohutusmeeskondade juhtide ja tuleohutusalase 
väljaõppega töötajate koolituse ja varustusega seotud kulud; 
— institutsiooni keskkonnajuhtimissüsteemi toimimise korrapärane hindamine; 
— liidu poolt välja antava reisiloa ( laissez-passer ) kujundus, valmistamine ja isikustamine.  
Lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude 
ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 087 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009, 25. november 2009, organisatsioonide vabatahtliku 
osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1557 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 40  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1417/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse Euroopa Liidu väljastatava reisiloa 
(laissez-passer ) vorm (ELT L 353, 28.12.2013, lk 26).  
26 01 60 Personalipoliitika ja -juhtimine  
26 01 60 01 Meditsiinitalitus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 700 000  4 800 000  6 116 395,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— töölevõtmisel ja pärast seda iga aasta tehtavate arstlike läbivaatuste, materjali, ravimite, meditsiiniliselt vajalike 
erivahendite ja -inventari kulud ning invaliidsuskomitee halduskulud; 
— siseriikliku õiguse alusel või ajutiste asendajatena töötavate lepinguliste meedikute, parameedikute ja psühholoogide- 
sotsiaaltöötajate kulud, samuti kulutused väljastpoolt saadavale eriarstiabile, mida meditsiinitöötaja peab vajalikuks; 
— lasteaiakasvatajate töölevõtmisele eelneva arstliku läbivaatuse kulud; 
— kiirgusega kokku puutuvate töötajate tervisekontrolli kulud; 
— seadmete ost või nende ostuhinna hüvitamine direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaldamise raames; 
— komisjoni korraldatavate kõrgetasemeliste poliitiliste kohtumiste meditsiinikulud.  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 024 625 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  L 57/1558  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 01  (jätkub)  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eelkõige selle III peatükk.  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Siseriiklikud õigusaktid baasstandardite kohta.  
26 01 60 02 Konkursside, personalivaliku ja töölevõtmise kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 565 000  1 570 000  1 531 169,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude rahastamiseks: 
— juhtivametnike valimise ja töölevõtmisega seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud konkursi ja valikumenetluse edukalt läbinud kandidaatide kutsumisega töövestlusele; 
— delegatsioonides töötavate ametnike ja töötajate konkursile ja valikumenetlusele kutsumisega seotud kulud; 
— otsuse 2002/620/EÜ artikliga 3 ette nähtud konkursside ja valikumenetluste korraldamise kulud.  
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja pärast nõupidamist Euroopa Personalivaliku Ametiga võib kõnealust assig- 
neeringut kasutada institutsiooni enda organiseeritud konkursside jaoks.  
Tuleb märkida, et assigneeringust ei rahastata personalikulusid, mis on kaetud eri jaotiste artiklitesse 01 04 ja 01 05 
kantud assigneeringutest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 183 565 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  28.2.2018  ET L 57/1559 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 02  (jätkub)  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu kohtusekretäri ning kontrollikoja, 
majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa ombudsmani esindaja otsus 2002/ 
621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 
26.7.2002, lk 56).  
26 01 60 04 Institutsioonidevaheline koostöö sotsiaalvaldkonnas  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 108 000  7 113 000  23 814 391,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— komisjonisisese veebisaidi My IntraComm ja kuulehe  Commission en direct  tegemise ja arendamisega seotud kulud; 
— muud komisjonisisese teabevahetuse ja teavitamisega seotud kulud, kaasa arvatud edenduskampaaniad; 
— komisjoni talituste juhitavate pikapäevarühmade, puhkekeskuste ja lastelaagrite ajutised töötajad; 
— väljaspool komisjoni tehtavad paljundustööd, mida ei ole võimalik teha komisjonis; 
— lastesõime koosseisuliste lapsehoidjate ja meditsiiniõdede asendajatega sõlmitud eraõiguslike lepingutega seotud 
kulud; 
— mõned puhkekeskuste, kultuuriürituste ja töötajate klubidega ning spordikeskuste juhtimise ja erivarustusega seotud 
kulud; 
— eri rahvusest töötajate vahelisi sotsiaalseid kontakte ning töötajate ja nende pereliikmete integreerimist edendavad 
algatused ning koosseisuliste töötajate ja nende pereliikmete vajaduste rahuldamiseks mõeldud ennetusprojektid; 
— osalemine nende kulude katmises, mis kaasnevad töötajatele selliste toimingutega nagu koduabi, õigusnõustamine, 
lastelaagrid, keele- ja kunstikursused;  L 57/1560  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 04  (jätkub)  
— uute ametnike, muude töötajate ja nende pereliikmete vastuvõtmise ning töötajate majutusalase abistamisega seotud 
kulud; 
— kulud, mis on seotud eriti raskes olukorras olevale ametnikule, endisele ametnikule või surnud ametniku 
ülalpidamisel olnud isikutele mitterahalise abi andmisega; 
— kulud, mis on seotud mõningate Luksemburgis töötavate madalaimate palgaastmete töötajate ostujõuga seotud 
sotsiaalset laadi meetmetega; 
— teatavad lastepäevakodudele, -sõimedele ja lastehoiuteenustele tehtavad kulutused; vanemate toetusest saadavat tulu 
on võimalik uuesti kasutada; 
— ametnike autasustamisega seotud kulutused, eelkõige 20-aastase teenistusaja medalite ja pensionilemineku kingituse 
maksumus; 
— erimaksed isikutele, kes saavad liidu pensioni, ja neile, kellel on õigus seda saada, samuti kõikidele surnud 
pensionisaaja eriti raskes olukorras olevatele ülalpeetavatele; 
— erinevates liikmesriikides elavate endiste töötajate vajaduste rahuldamist käsitlevate ennetusprojektide rahastamine ja 
endiste töötajate ühingute toetamine.  
Seoses järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puuetega inimeste abistamise poliitikaga: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja muud teenistujad, 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade tähenduses –  
kaetakse selle assigneeringuga eelarvesse kantud summa ulatuses, võttes arvesse elukoha- või päritoluriigis antavaid 
õigusi, kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja tulenevad nende 
inimeste puuetest.  
See assigneering on ette nähtud selliste laste koolituskulude osaliseks katmiseks, keda vältimatutel pedagoogilistel 
põhjustel ei võeta või ei võeta enam Euroopa koolidesse või kes ei saa käia Euroopa koolis ühe vanema töökoha tõttu 
välisesinduses.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 8 379 200 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1561 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
26 01 60 06 Institutsiooni ametnikud, kes on ajutiselt lähetatud liikmesriigi avalikku teenistusse, rahvusvahelistesse organis-  
atsioonidesse või avalik-õiguslikesse või eraõiguslikesse asutustesse või ettevõtetesse  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
230 000  250 000  202 558,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu ametnike lähetamisega kaasnevate täiendavate kulude katmiseks, näiteks selliste 
toetuste maksmiseks ja kulutuste hüvitamiseks, mis neile on lähetuse raames ette nähtud.  
Samuti kaetakse sellega liikmesriikide ja kolmandate riikide asutuste ja organite juures ellu viidavate erikoolituskavadega 
seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
26 01 60 07 Kahjutasud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
150 000  150 000  4 025 350,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kahjutasud ja kulud, mis on seotud komisjoni vastu seoses institutsiooni enda personali- ja haldusmenetlusega 
esitatavate nõuete rahuldamisega (tsiviilvastutus); 
— teatavate juhtudega seotud kulutused, kui õigluse huvides on vaja maksta hüvitist.  L 57/1562  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 08 Mitmesugused kindlustused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
61 000  60 000  60 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige erialase tsiviilvastutuskindlustuse ja muude selliste lepingutega seotud kulude 
katmiseks, mida individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet haldab komisjoni, asutuste, Teadusuuringute 
Ühiskeskuse, liidu delegatsioonide, komisjoni esinduste ja kaudsete teadusuuringute nimel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 60 09 Keelekursused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 545 000  2 845 000  4 123 365,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnikele ja muudele töötajatele keelekursuste korraldamise kulud; 
— ametnike ja muude töötajate abikaasadele integratsioonipoliitika raames korraldatavate keelekursustega seotud 
kulud; 
— materjalide ja dokumentide ostmisega seotud kulud; 
— ekspertide konsultatsioonidega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 950 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1563 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
26 01 70 Euroopa Koolid  
26 01 70 01 Euroopa Koolide peasekretäri kantselei (Brüssel)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
12 362 906  10 655 428  9 183 562,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Koolide kuratooriumi esindaja Brüsselis asuva kontori rahastamises osalemiseks.  
Euroopa Koolid peavad järgima mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste tagamise põhimõtteid.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 02 Brüssel I (Uccle)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
31 797 038  28 884 533  28 141 727,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Brüsselis Uccle’is asuva Euroopa Kooli (Brüssel I) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  L 57/1564  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 03 Brüssel II (Woluwe)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
26 136 107  24 019 463  23 928 063,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Brüsselis Woluwe’is asuva Euroopa Kooli (Brüssel II) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 04 Brüssel III (Ixelles)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
25 566 613  23 920 457  23 096 302,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Brüsselis Ixelles’is asuva Euroopa Kooli (Brüssel III) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 05 Brüssel IV (Laeken)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
22 087 003  17 289 831  17 265 358,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Brüsselis Laekenis asuva Euroopa Kooli (Brüssel IV) eelarve rahastamiseks.  28.2.2018  ET L 57/1565 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 05  (jätkub)  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 11 Luxembourg I  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
19 132 820  18 742 931  16 954 796,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Luxembourgis asuva Euroopa Kooli (Luxembourg I) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 12 Luxembourg II  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
14 525 772  14 930 268  13 136 383,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Luxembourgis asuva Euroopa Kooli (Luxembourg II) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 21 Mol (Belgia)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 458 931  6 184 162  5 422 252,—  L 57/1566  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 21  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Molis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 22 Frankfurt Maini ääres (Saksamaa)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
26 01 70 22  6 048 402  4 761 194  10 046 529,—  
Reservid (40 01 40)  5 915 694  4 644 253  
Kogusumma  11 964 096  9 405 447  10 046 529,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Maini-äärses Frankfurdis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 23 Karlsruhe (Saksamaa)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 004 200  3 821 600  3 925 035,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Karlsruhes asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  28.2.2018  ET L 57/1567 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 24 München (Saksamaa)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
316 380  364 588  552 765,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Münchenis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 25 Alicante (Hispaania)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
486 020  3 590 065  7 130 706,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Alicantes asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 26 Varese (Itaalia)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 215 248  10 532 900  10 133 513,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Vareses asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  L 57/1568  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 26  (jätkub)  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 27 Bergen (Madalmaad)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 251 210  5 167 512  4 464 060,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Bergenis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 28 Culham (Ühendkuningriik)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  6 856 498  4 476 325,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Culhamis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 31 Liidu toetus 2. tüübi Euroopa Koolidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
767 256  818 473  5 940 254,47  28.2.2018  ET L 57/1569 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 31  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse komisjoni toetust nendele 2. tüübi Euroopa Koolidele, mille on akrediteerinud Euroopa 
Koolide kuratoorium ja millel on komisjoniga sõlmitud rahastamiskokkulepe.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 150 000 eurot.  
Alusaktid  
Komisjoni 1. augusti 2013. aasta otsus C(2013) 4886.  L 57/1570  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 02 — MULTIMEEDIATOODANG  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 02  MULTIMEEDI- 
ATOODANG  
26 02 01  Riiklike tarne- ja 
teenuslepingute välja- 
kuulutamise ja 
reklaamimise kord  1,1 7 500 000  7 300 000  9 200 000  9 000 000  7 547 512,07  7 603 151,82  104,15  
Peatükk 26 02 — 
Kogusumma  7 500 000  7 300 000  9 200 000  9 000 000  7 547 512,07  7 603 151,82  104,15  
26 02 01 Riiklike tarne- ja teenuslepingute väljakuulutamise ja reklaamimise kord  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 500 000  7 300 000  9 200 000  9 000 000  7 547 512,07  7 603 151,82  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste toimingutega seotud kulude katmiseks: 
— Liidus ja kolmandates riikides hankemenetluses avaldatavate hanketeadete kogumine, töötlemine, avaldamine ja 
levitamine erinevate kanalite kaudu ning nende lisamine eProcurement-teenuste hulka, mida institutsioonid pakuvad 
äriühingutele ja tellijatele. See hõlmab liidu institutsioonide avaldatud hanketeadete tõlkimise kulusid; 
— hanketeadete uute elektrooniliste kogumis- ja levitamismeetodite kasutamine ja edendamine; 
— eProcurement-teenuste arendamine ja kasutamine lepingute sõlmimise eri etappidel.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2137/85, 25. juuli 1985, Euroopa majandushuvigrupi kohta (EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 92/13/EMÜ, 25. veebruar 1992, veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsiooni- 
sektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide 
kooskõlastamise kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14).  
Nõukogu ja komisjoni otsus 94/1/EÜ, ESTÜ, 13. detsember 1993, Euroopa Majanduspiirkonna lepingu sõlmimise 
kohta Euroopa ühenduste, nende liikmesriikide ja Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Liechtensteini 
Vürstiriigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1571 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 02 — MULTIMEEDIATOODANG  (jätkub)  
26 02 01  (jätkub)  
Nõukogu otsus 94/800/EÜ, 22. detsember 1994, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse 
kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus 
(1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1), eelkõige kokkulepe riigihangete kohta.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2157/2001, 8. oktoober 2001, Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT L 294, 
10.11.2001, lk 1).  
Nõukogu ja komisjoni otsus 2002/309/EÜ, Euratom, 4. aprill 2002, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas seitsme 
kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1), eelkõige Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline riigihangete teatavaid aspekte käsitlev kokkulepe.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1435/2003, 22. juuli 2003, Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (ELT L 207, 18.8.2003, 
lk 1).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 718/2007, 12. juuni 2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, 
millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 170, 29.6.2007, lk 1).  
Euroopa Keskpanga otsus 2007/497/EÜ, 3. juuli 2007, hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2007/5) 
(ELT L 184, 14.7.2007, lk 34).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveo- 
teenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja 
(EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1008/2008, 24. september 2008, ühenduses lennuteenuste osutamist 
käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastatud) (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/81/EÜ, 13. juuli 2009, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja 
julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja 
muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta 
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar 2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ 
kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).  L 57/1572  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 02 — MULTIMEEDIATOODANG  (jätkub)  
26 02 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 26. veebruar 2014, milles käsitletakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/ 
17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).  
Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (ELT L 161, 
29.5.2014, lk 3).  
Nõukogu otsus 2014/668/EL, 23. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise 
kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise territooriumil seaduslikult töötavate 
kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning seotud lisade ja protokollide osas 
(ELT L 278, 20.9.2014, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2015/323, 2. märts 2015, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finants- 
määrust (ELT L 58, 3.3.2015, lk 17).  
Alusaktid  
Nõukogu määrus nr 1, 15. aprill 1958, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled 
(EÜT 17, 6.10.1958, lk 385).  
Nõukogu otsus, 15. september 1958, Euroopa Ühenduste Teataja asutamise kohta (EÜT 17, 6.10.1958, lk 390).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2195/2002, 5. november 2002, ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) 
kohta (EÜT L 340, 16.12.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa kohtu, kontrollikoja, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee ning 
regioonide komitee otsus 2009/496/EÜ, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete Talituse korralduse ja toimimise 
kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Komisjoni määrus (EL) nr 1251/2011, 30. november 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiive 2004/17/EÜ, 2004/18/EÜ ja 2009/81/EÜ seoses riigihankemenetluste suhtes kohaldatavate piirmääradega 
(ELT L 319, 2.12.2011, lk 43).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1986, 11. november 2015, millega kehtestatakse riigihankega seotud teadete 
tüüpvormid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 842/2011 (ELT L 296, 12.11.2015, lk 1).  
Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi märgukiri, 7. september 2016, esialgsete turu-uuringute 
teadaannete avaldamise kohta eelteadetes.  
12. ja 21. septembri 2016. aasta märgukirjad Euroopa stabiilsusmehhanismi hanketeadaannete avaldamise kohta ELT S- 
seerias.  28.2.2018  ET L 57/1573 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 03  TEENUSTE OSUTAMINE 
RIIKLIKELE HALDUSA- 
SUTUSTELE, ETTE- 
VÕTETELE JA 
KODANIKELE  
26 03 01  Koostalitlusvõimealased 
lahendused ja ühised 
raamistikud Euroopa 
haldusasutuste, ette- 
võtete ja kodanike jaoks 
(ISA  2 ) 1,1 25 800 000  24 468 000  25 115 000  18 000 000  27 241 601,72  4 613 495,26  18,86  
26 03 51  ISA programmi lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  2 165 000  p.m.  4 600 000  165 069,01  26 084 715,73  1 204,84  
26 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
26 03 77 02  Pilootprojekt — Tark- 
varakoodide juhtimine ja 
kvaliteet – tasuta ja 
avatud lähtekoodiga 
tarkvara auditeerimine  5,2 p.m.  p.m.  p.m.  471 000  0,—  971 754,10  
26 03 77 03  Katseprojekt — 
PublicAccess.eu: veebi- 
platvorm liidu institut- 
sioonide salastamata 
dokumentide ennetavaks 
avaldamiseks  5,2 p.m.  180 000  p.m.  813 000  500 000,—  512 000,—  284,44  
26 03 77 04  Katseprojekt — Krüp- 
teeritud elektrooniline 
side liidu institut- 
sioonides  5,2 p.m.  250 000  p.m.  750 000  1 000 000,—  266 130,—  106,45  
26 03 77 05  Katseprojekt — Vabalt 
kättesaadavate seotud 
andmete, vaba tarkvara ja 
kodanikuühiskonna 
õigusloomeprotsessis 
osalemise edendamine 
kogu liidus (muudatuset- 
tepanekute koostamise 
programm (AT4AM) / 
seadusandluse 
toimetamise vabavara 
(LEOS) avatud 
linkandmed (LOD) ja 
vabavara (FS) inte- 
greerimine)  5,2 p.m.  p.m.  p.m.  377 000  249 920,97  499 417,24  
26 03 77 06  Ettevalmistav meede — 
Tarkvarakoodide 
juhtimine ja kvaliteet – 
tasuta ja avatud lähte- 
koodiga tarkvara audi- 
teerimine  5,2 p.m.  1 100 000  2 600 000  1 300 000  L 57/1574  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 07  Katseprojekt — e- 
identimise ja e-tehingute 
jaoks vajalikke usaldus- 
teenuseid käsitleva 
määruse rakendamise 
kaudu võrgupõhiste e- 
IDde ja digiallkirjade 
kasutuselevõtmine 
Euroopa Parlamendis ja 
Euroopa Komisjonis  5,2 p.m.  275 000  550 000  275 000  
26 03 77 08  Ettevalmistav meede — 
Liidu institutsioonide 
krüpteeritud elek- 
trooniline side  5,2 600 000  800 000  1 000 000  500 000  
26 03 77 09  Ettevalmistav meede — 
Poliitika kujundamisel 
kasutatavad andmean- 
alüüsi võimalused  5,2 1 300 000  650 000  
Artikkel 26 03 77 — 
Vahesumma  1 900 000  3 255 000  4 150 000  4 486 000  1 749 920,97  2 249 301,34  69,10  
Peatükk 26 03 — 
Kogusumma  27 700 000  29 888 000  29 265 000  27 086 000  29 156 591,70  32 947 512,33  110,24  
26 03 01 Koostalitlusvõimealased lahendused ja ühised raamistikud Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks 
(ISA  2 ) 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 800 000  24 468 000  25 115 000  18 000 000  27 241 601,72  4 613 495,26  
Märkused  
Koostalitlusvõimealaste lahenduste ja ühiste raamistike programm Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike jaoks 
(ISA  2 programm) on jätkuks ISA programmile (loodud otsusega nr 922/2009/EÜ), mis jõuab 2015. aasta detsembris 
lõpule.  
ISA  2 programmi eesmärk on rakendada terviklikku lähenemisviisi koostalitlusvõimele liidus ning hõlbustada tõhusat ja 
tulemuslikku elektroonilist piiriülest või valdkondadevahelist suhtlemist Euroopa haldusasutuste ning kõnealuste 
asutuste ja ettevõtete ja kodanike vahel. Uus programm aitab kindlaks teha, välja töötada ja kasutusele võtta 
koostalitlusvõimealaseid lahendusi (raamistikud, üldteenused ja -vahendid), mille abil rakendatakse liidu poliitikat.  
Programmi rakendatakse tihedas koostöös ja kooskõlastatult liikmesriikide ja asjaomaste komisjoni talitustega, viies ellu 
projekte ja kaasnevaid meetmeid (teadlikkuse suurendamine, edendamine, kogukonna väljakujundamine jne).  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2018  ET L 57/1575 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/2240, 25. november 2015, Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõi- 
mealaste lahenduste kohta Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike jaoks (ISA  2 ) kui avaliku sektori ajakohas- 
tamise vahend (ELT L 318, 4.12.2015, lk 1).  
26 03 51 ISA programmi lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 165 000  p.m.  4 600 000  165 069,01  26 084 715,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kohustuste katmiseks, mis on varasematest aastatest tasuda jäänud vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 922/2009/EÜ.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 922/2009/EÜ, 16. september 2009, Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste 
lahenduste (ISA) kohta (ELT L 260, 3.10.2009, lk 20).  L 57/1576  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
26 03 77 02 Pilootprojekt — Tarkvarakoodide juhtimine ja kvaliteet – tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara auditeerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  471 000  0,—  971 754,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 03 Katseprojekt — PublicAccess.eu: veebiplatvorm liidu institutsioonide salastamata dokumentide ennetavaks avaldamisek s 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  180 000  p.m.  813 000  500 000,—  512 000,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1577 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 04 Katseprojekt — Krüpteeritud elektrooniline side liidu institutsioonides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  250 000  p.m.  750 000  1 000 000,—  266 130,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 05 Katseprojekt — Vabalt kättesaadavate seotud andmete, vaba tarkvara ja kodanikuühiskonna õigusloomeprotsessis 
osalemise edendamine kogu liidus (muudatusettepanekute koostamise programm (AT4AM) / seadusandluse 
toimetamise vabavara (LEOS) avatud linkandmed (LOD) ja vabavara (FS) integreerimine)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  377 000  249 920,97  499 417,24  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1578  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 06 Ettevalmistav meede — Tarkvarakoodide juhtimine ja kvaliteet – tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara auditeerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 100 000  2 600 000  1 300 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Aprillis 2014 avastatud tõsised turvaaugud OpenSSLi krüptograafia tarkvarateegis on juhtinud laiema avalikkuse 
tähelepanu vajadusele mõista, kuidas koodide juhtimine seostub koodi turvalisuse ja koodide läbivaatamisega. Nii 
üldsus kui ka liidu institutsioonid kasutavad regulaarselt tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara – lõppkasutaja 
seadmetest kuni serverisüsteemideni. Seetõttu on nii kodanikud kui ka Euroopa Parlament põhjendatult ja korduvalt 
nõudnud kooskõlastatud jõupingutusi, et hoida turvalisuse tase ja kasutajate kaitse mõistlikul tasemel olenemata sellest, 
kuidas tarkvarale on kasutuslitsents antud ja kas seda hooldavad tarkvaraettevõtted või vabatahtlikud.  
Turvaaugud tarkvarateekides, mis on oma ülesehituselt mõeldud kasutamiseks, on eriti tähtsad. Kavandatava katse- 
projektiga minnakse CERT-EU kiiduväärsetest pingutustest kaugemale, et mitte ainult hoiatada liidu institutsioone, 
organeid ja asutusi ning üldsust tulevaste ohtude eest, vaid ka teha ennetavat koostööd tarkvaraarendusega tegelevate 
ringkondadega, et abistada ja aidata kaasa turvaprobleemide tuvastamisele tarkvaras, mis täidab olulise teabe infras- 
truktuuri funktsiooni. See töö tuleks teostada, kasutades Debiani sotsiaalkokkulepet viitematerjalina tulemuslikkuse ja 
usalduse kohta ning kooskõlas mõistliku avalikustamise kohta kehtestatud korraga.  
Ettevalmistava meetmega arendatakse edasi ja laiendatakse kaitseprojekti tulemusi järgmistes valdkondades: 
— kõigis liidu institutsioonides kasutatava vabavara ja avatud standardite täieliku loendi koostamine; 
— usaldusväärsete kriteeriumide kogumi väljatöötamine tarkvara ja projektide auditeerimise raamistiku jaoks; 
— infrastruktuuri loomine, et ergutada tarkvaraarendusega tegelevaid ringkondi turvalisust mõjutavate oluliste vigade 
leidmisele kaasa aitama; 
— turvaohtude leevendamise parimate tavade arendamine ja propageerimine koodide läbivaatamise ja selle edendamise 
kaudu; 
— uute stiimulite leidmine IT-turvalisuse parandamiseks, nt hüvitus veast teatamise eest; 
— kriitilise tähtsusega avatud lähtekoodiga tarkvara koodide läbivaatamine.  
Vastavalt komisjoni hinnangule oli käesolevale ettevalmistavale meetmele eelnenud katseprojektis juba kaalutud 
võimalust anda veast teatamise eest hüvitust – see motiveeriks asutusi rahalise hüvitise kaudu avastama turvalisuse 
jaoks olulisi probleeme nende kasutatavas tarkvaras – kuid see idee heideti ebapiisavate rahaliste vahendite tõttu lõpuks 
kõrvale. Selline toimimine on aga tööstuses väga tavaline ja edukas ning võimaldaks kaasata turvalisusega tegelevaid 
ringkondi laiemalt ühise eesmärgi saavutamisse – tagada turvalisem IT-infrastruktuur.  28.2.2018  ET L 57/1579 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 06  (jätkub)  
Viited:  
https://joinup.ec.europa.eu/community/eu-f ossa/home  
https://www.debian.org/social_contract  
http://googleonlinesecurity.blogspot.de/2013/10/going-beyond-vulnerability-rewards.html  
https://epnet.europarl.europa.eu/http://www .itecnet.ep.parl.union.eu/itecnet/webdav/site/itecnet/shared/Home- 
page_news/Annex%202%20-%20IT%20environment%20in%20the%20EP.PDF  
https://epnet.europarl.europa.eu/http://www .itecnet.ep.parl.union.eu/itecnet/webdav/site/itecnet/shared/Home- 
page_news/Annexe%201%20Structure%20TIC.PDF  
http://ec.europa.eu/dgs/informatics/oss_tech/index_en.htm  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 07 Katseprojekt — e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid käsitleva määruse rakendamise kaudu 
võrgupõhiste e-IDde ja digiallkirjade kasutuselevõtmine Euroopa Parlamendis ja Euroopa Komisjonis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  275 000  550 000  275 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekt annab Euroopa Parlamendile ja komisjonile võrgupõhised vahendid autentimiseks, et pääseda turvaliselt 
võrguteenuste juurde, ja digiallkirja andmiseks, et allkirjastada elektrooniliselt liidu institutsioonide igapäevatöös 
nõutavaid dokumente. Rakendatakse ka e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid käsitlevat määrust, 
võimaldades sellega liidu institutsioonides digiallkirjade ja riiklike e-ID-süsteemide vastastikust tunnustamist.  L 57/1580  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 08 Ettevalmistav meede — Liidu institutsioonide krüpteeritud elektrooniline side  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  800 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega jätkatakse liidu institutsioonides turvalise elektroonilise side kasutamise toetamist.  
Üks võimalus muuta elektrooniline side oluliselt turvalisemaks oleks kasutada institutsioonide elektronposti teenuste 
puhul kõige uuemat krüpteerimistehnikat. Projekti käigus töötatakse välja liidu andmekrüpteerimise standardid, mida 
kolmandate riikide valitsused ei saaks kindlasti ohtu seada ega nõrgestada.  
Praegune projekt on jõudnud soovituste etappi. Soovitused on esitatud nii töörühma tasandil kui ka DG DIGITi 
juhtkonnale.  
Mis puudutab olemasolevaid märkusi seoses 2017. aasta eelarvega, siis käesolev projekt on jõudnud soovituste etappi.  
Ettevalmistava meetme eesmärk on jätkuvalt toetada nõukogu, nõukogu eesistujariigi, komisjoni ja parlamendi IT- 
teenistusi selliste süsteemide rakendamisel, mis on vajalikud komisjoni volinike, Euroopa Parlamendi liikmete, ametnike, 
administratsiooni liikmete ning liidu otsuste tegemises osalevate kõigi institutsioonide töötajate kommunikatsiooni 
turvamiseks.  
Ettevalmistav meede võimaldab jätkata eelneva katseprojekti rakendusetappi. Pikemas perspektiivis võiks meede 
hõlmata nii kirjalikku (e-kirjad ja tekstsõnumid) kui ka suulist (tava- ja mobiiltelefonid) elektroonilist sidet.  
Edasiminekuks on vaja võtta järelmeetmeid katseprojekti soovituste põhjal. Samuti liigutakse operatiivsema ja rohkem 
teenuste osutamisele suunatud tegevuse poole. Meede on võib-olla vaja anda üle operatiivmeeskonnale. Ettevalmistava 
meetme esimene osa peab seetõttu olema sellise meeskonna määramine, mis nõuab liidu institutsioonide vahelist 
koordineerimist. Teine osa on projekti sügavam ja laiem rakendamine operatiivsemal tasandil.  28.2.2018  ET L 57/1581 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 08  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 09 Ettevalmistav meede — Poliitika kujundamisel kasutatavad andmeanalüüsi võimalused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 300 000  650 000  
Märkused  
Ettevalmistava meetmega tehakse kindlaks, milliseid andmeanalüüsi meetodeid Euroopa ja riigisisesel poliitika kujun- 
damisel kasutatakse, ning neid meetodeid arendada, rakendada ja propageerida.  
Andmeanalüüsi (suurandmed, andme- ja tekstikaeve, ettevõtlusteave, andmeanalüüs) kasutamine muutub Euroopa 
otsustusprotsessis järjest olulisemaks. Viimastel aastatel komisjoni käivitatud algatustega – nagu komisjoni õigusloome 
kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT), millega tagatakse, et liidu õigusaktid annaksid kodanike ja ettevõtete 
jaoks tulemusi mõjusalt, tõhusalt ja võimalikult väikeste kuludega, või parema õigusloome tegevuskava, mis käsitleb 
liidu poliitika ja õigusaktide läbipaistvat väljatöötamist ja hindamist, mille aluseks on tõendusmaterjalid ja mida toetavad 
kodanike ja sidusrühmade seisukohad – edendatakse avatult suhtlust kodanikega ning nõutakse poliitika kujundamises 
tõendite kasutamist.  
Meede hõlmab tõenditepõhise poliitika kujundamise jaoks andmeanalüüsi võimaluste väljatöötamist, rakendamist ja 
propageerimist nende võimalikuks kasutuselevõtmiseks riigisisesel ja Euroopa tasandil. Eelkõige 
— valitud tekstikaeve lahenduste arendamine ja rakendamine poliitikameetmeid ja algatusi käsitleva kodanike tagasiside 
analüüsimiseks (nt komisjoni väljatöötatud vahend Doris); 
— valitud andmekaevevõimaluste väljatöötamine ja rakendamine konkreetsetes poliitikavaldkondades andmete hinda- 
miseks ning andmete kvaliteetsemaks muutmiseks; 
— nende lahenduste integreerimine konsulteerimise protsessidesse (nt Dorise integreerimine parema õigusloome alase 
tagasiside analüüsi; tekstikaevevõimaluse vahendi Union Survey jaoks, mille puhul on tegemist komisjoni välja- 
töötatud avatud lähtekoodiga uuringulahendusega); 
— andmeanalüüsi vahendite väljatöötamine ja rakendamine konkreetsete poliitikameetmete toimivuse jälgimiseks ning 
nende konteksti asetamiseks (nt liidu rahastatavate programmide peamised tulemusnäitajad võrreldes asjaomase 
konkreetse valdkonna peamiste sotsiaalsete/majanduslike näitajatega).  
Selliste andmeanalüüsi (laiemas mõttes) võimaluste väljatöötamine on varajases etapis ning korrapärasesse Euroopa 
otsustusprotsessi integreerimiseks on vaja sihipäraseid meetmeid. Eeldatakse märkimisväärset võimalikku kasu Euroopa 
tasandil ja korduvkasutatavust liikmesriikide jaoks.  L 57/1582  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1583 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
JAOTIS 27  
EELARVE  L 57/1584  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 27 
EELARVE  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
27 01  EELARVE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  78 630 924  78 630 924  76 142 758  76 142 758  64 040 410,06  64 040 410,06  
27 02  EELARVE TÄITMINE, 
JÄRELEV ALVE JA KINNITAMINE  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Jaotis 27 — Kogusumma  78 630 924  78 630 924  76 142 758  76 142 758  64 040 410,06  64 040 410,06  28.2.2018  ET L 57/1585 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
JAOTIS 27 
EELARVE  
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
27 01  EELARVE POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
27 01 01  Eelarve poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 47 329 221  45 984 575  44 808 850,12  94,67  
27 01 02  Eelarve poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
27 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 4 436 506  4 380 204  6 182 472,18  139,35  
27 01 02 09  Koosseisuvälised töötajad — Haju- 
tamata juhtimine  5,2 5 321 077  5 290 729  0,—  0  
27 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 7 326 353  7 506 918  9 032 443,74  123,29  
27 01 02 19  Muud juhtimiskulud — Haju- 
tamata juhtimine  5,2 10 558 250  9 558 900  0,—  0  
Artikkel 27 01 02 — Vahesumma  27 642 186  26 736 751  15 214 915,92  55,04  
27 01 03  Eelarve poliitikavaldkonna info- 
ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 3 059 517  2 871 432  3 445 798,61  112,63  
27 01 07  Eelarve poliitikavaldkonna 
meetmete toetuskulud  5,2 200 000  150 000  150 845,41  75,42  
27 01 11  Erakorralised kulud kriisiolu- 
korras  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
27 01 12  Raamatupidamine  
27 01 12 01  Finantskulud  5,2 300 000  280 000  300 000,—  100,00  
27 01 12 02  Sularahahalduse ja finantsvaradega 
seotud kulude katmine  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
27 01 12 03  Liidu üldeelarve vahenditest 
toetuse saajate ja komisjonile võlgu 
olevate isikute maksevõimet 
käsitleva finantsteabe ostmine  5,2 100 000  120 000  120 000,—  120,00  
Artikkel 27 01 12 — Vahesumma  400 000  400 000  420 000,—  105,00  
Peatükk 27 01 — Kogusumma  78 630 924  76 142 758  64 040 410,06  81,44  L 57/1586  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
27 01 01 Eelarve poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
47 329 221  45 984 575  44 808 850,12  
27 01 02 Eelarve poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
27 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 436 506  4 380 204  6 182 472,18  
27 01 02 09 Koosseisuvälised töötajad — Hajutamata juhtimine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 321 077  5 290 729  0,—  
Märkused  
Assigneeringut ei eraldata eelarveaasta algul konkreetsele poliitikavaldkonnale, vaid võidakse kasutada kõikide 
komisjoni talituste nõudmiste rahuldamiseks. Assigneering paigutatakse finantsmääruse kohaselt aasta jooksul ümber 
selle poliitikavaldkonna vastavate eelarveridade alla, kus assigneeringut kasutatakse.  
27 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 326 353  7 506 918  9 032 443,74  
27 01 02 19 Muud juhtimiskulud — Hajutamata juhtimine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 558 250  9 558 900  0,—  28.2.2018  ET L 57/1587 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
27 01 02  (jätkub)  
27 01 02 19  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringut ei eraldata eelarveaasta algul konkreetsele poliitikavaldkonnale, vaid võidakse kasutada kõikide 
komisjoni talituste nõudmiste rahuldamiseks. Assigneeringut ei kasutata käesoleva punkti alusel, vaid paigutatakse 
finantsmääruse kohaselt aasta jooksul ümber selle poliitikavaldkonna vastava eelarverea alla, kus assigneeringut 
kasutatakse.  
27 01 03 Eelarve poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 059 517  2 871 432  3 445 798,61  
27 01 07 Eelarve poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
200 000  150 000  150 845,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad liidu finantsplaneerimise ja üldeelarvega seotud 
teabe avaldamisest mis tahes kujul ja mis tahes teabevahendi kaudu. See hõlmab eelkõige järgmist: dokumentide 
ettevalmistamine ja koostamine, dokumentide kasutamine, kujundus ja graafika, dokumentide paljundamine, andmete 
ost ja haldamine, toimetamine, tõlkimine, kontrollimine (sealhulgas tekstide ühtluse kontrollimine), trükkimine, 
avaldamine Internetis, jaotamine, säilitamine ja levitamine.  
27 01 11 Erakorralised kulud kriisiolukorras  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad väljakuulutatud kriisiolukorrast, mille tõttu on 
käivitatud üks või mitu tegevuse järjepidevuse kava ning mille laadi ja/või mahu tõttu ei ole olnud võimalik neid kanda 
komisjoni muudele halduskulude eelarveridadele.  
Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse kantud kuludest hiljemalt kolme nädala jooksul pärast kriisiolukorra lõppu.  L 57/1588  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
27 01 12 Raamatupidamine  
27 01 12 01 Finantskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
300 000  280 000  300 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangale makstavate tasude (vahendustasude, aažiode ja mitmesuguste kulude) ja 
Ülemaailmse Pankadevahelise Finantsinfo Ühingu (SWIFT) võrgustiku ühenduskulude katmiseks.  
27 01 12 02 Sularahahalduse ja finantsvaradega seotud kulude katmine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste eelarvemuudatuste katmiseks: 
— olukorras, kus pärast nõude kandmist raamatupidamisarvestusse tuluna tühistatakse terve nõue või osa sellest (eriti 
seoses võla tasaarveldamisega); 
— juhtudel, kui käibemaks on maksmata ja seda ei ole enam võimalik kirjendada samale reale, kust kanti põhikulud; 
— eespool nimetatud juhtudel saadavatele intressidele, kui neid ei saa kirjendada mõnele teisele eelarvereale.  
Punkt hõlmab vajaduse korral ka assigneeringut, millega kaetakse nii sellise finantseerimisasutuse likvideerimise või 
tegevuse lõpetamisega kaasnev kahjum, kus komisjonil on avansikontod, kui ka finantsvarade haldamisest tulenev 
kahjum.  
27 01 12 03 Liidu üldeelarve vahenditest toetuse saajate ja komisjonile võlgu olevate isikute maksevõimet käsitleva finantsteab e 
ostmine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  120 000  120 000,—  28.2.2018  ET L 57/1589 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
27 01 12  (jätkub)  
27 01 12 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on seotud liidu üldeelarve vahenditest toetuse saajate ja komisjonile võlgu olevate 
isikute maksevõime alaseid andmeid sisaldavate elektroonsete teabeteenuste ja andmebaaside kasutajaks registreerumise 
ja andmete kasutamisega, et tagada komisjoni finantshuvide kaitsmine finants- ja raamatupidamisprotseduuride eri 
etappides.  
Selle eesmärk on ka tagada teabe saamine liidu üldeelarve vahenditest toetuse saajate ja komisjonile võlgu olevate isikute 
kontsernistruktuuri, omanike ja juhtkonna kohta.  L 57/1590  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 02 — EELARVE TÄITMINE, JÄRELEVALVE JA KINNITAMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
27 02  EELARVE TÄITMINE, 
JÄRELEVALVE JA KINNI- 
TAMINE  
27 02 01  Eelnenud eelarveaastast 
üle kantud puudujääk  8 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
27 02 02  Ajutine ja kindlasum- 
maline toetus uutele 
liikmesriikidele  6 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 27 02 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
27 02 01 Eelnenud eelarveaastast üle kantud puudujääk  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 18 kantakse iga eelarveaasta saldo järgmise eelarveaasta eelarvesse tuluna või maksete 
assigneeringutena olenevalt sellest, kas tegu on eelarve ülejäägi või puudujäägiga.  
Tulude või maksete assigneeringute eelarvestused kantakse eelarvemenetluse käigus eelarvesse, kasutades kirjalikku 
muutmisettepanekut, mis esitatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 39. Eelarvestused koostatakse kooskõlas 
määrusega (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.  
Pärast eelarveaasta assigneeringute sulgemist kirjendatakse paranduseelarve abil järgmise eelarveaasta eelarvesse kõik 
eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused.  
Ülejääk kirjendatakse tulude eelarvestuse artiklisse 3 0 0.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000, millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom 
Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1591 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 02 — EELARVE TÄITMINE, JÄRELEVALVE JA KINNITAMINE  (jätkub)  
27 02 02 Ajutine ja kindlasummaline toetus uutele liikmesriikidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud uutele liikmesriikidele toetuse maksmiseks mis tahes sellise ühinemisakti jõustumise 
kuupäevast, milles on selline hüvitamine ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Akt Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta (ELT L 112, 24.4.2012, lk 21), eriti selle 
artikkel 32.  L 57/1592  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
JAOTIS 28  
AUDIT  28.2.2018  ET L 57/1593 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 28 
AUDIT  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
28 01  AUDITI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  19 359 668  19 227 094  19 136 476,54  
Jaotis 28 — Kogusumma  19 359 668  19 227 094  19 136 476,54  L 57/1594  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 28 — AUDIT
 
JAOTIS 28 
AUDIT  
PEATÜKK 28 01 — AUDITI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
28 01  AUDITI POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
28 01 01  Auditi poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 16 986 973  16 929 644  16 706 496,66  98,35  
28 01 02  Auditi poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
28 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 775 946  689 663  477 454,82  61,53  
28 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 498 655  550 643  667 258,82  133,81  
Artikkel 28 01 02 — Vahesumma  1 274 601  1 240 306  1 144 713,64  89,81  
28 01 03  Auditi poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 1 098 094  1 057 144  1 285 266,24  117,05  
Peatükk 28 01 — Kogusumma  19 359 668  19 227 094  19 136 476,54  98,85  
28 01 01 Auditi poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
16 986 973  16 929 644  16 706 496,66  
28 01 02 Auditi poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
28 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
775 946  689 663  477 454,82  28.2.2018  ET L 57/1595 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 28 — AUDIT
 
PEATÜKK 28 01 — AUDITI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
28 01 02  (jätkub)  
28 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
498 655  550 643  667 258,82  
28 01 03 Auditi poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 098 094  1 057 144  1 285 266,24  L 57/1596  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 28 — AUDIT
 
JAOTIS 29  
STATISTIKA  28.2.2018  ET L 57/1597 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 29 
STATISTIKA  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 01  STATISTIKA POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  85 593 650  85 593 650  85 573 663  85 573 663  85 853 815,64  85 853 815,64  
29 02  EUROOPA STATISTIKA- 
PROGRAMM  58 475 000  45 000 000  57 960 000  42 000 000  59 410 833,19  48 344 394,77  
Jaotis 29 — Kogusumma  144 068 650  130 593 650  143 533 663  127 573 663  145 264 648,83  134 198 210,41  L 57/1598  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
JAOTIS 29 
STATISTIKA  
PEATÜKK 29 01 — STATISTIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
29 01  STATISTIKA POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
29 01 01  Statistika poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 69 236 559  69 434 420  68 596 264,87  99,08  
29 01 02  Statistika poliitikavaldkonna 
koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
29 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 5 471 380  5 424 272  5 549 591,—  101,43  
29 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 3 180 031  3 231 251  3 436 439,19  108,06  
Artikkel 29 01 02 — Vahesumma  8 651 411  8 655 523  8 986 030,19  103,87  
29 01 03  Statistika poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 475 680  4 335 720  5 275 010,44  117,86  
29 01 04  Statistika poliitikavaldkonna 
meetmete ja programmide 
toetuskulud  
29 01 04 01  Euroopa statistikaprogrammi 
toetuskulud  1,1 3 230 000  3 148 000  2 996 510,14  92,77  
Artikkel 29 01 04 — Vahesumma  3 230 000  3 148 000  2 996 510,14  92,77  
Peatükk 29 01 — Kogusumma  85 593 650  85 573 663  85 853 815,64  100,30  
29 01 01 Statistika poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
69 236 559  69 434 420  68 596 264,87  28.2.2018  ET L 57/1599 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 01 — STATISTIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
29 01 02 Statistika poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
29 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 471 380  5 424 272  5 549 591,—  
29 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 180 031  3 231 251  3 436 439,19  
29 01 03 Statistika poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 475 680  4 335 720  5 275 010,44  
29 01 04 Statistika poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
29 01 04 01 Euroopa statistikaprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 230 000  3 148 000  2 996 510,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, auditeerimise ja järelevalvega seotud 
tehnilise ja haldusabi kulud; 
— peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu 
palgatud töötajad) seotud kulud kuni 2 300 000 euro ulatuses. See summa arvutatakse inimaastaühiku maksumuse 
alusel, millest 97 % on kõnealuste töötajate töötasu ja 3 % nende töötajatega seotud lisakulud koolitusele, 
kohtumistele, lähetustele, infotehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele;  L 57/1600  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 01 — STATISTIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
29 01 04  (jätkub)  
29 01 04 01  (jätkub)  
— assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, lähetuste, 
teavitamise ja trükistega, millel on otsene seos käesoleva punktiga hõlmatud programmi või meetmete eesmärgi 
saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
komisjoni tellimusel riigiasutustele sihtotstarbeliste teenuslepingutega pandud ülesandeid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 29 02.  28.2.2018  ET L 57/1601 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 02 — EUROOPA STATISTIKAPROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 02  EUROOPA STATISTIKA- 
PROGRAMM  
29 02 01  Kvaliteetse statistilise 
teabe esitamine, Euroopa 
statistika koostamise 
uute meetodite raken- 
damine ja koostöö 
tugevdamine Euroopa 
statistikasüsteemiga  1,1 58 475 000  45 000 000  57 960 000  42 000 000  59 410 833,19  45 227 065,47  100,50  
29 02 51  2013. aastale eelnenud 
statistikaprogrammide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  3 117 329,30  
Peatükk 29 02 — 
Kogusumma  58 475 000  45 000 000  57 960 000  42 000 000  59 410 833,19  48 344 394,77  107,43  
29 02 01 Kvaliteetse statistilise teabe esitamine, Euroopa statistika koostamise uute meetodite rakendamine ja koostöö 
tugevdamine Euroopa statistikasüsteemiga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
58 475 000  45 000 000  57 960 000  42 000 000  59 410 833,19  45 227 065,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— statistiliste andmete kogumine, statistilised vaatlused, uuringud ning näitajate ja võrdlusandmete väljatöötamine; 
— statistika kvaliteedi parandamiseks ette nähtud kvaliteediuuringud ja -toimingud; 
— statistilise teabe töötlemine, levitamine, reklaamimine ja turustamine; 
— käesoleva artikliga hõlmatud meetmete kasutuselevõtu ja seirega seotud infrastruktuuri ning IT-süsteemide väljatöö- 
tamine, hooldus ja ümberkorraldamine; 
— riskipõhine kontroll liikmesriikides statistikaasutuste ruumides, eelkõige selleks, et toetada liidu majanduse juhtimist; 
— koostöövõrgustike ja selliste organisatsioonide toetamine, kelle põhieesmärk ja peamised tegevusalad keskenduvad 
Euroopa statistika tegevusjuhendi rakendamise edendamisele ja toetamisele ning Euroopa statistika koostamise uute 
meetodite rakendamisele;  L 57/1602  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 02 — EUROOPA STATISTIKAPROGRAMM  (jätkub)  
29 02 01  (jätkub)  
— välisekspertide teenused; 
— statistikakoolitus statistikutele; 
— dokumentide ostmise kulud; 
— rahvusvaheliste statistikaorganisatsioonide toetused ja liikmemaksud.  
Lisaks on assigneering ette nähtud selleks, et tagada vajaliku teabe kogumine liidu majanduslikku ja sotsiaalset olukorda 
käsitleva iga-aastase koondaruande jaoks, mis koostatakse majandusandmete ning struktuurinäitajate ja võrdlusandmete 
alusel.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta liikmesriikide statistikute koolitusega seonduvad kulud ja statistika 
valdkonnas kolmandate riikidega tehtava koostöö kulud; samuti selliste kulude katmiseks, mis on seotud ametnike 
vahetamisega, teabekohtumistega, toetustega ning ametnike ja muude töötajate töötasude kohandamisega osutatavate 
teenuste eest tasumisega.  
Assigneeringu alusel rahastatakse ka kulutusi, mis on seotud andmete ostmisega ja komisjoni talituste pääsuga 
väljaspool asuvatesse andmebaasidesse.  
Peale selle tuleks assigneeringuga rahastada uute moodultehnoloogiate väljatöötamist.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada komisjoni või muude liidu institutsioonide taotlusel liidu kulude 
hindamiseks, jälgimiseks ja arvestamiseks vajaliku statistilise teabe edastamist. Sellega parandatakse finants- ja eelarve- 
poliitika rakendamist (eelarve koostamine, mitmeaastase finantsraamistiku korrapärane läbivaatamine) ning võim- 
aldatakse koguda keskmise tähtajaga ja pikaajalisi andmeid liidupoolse rahastamise kohta.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega 
ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 99/2013, 15. jaanuar 2013, Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 
kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 12).  28.2.2018  ET L 57/1603 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 02 — EUROOPA STATISTIKAPROGRAMM  (jätkub)  
29 02 51 2013. aastale eelnenud statistikaprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  3 117 329,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97, 17. veebruar 1997, ühenduse statistika kohta (EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 507/2001/EÜ, 12. märts 2001, mis käsitleb meetmeid, mis on seotud 
üleeuroopalise võrgustikuga ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel toimuva kaubavahetuse 
statistika kogumiseks, koostamiseks ja levitamiseks (Edicom) (EÜT L 76, 16.3.2001, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2367/2002/EÜ, 16. detsember 2002, ühenduse 2003.–2007. aasta statistika- 
programmi kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1578/2007/EÜ, 11. detsember 2007, ühenduse statistikaprogrammi kohta 
ajavahemikuks 2008–2012 (ELT L 344, 28.12.2007, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa 
Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja 
nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks 
tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).  L 57/1604  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
JAOTIS 30  
PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD  28.2.2018  ET L 57/1605 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 30 
PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
30 01  PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  1 899 409 800  1 796 802 000  1 684 492 659,39  
Jaotis 30 — Kogusumma  1 899 409 800  1 796 802 000  1 684 492 659,39  L 57/1606  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
JAOTIS 30 
PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
30 01  PENSIONIDE JA NENDEGA 
SEOTUD KULUDE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
30 01 13  Endiste liikmete toetused  
30 01 13 01  Ajutised toetused  5,2 141 000  2 552 000  2 381 512,49  1 689,02  
30 01 13 03  Ajutiste toetuste paranduskoefit- 
siendid ja kohandused  5,2 21 000  303 000  341 981,55  1 628,48  
Artikkel 30 01 13 — Vahesumma  162 000  2 855 000  2 723 494,04  1 681,17  
30 01 14  Toetused reservi arvatud person- 
alile, teenistuslikes huvides teen- 
istusest vabastatud personalile ja 
ametist vabastatud personalile  
30 01 14 01  Toetused reservi arvatud person- 
alile, teenistuslikes huvides teenis- 
tusest vabastatud personalile ja 
ametist vabastatud personalile  5,2 6 168 000  3 900 000  226 579,61  3,67  
30 01 14 02  Ravikindlustus  5,2 210 000  133 000  5 171,01  2,46  
30 01 14 03  Toetuste paranduskoefitsiendid ja 
kohandused  5,2 64 000  58 000  9 942,58  15,54  
Artikkel 30 01 14 — Vahesumma  6 442 000  4 091 000  241 693,20  3,75  
30 01 15  Pensionid ja toetused  
30 01 15 01  Pensionid ning invaliidsus- ja 
lahkumistoetused  5,1 1 743 689 400  1 650 993 000  1 567 310 596,32  89,88  
30 01 15 02  Ravikindlustus  5,1 57 644 600  54 274 000  50 780 203,54  88,09  
30 01 15 03  Pensionide ja toetuste parandus- 
koefitsiendid ja kohandused  5,1 65 817 600  59 502 000  42 451 179,08  64,50  
Artikkel 30 01 15 — Vahesumma  1 867 151 600  1 764 769 000  1 660 541 978,94  88,93  
30 01 16  Endiste liikmete pensionid — 
Institutsioonid  
30 01 16 01  Euroopa Parlamendi endiste 
liikmete pensionid  5,1 3 852 600  3 719 000  2 694 482,88  69,94  28.2.2018  ET L 57/1607 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 02  Euroopa Ülemkogu endiste eesis- 
tujate pensionid  5,1 77 000  7 000  0,—  0  
30 01 16 03  Komisjoni endiste liikmete 
pensionid  5,1 7 377 800  6 705 000  5 759 184,65  78,06  
30 01 16 04  Euroopa Kohtu endiste liikmete 
pensionid  5,1 9 312 800  9 613 000  8 198 734,39  88,04  
30 01 16 05  Kontrollikoja endiste liikmete 
pensionid  5,1 4 706 600  4 790 000  4 155 814,75  88,30  
30 01 16 06  Endiste Euroopa ombudsmanide 
pensionid  5,1 244 400  212 000  137 854,08  56,41  
30 01 16 07  Endiste Euroopa andmekaitsein- 
spektorite pensionid  5,1 83 000  41 000  39 422,46  47,50  
Artikkel 30 01 16 — Vahesumma  25 654 200  25 087 000  20 985 493,21  81,80  
Peatükk 30 01 — Kogusumma  1 899 409 800  1 796 802 000  1 684 492 659,39  88,69  
30 01 13 Endiste liikmete toetused  
30 01 13 01 Ajutised toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
141 000  2 552 000  2 381 512,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— üleminekutoetused, 
— peretoetused  
komisjoni liikmetele pärast teenistuse lõpetamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 57/1608  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 13  (jätkub)  
30 01 13 03 Ajutiste toetuste paranduskoefitsiendid ja kohandused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
21 000  303 000  341 981,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega endistele 
komisjoni liikmetele ja teistele õigustatud isikutele makstavate ajutiste hüvitiste suhtes.  
Osa sellest assigneeringust on ette nähtud ajutiste hüvitiste kõikide kohandamistega seotud kulude katmiseks 
eelarveaasta jooksul. Kõnealuse osa otstarvet ei ole määratletud ja seda võidakse kasutada ainult pärast selle 
ümberpaigutamist käesoleva peatüki teistesse punktidesse vastavalt finantsmäärusele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 14 Toetused reservi arvatud personalile, teenistuslikes huvides teenistusest vabastatud personalile ja ametist vabastatud  
personalile  
30 01 14 01 Toetused reservi arvatud personalile, teenistuslikes huvides teenistusest vabastatud personalile ja ametist vabasta tud 
personalile  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 168 000  3 900 000  226 579,61  28.2.2018  ET L 57/1609 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 14  (jätkub)  
30 01 14 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste toetuste rahastamiseks, mida makstakse ametnikele, 
— kes on arvatud reservi seoses ametikohtade vähendamisega institutsioonis; 
— kes töötavad palgaastme AD 16, AD 15 või AD 14 ametikohal ning vabastatakse ametist teenistuslikes huvides.  
Samuti kaetakse sellega kulud, mis kaasnevad ametnike ja/või ajutiste töötajate teenistuse lõpetamise eri- ja/või ajutisi 
meetmeid käsitlevate nõukogu määruste kohaldamisega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1746/2002, 30. september 2002, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
Ühenduste Komisjonis koosseisulisele ametikohale määratud Euroopa ühenduste ametnike teenistuse lõpetamiseks 
seoses komisjoni reformiga (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 1).  
30 01 14 02 Ravikindlustus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
210 000  133 000  5 171,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta tööandja sissemakseid nende isikute ravikindlustusse, kes saavad hüvitisi 
reservi arvamise, teenistuse huvides teenistusest vabastamise või teenistusest vabastamise eest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
30 01 14 03 Toetuste paranduskoefitsiendid ja kohandused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
64 000  58 000  9 942,58  L 57/1610  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 14  (jätkub)  
30 01 14 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste kõikide kohandamistega seotud kulude katmiseks eelarveaasta jooksul. Assig- 
neeringud on määratlemata otstarbega ja neid võidakse kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist käesoleva 
peatüki teistesse punktidesse vastavalt finantsmäärusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
30 01 15 Pensionid ja toetused  
30 01 15 01 Pensionid ning invaliidsus- ja lahkumistoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 743 689 400  1 650 993 000  1 567 310 596,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate vanaduspensionid, sealhulgas 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest makstavad vanaduspensionid; 
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste ametnike ja ajutiste töötajate invaliidsuspensionid, sealhulgas teadusuur- 
ingute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest makstavad invaliidsuspensionid; 
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate invaliidsustoetused, 
sealhulgas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest makstavad invaliidsustoetused;  28.2.2018  ET L 57/1611 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 15  (jätkub)  
30 01 15 01  (jätkub)  
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste endiste ametnike ning endiste ajutiste ja lepinguliste töötajate üleelanud 
abikaasade ja/või orbude toitjakaotuspensionid, sealhulgas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest 
makstavad toitjakaotuspensionid; 
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate lahkumistoetused, sealhulgas 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest makstavad lahkumistoetused; 
— vanaduspensionidega samaväärse kindlustusmatemaatilise väärtusega maksed; 
— endistele vastupanuliikumise liikmetele (või nende üleelanud abikaasadele ja/või orbudele), kes saadeti asumisele või 
interneeriti, tehtavad maksed (pensionisoodustused); 
— rahaline abi, mida makstakse rasket või pikaajalist haigust põdevale või puudega lesele haiguse või puude esinemise 
ajal isiku sotsiaalse ja meditsiinilise olukorra hindamise alusel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
30 01 15 02 Ravikindlustus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
57 644 600  54 274 000  50 780 203,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pensionäride ravikindlustuse tööandjapoolsete sissemaksete rahastamiseks.  
Samuti kaetakse sellega endiste sundasumisele saadetud või interneeritud vastupanuliikumise liikmete ravikuludega 
seotud lisamaksed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  L 57/1612  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 15  (jätkub)  
30 01 15 03 Pensionide ja toetuste paranduskoefitsiendid ja kohandused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
65 817 600  59 502 000  42 451 179,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju katmiseks.  
Osa sellest assigneeringust on ette nähtud pensionide kõikide kohandamistega seotud kulude katmiseks eelarveaasta 
jooksul. Kõnealuse osa otstarvet ei ole määratletud ja seda võidakse kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
käesoleva peatüki teistesse punktidesse vastavalt finantsmäärusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
30 01 16 Endiste liikmete pensionid — Institutsioonid  
30 01 16 01 Euroopa Parlamendi endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 852 600  3 719 000  2 694 482,88  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi endiste liikmete pensionide, invaliidsuspensionide ja toitjakaotuspen- 
sionide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige selle artiklid 14, 15, 17 ja 28.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, sealhulgas selle artiklid 49–60 ning Euroopa Parlamendi 
juhatuses vastu võetud asjaomased eeskirjad.  28.2.2018  ET L 57/1613 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 02 Euroopa Ülemkogu endiste eesistujate pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
77 000  7 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu endiste eesistujate vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate 
paranduskoefitsientide, samuti Euroopa Ülemkogu endiste eesistujate leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning 
nende elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 03 Komisjoni endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 377 800  6 705 000  5 759 184,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni endiste liikmete vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate paranduskoefit- 
sientide, samuti komisjoni endiste liikmete leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukohariigist sõltuvate 
paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  L 57/1614  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 03  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 04 Euroopa Kohtu endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
9 312 800  9 613 000  8 198 734,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Kohtu endiste liikmete vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate parandus- 
koefitsientide, samuti Euroopa Kohtu endiste liikmete leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukoha- 
riigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa 
Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusek- 
retäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmää- 
ramise kohta (EÜT 187, 8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 05 Kontrollikoja endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 706 600  4 790 000  4 155 814,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja endiste liikmete vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate paranduskoe- 
fitsientide, samuti kontrollikoja endiste liikmete leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukohariigist 
sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/1615 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artiklid 9, 10, 11 ja 16.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 06 Endiste Euroopa ombudsmanide pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
244 400  212 000  137 854,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endiste Euroopa ombudsmanide vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate parandus- 
koefitsientide, samuti endiste Euroopa ombudsmanide leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukoha- 
riigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa 
Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusek- 
retäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmää- 
ramise kohta (EÜT 187, 8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 07 Endiste Euroopa andmekaitseinspektorite pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
83 000  41 000  39 422,46  L 57/1616  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 07  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endiste Euroopa andmekaitseinspektorite vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate 
paranduskoefitsientide, samuti endiste Euroopa andmekaitseinspektorite leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning 
nende elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa 
Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusek- 
retäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmää- 
ramise kohta (EÜT 187, 8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1617 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
JAOTIS 31  
KEELETALITUSED  L 57/1618  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 31 
KEELETALITUSED  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
31 01  KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  398 802 462  407 877 123  437 381 657,05  
Jaotis 31 — Kogusumma  398 802 462  407 877 123  437 381 657,05  28.2.2018  ET L 57/1619 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
JAOTIS 31 
KEELETALITUSED  
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
31 01  KEELETALITUSTE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
31 01 01  Keeletalituse poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 325 446 971  333 902 920  332 138 700,21  102,06  
31 01 02  Keeletalituste poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
31 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 10 812 924  10 636 511  9 418 589,23  87,10  
31 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 4 184 600  4 430 672  6 421 241,34  153,45  
Artikkel 31 01 02 — Vahesumma  14 997 524  15 067 183  15 839 830,57  105,62  
31 01 03  Keeletalituste poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsiooniseadmete ja -teenuste 
ning muud tegevusega seotud kulud  
31 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja -teenustega seotud kulud  5,2 21 037 967  20 850 020  25 540 659,59  121,40  
31 01 03 04  Tehnilised seadmed ja teenused komisjoni 
konverentsisaalidele  5,2 2 300 000  2 300 000  3 429 138,66  149,09  
31 01 03 05  Konverentside korraldamise kulud  5,2 p.m.  
Artikkel 31 01 03 — Vahesumma  23 337 967  23 150 020  28 969 798,25  124,13  
31 01 07  Suulise tõlke kulud  
31 01 07 01  Suulise tõlke kulud  5,2 16 240 000  17 375 000  39 709 291,29  244,52  
31 01 07 02  Konverentsitõlkide koolitus ja täiendus- 
koolitus  5,2 374 000  363 000  973 322,06  260,25  
31 01 07 03  Suulise tõlke peadirektoraadi infotehno- 
loogiakulud  5,2 1 299 000  1 270 000  3 492 492,22  268,86  
Artikkel 31 01 07 — Vahesumma  17 913 000  19 008 000  44 175 105,57  246,61  L 57/1620  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
31 01 08  Kirjaliku tõlke kulud  
31 01 08 01  Kirjaliku tõlke kulud  5,2 15 000 000  14 530 000  12 707 063,03  84,71  
31 01 08 02  Kirjaliku tõlke peadirektoraadi tegevuse 
toetuskulud  5,2 1 507 000  1 579 000  2 240 737,88  148,69  
Artikkel 31 01 08 — Vahesumma  16 507 000  16 109 000  14 947 800,91  90,55  
31 01 09  Institutsioonidevaheline koostöö keelte 
valdkonnas  5,2 600 000  640 000  1 310 421,54  218,40  
31 01 10  Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
Peatükk 31 01 — Kogusumma  398 802 462  407 877 123  437 381 657,05  109,67  
31 01 01 Keeletalituse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
325 446 971  333 902 920  332 138 700,21  
31 01 02 Keeletalituste poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
31 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 812 924  10 636 511  9 418 589,23  
31 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 184 600  4 430 672  6 421 241,34  
31 01 03 Keeletalituste poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsiooniseadmete ja -teenuste ning muud tegevusega seotud 
kulud  
31 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja -teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
21 037 967  20 850 020  25 540 659,59  28.2.2018  ET L 57/1621 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 03  (jätkub)  
31 01 03 04 Tehnilised seadmed ja teenused komisjoni konverentsisaalidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 300 000  2 300 000  3 429 138,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma kulusid, mis on seotud: 
— komisjoni konverentsisaalide toimimiseks vajalike seadmetega; 
— komisjoni Brüsselis toimuvate koosolekute ja konverentsidega seotud tehniliste teenustega.  
Assigneeringud, millega kaetakse vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artiklite 01 ja 05 
punktidesse.  
Assigneering on ette nähtud liidu territooriumil kantud kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
31 01 03 05 Konverentside korraldamise kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on ette nähtud katma kulusid (sealhulgas seadmed, teenused ja muud tasud), mida on vaja suulise tõlke 
peadirektoraadi poolt teistele komisjoni talitustele, liidu institutsioonidele, organitele ja ametitele korraldatavate ürituste  
ja konverentside keskse korraldamise jaoks. Reeglina nõutakse tekkinud kulud neilt üksustelt sisse sihtotstarbelise tuluna 
kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja erilepingutega.  L 57/1622  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 03  (jätkub)  
31 01 03 05  (jätkub)  
Assigneering on ka ette nähtud katma kulusid, mis on otseselt seotud nende asutuse vahendite ja teenuste väljatöö- 
tamise ja hooldusega, mis on vajalikud konverentside ja samalaadsete ürituste korraldamiseks.  
Assigneering on ette nähtud katma kulusid, mis on tekkinud Euroopa Liidu territooriumil ja sellest väljaspool.  
Sellesse punkti võib kanda ka sihtotstarbelise tulu vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 3.  
31 01 07 Suulise tõlke kulud  
31 01 07 01 Suulise tõlke kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
16 240 000  17 375 000  39 709 291,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rahastama järgmist: 
— nende vabakutseliste tõlkide (koosseisuvälised tõlgid) töötasu, kelle suulise tõlke peadirektoraat on palganud 
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 90 põhjal, et peadirektoraat saaks anda nende 
institutsioonide käsutusse, kellele ta tagab suulise tõlke, piisava hulga pädevaid konverentsitõlke; 
— töötasu hõlmab peale palga, pensioni- ja elukindlustuse sissemaksete ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse ka 
lähetuskulusid ning reisi- ja elamiskulusid, kui tõlgi ametlik tegevuskoht ei ole töö toimumise kohas; 
— koosseisuväliste tõlkide akrediteerimise testidega seotud kulud, eelkõige reisi- ja majutuskulude hüvitamine ja 
päevarahade maksmine; 
— teenused, mida komisjonile osutavad Euroopa Parlamendi tõlgid (ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised 
tõlgid); 
— koosolekuteks valmistumisega seotud tõlkide tegevusest tulenevad kulud; 
— kolmandates riikides toimuvate koosolekute jaoks tõlketeenuse osutamise lepingud, mille suulise tõlke peadirek- 
toraat sõlmib liidu delegatsioonide kaudu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 30 080 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1623 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 07  (jätkub)  
31 01 07 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Alusaktid  
Komisjoni sisedirektiiv; 15. veebruari 2008. aasta järeldus 252/08 – Euroopa Liidu institutsioonide poolt tööle võetud 
abitõlkide töötingimusi ja tasustamist käsitlev kokkulepe.  
31 01 07 02 Konverentsitõlkide koolitus ja täienduskoolitus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
374 000  363 000  973 322,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste meetmete kulude katteks, mille abil on võimalik värvata piisaval arvul pädevaid 
konverentsitõlke (eelkõige teatavate keelekombinatsioonide puhul), ning konverentsitõlkidele mõeldud spetsiifiliste 
koolituste kulude katteks.  
Väljaspool institutsioone on tegemist eelkõige ülikoolidele mõeldud stipendiumide, õppejõudude koolitamise ja 
pedagoogilise abi programmidega ning ka õpilastele mõeldud stipendiumidega. Assigneering hõlmab ka koosseisuliste 
tõlkijate selliseid väga spetsiifilisi koolitusmeetmeid nagu temaatilised koolitused, viibimine keelekeskkonnas, täiend- 
koolitused või intensiivkursused.  
Abitõlkide töötingimusi käsitleva kokkuleppe kohaselt on selle kategooria tõlkidel võimalik saada piiratud ulatuses 
keelekoolituseks mõeldud toetusi (nt stipendiumid keelepraktikaks välismaal ja koolituskupongid).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 726 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  L 57/1624  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 07  (jätkub)  
31 01 07 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/ 
2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni sisedirektiiv; 15. veebruari 2008. aasta järeldus 252/08 – Euroopa Liidu institutsioonide poolt tööle võetud 
abitõlkide töötingimusi ja tasustamist käsitlev kokkulepe.  
31 01 07 03 Suulise tõlke peadirektoraadi infotehnoloogiakulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 299 000  1 270 000  3 492 492,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud suulise tõlke peadirektoraadi infotehnoloogiakulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— personaalarvutite, serverite ja mikroarvutite ost või üürimine, varukoopiatega seotud kulud, terminalid, 
välisseadmed, ühendusseadmed, koopiamasinad, printerid ja skannerid, kõik suulise tõlke peadirektoraadi kabi- 
nettides või koosolekuruumides kasutatavad elektroonilised seadmed, nende toimimiseks vajalikud programmid 
ning nende seadmetega seotud installeerimine, konfigureerimine, hooldus, koolitus, dokumenteerimine ja sisseseade; 
— suulise tõlke peadirektoraadi jaoks kasulike teabe- ja teabelevisüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sh dokumen- 
teerimine, nende süsteemidega seotud koolitus ning teadmised ja eksperdioskused infotehnoloogiavaldkonnas; 
kvaliteet, infoturve, tehnoloogia, Internet, arendusmetoodika, IT-juhtimine; 
— tehniline ja logistiline tugi, koosseisuvälised töötajad andmebaaside kasutamiseks ja haldamiseks, kontoriteenused ja 
liikmemaksud; 
— andmeedastus- ja teabeleviseadmete ja -programmide ost või üürimine, hooldus- ja tugiteenused ning koolitus ja 
sellest tulenevad kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 901 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1625 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 08 Kirjaliku tõlke kulud  
31 01 08 01 Kirjaliku tõlke kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 000 000  14 530 000  12 707 063,03  
Märkused  
See assigneering on ette nähtud selleks, et tasuda väljaspool institutsioone tehtud tõlke ja muude sellega seotud 
keelealaste ja tehniliste teenuste eest, mida välistöövõtjad lepingu alusel osutavad.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 000 eurot.  
31 01 08 02 Kirjaliku tõlke peadirektoraadi tegevuse toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 507 000  1 579 000  2 240 737,88  
Märkused  
Seoses terminoloogia- ja keeleandmebaasidega, tõlkevahenditega ning tõlketeenistuse dokumentatsiooni- ja raamatuko- 
gukuludega on assigneering ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tõlketarkvara ning muude mitmekeelsete tõlkimise abivahendite soetamise, väljatöötamise ja 
kohandamisega, samuti kulud, mis on seotud keele- ja terminoloogiaandmebaaside, tõlkemälude ja masintõlkesõn- 
araamatute soetamise, konsolideerimise ja laiendamisega, et eelkõige tõhustada mitmekeelsuse küsimuste lahen- 
damist ja süvendada institutsioonidevahelist koostööd; 
— tõlkijate vajaduste rahuldamisega seotud dokumentatsiooni- ja raamatukogukulud, eelkõige seoses järgmiste toim- 
ingutega: 
— raamatukogude varustamine ühekeelsete raamatute ning valitud ajalehtede ja perioodiliste väljaannete telli- 
mustega; 
— üksiktoetuste eraldamine uutele tõlkijatele ette nähtud sõnaraamatute ja keelekäsiraamatute varu soetamiseks; 
— sõnaraamatute, entsüklopeediate ja elektrooniliste sõnastike hankimine või juurdepääsu võimaldamine doku- 
mentaalsetele andmebaasidele Internetis; 
— teatmeteoste ostmise abil mitmekeelsete raamatukogude põhivaru loomine ja ülalpidamine.  L 57/1626  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 08  (jätkub)  
31 01 08 02  (jätkub)  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud Teadusuuringute Ühiskeskuse 
tegevuskohad, mille kulud on kantud artikli 01 05 asjaomastesse jaotistesse.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 333 000 eurot.  
31 01 09 Institutsioonidevaheline koostöö keelte valdkonnas  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
600 000  640 000  1 310 421,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende tegevuste rahastamiseks, mis on seotud institutsioonidevahelise kirjaliku ja suulise 
tõlke komitee raames toimuva koostööga ja mille eesmärk on parandada institutsioonide keelealast koostööd.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 610 000 eurot.  
31 01 10 Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning 
tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Tõlkekeskuse eelarvelised vahendid moodustatakse nende asutuste rahalisest toetusest, kelle heaks kõnealune asutus 
töötab, ning nende institutsioonide ja asutuste rahalisest toetusest, kellega tehakse koostööd, ilma et see piiraks muid 
tulusid.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 23 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  28.2.2018  ET L 57/1627 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 10  (jätkub)  
Tõlkekeskuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2965/94, 28. november 1994, Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta 
(EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1).  
Alusaktid  
29. oktoobril 1993. aastal Brüsselis riigipeade või valitsusjuhtide tasandil kohtunud liikmesriikide valitsuste esindajate 
deklaratsioon.  L 57/1628  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
JAOTIS 32  
ENERGEETIKA  28.2.2018  ET L 57/1629 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 32 
ENERGEETIKA  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 01  ENERGEETIKA POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  85 668 317  85 668 317  85 741 916  85 741 916  81 204 933,14  81 204 933,14  
32 02  TAVAPÄRASED JA 
TAASTUVAD ENER- 
GIAALLIKAD  700 238 452  447 019 117  718 575 941  249 870 058  517 942 938,28  351 832 092,73  
32 03  TUUMAENERGIA  164 224 000  172 102 000  165 207 000  175 291 776  159 466 149,60  167 986 136,96  
32 04  „HORISONT 2020“ — 
ENERGIAGA SEOTUD 
TEADUSTEGEVUS JA 
INNOVATSIOON  320 757 111  380 937 908  335 329 919  364 678 785  312 863 273,59  405 847 091,39  
32 05  ITER  369 124 999  493 318 660  314 060 437  417 687 440  351 558 633,88  595 329 903,81  
Jaotis 32 — 
Kogusumma  1 640 012 879  1 579 046 002  1 618 915 213  1 293 269 975  1 423 035 928,49  1 602 200 158,03  L 57/1630  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
JAOTIS 32 
ENERGEETIKA  
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
32 01  ENERGEETIKA POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
32 01 01  Energeetika poliitikavaldkonna 
ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  5,2 63 613 285  62 685 440  60 298 315,24  94,79  
32 01 02  Energeetika poliitikavaldkonna 
koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
32 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 067 688  2 929 038  2 738 009,94  89,25  
32 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 638 164  1 616 651  1 602 173,—  97,80  
Artikkel 32 01 02 — Vahesumma  4 705 852  4 545 689  4 340 182,94  92,23  
32 01 03  Energeetika poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 112 172  3 914 290  4 637 538,63  112,78  
32 01 04  Energeetika poliitikavaldkonna 
meetmete ja programmide 
toetuskulud  
32 01 04 01  Euroopa ühendamise rahastu 
toetuskulud — Energeetika  1,1 1 978 000  1 978 000  1 821 960,50  92,11  
32 01 04 02  Rahaline toetus tuumakäitiste 
dekomisjoneerimise abipro- 
grammile  1,1 p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 32 01 04 — Vahesumma  1 978 000  1 978 000  1 821 960,50  92,11  
32 01 05  Toetuskulud energeetika poliitika- 
valdkonna teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammidele  
32 01 05 01  Kulud seoses ametnike ja ajutiste 
teenistujatega, kes täidavad teadus- 
ja innovatsiooniprogramme — 
„Horisont 2020“  1,1 2 022 348  1 982 934  1 816 206,19  89,81  
32 01 05 02  Koosseisuvälised töötajad, kes 
täidavad teadus- ja innovatsiooni- 
programme — „Horisont 2020“  1,1 745 660  728 000  979 087,23  131,30  28.2.2018  ET L 57/1631 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
32 01 05  (jätkub)  
32 01 05 03  Muud juhtimiskulud, mis on 
seotud teadus- ja innovatsiooni- 
programmidega — „Horisont 
2020“  1,1 1 132 000  1 132 000  1 068 322,08  94,37  
32 01 05 21  ITERi programmi teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavate 
ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  1,1 5 888 000  7 109 563  5 604 814,05  95,19  
32 01 05 22  ITERi programmi teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavad 
koosseisuvälised töötajad  1,1 238 000  233 000  195 156,28  82,00  
32 01 05 23  ITERi programmi teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide muud 
halduskulud  1,1 1 110 000  1 310 000  324 350,—  29,22  
Artikkel 32 01 05 — Vahesumma  11 136 008  12 495 497  9 987 935,83  89,69  
32 01 07  Euratomi toetus tarneagentuuri 
tegevusele  5,2 123 000  123 000  119 000,—  96,75  
Peatükk 32 01 — Kogusumma  85 668 317  85 741 916  81 204 933,14  94,79  
32 01 01 Energeetika poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
63 613 285  62 685 440  60 298 315,24  
32 01 02 Energeetika poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
32 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 067 688  2 929 038  2 738 009,94  
32 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 638 164  1 616 651  1 602 173,—  L 57/1632  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 03 Energeetika poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 112 172  3 914 290  4 637 538,63  
32 01 04 Energeetika poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
32 01 04 01 Euroopa ühendamise rahastu toetuskulud — Energeetika  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 978 000  1 978 000  1 821 960,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 02.  
32 01 04 02 Rahaline toetus tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammile  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute ja ekspertide kohtumistega, millel 
on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva punkti all nimetatud meetmetega, samuti kõikide 
muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele 
ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 03.  28.2.2018  ET L 57/1633 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 05 Toetuskulud energeetika poliitikavaldkonna teadus- ja innovatsiooniprogrammidele  
32 01 05 01 Kulud seoses ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 022 348  1 982 934  1 816 206,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 04.  
32 01 05 02 Koosseisuvälised töötajad, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
745 660  728 000  979 087,23  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis on seotud koosseisuväliste töötajatega, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme 
„Horisont 2020“ ja osalevad kaudsetes meetmetes muude kui tuumaprogrammide raames, sh liidu delegatsioonidesse 
ametisse määratud töötajad.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 04.  L 57/1634  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 05  (jätkub)  
32 01 05 03 Muud juhtimiskulud, mis on seotud teadus- ja innovatsiooniprogrammidega — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 132 000  1 132 000  1 068 322,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi teadus- ja innovatsiooniprogrammidega „Horisont 2020“ seotud juhtimiskulude 
katmiseks muude kui tuumaprogrammide kaudsete meetmete raames, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse 
määratud töötajatega seotud muude halduskulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, muu hulgas 
konverentside, töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude 
katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 04.  
32 01 05 21 ITERi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 888 000  7 109 563  5 604 814,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud ITERi projekti teadus- ja innovatsiooniprogramme 
rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega, sealhulgas liidu delegatsioonide ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes 
osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  28.2.2018  ET L 57/1635 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 05  (jätkub)  
32 01 05 21  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 05.  
32 01 05 22 ITERi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
238 000  233 000  195 156,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude rahastamiseks, mis on seotud ITERi projekti programmi teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud 
koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide 
raames.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 05.  
32 01 05 23 ITERi programmi teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 110 000  1 310 000  324 350,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ITERi projekti programmi teadus- ja innovatsiooniprogrammi tuumaprogrammide 
kaudsete meetmete juhtimisega kaasnevate muude halduskulude katmiseks, sealhulgas liidu delegatsioonidesse 
ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude rahastamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  L 57/1636  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 05  (jätkub)  
32 01 05 23  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 05.  
32 01 07 Euratomi toetus tarneagentuuri tegevusele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
123 000  123 000  119 000,—  
Märkused  
Personali ja hoonetega seotud kulud sisalduvad punktidesse XX 01 01 01 ja XX 01 03 01 ning artiklisse 26 01 23 
arvestatud assigneeringutes ja seetõttu peaks komisjoni toetus koos asutuse enda tuludega katma asutuse tegevuse 
käigus kantud kulud.  
Euratomi nõukogu esitas 1. ja 2. veebruaril 1960. aastal peetud 23. istungil ühehäälse ettepaneku, et komisjon lükkaks 
edasi mitte ainult maksu kehtestamise (Euratomi tarneagentuuri talitluskulude katteks), vaid ka mainitud maksu tegeliku 
kehtestamise. Pärast seda on eelarvesse kantud toetus esialgses eelarvestuses näidatud tulude ja agentuuri kuluandmete 
tasakaalustamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eelkõige selle artiklid 52, 53 ja 54.  
Alusaktid  
Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom, 12. veebruar 2008, millega kehtestatakse Euratomi Tarneagentuuri põhikiri 
(ELT L 41, 15.2.2008, lk 15), eelkõige selle lisa artiklid 4, 6 ja 7.  28.2.2018  ET L 57/1637 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 02  TAVAPÄRASED JA 
TAASTUVAD ENER- 
GIAALLIKAD  
32 02 01  Euroopa ühendamise rahastu  
32 02 01 01  Energiasiseturu tõhusam inte- 
greerimine ning elektri- ja 
gaasivõrkude piiriülese koosta- 
litlusvõime suurendamine  1,1 226 402 267  50 951 000  206 508 927  33 023 600  165 593 584,—  42 977 485,89  84,35  
32 02 01 02  Liidu energiavarustuskindluse 
suurendamine  1,1 226 040 000  50 217 000  207 441 809  24 839 000  165 593 584,—  43 189 209,19  86,01  
32 02 01 03  Säästva arengu ja keskkonna- 
kaitse edendamine  1,1 226 039 068  50 067 000  206 509 070  25 201 000  165 594 400,—  43 143 250,—  86,17  
32 02 01 04  Energiaprojektide erainvesteer- 
inguid soodustava keskkonna 
loomine  1,1 p.m.  60 000 000  77 291 975  28 295 000  0,—  0,—  0  
Artikkel 32 02 01 — 
Vahesumma  678 481 335  211 235 000  697 751 781  111 358 600  496 781 568,—  129 309 945,08  61,22  
32 02 02  Euroopa energiapoliitika 
toetusmeetmed ja energia 
siseturg  1,1 5 000 000  4 600 000  4 998 000  3 889 079  4 956 129,28  4 770 995,17  103,72  
32 02 03  Energeetikarajatiste ja infras- 
truktuuri ohutus  1,1 324 000  300 000  306 000  294 900  311 659,—  624 634,99  208,21  
32 02 10  Energeetikasektorit Regu- 
leerivate Asutuste Koos- 
tööamet (ACER)  1,1 13 033 117  13 033 117  12 520 160  12 520 160  15 872 582,—  15 872 582,—  121,79  
32 02 51  Üleeuroopaliste energiavõr- 
kudega seotud ühishuvipro- 
jektide rahalise toetamise 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  4 448 000  p.m.  9 907 319  21 000,—  11 947 434,08  268,60  
32 02 52  Majanduse elavdamist 
toetavate energeetikapro- 
jektide lõpuleviimine  1,1 p.m.  210 000 000  p.m.  110 000 000  0,—  189 078 498,34  90,04  
32 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
32 02 77 07  Katseprojekt — Teostatavu- 
suuring selle kohta, kuidas 
rahastada vähekulukate energi- 
atõhususe parandamise 
meetmete rakendamist väikese 
sissetulekuga leibkondades  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  59 987,50  L 57/1638  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 08  Katseprojekt — Kütteostu- 
võimetus — Hinnang kriisi 
mõju kohta ning liikmesriikide 
olemasolevate ja võimalike 
uute meetmete läbivaatamine  1,1 p.m.  203 000  p.m.  400 000  0,—  168 015,57  82,77  
32 02 77 09  Ettevalmistav meede — Liidus 
ja väljaspool liitu asuvate saarte 
vahelise kliimameetmete 
valdkonna koostöö tugev- 
damine saarte identiteedi 
loomise abil ülemaailmse 
linnapeade pakti raames  1,1 p.m.  1 000 000  2 000 000  1 000 000  
32 02 77 10  Katseprojekt — Võitlus 
kütteostuvõimetusega Joonia- 
Aadria makropiirkonnas  1,1 p.m.  500 000  1 000 000  500 000  
32 02 77 11  Katseprojekt — Euroopa ener- 
giaturu suhtes kohaldatava 
hajusandmebaasi tehnoloogia 
teostatavusuuring  1,1 400 000  200 000  
32 02 77 12  Ettevalmistav meede — 
Tervikliku toetuse loomine 
söetööstus- ja CO  2 -mahukatele 
üleminevatele piirkondadele  1,1 1 700 000  850 000  
32 02 77 13  Ettevalmistav meede — 
Vahendid söeplatvormi 
dialoogis osalejatele, mis 
aitavad välja töötada ja toetada 
kohalikke üleminekustra- 
teegiaid  1,1 1 300 000  650 000  
Artikkel 32 02 77 — 
Vahesumma  3 400 000  3 403 000  3 000 000  1 900 000  0,—  228 003,07  6,70  
Peatükk 32 02 — 
Kogusumma  700 238 452  447 019 117  718 575 941  249 870 058  517 942 938,28  351 832 092,73  78,71  
32 02 01 Euroopa ühendamise rahastu  
32 02 01 01 Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
226 402 267  50 951 000  206 508 927  33 023 600  165 593 584,—  42 977 485,89  28.2.2018  ET L 57/1639 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 01  (jätkub)  
32 02 01 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulusid, mis on seotud uuringute kaasrahastamise ja ühishuviprojektidega, 
mis aitavad peamiselt kaasa energia siseturu integreerimisele ning piiriüleste gaasi- ja elektrivõrkude koostalitlusele. 
Käesolev assigneering on ühtlasi ette nähtud selleks, et katta sellise programmi kulusid, millega toetatakse sama 
eesmärgiga seotud tegevusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 3 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
32 02 01 02 Liidu energiavarustuskindluse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
226 040 000  50 217 000  207 441 809  24 839 000  165 593 584,—  43 189 209,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulusid, mis on seotud kaasrahastatavate uuringute ja ühishuviprojektidega, 
mis aitavad peamiselt kaasa liidu varustuskindluse, süsteemi vastupidavuse ja süsteemi talitluskindluse parandamisele. 
Käesolev assigneering on ühtlasi ette nähtud selleks, et katta sellise programmi kulusid, millega toetatakse sama 
eesmärgiga seotud tegevusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 3 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 57/1640  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 01  (jätkub)  
32 02 01 03 Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
226 039 068  50 067 000  206 509 070  25 201 000  165 594 400,—  43 143 250,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulusid, mis on seotud kaasrahastatavate uuringute ja ühishuviprojektidega, 
mis aitavad peamiselt kaasa säästvale arengule ja keskkonnakaitsele, sh taastuvenergia integreerimine ülekandevõrku 
ning arukate energiavõrkude ja CO  2 -võrkude väljaarendamine. Assigneering on ühtlasi ette nähtud selleks, et katta 
sellise programmi kulusid, millega toetatakse sama eesmärgiga seotud tegevusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 3 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
32 02 01 04 Energiaprojektide erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  60 000 000  77 291 975  28 295 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis on seotud liidu rahalise osalusega Euroopa ühendamise rahastu 
raames loodud rahastamisvahendites, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu pikaajalisele rahastamisele või erainves- 
torite vahenditele ja seega võimaldada rahastada ühishuviprojekte, mis on rahastamiskõlblikud vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrusele (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste 
kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 
714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39). Need rahastamisvahendid loodi komisjoni 29. oktoobri 
2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise 
eeskirju) (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1) artiklis 224 sätestatud eelhindamise järel võla- või omakapitaliinstrumendina. 
Need on ette nähtud täitmiseks otse volitatud üksuste poolt või täitmiseks koos volitatud üksustega liidu finantsmääruse 
tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1641 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 01  (jätkub)  
32 02 01 04  (jätkub)  
Rahastamisvahenditest tehtavate finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaste tagasimaksete, seahulgas kapitali tagasi- 
maksete, vabastatud tagatiste ja laenu põhisumma tagasimaksete alusel, mis makstakse tagasi komisjonile ja kantakse 
tulude arvestuse punkti 6 3 4 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 
punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
32 02 02 Euroopa energiapoliitika toetusmeetmed ja energia siseturg  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 000 000  4 600 000  4 998 000  3 889 079  4 956 129,28  4 770 995,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni kulude katteks seoses teabe kogumise ja töötlemisega selleks, et analüüsida, 
määratleda, edendada, seirata, rahastada, hinnata ja rakendada Euroopa konkurentsivõimelist, turvalist ja jätkusuutlikku 
energiapoliitikat, energia siseturgu ja selle laiendamist kolmandatele riikidele ning energiavarustuse kindluse kõiki 
aspekte Euroopa ja ülemaailmsel tasandil ning et kaitsta energiatarbijaid ja nende õigusi, osutades kvaliteetteenuseid 
läbipaistvate ja võrreldavate hindadega.  
Peamised kinnitatud eesmärgid on Euroopa ühise poliitika järkjärguline rakendamine kooskõlas energialiidu strateegiaga 
(COM(2015) 80), et tagada järjepidev energiavarustuse kindlus, energia siseturu hea toimimine ning juurdepääs 
energiatranspordivõrkudele, energiaturu vaatlus, mudelite analüüs, hõlmates ka kavandatud poliitiliste strateegiate 
mõjustsenaariume, energiatarbijate õiguste tugevdamine ja kaitse, mis põhineb üldistel ja konkreetsetel teadmistel 
rahvusvahelise ja Euroopa energiaturu kohta kõigi energialiikide osas.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada ekspertide kulusid, mis on seotud otseselt energiaturu jälgimise 
seisukohalt vajalike andmete kogumise, kontrollimise ja analüüsimisega, ning selliseid kulusid, mis on seotud teavitamise 
ja kommunikatsiooni, andmete digitaalse töötlemise ja visualiseerimisega, konverentside ja üritustega, mille eesmärk on 
toetada energeetikasektoris toimuvaid tegevusi, ning elektrooniliste ja trükiväljaannetega, audiovisuaaltoodete ja mitme- 
suguse veebi- ja sotsiaalmeediapõhise tegevusega, millel on otsene seos energiapoliitika eesmärkide saavutamisega. 
Assigneeringuga toetatakse ka tihedamat energeetikaalast dialoogi liidu põhiliste energiapartneritega ja energia- 
valdkonna rahvusvaheliste asutustega.  L 57/1642  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2964/95, 20. detsember 1995, millega nähakse ette toornafta impordi ja tarnete regis- 
treerimine ühenduses (EÜT L 310, 22.12.1995, lk 5).  
Energiaharta protokoll, mis on kiidetud heaks nõukogu ja komisjoni 23. septembri 1997. aasta otsusega 98/181/EÜ, 
ESTÜ, Euratom, mis käsitleb energiaharta lepingu ning energiakasutuse tõhustamist ja sellega seotud keskkonna- 
küsimusi käsitleva energiaharta protokolli sõlmimist Euroopa ühenduste poolt (EÜT L 69, 9.3.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 1999/280/EMÜ, 22. aprill 1999, toornafta tarnekulusid ja naftasaaduste tarbijahindu käsitleva 
ühenduse teavitamis- ja nõustamiskorra kohta (EÜT L 110, 28.4.1999, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/89/EÜ, 18. jaanuar 2006, elektrienergia varustuskindluse ja infras- 
truktuuriinvesteeringute kohta (ELT L 33, 4.2.2006, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, Euroopa standardimise rahastamise kohta 
(ELT L 315, 15.11.2006, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 
kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnis- 
tamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 714/2009, 13. juuli 2009, võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta 
piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (ELT L 211, 14.8.2009, 
lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2009, 13. juuli 2009, maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu 
tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/72/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju 
ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning 
millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).  
Nõukogu direktiiv 2009/119/EÜ, 14. september 2009, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või 
naftatoodete miinimumvarusid (ELT L 265, 9.10.2009, lk 9).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 617/2010, 24. juuni 2010, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse 
energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96 (ELT 
L 180, 15.7.2010, lk 7).  
Komisjoni määrus (EL, Euratom) nr 833/2010, 21. september 2010, millega rakendatakse nõukogu määrus (EL, 
Euratom) nr 617/2010, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Liidu energeetika infrastruktuuri investeerimispro- 
jektidest (ELT L 248, 22.9.2010, lk 36).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 994/2010, 20. oktoober 2010, milles käsitletakse gaasivarustuse 
kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/67/EÜ (ELT L 295, 12.11.2010, 
lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1643 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011, 25. oktoober 2011, energia hulgimüügituru terviklikkuse 
ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 994/2012/EL, 25. oktoober 2012, liikmesriikide ja kolmandate riikide 
valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetusmehhanismi loomise kohta (ELT L 299, 27.10.2012, 
lk 13).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL, 25. oktoober 2012, milles käsitletakse energiatõhusust, 
muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/ 
EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/30/EL, 12. juuni 2013, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiam- 
mutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (ELT L 178, 28.6.2013, lk 66).  
Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (ELT L 161, 
29.5.2014, lk 3).  
Nõukogu otsus 2014/668/EL, 23. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise 
kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise territooriumil seaduslikult töötavate 
kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning seotud lisade ja protokollide osas 
(ELT L 278, 20.9.2014, lk 1).  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2012, millega asutatakse avamere nafta- ja gaasiammutamise Euroopa Liidu asutuste rühm 
(ELT C 18, 21.1.2012, lk 8).  
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja 
Euroopa Investeerimispangale, 25. veebruar 2015, „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste 
poliitika raamstrateegia“ (COM(2015) 80).  
32 02 03 Energeetikarajatiste ja infrastruktuuri ohutus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
324 000  300 000  306 000  294 900  311 659,—  624 634,99  L 57/1644  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni kulude katteks seoses sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja 
energeetikasektori turvalisuse parandamiseks vajaliku eeskirjade ja meetmete analüüsimise, määratlemise, edendamise, 
nendest teavitamise ja nende järelevalve, hindamise ja rakendamise jaoks ning tehniliseks abiks ja erikoolituseks.  
Peamine eesmärk on energeetikaalaste turvaeeskirjade väljatöötamine ja kohaldamine ning eelkõige: 
— meetmed takistamaks pahatahtlikke tegusid energeetikasektoris, eelkõige seoses Euroopa energiatootmise ja 
edastamise süsteemi rajatiste ja infrastruktuuriga; 
— energeetika turvalisuse alaste õigusaktide, tehniliste normide ja haldusjärelevalve tavade ühtlustamine; 
— energeetikasektori ühiste näitajate, meetodite ja turvalisusega seotud eesmärkide määramine ning sellise määramise 
jaoks vajalike andmete kogumine; 
— siseriiklike asutuste, ettevõtjate ja teiste tähtsate osaliste võetud energeetika turvalisuse alaste meetmete järelevalve; 
— energeetika turvalisuse rahvusvaheline koordineerimine, sealhulgas tarnija- ja transiitnaaberriikidega ja partnerrii- 
kidega maailmas; 
— tehnoloogiaarenduse edendamine energeetika turvalisuse valdkonnas.  
Assigneering võib katta ka teabe ja kommunikatsiooniga seotud kulusid ning käesoleva artikli eesmärkidega otseselt 
seotud elektrooniliste ja trükiväljaannete kulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ, 8. detsember 2008, Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja 
määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (ELT L 345, 23.12.2008, lk 75).  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
32 02 10 Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 033 117  13 033 117  12 520 160  12 520 160  15 872 582,—  15 872 582,—  28.2.2018  ET L 57/1645 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 10  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse sellised ameti töötajatega seotud kulud, halduskulud (jaotised 1 ja 2) ja tegevuskulud, mis on 
seotud tööprogrammiga (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 13 562 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 528 883 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 13 033 117 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ELT L 211, 14.8.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011, 25. oktoober 2011, energia hulgimüügituru terviklikkuse 
ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 347/2013, 17. aprill 2013, üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/ 
2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).  
32 02 51 Üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud ühishuviprojektide rahalise toetamise lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  4 448 000  p.m.  9 907 319  21 000,—  11 947 434,08  L 57/1646  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2236/95, 18. september 1995, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1364/2006/EÜ, 6. september 2006, üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste 
kehtestamise kohta ning otsuse 96/391/EÜ ja otsuse nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 262, 
22.9.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007, 20. juuni 2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi 
andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 347/2013, 17. aprill 2013, üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/ 
2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).  
32 02 52 Majanduse elavdamist toetavate energeetikaprojektide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  210 000 000  p.m.  110 000 000  0,—  189 078 498,34  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmistest aastatest tulenevate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 663/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse abikava majanduse 
elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (ELT L 200, 31.7.2009, lk 31).  28.2.2018  ET L 57/1647 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
32 02 77 07 Katseprojekt — Teostatavusuuring selle kohta, kuidas rahastada vähekulukate energiatõhususe parandamise meetmete 
rakendamist väikese sissetulekuga leibkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  59 987,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 08 Katseprojekt — Kütteostuvõimetus — Hinnang kriisi mõju kohta ning liikmesriikide olemasolevate ja võimalike uute 
meetmete läbivaatamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  203 000  p.m.  400 000  0,—  168 015,57  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1648  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 09 Ettevalmistav meede — Liidus ja väljaspool liitu asuvate saarte vahelise kliimameetmete valdkonna koostöö tugev- 
damine saarte identiteedi loomise abil ülemaailmse linnapeade pakti raames  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 000 000  2 000 000  1 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava tegevuse raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Meede on ainulaadne selles mõttes, et asetab saared kliimameetmete esirinda ülemaailmse linnapeade pakti uue 
raamistiku abil. Liidu saared ja saarte ametiasutused kõikjal maailmas – võttes arvesse, et nad saavad saari puudutavatest 
kliimamuutuste probleemidest paremini aru ja nad nõudsid ambitsioonikat ülemaailmset kliimakokkulepet – saavad 
meetme abil ühendada jõud, et juhtida jõupingutusi 1,5 °C kliimaeesmärgi saavutamiseks. Liidu saared teevad meetme 
raames solidaarsuse vaimus tihedat koostööd väljaspool liitu asuvate saarte ametiasutustega, et suurendada üldist 
suutlikkust ning konkreetsemalt vahetada kogemusi, edastada säästvat energiat ja kliimaplaneerimist käsitlevaid 
teadmisi ja oskusteavet, jagada kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise parimaid näiteid ning jagada oma 
teadmisi säästva energia investeeringute toetamiseks mõeldud uuenduslike liidu rahastamisvahendite kohta. Meede 
hõlmab saartel praegu rakendatavate säästvat energiat ja kliimapaneerimist käsitlevate heade tavade analüüsi ning selliste 
uuenduslike integreeritud saarestrateegiate arendamist, mis aitaksid asjakohaselt käsitleda energia kättesaadavust ja 
kütteostuvõimetust, kliimamuutuste leevendamist, kasvuhoonegaaside heite vähendamist ning saarealade kohandamist 
kliimamuutustega. Need strateegiad on kooskõlas 2030. aasta kliima- ja energiaraamistikuga, samuti ÜRO säästva 
arengu eesmärkidega ja algatusega „Säästev energia kõigi jaoks“. Ette nähakse ka sätted kasvuhoonegaaside heitega 
seotud läbipaistvaks seireks, aruandluseks ja kontrolliks vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuetele.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 10 Katseprojekt — Võitlus kütteostuvõimetusega Joonia-Aadria makropiirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2018  ET L 57/1649 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 10  (jätkub)  
Katseprojektiga edendatakse energiatõhusust Joonia-Aadria makropiirkonnas, rahastades piirkondlikke/kohalikke 
algatusi, mis toetavad riiklike või eraomanduses olevate elumajade renoveerimist energiatõhusamaks. Põhinedes 
eeldusel, et kütteostuvõimetuse risk Joonia-Aadria makropiirkonnas on suur (üle 50 %), püütakse katseprojektiga seda 
probleemi lahendada, pakkudes makropiirkonna valitud osades asuvatele näidiselumajadele kodude renoveerimise 
skeeme. Võttes arvesse võimalust kasutada taastuvenergiat, mille varude osas on makropiirkonnas tohutu potentsiaal, 
ning kõige uuemaid renoveerimistehnoloogiaid, vähendatakse selle projekti abil energiatarbimist, tõrjutakse kütteostu- 
võimetust ning vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Projektiga valmistatakse ette kava hoonete renoveerimise 
hõlbustamiseks ning taastuvenergia osakaalu suurendamiseks makropiirkonnas. Projekti tulemusi hinnatakse piir- 
kondlikul tasandil, et tagada struktuurifondide ja täiendava rahastuse tulemuslikku kasutamist riiklike või piirkondlike 
ametiasutuste käivitatud ulatuslikumate energiatõhususe programmide edendamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 11 Katseprojekt — Euroopa energiaturu suhtes kohaldatava hajusandmebaasi tehnoloogia teostatavusuuring  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
400 000  200 000  
Märkused  
Projekti eesmärk on luua parimate tavade ja tehniliste nõuannete platvorm, võttes aluseks energiaturu uute osaliste 
kogemused ja vajadused ning aidates seeläbi komisjonil ergutada hajusandmebaaside tehniliste standardite arengut.  
Selleks viiakse projekti käigus läbi järgmine tegevus: 
— olemasolevate, blokiahela tehnoloogial põhinevate hajusandmebaaside analüüs, mille eesmärk on mõista hajusand- 
mebaasi loomise ja kasutuse tegelike juhtudega kaasnenud probleeme ja leitud lahendusi; 
— kõigi energiaturu sidusrühmade (institutsionaliseeritud energiatarnijad, tootvate tarbijate organisatsioonid, energia- 
kogukondade organisatsioonid jne) vajaduste analüüs; ühes Saksa energiaameti (Dena) 2016. aasta uuringus leiti, et 
52 % Saksamaa energiaturu osalejaid oli blokiahela tehnoloogiaga seotud tegevust juba ellu viinud või plaaninud; 
analüüsis keskendutakse sellele tegevusele, et mõista osaliste vajadusi; korraldatakse ka arutelu tootvate tarbijate 
organisatsioonide fookusrühmadega; 
— korraldatakse teabeüritused blokiahela tehnoloogial põhinevate hajusandmebaaside teemal; 
— luuakse võrgustik uues energiaturus osalevate sidusrühmade jaoks; see on vahend, mille abil levitatakse ja jagatakse 
parimaid tavasid ja tehnilisi nõuandeid.  L 57/1650  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 12 Ettevalmistav meede — Tervikliku toetuse loomine söetööstus- ja CO  2 -mahukatele üleminevatele piirkondadele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 700 000  850 000  
Märkused  
Liidu taastumine majanduskriisist ning liidu peamiste eesmärkide, st tugeva majanduskasvu ja ülemaailmse konkurent- 
sivõime saavutamine muu hulgas kestliku taasindustrialiseerimise ja liidu majanduse ajakohastamise abil peab põhinema 
pikaajalisel keskkonna, majanduse ja ühiskonna kestlikkusel. Seoses liidu ambitsioonikate kliimakohustustega ja 
üleminekuga vähese CO  2 -heitega majandusele, mis põhineb ringmudelil, vajavad liidu söetööstus- ja CO  2 -mahukad 
piirkonnad, kus suur osa töötajaid on ametis söest sõltuvates sektorites, sihipärast toetust, et aidata eelkirjeldatud 
strateegilisele muutumisele kaasa.  
Eurostati andmetel on praegu liidu söe- ja pruunsöekaevandustes üle 300 000 otsese töökoha. Need on koondunud 
piiratud arvul piirkondadesse, kus nende mõju kohalikule majandusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele on peamine ajur. 
Tehnika arengu väljakutsete, ülemaailmse konkurentsi ning nõudliku keskkonna- ja kliimapoliitikaga silmitsi seisvate 
piirkondade suutlikkus aidata kaasa liidu üleminekule vähese CO  2 -heitega ringmajandusele ja sellest kasu saada on liidu 
üldise edu jaoks äärmiselt tähtis. Seda on täheldanud ka komisjon, kes oma teatises „Puhas energia kõikidele 
eurooplastele“ kohustus uurima, „kuidas paremini toetada seda üleminekut söetööstus- ja CO  2 -mahukates piirkondades“.  
Ettevalmistav meede tagab sellise toetuse pakkumiseks tehtavate jõupingutuste tulemuslikkuse, nende pikaajalise 
kestlikkuse ja seeläbi ka liidu kui terviku muutumise ja tema ülemaailmse juhtpositsiooni edukuse, luues platvormi, 
mis võimaldab komisjonil teha järgmist: 
— teha kindlaks üleminekuetapis olevad liidu söetööstus- ja CO  2 -mahukad piirkonnad ning nende arukad spetsialisee- 
rumisvaldkonnad; 
— luua sihipärane praktiline töövahend, mis koondaks a) parimad tavad, b) parimat koostoimet kindlaks tegevad 
olemasolevad toetusvahendid ning c) teabevahetuse piirkondadega ja piirkondade vahel; 
— teha kindlaks huvirühmade foorumid ja pakkuda vahendeid piirkonnasisesteks vahetusteks, k.a vähese CO  2 -heitega 
taasindustrialiseerimise terviklikud tegevuskavad ja ümberõppe vajadused; 
— teha kindlaks kohapealsed kitsaskohad ning tõhustada toetust uutele tehnoloogiatele ja nn puhta söe alase innov- 
atsiooni väljatöötamisele ja kasutuselevõtule, k.a süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, süsinikdioksiidi kogumine 
ja kasutamine ning söe gaasistamine;  28.2.2018  ET L 57/1651 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 12  (jätkub)  
— luua parimate tavade ja toimimissuuniste loend ning viimaks ka praktiline töövahend ELi-väliste söetööstus- ja CO  2 - 
mahukate üleminevate piirkondade jaoks osana Pariisi kokkuleppest tulenevatest suutlikkuse suurendamise meet- 
metest; 
— luua peadirektoraatidevaheline meeskond, et a) teha kindlaks võimalike liidu poliitikavaldkondade/programmide 
koostoime valdkonnad, et tagada pärast 2020. aastat võimalikult tulemuslik rahaline ja poliitiline toetus; b) abistada 
piirkondi (keskseid ja kohalikke ametiasutusi) kestliku ülemineku strateegiate väljatöötamisel.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 13 Ettevalmistav meede — Vahendid söeplatvormi dialoogis osalejatele, mis aitavad välja töötada ja toetada kohalikke 
üleminekustrateegiaid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 300 000  650 000  
Märkused  
Komisjon töötas oma 2011. aasta vähese CO  2 -heitega majanduse tegevuskavas välja seisukoha, mille kohaselt tuleks 
Euroopa majanduses CO  2 -heidet suures osas vähendada, ja kehtestas meetmed, millega seda eesmärki saavutada. Liit on 
seda kohustust kinnitanud, kõige nähtavamalt Pariisi kokkuleppe vastuvõtmisega. Tunnustades, et liidu liikmesriikidel 
on ainuõigus otsustada oma siseriikliku energiaallikate jaotuse üle, seab see tähelepanu keskmesse söetööstuspiirkonnad, 
kes seisavad silmitsi üleminekuga seotud mitmekordsete probleemidega, mille põhjuseks on poliitilised otsused, 
majandusreaalsus ja avaliku sektori püüdlused. Komisjon algatab seepärast söeplatvormi vormis sihipärase dialoogi 
piirkondadega, kes seda üleminekut läbi teevad.  
Meetmed: töötada välja mitmesugused vahendid, et integreerida söeplatvormi kohtumiste tulemused, mis toetavad 
kohalikke üleminekustrateegiaid välja töötavaid osalejaid järgmistes valdkondades: 
a) juhtimisprotsesside loomine kohalikul tasandil: kuidas alustada kaasavat dialoogi, et töötada välja ühine ülemine- 
kustrateegia kohalike partnerite ja sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna, tööstus- ja majandusosaliste ning teadusr- 
ingkondadega, sealhulgas teave parimate tavade ja saadud kogemuste kohta; 
b) rahastamise kättesaadavus: olemasolevate liidu rahastamisvahendite ja nende võimalike kombinatsioonide juhis 
ning tehniline abi projektide koondamiseks, et toetada väljatöötatud kohalikke üleminekustrateegiaid; 
c) tööhõive ja majanduskasvu väljavaated: kuidas toetada tööturu üleminekuprotsessi (k.a uute oskuste omandamine 
ja ümberõpe ning haavatavate rühmade sihipärane toetamine) piirkondliku majandusarengu kontseptsiooniga, et 
meelitada ligi tulevikukindlaid kohalikke töökohti;  L 57/1652  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 13  (jätkub)  
d) keskkonna parandamine: juhis selle kohta, kuidas korraldada ümber varasemad tööstusalad, k.a parimad tavad 
kasutusest kõrvaldamise, rekultiveerimise, tervendamise ja põhjavee taseme taastamise vallas.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1653 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 03  TUUMAENERGIA  
32 03 01  Tuumaenergiaalased kaitse- 
meetmed  1,1 20 000 000  18 000 000  23 750 000  21 900 000  20 418 183,72  15 723 074,46  87,35  
32 03 02  Tuumarajatiste turvalisus ja 
kiirguskaitse  1,1 3 100 000  1 750 000  3 100 000  3 300 000  3 403 965,88  1 677 021,39  95,83  
32 03 03  Tuumarajatiste dekomis- 
joneerimise abiprogramm 
Leedus  1,1 65 639 000  1 264 000  64 352 000  1 238 776  63 090 000,—  0,—  0  
32 03 04  Tuumarajatiste dekomis- 
joneerimise abiprogramm  
32 03 04 01  Kozloduy programm  1,1 42 666 000  p.m.  41 829 000  p.m.  41 009 000,—  0,—  
32 03 04 02  Bohunice programm  1,1 32 819 000  43 088 000  32 176 000  34 853 000  31 545 000,—  417 501,—  0,97  
Artikkel 32 03 04 — 
Vahesumma  75 485 000  43 088 000  74 005 000  34 853 000  72 554 000,—  417 501,—  0,97  
32 03 51  Toetus tuumarajatiste deko- 
misjoneerimise lõpuleviimisele 
(2007-2013)  1,1 p.m.  108 000 000  p.m.  114 000 000  0,—  150 168 540,11  139,04  
Peatükk 32 03 — 
Kogusumma  164 224 000  172 102 000  165 207 000  175 291 776  159 466 149,60  167 986 136,96  97,61  
32 03 01 Tuumaenergiaalased kaitsemeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 000 000  18 000 000  23 750 000  21 900 000  20 418 183,72  15 723 074,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— eelnevalt kindlaks määratud kuue kuu pikkuste programmidega seotud inspektorite lähetuste, lühikese etteteata- 
misajaga kontrollide kulud (päevarahad ja sõidukulud); 
— inspektorite koolitamine ning kohtumised liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide, tuumaseadmete 
käitajate ning muude sidusrühmadega; 
— inspekteerimiste käigus kasutatavate seadmete soetamine, eelkõige sellised seireseadmed nagu digitaalsed videosüs- 
teemid, gamma-, neutron- ja infrapunakiirguse mõõtmise seadmed, elektroonilised pitserid ja pitserite lugemise 
süsteemid; 
— inspekteerimiseks kasutatava infotehnoloogilise riistvara hanked ja uuendamine; 
— konkreetsed inspekteerimiste jaoks mõeldud infotehnoloogiaalased projektid (arendamine ja haldamine);  L 57/1654  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 01  (jätkub)  
— seire- ja mõõteseadmete asendamine pärast nende kasutusea lõppu; 
— seadmete hooldus, sealhulgas kindlustus (konkreetsed seadmed Canberra, Ameteki, Forki ja GBNSi tegevuskohtades); 
— infrastruktuuriga seotud tehnilised meetmed, sealhulgas jäätmehooldus ja proovide transport; 
— kohapealsed analüüsid (tööjõukulud ja analüütikute lähetuskulud); 
— kokkulepped kohapealsete tööruumide kohta (laboratooriumid, kontorid jms); 
— igapäevased juhtimistööd kohapealsetes rajatistes ja kesklaborites (remont, hooldustööd, infotehnoloogiline riistvara, 
tarnete ja tarbekaupade ost jms); 
— inspekteerimiste infotehnoloogia tugi ja rakenduste katsetamine.  
Ka järgmiste kulude alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 3: 
— tasutud kindlustusnõuded; 
— selliste summade tagasimaksed, mille komisjon on alusetult maksnud kaupade, tööde või teenuste eest.  
Assigneeringust võib katta ka kulusid, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja 
trükistega, millel on otsene seos käesolevas artiklis nimetatud eesmärkide saavutamisega, samuti kõikide muude selliste 
kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete 
teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu II jaotise peatükiga 7 ning 
artikliga 174 otseselt antud erilistest õigustest.  
Komisjoni määrus (Euratom) nr 302/2005, 8. veebruar 2005, Euratomi julgeolekumeetmete rakendamise kohta 
(ELT L 54, 28.2.2005, lk 1).  
Alusaktid  
Ühenduse, tuumarelvavabade liikmesriikide ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vaheline mitmepoolne leping.  
Ühenduse, Ühendkuningriigi ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
Ühenduse, Prantsusmaa ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  28.2.2018  ET L 57/1655 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 01  (jätkub)  
Kahepoolsed koostöölepingud ühenduse ja kolmandate riikide (nagu näiteks Ameerika Ühendriigid, Kanada ja 
Austraalia) vahel.  
Komisjoni 24. märtsi 1992. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis käsitleb komisjoni otsust kohapealsete 
laborite kasutamise kohta tõendusanalüüside tegemiseks kontrollproovidest (SEK(1992) 515).  
32 03 02 Tuumarajatiste turvalisus ja kiirguskaitse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 100 000  1 750 000  3 100 000  3 300 000  3 403 965,88  1 677 021,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— komisjoni kulud seoses sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja ühenduse tuumaohutuse ja julgeoleku 
ühise poliitika analüüsimise, määratlemise, edendamise, seire, hindamise ja rakendamise jaoks, eelkõige uutes 
liikmesriikides, ning kiirguskaitse valdkonna eeskirjade ja meetmete jaoks; 
— kulud ioniseeriva kiirguse mõju seirega ja selle eest kaitsmisega seotud meetmeteks ja toiminguteks; assigneeringu 
eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitsmine ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivsete ainete ohu eest. 
Need toimingud on seotud konkreetsete ülesannetega, mis on ette nähtud Euroopa Aatomienergiaühenduse asuta- 
mislepinguga; 
— sellise inspektorite üksuse loomise ja tööga seotud kulude rahastamine, mis kontrolliks liikmesriikides kaitset 
ioniseeriva kiirguse eest. Need kulud hõlmavad lisaks päevarahadele ja reisikuludele (lähetuskuludele) ka kulusid, mis 
on seotud koolituste, ettevalmistavate kohtumiste ja inspekteerimiseks kasutatavate vahendite ostmisega; 
— Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta kohtumise järelduste punktis 31 osutatud komisjoni kohustuste 
täitmisega seotud kulud.  
Assigneeringust võib ka katta kulusid, mis on seotud teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesolevas 
artiklis nimetatud eesmärkide saavutamisega.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu II jaotise peatükiga 3 ja artikliga 
174 otseselt antud erilistest õigustest.  L 57/1656  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 02  (jätkub)  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eriti artiklid 31 (teabe kogumine ja põhilisi ohutusnorme täiendavate 
uute õigusaktide ettevalmistamine) ja 33 (direktiivide rakendamine, sealhulgas eelkõige meditsiinivaldkonnas (C- 
valdkond)) ning artikli 35 lõige 2 (keskkonna kiirgusseire kontrollimine).  
Nõukogu otsus 87/600/Euratom, 14. detsember 1987, ühenduse operatiivse teabevahetuse korra kohta kiirgushädao- 
lukorra puhul (EÜT L 371, 30.12.1987, lk 76).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 3954/87, 22. detsember 1987, toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse 
lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (EÜT L 371, 30.12.1987, lk 11).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 733/2008, 15. juuli 2008, kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete impordit- 
ingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid (ELT L 201, 30.7.2008, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom, 25. juuni 2009, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse 
raamistik (ELT L 172, 2.7.2009, lk 18).  
Nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom, 19. juuli 2011, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja 
radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).  
Nõukogu direktiiv 2013/51/Euratom, 22. oktoober 2013, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise 
kaitsmiseks olmevees sisalduvate radioaktiivsete ainete eest (ELT L 296, 7.11.2013, lk 12).  
Nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom, 5. detsember 2013, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks 
ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 
90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).  
32 03 03 Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogramm Leedus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
65 639 000  1 264 000  64 352 000  1 238 776  63 090 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Ignalina (Leedu) tuumaenergiajaama dekomisjoneerimisfondi rahastamiseks vastavalt 
Leeduga sõlmitud lepingutele.  
Need kulud on seotud ka sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja tuumarajatiste dekomisjoneerimist 
reguleerivate õigusaktide ja meetmete analüüsimise, määratlemise, edendamise, järelevalve ja hindamise jaoks.  28.2.2018  ET L 57/1657 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 03  (jätkub)  
Komisjon peab esitama selles artiklis eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande, samuti vastavate tuumareaktorite 
dekomisjoneerimise ajakohastatud kulude eelarvestuse ja ajagraafiku.  
Ignalina programmi rahaliste vahendite arvel võidakse katta ka ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja 
hindamise kulud, mis on vajalikud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige uuringute, 
asjatundjate kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest priori- 
teetidest, mis on seotud määruse (Euratom) nr 1369/2013 üldeesmärkidega) seotud kulud, infotöötlemiseks ja 
-vahetuseks kasutatavate IT-võrkudega seotud kulud ning kõik muud tehnilised ja haldusabikulud, mis komisjonile 
programmi juhtimisel tekivad.  
Ignalina programmi rahaliste vahenditega võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et minna 
määruse (EÜ) nr 1990/2006 alusel vastu võetud meetmete rakendamiselt üle programmi rakendamisele.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 203 otseselt antud 
erilistest õigustest.  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1369/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 7).  
32 03 04 Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogramm  
32 03 04 01 Kozloduy programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
42 666 000  p.m.  41 829 000  p.m.  41 009 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Kozloduy (Bulgaaria) tuumaenergiajaama dekomisjoneerimisfondi rahastamiseks vastavalt 
Bulgaariaga sõlmitud lepingutele.  
Need kulud on seotud ka sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja tuumarajatiste dekomisjoneerimist 
reguleerivate õigusaktide ja meetmete analüüsimise, määratlemise, edendamise, järelevalve ja hindamise jaoks.  
Komisjon peab esitama selles punktis eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande, samuti vastavate tuumareaktorite 
dekomisjoneerimise ajakohastatud kulude eelarvestuse ja ajagraafiku.  L 57/1658  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 04  (jätkub)  
32 03 04 01  (jätkub)  
Kozloduy programmi rahalistest vahenditest võidakse katta ka ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja 
hindamise kulud, mis on vajalikud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige uuringute, 
asjatundjate kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest priori- 
teetidest, mis on seotud määruse (Euratom) nr 1368/2013 üldeesmärkidega) seotud kulud, infotöötlemiseks ja 
-vahetuseks kasutatavate IT-võrkudega seotud kulud ning kõik muud tehnilised ja haldusabikulud, mis komisjonile 
programmi juhtimisel tekivad.  
Rahaliste vahenditega võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et minna määruse (Euratom) nr 
647/2010 alusel vastu võetud meetmete rakendamiselt üle programmi rakendamisele.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 203 otseselt antud 
erilistest õigustest.  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja 
(Euratom) nr 647/2010 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 1).  
32 03 04 02 Bohunice programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 819 000  43 088 000  32 176 000  34 853 000  31 545 000,—  417 501,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Bohunice (Slovakkia) tuumaenergiajaama dekomisjoneerimisfondi rahastamiseks vastavalt 
Slovakkiaga sõlmitud lepingutele.  
Need kulud on seotud ka sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja tuumarajatiste dekomisjoneerimist 
reguleerivate õigusaktide ja meetmete analüüsimise, määratlemise, edendamise, järelevalve ja hindamise jaoks.  
Komisjon peab esitama selles punktis eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande, samuti vastavate tuumareaktorite 
dekomisjoneerimise ajakohastatud kulude eelarvestuse ja ajagraafiku.  
Bohunice programmi rahaliste vahendite arvel võidakse katta ka ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja 
hindamise kulud, mis on vajalikud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige uuringute, 
asjatundjate kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest priori- 
teetidest, mis on seotud määruse (Euratom) nr 1368/2013 üldeesmärkidega) seotud kulud, infotöötlemiseks ja 
-vahetuseks kasutatavate IT-võrkudega seotud kulud ning kõik muud tehnilised ja haldusabikulud, mis komisjonile 
programmi juhtimisel tekivad.  28.2.2018  ET L 57/1659 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 04  (jätkub)  
32 03 04 02  (jätkub)  
Kõnealuste rahaliste vahenditega võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et minna määruse 
(Euratom) nr 549/2007 alusel vastu võetud meetmete rakendamiselt üle kõnealuse programmi rakendamisele.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 203 otseselt antud 
erilistest õigustest.  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja 
(Euratom) nr 647/2010 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 1).  
32 03 51 Toetus tuumarajatiste dekomisjoneerimise lõpuleviimisele (2007-2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  108 000 000  p.m.  114 000 000  0,—  150 168 540,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb 2003. aasta ühinemislepinguga otseselt komisjonile antud erilistest õigustest (protokoll nr 4 
Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus ning protokoll nr 9 Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori 
kohta Slovakkias, mis mõlemad on kantud 2003. aasta ühinemislepingu lisasse).  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 203 otseselt antud 
erilistest õigustest.  
Ülesanne, mis käsitleb Kozloduy tuumajaama Bulgaarias ja mis on 2005. aasta ühinemisakti artikliga 30 samuti vahetult 
komisjonile antud.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1990/2006, 21. detsember 2006, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, 
Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 (Ignalina tuumaelektrijaama kohta 
Leedus) rakendamist „Ignalina programm“ (ELT L 411, 30.12.2006, lk 10).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 549/2007, 14. mai 2007, mis käsitleb aktile Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, 
Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste kohta lisatud protokolli nr 9 
(Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimeses ja teise reaktori kohta Slovakkias) rakendamist (ELT L 131, 23.5.2007, lk 1).  L 57/1660  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 647/2010, 13. juuli 2010, Bulgaaria Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda 
reaktori tegevuse lõpetamiseks antava liidu rahalise abi kohta (Kozloduy programm) (ELT L 189, 22.7.2010, lk 9).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja 
(Euratom) nr 647/2010 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1369/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 7).  28.2.2018  ET L 57/1661 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 04  „HORISONT 2020“ — 
ENERGIAGA SEOTUD 
TEADUSTEGEVUS JA INNOV- 
ATSIOON  
32 04 03  Ühiskondlikud probleemid  
32 04 03 01  Üleminek usaldusväärsele, 
säästvale ja konkurentsivõi- 
melisele energiasüsteemile  1,1 320 757 111  321 356 054  335 329 919  279 814 488  312 418 373,03  296 244 219,24  92,19  
Artikkel 32 04 03 — 
Vahesumma  320 757 111  321 356 054  335 329 919  279 814 488  312 418 373,03  296 244 219,24  92,19  
32 04 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majandus- 
piirkonna väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia aren- 
damises  
32 04 50 01  Assigneeringud, mis tulenevad 
Euroopa Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  65 092,73  839 965,—  
32 04 50 02  Assigneeringud, mis tulenevad 
Euroopa Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 670 731,18  
Artikkel 32 04 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  65 092,73  2 510 696,18  
32 04 51  Seitsmenda raamprogrammi 
(2007–2013) lõpuleviimine  1,1 p.m.  46 165 220  p.m.  43 509 181  346 119,59  52 044 524,44  112,74  
32 04 52  Enne 2007. aastat alustatud 
varasemate teadustegevuse 
raamprogrammide lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  680 868,26  
32 04 53  Euroopa aruka energeetika 
programmi (2007–2013) 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  13 416 634  p.m.  41 355 116  33 688,24  54 366 783,27  405,22  
32 04 54  Euroopa aruka energeetika 
programmi (2003–2006) 
lõpuleviimine  1,1 —  —  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 32 04 — 
Kogusumma  320 757 111  380 937 908  335 329 919  364 678 785  312 863 273,59  405 847 091,39  106,54  L 57/1662  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
Märkused  
Kõnealused selgitused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse teadusuuringute ja uuendustegevuse raamprogrammi „Horisont 2020“ jaoks, mis hõlmab 
ajavahemikku 2014–2020, ning seitsmenda raamprogrammi ja varasemate raamprogrammide ning Euroopa aruka 
energeetika programmi (enne 2014. aastat võetud meetmete) lõpuleviimiseks.  
Programmi „Horisont 2020“ meetmed, eelkõige need, mis on seotud ühiskondlikke probleeme hõlmava algatusega 
„Turvaline, puhas ja tõhus energia“, kuid ka programmi muude jaotiste vastavad osad (sealhulgas „Juurdepääs rahasta- 
misele“), mida rakendatakse kooskõlas liidu energiapoliitika raamistikuga, eelkõige energialiidu strateegiaga (komisjoni 
25. veebruari 2015. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide 
Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika 
raamstrateegia“ (COM(2015) 80 final)), samuti Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) ning energi- 
atehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva teatisega, aitavad peamiselt kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusele 
„Innovatiivne liit“ ning muudele juhtalgatustele, eelkõige juhtalgatustele „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu 
uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa digitaalne tegevuskava“, ning samuti aitavad nad arendada Euroopa teadusruumi. 
Programm „Horisont 2020“ aitab ehitada liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, võimaldades kaasata 
piisavalt vahendeid teadus-, arendus- ja uuendustegevuse täiendavaks rahastamiseks.  
Programmi „Horisont 2020“ elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 kirjeldatud 
eesmärgid, et aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetada riikidevahelist 
koostööd kõikidel tasanditel kogu liidus, muuta Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning 
parandada nende taset vastavalt teadmiste tasemele, tugevdada teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse 
kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas ja tagada selle 
optimaalne kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust rohkem pingutada, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse arvestatakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja 
raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamine ning kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate selliste hindamiste rahastamine, mille 
eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning 
meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogram- 
midega ette nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2018  ET L 57/1663 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
Teatud projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline toetus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa tasandil teaduslikus ja tehnilises uurimistöös osalevatelt riikidelt ja on kantud tulude 
eelarvestuse punkti 6 0 1 6, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud liiduväliste asutuste rahalisest osalusest ja on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud tehakse kättesaadavaks punktis 32 04 50 01.  
Käesoleva peatüki haldusassigneeringud esitatakse artiklis 32 01 05.  
32 04 03 Ühiskondlikud probleemid  
Märkused  
Programmi „Horisont 2020“ kõnealune prioriteet vastab otseselt poliitikaprioriteetidele ja ühiskondlikele probleemidele, 
mis tehti kindlaks Euroopa 2020. aasta strateegias. Sellise tegevuse elluviimiseks kasutatakse probleemipõhist lähen- 
emisviisi, mis koondab eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Tegevused hõlmavad 
kogu tsüklit teadusuuringutest turuni, keskendudes uue asjana innovatsiooniga seotud tegevustele (nt katsetamine, 
tutvustamine, katsestendid), riigihangete toetamisele, tootekujundusele, lõppkasutajast sõltuvale innovatsioonile, 
sotsiaalsele innovatsioonile ja uuenduste kasutuselevõtule turul. Tegevustega toetatakse otse konkreetse valdkonna 
poliitilist pädevust liidu tasandil.  
32 04 03 01 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
320 757 111  321 356 054  335 329 919  279 814 488  312 418 373,03  296 244 219,24  
Märkused  
Endine punkt 32 04 03 01 (osaliselt)  L 57/1664  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 03  (jätkub)  
32 04 03 01  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud selleks, et toetada programmi „Horisont 2020“ prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed“ 
eesmärgi „Turvaline, puhas ja tõhus energia“ rakendamist kooskõlas liidu energiapoliitikaga ja eelkõige energialiidu 
strateegiaga (komisjoni 22. novembri 2007. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava“ (SET-kava) (KOM(2007) 
723 (lõplik)), komisjoni 2. mai 2013. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaal- 
komiteele ning Regioonide Komiteele „Energiatehnoloogia ja innovatsioon“ (COM(2013) 253 final), komisjoni 
25. veebruari 2015. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide 
Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika 
raamstrateegia“ (COM(2015) 80 final) ning komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, 
nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Puhas 
energia kõikidele eurooplastele“ (COM(2016) 860 final)). Kõnealused algatused on seotud eelkõige energiatõhususe, 
tuule-, päikese- ja bioenergeetika, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, arukate linnade ja elektrivõrkudega. 
Tunnistades taastuvate energiaallikate ja energia lõppkasutuse tõhususe olulist panust jätkusuutlike energiasüsteemide 
väljakujunemisse tulevikus, eraldatakse ajavahemikul 2014–2020 neile poliitikavaldkondadele, sh nutivõrkudele ja 
energia salvestamiseks, vähemalt 85 % assigneeringutest.  
Turuleviimise meetmeid toetatakse programmi „Horisont 2020“ kaudu, seades eesmärgiks suutlikkuse suurendamise, 
juhtimise parandamise ja turutõkete ületamise, mis aitab tuua turule energiatõhususe ja taastuvenergia alaseid lahendusi 
ning sellega parandada liidu energiajulgeolekut. Sellest tulenevalt kulutatakse osa energiaalaste prioriteetide kogueelarve 
assigneeringutest olemasolevate energiatõhusus- ja taastuvenergiatehnoloogiate turuleviimise meetmetele nimetatud 
programmi raames; meetmeid viib ellu spetsiaalne juhtimisüksus ja need hõlmavad kooskõlas seni tehtuga säästva 
energiapoliitika rakendamise toetamist, suutlikkuse arendamist ning investeeringutele rahalise katte leidmist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1665 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
32 04 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  65 092,73  839 965,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides 2014–2020 osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele 
tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
32 04 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 670 731,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides enne 2014. aastat osalenud (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt 
saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud 
tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
32 04 51 Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  46 165 220  p.m.  43 509 181  346 119,59  52 044 524,44  L 57/1666  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT 
L 400, 30.12.2006, lk 86).  
32 04 52 Enne 2007. aastat alustatud varasemate teadustegevuse raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  680 868,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasematest teadustegevuse raamprogrammidest tulenevate enne 2007. aastat tekkinud 
kohustuste katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2018  ET L 57/1667 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 52  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust nr 
1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi 
kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/834/EÜ, 30. september 2002, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 
eriprogrammi „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine“ (2002–2006) vastuvõtmise kohta 
(EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1).  
32 04 53 Euroopa aruka energeetika programmi (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  13 416 634  p.m.  41 355 116  33 688,24  54 366 783,27  L 57/1668  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 53  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
32 04 54 Euroopa aruka energeetika programmi (2003–2006) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
— —  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa aruka energiakasutuse programmi (2003–2006) varasemate kulukohustuste 
katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1230/2003/EÜ, 26. juuni 2003, millega võetakse vastu energeetika 
mitmeaastane tegevusprogramm „Arukas energeetika – Euroopa“ (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).  28.2.2018  ET L 57/1669 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 05  ITER  
32 05 01  ITERi rajatiste ehitamine, 
käitamine ja kasutamine — 
ITERi arendamise Euroopa 
ühisettevõte — Fusion for 
Energy (F4E)  
32 05 01 01  ITERi rajatiste ehitamine, 
käitamine ja kasutamine — 
ITERi arendamise Euroopa 
ühisettevõte — Fusion for 
Energy (F4E) — Toetuskulud  1,1 48 016 981  48 016 981  47 547 440  47 547 440  45 765 046,01  45 765 046,01  95,31  
32 05 01 02  ITERi rajatiste ehitamine, 
käitamine ja kasutamine — 
ITERi arendamise Euroopa 
ühisettevõte — Fusion for 
Energy (F4E)  1,1 321 108 018  247 301 679  266 512 997  188 140 000  305 793 587,87  211 478 507,87  85,51  
Artikkel 32 05 01 — 
Vahesumma  369 124 999  295 318 660  314 060 437  235 687 440  351 558 633,88  257 243 553,88  87,11  
32 05 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majandus- 
piirkonna väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia aren- 
damises  
32 05 50 01  Assigneeringud, mis tulenevad 
Euroopa Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 350,—  
32 05 50 02  Assigneeringud, mis tulenevad 
Euroopa Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 32 05 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 350,—  
32 05 51  ITERi Euroopa ühisettevõtte 
loomine — Fusion for Energy 
(F4E) (2007–2013)  1,1 p.m.  198 000 000  p.m.  182 000 000  0,—  338 084 999,93  170,75  
Peatükk 32 05 — 
Kogusumma  369 124 999  493 318 660  314 060 437  417 687 440  351 558 633,88  595 329 903,81  120,68  L 57/1670  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  (jätkub)  
Märkused  
ITERi programmi eesmärk on tutvustada termotuumasünteesi kui elujõulist ja jätkusuutlikku energiaallikat, ehitada 
selleks termotuumasünteesi katsereaktor ja seda käitada. See on oluline samm ohutu, säästva, keskkonnateadliku ja 
majanduslikult tasuva termotuumasünteesireaktori prototüübi loomisel. Kõnealune programm aitab kaasa strateegia 
„Euroopa 2020“ ja eelkõige selle juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ rakendamisele, toetades Euroopa kõrgtehnoloogi- 
atööstust, mis on seotud ITERi ehitamisega, ja peaks tagama liidule ülemaailmse konkurentsieelise selles paljutõotavas 
sektoris.  
Projektil on seitse osalist: Euroopa Liit, Hiina, India, Jaapan, Lõuna-Korea, Venemaa ja Ameerika Ühendriigid.  
32 05 01 ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy 
(F4E)  
32 05 01 01 ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E ) 
— Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
48 016 981  48 016 981  47 547 440  47 547 440  45 765 046,01  45 765 046,01  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ITERi arendamise ühisettevõtte Fusion for Energy haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise 
Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).  
32 05 01 02 ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E ) 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
321 108 018  247 301 679  266 512 997  188 140 000  305 793 587,87  211 478 507,87  
Märkused  
ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte on Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
panus rahvusvahelise ITERi programmi ühisesse rakendamisse. ITER on suur katserajatis, mis näitab termotuu- 
masünteesi teaduslikku ja tehnoloogilist teostatavust. Sellele järgneb termotuumasünteesi näidiselektrijaama (DEMO) 
ehitamine.  28.2.2018  ET L 57/1671 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  (jätkub)  
32 05 01  (jätkub)  
32 05 01 02  (jätkub)  
Ühisettevõtte ülesanded on järgmised: 
— anda Euratomi panus ITERi rahvusvahelisse termotuumaenergia organisatsiooni; 
— anda Euratomi panus koos Jaapaniga ellu viidavatesse laiemal lähenemisviisil põhinevatesse tegevustesse termotuu- 
maenergia kiireks kasutuselevõtuks; 
— rakendada tegevusprogrammi termotuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste ehituse ettevalmis- 
tamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise 
Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).  
32 05 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
32 05 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 350,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides 2014–2020 osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele 
tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise koostöölepingu alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse 
artiklile 21.  L 57/1672  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  (jätkub)  
32 05 50  (jätkub)  
32 05 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides enne 2014. aastat osalenud (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt 
saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
32 05 51 ITERi Euroopa ühisettevõtte loomine — Fusion for Energy (F4E) (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  198 000 000  p.m.  182 000 000  0,—  338 084 999,93  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmistest aastatest tulenevate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus, 25. september 2006, mis käsitleb ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise 
Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvus- 
vahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise korra ning ITERi projekti 
ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse 
lepingu sõlmimist komisjoni poolt.  28.2.2018  ET L 57/1673 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  (jätkub)  
32 05 51  (jätkub)  
Komisjoni otsus 2006/943/Euratom, 17. november 2006, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvus- 
vahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu ja ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi 
Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu esialgse kohaldamise kohta 
(ELT L 358, 16.12.2006, lk 60).  
Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 60).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1908/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/976/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 404).  
Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise 
Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).  
Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste 
levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/94/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat 
eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 33).  L 57/1674  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
JAOTIS 33  
ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED  28.2.2018  ET L 57/1675 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 33 
ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 01  ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  55 357 779  55 357 779  53 953 021  53 953 021  53 176 565,99  53 176 565,99  
33 02  ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS 
JA KODAKONDSUS  94 872 935  78 782 935  95 331 000  81 042 095  91 055 088,26  77 732 398,55  
33 03  ÕIGUSKÜSIMUSED  82 151 468  69 891 468  97 581 237  84 532 237  91 079 408,90  77 377 884,92  
33 04  TARBIJAKAITSEPROGRAMM  25 175 000  20 710 000  24 132 000  18 590 000  23 943 305,68  22 345 095,01  
Jaotis 33 — Kogusumma  257 557 182  224 742 182  270 997 258  238 117 353  259 254 368,83  230 631 944,47  L 57/1676  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
JAOTIS 33 
ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED  
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
33 01  ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
33 01 01  Õigus- ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonnas töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 41 823 099  40 265 100  39 387 525,17  94,18  
33 01 02  Õigus- ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
33 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 4 034 346  4 348 852  4 018 538,59  99,61  
33 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 805 751  1 833 780  1 858 168,51  102,90  
Artikkel 33 01 02 — Vahesumma  5 840 097  6 182 632  5 876 707,10  100,63  
33 01 03  Õigus- ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 2 703 583  2 514 289  3 028 482,66  112,02  
33 01 04  Õigus- ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
33 01 04 01  Õiguste, võrdõiguslikkuse ja koda- 
kondsuse programmi toetuskulud  3 1 100 000  1 100 000  1 044 899,04  94,99  
33 01 04 02  Õigusprogrammi toetuskulud  3 1 100 000  1 100 000  1 009 910,39  91,81  
33 01 04 03  Tarbijaprogrammi toetuskulud  3 1 049 600  1 100 000  1 091 877,63  104,03  
Artikkel 33 01 04 — Vahesumma  3 249 600  3 300 000  3 146 687,06  96,83  
33 01 06  Rakendusametid  
33 01 06 01  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja 
Toiduküsimuste Rakendusamet — 
Tarbijakaitseprogrammist makstav 
rahaline toetus  3 1 741 400  1 691 000  1 737 164,—  99,76  
Artikkel 33 01 06 — Vahesumma  1 741 400  1 691 000  1 737 164,—  99,76  
Peatükk 33 01 — Kogusumma  55 357 779  53 953 021  53 176 565,99  96,06  28.2.2018  ET L 57/1677 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
33 01 01 Õigus- ja tarbijaküsimuste poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
41 823 099  40 265 100  39 387 525,17  
33 01 02 Õigus- ja tarbijaküsimuste poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
33 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 034 346  4 348 852  4 018 538,59  
33 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 805 751  1 833 780  1 858 168,51  
33 01 03 Õigus- ja tarbijaküsimuste poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 703 583  2 514 289  3 028 482,66  
33 01 04 Õigus- ja tarbijaküsimuste poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
33 01 04 01 Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 100 000  1 100 000  1 044 899,04  L 57/1678  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
33 01 04  (jätkub)  
33 01 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi (edaspidi „programm“) juhtimiseks 
ja selle eesmärkide saavutamise hindamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega 
seotud kulude katmiseks, eelkõige uuringud, kohtumised ekspertidega, teabe- ja teavitamismeetmed, sealhulgas 
institutsioonide teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, kui need on seotud asjaomase programmi 
üldeesmärkidega, IT-võrgustikega seotud kulud, kui võrgustikud keskenduvad andmetöötlusele ja -vahetusele, koos 
kõikide muude tehnilise ja haldusabi kuludega, mida komisjon kannab programmi juhtimisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 33 02.  
33 01 04 02 Õigusprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 100 000  1 100 000  1 009 910,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud õigusprogrammi (edaspidi „programm“) juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamise 
hindamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulude katmiseks, eelkõige 
uuringud, kohtumised ekspertidega, teabe- ja teavitamismeetmed, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus seoses liidu 
poliitiliste prioriteetidega, kui need on seotud asjaomase programmi üldeesmärkidega, IT-võrgustikega seotud kulud, kui 
võrgustikud keskenduvad andmetöötlusele ja -vahetusele, koos kõikide muude tehnilise ja haldusabi kuludega, mida 
komisjon kannab programmi juhtimisel.  28.2.2018  ET L 57/1679 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
33 01 04  (jätkub)  
33 01 04 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 33 03.  
33 01 04 03 Tarbijaprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 049 600  1 100 000  1 091 877,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest 
seoses osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada 
täiendavaid assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorral- 
duskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 33 04.  L 57/1680  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
33 01 06 Rakendusametid  
33 01 06 01 Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet — Tarbijakaitseprogrammist makstav rahaline 
toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 741 400  1 691 000  1 737 164,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (edaspidi „rakendu- 
samet“) personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud ameti tegevusega tarbijakaitseprogrammi meetmete halda- 
misel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 254/2014, 26. veebruar 2014, mis käsitleb mitmeaastast tarbijakaitse- 
programmi aastateks 2014–2020 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1926/2006/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, 
lk 42).  
Vt peatükk 33 04.  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).  
Komisjoni otsus C(2013) 9505, 20. detsember 2013, millega Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile 
delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid tarbija-, tervise- ja toiduküsimuste 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  28.2.2018  ET L 57/1681 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 02  ÕIGUSED, VÕRDÕI- 
GUSLIKKUS JA KODA- 
KONDSUS  
33 02 01  Õiguste kaitse tagamine 
ja kodanikuaktiivsuse 
edendamine  3 26 451 000  18 700 000  26 451 000  18 500 000  25 231 830,15  17 065 508,11  91,26  
33 02 02  Mittediskrimineerimise 
ja võrdsuse põhimõtte 
edendamine  3 35 831 000  25 100 000  35 064 000  24 000 000  32 369 393,48  22 991 550,29  91,60  
33 02 03  Äriühinguõigus ja 
muud tegevused  
33 02 03 01  Äriühinguõigus  1,1 1 700 000  700 000  895 000  1 700 000  1 438 636,92  1 238 776,77  176,97  
33 02 03 02  Muu tegevus põhiõiguste 
valdkonnas  3 1 300 000  700 000  1 000 000  500 000  969 215,84  305 466,14  43,64  
Artikkel 33 02 03 — 
Vahesumma  3 000 000  1 400 000  1 895 000  2 200 000  2 407 852,76  1 544 242,91  110,30  
33 02 06  Euroopa Liidu 
Põhiõiguste Amet 
(FRA)  3 21 977 262  21 977 262  22 463 000  22 463 000  21 359 000,—  21 359 000,—  97,19  
33 02 07  Euroopa Soolise Võrdõi- 
guslikkuse Instituut 
(EIGE)  3 7 613 673  7 613 673  7 458 000  7 458 000  7 628 000,—  7 628 000,—  100,19  
33 02 51  Õiguste, kodakondsuse 
ning võrdõiguslikkusega 
seotud meetmete lõpule- 
viimine  3 p.m.  1 700 000  p.m.  3 200 000  59 011,87  6 265 073,31  368,53  
33 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
33 02 77 06  Katseprojekt — Näitajate 
väljatöötamine, et 
mõõta, kuidas raken- 
datakse Euroopa hartat 
meeste ja naiste võrdõi- 
guslikkuse kohta 
kohalikus elus  3 p.m.  p.m.  p.m.  84 572  0,—  578 353,20  L 57/1682  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 08  Katseprojekt — 
Teadmiste platvorm 
naiste suguelundite 
moonutamise 
probleemiga tegelevatele 
spetsialistidele  3 p.m.  p.m.  p.m.  150 336  0,—  300 670,73  
33 02 77 09  Katseprojekt — Romade 
kodanikuühiskonna 
suutlikkuse arendamine 
ja nende osaluse tugev- 
damine romasid käsit- 
levate riiklike integrat- 
sioonistrateegiate 
järelevalves  3 p.m.  939 000  p.m.  811 187  0,—  0,—  0  
33 02 77 10  Katseprojekt — Liidu 
andmekogumisvahendite 
ja -programmide põhiõi- 
gustealane läbivaatamine  3 p.m.  253 000  p.m.  375 000  0,—  0,—  0  
33 02 77 12  Ettevalmistav meede — 
Romade kodanikuü- 
hiskonna suutlikkuse 
arendamine ja nende 
osaluse tugevdamine 
romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonis- 
trateegiate järelevalves  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
33 02 77 13  Katseprojekt — 
Mitmekesine Euroopa  3 p.m.  400 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  0  
33 02 77 14  Katseprojekt — E- 
valimised: kaasaegse 
tehnoloogia parim 
võimalik ärakasutamine 
aktiivsemate ja demok- 
raatlikumate hääletus- 
menetluste nimel  3 p.m.  400 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  0  
33 02 77 15  Katseprojekt — Varju- 
paikade loomine naistele, 
kes on koduvägivalla ja 
seksuaalse ärakasutamise 
ohvrid, ning dokumen- 
tideta naisrändajatele  3 p.m.  p.m.  1 000 000  500 000  
33 02 77 16  Katseprojekt — Euroopa 
uuring soolise vägivalla 
kohta  3 p.m.  300 000  1 000 000  500 000  
Artikkel 33 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  2 292 000  2 000 000  3 221 095  2 000 000,—  879 023,93  38,35  
Peatükk 33 02 — 
Kogusumma  94 872 935  78 782 935  95 331 000  81 042 095  91 055 088,26  77 732 398,55  98,67  28.2.2018  ET L 57/1683 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
Märkused  
Programm „Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus“ on järelprogramm kolmele eelnenud programmile: „Põhiõigused 
ja kodakondsus“, Daphne III ning ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi („Progress“) osad „Mitte- 
diskrimineerimine ja mitmekesisus“ ning „Sooline võrdõiguslikkus“. Programmi „Õigused, võrdõiguslikkus ja koda- 
kondsus“ üldeesmärk on aidata edasi arendada ala, kus edendatakse, kaitstakse ja rakendatakse tõhusalt võrdõiguslikkust 
ja isikute õigusi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus, Euroopa Liidu 
põhiõiguste hartas ja rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, millega liit on ühinenud.  
33 02 01 Õiguste kaitse tagamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 451 000  18 700 000  26 451 000  18 500 000  25 231 830,15  17 065 508,11  
Märkused  
Assigneering on mõeldud selleks, et aidata kaasa laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla kõigi vormide ning 
muude koduvägivalla ohus elavate rühmade vastu suunatud vägivalla ennetamisele ja selle vastu võitlemisele ning 
niisuguste tegude ohvrite kaitsele (üks Daphne programmi eesmärk); edendada ja kaitsta lapse õigusi; edendada töötajate 
põhi- ja sotsiaalõigusi ning need tagada; tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse võimalikult kõrge tase; 
edendada ja tõhustada liidu poolt oma kodanikele antavate õiguste kasutamist ning võimaldada üksikisikutel siseturul 
tarbijate või ettevõtjatena tegutsedes kasutada õiguseid, mille liit neile annab, võttes arvesse tarbijakaitseprogrammi 
raames rahastatavaid projekte.  
Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi eesmärk on aidata edasi arendada ala, kus edendatakse ja 
kaitstakse isikute õigusi, laiendades liidu kodakondsusest tulenevate õiguste kasutamist, edendades mittediskrimi- 
neerimise põhimõtteid, aidates kaitsta isikuandmeid, täiustades lapse õiguste ja liidu tarbijakaitseõigusest tulenevate 
õiguste kaitset ning edendades põhiõigusi ja kodakondsust digitaalkeskkonnas. Vahendeid eraldatakse analüütiliste ja 
koolitusmeetmete ning teabe levitamise, vastastikuse õppe, koostöö- ja teadlikkuse tõstmise meetmete jaoks.  
Eelkõige on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüside koostamine, nt vajaduse korral soo alusel liigitatud andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate 
ning vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; 
hindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide 
kohtumised ja konverentsid; 
— koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, internetipõhiste või muude 
koolitusmoodulite arendamine; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride, 
meedia-, sealhulgas  online -meedia kampaaniate ja teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide 
teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, kui need on seotud programmi eesmärkidega; materjalide 
koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite 
väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat;  L 57/1684  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 01  (jätkub)  
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks valitsusväliste 
organisatsioonide toetamine Euroopa lisaväärtusega meetmete rakendamisel, liidu tasandi põhiliste osalejate, liidu 
tasandi võrgustike ja sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste toetamine; liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja 
poliitika rakendamisel ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning 
valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine Euroopa tasandil, sealhulgas toetuste ja tegevus- 
toetuse näol.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õiguste, võrdõigus- 
likkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 62), eriti selle artikli 4 lõike 1 
punktid e–i ja artikli 5 lõige 1.  
33 02 02 Mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtte edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
35 831 000  25 100 000  35 064 000  24 000 000  32 369 393,48  22 991 550,29  
Märkused  
Assigneering on mõeldud selleks, et aidata edendada võitlust soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või 
veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega ning Euroopa Liidu 
põhiõiguste harta artiklis 21 sätestatud mittediskrimineerimise põhimõtte järgimist; hoida ära rassismi, ksenofoobiat, 
homofoobiat ja muid sallimatuse vorme ning võidelda nende vastu; võidelda antisemitismiga, luues selleks eelkõige 
Euroopa antisemitismi uurimise keskuse; edendada ja kaitsta puudega inimeste õigusi ning edendada meeste ja naiste 
võrdõiguslikkust ja soolise aspekti arvestamist.  
Eriti on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüsitegevus, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või 
võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete 
ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid;  28.2.2018  ET L 57/1685 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 02  (jätkub)  
— koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, internetipõhiste või muude 
koolitusmoodulite arendamine; 
— meetmed, millega julgustatakse tütarlapsi aktiivselt kaaluma töötamist teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja mate- 
maatika valdkonnas ning millega võidelda stereotüüpidega, arendada uusi kutseoskusi ning muuta traditsioonilisi 
rolle ja mudeleid; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride, 
meedia-, sealhulgas online-meedia kampaaniate ja teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide 
teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, kui need on seotud programmi „Õigused, võrdõiguslikkus ja 
kodakondsus“" (edaspidi „programm“) eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja selle 
tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades 
info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat; 
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks valitsusväliste 
organisatsioonide toetamine Euroopa lisaväärtusega meetmete rakendamisel, liidu tasandi põhiliste osalejate, liidu 
tasandi võrgustike ja sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste toetamine; liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja 
poliitika rakendamisel ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning 
valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine liidu tasandil, sealhulgas toetuste ja tegevustoetuse 
näol; 
— IKT-ettevõtete, tehniliste teenistustega ja tehnilist koolitust pakkuvate asutuste, ülikoolide ja uurimiskeskuste 
toetamine avatud uste päevade korraldamisel, et julgustada tütarlapsi valima teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja 
matemaatika eriala; 
— soolise võrdõiguslikkusega arvestava eelarvestamise metoodika väljatöötamine ja kohaldamine liidu eelarve suhtes, 
et teha järgmist: i) otseste ja kaudsete soolise võrdõiguslikkuse probleemide tuvastamine; ii) võimaluse korral seotud 
vahendite eraldamise tuvastamine; iii) hinnangu andmine sellele, kas poliitikaga säilitatakse naiste ja meeste (ning 
naiste ja meeste rühmade) vaheline ebavõrdsus, sh tüdrukute ja poiste sugudevaheliste suhete mustrid, või neid 
muudetakse.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õiguste, võrdõigus- 
likkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 62), eriti selle artikli 4 lõike 1 
punktid a–d ja artikli 5 lõige 1.  L 57/1686  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 03 Äriühinguõigus ja muud tegevused  
33 02 03 01 Äriühinguõigus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 700 000  700 000  895 000  1 700 000  1 438 636,92  1 238 776,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis tekivad seoses siseturu väljakujundamist, selle toimimist ja 
arengut toetavate meetmetega äriühinguõiguse, äriühingute juhtimise ja rahapesuvastase tegevuse valdkonnas, sealhulgas 
eelkõige: 
— kodanike, äriühingute ja ettevõtjate jaoks õigusliku keskkonna parandamine, milleks võib ette näha tutvustavaid, 
teadlikkust parandavaid ja koolitusmeetmeid; koostöö ning õigusaktide väljatöötamise ja koordineerimise toetamine 
äriühinguõiguse valdkonnas ning Euroopa äriühingute ja Euroopa majandushuvirühmade loomise toetamine; 
— siseturu väljakujundamist, arengut ja toimimist käsitlev interaktiivne poliitiliste otsuste tegemine osana komisjoni 
töö tõhustamise ja parema õigusliku reguleerimise algatustest, mille eesmärgiks on paremini rahuldada kodanike, 
tarbijate ja ettevõtjate nõudmisi. Selle punkti assigneeringud hõlmavad ka osalejatele suunatud koolitust, teadlikkuse 
parandamise ja võrgutoiminguid, et muuta liidu poliitiliste otsuste tegemine siseturu küsimustes mõistetavamaks ja 
tõhusamaks ning teha sellest siseturu tegevuspõhimõtete (või nende puudumise) tegeliku kohapealse mõju 
hindamise protsessi osa; 
— eeskirjade põhjalik ülevaade, et neid oleks vajaduse korral võimalik muuta, ja võetud meetmete tõhususe üldine 
analüüs, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja hinnata siseturu üldist mõju ettevõtjatele ja majandusele, kaasa 
arvatud andmete ja komisjonivälistele andmebaasidele juurdepääsu ost komisjoni talitustele, samuti toimingud, mis 
on suunatud paremale arusaamisele siseturu toimimisest, ja premeerimine siseturu toimimise tõhustamises aktiivse 
osalemise eest; 
— koostöös Eurostati ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) teenindussektori statistika ja 
statistilise arengu projektide arengustrateegia laiendamine; 
— finantsasutuste suhtes kohaldatavate juhiste välisaspektide väljatöötamine ja tugevdamine, rahastamisvahendite 
vastastikune tunnustamine kolmandate riikidega, rahvusvahelised läbirääkimised ja kolmandates riikides turuma- 
janduse rajamise toetamine; 
— juhtimise ja äriühinguõiguse tegevuskavas osutatud rohkete meetmete võtmine, mille alusel saaks teha mitme 
sihtvaldkonna uuringu vajalike seadusandlike ettepanekute tegemiseks; 
— rahapesu käsitlevate liidu õiguse ja rahvusvaheliste sätete rakendamine, sealhulgas osalemine selle valdkonna 
valitsustevahelistes või ühekordsetes meetmetes; osamaksed, mis on seotud komisjoni liikmelisusega OECD loodud 
rahapesuvastases töökonnas (FATF); 
— käesoleva peatükiga hõlmatud poliitika erinevate aspektide mõju uurimise ja hindamise arendamine asjakohaste 
meetmete väljatöötamine või läbivaatamiseks;  28.2.2018  ET L 57/1687 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 03  (jätkub)  
33 02 03 01  (jätkub)  
— põhjaliku ja erapooletu hinnangu andmine ohule, mida kujutavad endast kolmandad riigid, kelle riiklikus rahapesu 
ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 
2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist 
(ELT L 141, 5.6.2015, lk 73) artiklis 9 sätestatud kriteeriumide järgi strateegilised puudused, ning loetelu 
koostamine kõrge riskitasemega jurisdiktsioonidest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahalised osalused vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
33 02 03 02 Muu tegevus põhiõiguste valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 300 000  700 000  1 000 000  500 000  969 215,84  305 466,14  
Märkused  
Käesolev assigneering on ette nähtud põhiõiguste hartaga seotud teabe- ja teavitustegevuse ning teadlikkuse tõstmise 
meetmete rahastamiseks ning eelkõige nende õiguste kaitsmiseks digitaalkeskkonnas. Käesolevast assigneeringust 
toetatakse teabe- ja teavitustegevust, mis toimub veebisaitide, avalike ürituste, koolituste, teavitustoodete, uuringute 
jms kaudu.  
Assigneering on ka ette nähtud sellise teabe-, teavitus- ja hindamistegevuse rahastamiseks, mis on seotud konsulaar- 
kaitsega ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 17 kohase dialoogiga. Eelkõige on assigneering ette nähtud teabe- ja 
teavitustegevuse (siseveebi leheküljed, avalikud üritused, teabetooted, Eurobaromeetri uuringud jne), aga ka põhiõiguste 
ja õigusküsimuste valdkonna erinevate aspektide mõjuhinnangute ja analüüside arendamise rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  L 57/1688  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 06 Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 977 262  21 977 262  22 463 000  22 463 000  21 359 000,—  21 359 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud FRA personali- ja halduskulude katmiseks (jaotised 1 ja 2).  
Assigneering on mõeldud ka FRA tegevuskulude katmiseks (jaotis 3). Ameti ülesanne on pakkuda asjaomastele liidu 
institutsioonidele ja liikmesriikide ametiasutustele põhiõigustealast abi ja eksperditeadmisi liidu õigusaktide rakenda- 
misel, et aidata neid nende pädevusalasse kuuluvate meetmete võtmisel või tegevussuundade määramisel ja tagada 
seeläbi põhiõiguste järgimine.  
FRA-lt võib eeldada järgmiste eesmärkide/ülesannete täitmist: 
— abi andmine liidu institutsioonidele ja liimesriikidele, 
— sidusrühmade võrgu ja dialoogi edendamine liidu tasandil, 
— teabe levitamine ja edendamine ning teadlikkust parandavad meetmed põhiõiguste nähtavuse suurendamiseks, 
— haldusstruktuuride tõhus toimimine ja meetmete tõhus rakendamine.  
FRA peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt sihtotstarbelist tulu, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 
0 0.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
FRA ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  28.2.2018  ET L 57/1689 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 06  (jätkub)  
Määrus (EÜ) nr 168/2007 jõustus 1. märtsil 2007. Sel kuupäeval vahetas FRA välja Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa 
Järelevalvekeskuse, olles tema õigusjärglane ja võttes üle kõik keskuse juriidilised õigused ja kohustused ning finants- 
kohustused, samuti töölepingud, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 23 lõikes 4.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 22 180 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 202 738 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 21 977 262 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1035/97, 2. juuni 1997, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus 
(EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007, 15. veebruar 2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 
22.2.2007, lk 1).  
33 02 07 Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 613 673  7 613 673  7 458 000  7 458 000  7 628 000,—  7 628 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud EIGE personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
EIGE peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
EIGE ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt sihtotstarbelist tulu, mis kantakse tulude koondarvestuse 
punkti 6 6 0 0.  
Vastavalt liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud 11. detsembri 2006. aasta otsusele 2006/996/EÜ 
Euroopa EIGE asukoha kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 61) asub instituut Vilniuses.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 7 781 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 167 327 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 7 613 673 euro suurusele summale.  L 57/1690  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006, 20. detsember 2006, millega luuakse Euroopa Soolise 
Võrdõiguslikkuse Instituut (ELT L 403, 30.12.2006, lk 9).  
33 02 51 Õiguste, kodakondsuse ning võrdõiguslikkusega seotud meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 700 000  p.m.  3 200 000  59 011,87  6 265 073,31  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmiste aastate täitmata kohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Kandidaatriigid võivad liidu programmides osalemisega kaasnevate kulude katmiseks kasutada Kesk ja Ida-Euroopa 
riikidele antava ühenduse majandusabi programmi.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2018  ET L 57/1691 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 51  (jätkub)  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni haldusautonoomiast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu 9. juuli 1957. aasta otsus kaevanduste ohutus- ja tervishoiukomisjoni pädevuse ja töökorra kohta (EÜT 28, 
31.8.1957, lk 487).  
Nõukogu otsus 74/325/EMÜ, 27. juuni 1974, tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomitee asutamise kohta 
(EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15).  
Nõukogu otsus 74/326/EMÜ, 27. juuni 1974, kaevanduste alalise ohutus- ja tervishoiukomisjoni vastutusala laien- 
damise kohta kõikidele maavarasid kaevandavatele tööstustele (EÜT L 185, 9.7.1974, lk 18).  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1) ja selle direktiiviga seotud eridirektiivid.  
Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid 
raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19).  
Nõukogu otsus 98/171/EÜ, 23. veebruar 1998, ühenduse meetmete kohta, mis käsitlevad tööhõive ja tööturu alaseid 
analüüse, uuringuid ja sellealast koostööd (EÜT L 63, 4.3.1998, lk 26).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 293/2000/EÜ, 24. jaanuar 2000, millega võetakse vastu ühenduse tegevus- 
programm (programm „Daphne“) (aastateks 2000–2003), mis käsitleb laste-, noorte- ja naistevastase vägivalla vastu 
võitlemist (EÜT L 34, 9.2.2000, lk 1).  
Nõukogu otsus 2000/750/EÜ, 27. november 2000, millega kehtestatakse diskrimineerimise vastu võitlemise ühenduse 
tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 50/2002/EÜ, 7. detsember 2001, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- 
programm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1145/2002/EÜ, 10. juuni 2002, tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse 
meetmete kohta (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1).  
Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee loomise kohta (ELT C 218, 13.9.2003, 
lk 1).  L 57/1692  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 803/2004/EÜ, 21. aprill 2004, millega võetakse vastu ühenduse tegevus- 
programm (2004–2008) laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning 
ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne II programm) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1554/2005/EÜ, 7. september 2005, millega muudetakse nõukogu otsust 
2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud 
tegevusprogramm, ning otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meeste ja naiste 
võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks (ELT L 255, 30.9.2005, 
lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1672/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive 
ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress (ELT L 315, 15.11.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2007/252/EÜ, 19. aprill 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi 
„Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm „Põhiõigused ja kodakondsus“ (ELT L 110, 27.4.2007, lk 33).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 779/2007/EÜ, 20. juuni 2007, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 
üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla 
ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm) (ELT L 173, 
3.7.2007, lk 19).  
Alusaktid  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitega 136, 137 ja 140 (Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklitega 151, 153 ja 156) vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel 
sõlmitud konventsioon.  
Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 põhiõiguste ja õigusasjade raamprogramm (KOM(2005) 122 (lõplik)).  
33 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
33 02 77 06 Katseprojekt — Näitajate väljatöötamine, et mõõta, kuidas rakendatakse Euroopa hartat meeste ja naiste võrdõigus- 
likkuse kohta kohalikus elus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  84 572  0,—  578 353,20  28.2.2018  ET L 57/1693 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 08 Katseprojekt — Teadmiste platvorm naiste suguelundite moonutamise probleemiga tegelevatele spetsialistidele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  150 336  0,—  300 670,73  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 09 Katseprojekt — Romade kodanikuühiskonna suutlikkuse arendamine ja nende osaluse tugevdamine romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonistrateegiate järelevalves  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  939 000  p.m.  811 187  0,—  0,—  L 57/1694  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 09  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 10 Katseprojekt — Liidu andmekogumisvahendite ja -programmide põhiõigustealane läbivaatamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  253 000  p.m.  375 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 12 Ettevalmistav meede — Romade kodanikuühiskonna suutlikkuse arendamine ja nende osaluse tugevdamine romasid 
käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate järelevalves  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1695 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 12  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikus nõutakse liikmesriikidelt tugevate järelevalvemeh- 
hanismide lisamist ja kodanikuühiskonna, sealhulgas romade organisatsioonide kaasamist strateegia rakendamisse ja 
järelevalvesse. Et valmistada kohalikke romade kodanikuühiskonna organisatsioone ette aitama kaasa programmide 
kavandamisele ja rakendamisele, on vaja suurendada nende suutlikkust.  
Ettevalmistav meede tugineb katseprojektile, mida Euroopa Parlament 2014. ja 2015. aasta eelarvetes toetas ja mis oli 
kavandatud aitama kaasa kohaliku romade kodanikuühiskonna loomisele ja selle suutlikkuse suurendamisele ning 
millega luuakse romade integratsiooni ja kaasamise alane järelevalvemehhanism, eelkõige nn variraportite koostamise ja 
levitamise kaudu. Nn variraportid peaksid võimaldama kodanikühiskonna liitudel täiendada liikmesriikide strateegiate 
rakendamist käsitlevaid aruandeid või esitada alternatiivset teavet ja andmeid. Selliste aruannetega võiks lisada kohalikku 
teavet riiklikele ja ELi poliitikakujundamise protsessidele ning kajastada valitsuse meetmete tegelikku sotsiaalset mõju. 
Järelevalve keskendub strateegiate kohalikule rakendamisele neljas prioriteetses diskrimineerimisvastase võitluse ja 
soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas (tööhõive, haridus, eluase ja tervishoid) ning selle raames antaks samuti teavet 
kodanikuühiskonna kaasatuse taseme, liidu rahaliste vahendite kasutamise ja romade kaasamismeetmete süvalaien- 
damise kohta.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 13 Katseprojekt — Mitmekesine Euroopa  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 57/1696  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 13  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 14 Katseprojekt — E-valimised: kaasaegse tehnoloogia parim võimalik ärakasutamine aktiivsemate ja demokraatlikumate 
hääletusmenetluste nimel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  p.m.  400 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 15 Katseprojekt — Varjupaikade loomine naistele, kes on koduvägivalla ja seksuaalse ärakasutamise ohvrid, ning 
dokumentideta naisrändajatele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Kogu Euroopa Liidus naiste poolt kogetava kehalise ja seksuaalse vägivalla ulatuse tõttu on vajalik, et poliitikakujundajad 
pööraksid sellele taas tähelepanu. Majandus- ja sotsiaalkriis, koos muu hulgas sellest tingitud töötuse, tööalase 
ebakindluse, palgakärbete ja vähendatud sotsiaaltoetustega, on muu hulgas aidanud väga olulisel määral kaasa 
koduvägivalla, prostitutsiooni ja rände suurenemisele.  28.2.2018  ET L 57/1697 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 15  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 16 Katseprojekt — Euroopa uuring soolise vägivalla kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekt hõlmab üleeuroopalise uuringu läbiviimist, et koguda teavet soolise vägivalla kohta liikmesriikides. Seda 
tehakse korrapäraselt ning seda võiks koordineerida selline institutsioon nagu Eurostat.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1698  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 03  ÕIGUSKÜSIMUSED  
33 03 01  Õiguskoolituse toetamine 
ja edendamine ning kõikide 
inimeste tõhusa juur- 
depääsu hõlbustamine 
õigusemõistmisele  3 31 200 000  22 000 000  33 710 000  24 600 000  33 012 858,34  21 112 524,31  95,97  
33 03 02  Kriminaal- ja tsiviilasjades 
tehtava õigusalase koostöö 
hõlbustamine ja toetamine  3 12 000 000  8 300 000  15 789 000  10 500 000  14 523 518,27  7 934 151,67  95,59  
33 03 04  Euroopa Liidu Õigusalase 
Koostöö Üksus (Eurojust)  3 38 351 468  38 351 468  47 782 237  47 282 237  43 539 737,—  43 539 737,—  113,53  
33 03 51  Õigusvaldkonna meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  850 000  p.m.  2 000 000  3 295,29  4 791 471,94  563,70  
33 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
33 03 77 04  Katseprojekt — Laste tead- 
likkuse suurendamine oma 
õigustest kohtumenetluses  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
33 03 77 05  Katseprojekt — Varifirmad  3 p.m.  90 000  300 000  150 000  
33 03 77 06  Ettevalmistav meede — 
Liidu rahastu demokraatia, 
õigusriigi põhimõtte ja 
põhiõiguste rikkumistega 
seotud kohtuasjade jaoks 
rahalise toetuse andmiseks  3 600 000  300 000  
Artikkel 33 03 77 — 
Vahesumma  600 000  390 000  300 000  150 000  0,—  0,—  0  
Peatükk 33 03 — 
Kogusumma  82 151 468  69 891 468  97 581 237  84 532 237  91 079 408,90  77 377 884,92  110,71  
33 03 01 Õiguskoolituse toetamine ja edendamine ning kõikide inimeste tõhusa juurdepääsu hõlbustamine õigusemõistmisele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
31 200 000  22 000 000  33 710 000  24 600 000  33 012 858,34  21 112 524,31  
Märkused  
Assigneeringu eesmärgiks on toetada ja edendada õiguskoolitust, sealhulgas õigusterminoloogiaalast keeleõpet, eesm- 
ärgiga edendada ühist õigus- ja kohtukultuuri ning hõlbustada kõikide inimeste tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, 
sealhulgas kuriteoohvrite kaitse soodustamise ja toetamisega, austades samal ajal õigust kaitsele.  
Eelkõige on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüside koostamine, nt andmete ja statistika kogumine, vajaduse korral soopõhiselt, ühtsete metoodikate ning 
vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; 
hindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide 
kohtumised ja konverentsid;  28.2.2018  ET L 57/1699 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 01  (jätkub)  
— koolitustegevus, muu hulgas sootundlik vaatenurk, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate 
väljaõpe, sealhulgas õigusterminoloogiaalane keeleõpe, ning internetipõhiste või muude koolitusmoodulite aren- 
damine õigusalatöötajate jaoks; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride ja 
teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, 
kui need on seotud õigusprogrammi (programm) eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja 
selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades 
info- ja sidetehnoloogiat, sealhulgas Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kui töövahendi edasiarendamine õiguskaitse 
kättesaadavuse parandamiseks kodanike jaoks; 
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks liikmesriikide 
toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel, liidu tasandi põhiliste osalejate ja liidu tasandi võrgustike, kaasa 
arvatud õiguskoolituse toetamine, ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste 
ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine liidu tasandil.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1382/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õigusprogramm 
aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 73), eriti selle artikli 4 lõike 1 punktid b ja c ning artikkel 6.  
33 03 02 Kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö hõlbustamine ja toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 000 000  8 300 000  15 789 000  10 500 000  14 523 518,27  7 934 151,67  
Märkused  
Assigneeringu eesmärgiks on hõlbustada ja toetada tsiviil- ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd.  L 57/1700  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 02  (jätkub)  
Eelkõige on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüside koostamine, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või 
võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete 
ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid; 
— koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, sealhulgas õigusterminoloo- 
giaalane keeleõpe, ning internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine õigusalatöötajate jaoks; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride ja 
teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, 
kui need on seotud õigusprogrammi (programm) eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja 
selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades 
info- ja sidetehnoloogiat, sealhulgas Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kui töövahendi edasiarendamine õiguskaitse 
kättesaadavuse parandamiseks kodanike jaoks; 
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks liikmesriikide 
toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel, Euroopa tasandi põhiliste osalejate ja Euroopa tasandi võrgustike 
toetamine muu hulgas ka õiguskoolituse ja kaitseõiguse valdkonnas ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, 
piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine Euroopa 
tasandil.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1382/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õigusprogramm 
aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 73), eriti selle artikli 4 lõike 1 punkt a ja artikli 6 lõige 1.  
33 03 04 Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
38 351 468  38 351 468  47 782 237  47 282 237  43 539 737,—  43 539 737,—  28.2.2018  ET L 57/1701 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Eurojusti personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga seotud 
tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Eurojust peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümber- 
paigutamisest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt sihtotstarbelist tulu, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 
0 0.  
Eurojusti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2018. aastal kokku 38 606 737 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 255 269 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 38 351 468 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2002/187/JSK, 28. veebruar 2002, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete 
kuritegude vastu (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2009/426/JSK, 16. detsember 2008, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/ 
JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (ELT L 138, 4.6.2009, lk 14).  
33 03 51 Õigusvaldkonna meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  850 000  p.m.  2 000 000  3 295,29  4 791 471,94  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmistest aastatest tulenevate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  L 57/1702  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 51  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2001/470/EÜ, 28. mai 2001, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk 
(EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 743/2002, 25. aprill 2002, millega luuakse ühenduse üldine tegevusraamistik tsiviilasjades 
tehtava õigusalase koostöö hõlbustamiseks (EÜT L 115, 1.5.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2004/100/EÜ, 26. jaanuar 2004, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa Liidu 
kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).  
Nõukogu otsus 2007/126/JSK, 12. veebruar 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi 
„Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm „Õigusemõistmine kriminaalasjades“ (ELT L 58, 24.2.2007, lk 13).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1149/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 
2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm „Tsiviilõigus“ (ELT L 257, 3.10.2007, 
lk 16).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 põhiõiguste ja õigusasjade raamprogramm (COM(2005) 122 (lõplik)).  
33 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
33 03 77 04 Katseprojekt — Laste teadlikkuse suurendamine oma õigustest kohtumenetluses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1703 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 77  (jätkub)  
33 03 77 05 Katseprojekt — Varifirmad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  90 000  300 000  150 000  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektiga soovitakse kokku tuua õiguseksperdid, riiklikud ametiasutused ja rahvusvahelised eksperdid, eelkõige 
OECDst.  
Algatuse eesmärk on uurida varifirmade eri eesmärke ning käsitleda samas ka üldisemaid küsimusi, mis on seotud 
kuritarvitamisega ettevõtete registreerimisel ja piiriülesel tegevusel. Sellega seoses võiks kavandada äriühinguõigusel 
põhinevad õiguslahendused ja normid, millega tagada kõigile ettevõtetele, olenemata nende laadist, võrdsed tingimused, 
nii et tulevastes äriühinguõigusalastes liidu õigusaktides saaks käesoleva katseprojekti raames tehtud tööd ära kasutada. 
Ühtlasi on kasulik katsetada, kas oleks võimalik võtta liidu meetmeid, et teha riigi tasandi või liidu äriühinguõiguse 
alusel kindlaks ja hoida ära ettevõtete tulumaksust hoidumist võimaldavad lüngad, seadmata ohtu praegust raamatupi- 
damisdirektiiviga seotud tööd.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 03 77 06 Ettevalmistav meede — Liidu rahastu demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste rikkumistega seotud kohtuasjad e 
jaoks rahalise toetuse andmiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  L 57/1704  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 77  (jätkub)  
33 03 77 06  (jätkub)  
Märkused  
Kodanikuühiskonna organisatsioonidele, liikumistele ja üksikisikutele suurema mõjuvõimu andmine on tõeliselt 
demokraatliku liidu ning tema aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väärtuste alus. Ettev- 
almistava meetme eesmärk on luua liidu rahastu, millest toetatakse teadlikkuse tõstmist ja õigusabi andmist üksikisi- 
kutele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes algatavad demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste 
rikkumistega seotud kohtuasju, lähtudes esialgselt taotletud teostatavusuuringust. Teostatavusuuring peaks hõlmama 
ülevaadet praegustest takistustest, millega puutuvad kokku üksikisikud ja vabaühendused, kes soovivad kasutada oma 
demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõigustega seotud õigusi kohtu kaudu. Rahastu teeb tihedat koostööd 
Põhiõiguste Ametiga ja lähtub ameti poolt tehtud tööst.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2018  ET L 57/1705 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 04  TARBIJAKAITSE- 
PROGRAMM  
33 04 01  Tarbijahuvide kaitse 
ning tarbijate ohutuse 
ja teavitamise paran- 
damine  3 25 175 000  20 200 000  24 132 000  17 300 000  23 618 305,68  20 515 963,48  101,56  
33 04 51  Liidu tarbijakaitse- 
meetmete lõpuleviimine  3 p.m.  100 000  p.m.  640 000  0,—  1 829 131,53  1 829,13  
33 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
33 04 77 04  Katseprojekt — VKEde 
koolitamine tarbijate 
õiguste valdkonnas digi- 
taalajastul  3 p.m.  300 000  p.m.  500 000  0,—  0,—  0  
33 04 77 05  Katseprojekt — Tarbijate 
mõjuvõimu suuren- 
damine ning tooteo- 
hutust ja turujärelevalvet 
käsitlev digitaalse ühtse 
turu alane harimine  3 p.m.  110 000  p.m.  150 000  325 000,—  0,—  0  
Artikkel 33 04 77 — 
Vahesumma  p.m.  410 000  p.m.  650 000  325 000,—  0,—  0  
Peatükk 33 04 — 
Kogusumma  25 175 000  20 710 000  24 132 000  18 590 000  23 943 305,68  22 345 095,01  107,90  
33 04 01 Tarbijahuvide kaitse ning tarbijate ohutuse ja teavitamise parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 175 000  20 200 000  24 132 000  17 300 000  23 618 305,68  20 515 963,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud mitmeaastase tarbijakaitseprogrammi (aastateks 
2014–2020) eesmärkide saavutamisega. Programmi eesmärk on tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse ning anda aruka, 
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu üldstrateegia raames tarbijale siseturul keskne koht, kaitsta tarbijate tervist, 
ohutust ning õiguslikke ja majandushuve, edendada nende õigust olla informeeritud ja haritud ning organiseeruda oma 
huvide kaitseks ning toetada tarbijahuvide integreerimist teistesse poliitikavaldkondadesse, samuti suurendada tarbijate 
teadlikkust nende põhiõigustest ja tarbijate usaldust turu ja ametiasutuste vastu ning hõlbustada kaebuste esitamise ja 
vaidluste lahendamise mehhanisme. Programmiga täiendatakse, toetatakse ja kontrollitakse liikmesriikide poliitikat.  L 57/1706  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 01  (jätkub)  
Selle üldise eesmärgi saavutamiseks tuleb ellu viia järgmised neli erieesmärki: 
— ohutus: tugevdada ja suurendada tooteohutust tõhusa turujärelevalve abil – eriti digitaalsel ühtsel turul – kogu liidu 
piires. Alates 2016. aastast on ühenduse kiire teabevahetuse süsteem hõlbustanud liikmesriikide vahelist teabe- 
vahetust ja koostööd ning seni on registreeritud enam kui 20 000 hoiatust ohtlike toodete kohta. Tagasiside teiste 
ametiasutuste „tõsist ohtu“ puudutavatele teadetele on samuti märkimisväärselt suurenenud, mis näitab suuremat 
koostööd ametiasutuste vahel; 
— teavitamine ja harimine ning tarbijaorganisatsioonide toetamine: parandada tarbijate harimist ja teavitamist ning 
suurendada nende teadlikkust oma õigustest, võimestada neid seoses tarbijapoliitikaga, arendada välja tarbijapoliitika 
tõendusbaas ja toetada tarbijaorganisatsioone, võttes samuti arvesse haavatavate tarbijate erivajadusi. Umbes üks 
kolmandik eelarvest on eraldatud Euroopa tarbijakeskustele ning Euroopa tarbijakeskustega kontakteerumiste arv ja 
nende veebisaitide külastatavus kasvab igal aastal. 2016. aastal oli 111 563 kontakti ja rohkem kui 4,6 miljonit 
veebisaidi külastust. Algatused Consumer Champion ja Consumer Classroom (interaktiivne koostööl põhinev 
veebisait, kus õpetajad saavad edendada tarbijaharidust keskkoolides) muutuvad samuti üha populaarsemaks 
(rohkem kui miljon külastust ja enam kui 32 000 registreeritud kasutajat, kellest 18 652 on õpetajad); 
— õigused ja õiguskaitse: arendada ja tugevdada tarbijate õigusi, eelkõige arukate regulatiivsete meetmete abil, ning 
parandada nende võimalust kasutada lihtsaid, tõhusaid, otstarbekaid ja soodsaid kaebuste lahendamise mehhanisme, 
sealhulgas alternatiivset vaidluste lahendamist.  
Tarbijatingimuste tulemustabeli kohaselt on rohkem kui pooled liidu tarbijad (52 %) nõus, et kohtuväliste organite 
kaudu on lihtne lahendada vaidlusi jaemüüjate ja teenuseosutajatega. Alates 2016. aasta veebruari keskpaigast on 
uuel internetipõhisel vaidluste lahendamise platvormil registreeritud enam kui 258 vaidluste kohtuvälise lahen- 
damise üksust 24 liikmesriigist. See võimaldab tarbijatel ja kaupmeestel lahendada riigisiseseid ja piiriüleseid 
internetioste puudutavaid vaidlusi internetis ilma kohtusse pöördumata. Platvormi eesmärk on suurendada 
inimeste usaldust internetikaubanduse vastu. Platvormi kaudu esitati esimesel tegevusaastal üle 24 000 tarbija- 
kaebuse. Lisaks sellele tõid platvormi teadlikkuse tõstmise kampaaniad 2016. aastal kaasa enam kui 1,5 miljonit 
veebisaidi külastust; 
— jõustamine: toetada tarbijate õiguste jõustamist, tugevdades koostööd riiklike täitevasutuste vahel ja toetades 
tarbijaid nõuga. 2015. aastal kontrolliti tarbijakaitsealase koostöö asutuste koostöö tulemusel 735 kaubandusliku 
veebisaidi nõuetele vastavust; rikkumisi leiti 463 juhul (63 %). 2016. aasta oktoobri seisuga oli neist 353 parandatud. 
Tarbijakaitseasutustele on ette nähtud uued volitused, mis võimaldavad jõustamismeetmete suuremat kooskõl- 
astamist, kui kahjulikud kaubandustavad mõjutavad enamikku Euroopa tarbijatest.  
Programmi puhul on võetud arvesse ka uusi ühiskondlikke probleeme, mille tähtsus on viimastel aastatel kasvanud. 
Nendeks on näiteks tarbijate keerulisem otsustusprotsess, vajadus liikuda säästvamate tarbimismudelite suunas, digiteeri- 
misega kaasnevad võimalused ja ohud, sotsiaalse tõrjutuse kasv, haavatavate tarbijate arvu suurenemine ja elanikkonna 
vananemine.  28.2.2018  ET L 57/1707 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 01  (jätkub)  
Tarbijakaitseprogrammi rakendamise tulemusi võib kaudselt näha tarbijatingimuste indeksis, mis näitab liidu tasandil 
tarbijate arvamustes olulist paranemist 2016. aastal võrreldes 2014. aastaga. Suurim paranemine on toimunud 
teadmiste ja usalduse (u 4 %), eeskirjade täitmise ja tarbijakaitse jõustamise (u 3 %) ning kaebuste ja vaidluste 
lahendamise (u 2 %) puhul.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahalised osalused vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 254/2014, 26. veebruar 2014, mis käsitleb mitmeaastast tarbijakaitse- 
programmi aastateks 2014–2020 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1926/2006/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, 
lk 42).  
33 04 51 Liidu tarbijakaitsemeetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  100 000  p.m.  640 000  0,—  1 829 131,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kohustuste katmiseks seoses otsusega nr 20/2004/EÜ. Kõnealune otsus 
tunnistati kehtetuks otsusega nr 1926/2006/EÜ.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 57/1708  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 51  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 20/2004/EÜ, 8. detsember 2003, millega kehtestatakse tarbijapoliitika 
toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004–2007 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1926/2006/EÜ, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ühenduse 
tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007–2013 (ELT L 404, 30.12.2006, lk 39).  
33 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
33 04 77 04 Katseprojekt — VKEde koolitamine tarbijate õiguste valdkonnas digitaalajastul  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  500 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 04 77 05 Katseprojekt — Tarbijate mõjuvõimu suurendamine ning tooteohutust ja turujärelevalvet käsitlev digitaalse ühtse tur u 
alane harimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  110 000  p.m.  150 000  325 000,—  0,—  28.2.2018  ET L 57/1709 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 77  (jätkub)  
33 04 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1710  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
JAOTIS 34  
KLIIMAMEETMED  28.2.2018  ET L 57/1711 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 34 
KLIIMAMEETMED  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 01  KLIIMAMEETMETE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  27 042 400  27 042 400  26 121 675  26 121 675  25 504 600,63  25 504 600,63  
34 02  LIIDU JA RAHVUSVAHELISE 
TASANDI KLIIMAMEETMED  128 115 750  69 763 000  120 602 795  76 310 000  112 547 670,92  43 001 788,50  
Reservid (40 02 41)  500 000  375 000  
128 615 750  70 138 000  120 602 795  76 310 000  112 547 670,92  43 001 788,50  
Jaotis 34 — Kogusumma  155 158 150  96 805 400  146 724 470  102 431 675  138 052 271,55  68 506 389,13  
Reservid (40 02 41)  500 000  375 000  
155 658 150  97 180 400  146 724 470  102 431 675  138 052 271,55  68 506 389,13  L 57/1712  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
JAOTIS 34 
KLIIMAMEETMED  
PEATÜKK 34 01 — KLIIMAMEETMETE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
34 01  KLIIMAMEETMETE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
34 01 01  Kliimameetmete poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  5,2 18 978 550  18 187 928  17 480 978,33  92,11  
34 01 02  Kliimameetmete poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
34 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 1 741 096  1 681 732  1 785 839,46  102,57  
34 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 813 918  1 834 299  1 686 281,04  92,96  
Artikkel 34 01 02 — Vahesumma  3 555 014  3 516 031  3 472 120,50  97,67  
34 01 03  Kliimameetmete poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 1 226 836  1 135 716  1 344 483,61  109,59  
34 01 04  Kliimameetmete poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
34 01 04 01  Keskkonna ja kliimameetmete 
programmi (LIFE) kliimameetmete 
allprogrammi toetuskulud  2 3 282 000  3 282 000  3 207 018,19  97,72  
Artikkel 34 01 04 — Vahesumma  3 282 000  3 282 000  3 207 018,19  97,72  
Peatükk 34 01 — Kogusumma  27 042 400  26 121 675  25 504 600,63  94,31  
34 01 01 Kliimameetmete poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
18 978 550  18 187 928  17 480 978,33  28.2.2018  ET L 57/1713 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 01 — KLIIMAMEETMETE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
34 01 02 Kliimameetmete poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
34 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 741 096  1 681 732  1 785 839,46  
34 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 813 918  1 834 299  1 686 281,04  
34 01 03 Kliimameetmete poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 226 836  1 135 716  1 344 483,61  
34 01 04 Kliimameetmete poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
34 01 04 01 Keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kliimameetmete allprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 282 000  3 282 000  3 207 018,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— selliste infotehnoloogiasüsteemide majutus, hooldamine, turvalisus, kvaliteedi tagamine, käitamine ja IT-tugi (riist- ja 
tarkvara ning teenused), millega toetatakse järgmisi kliimapoliitika eesmärke: liidu ühtne register, liidu tehingulogi, 
enampakkumisplatvormid ning IT-süsteemid, mis on seotud näiteks f luoritud kasvuhoonegaaside ja osoonikihti 
kahandavate ainete kasutamist käsitlevate õigusaktide rakendamisega;  L 57/1714  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 01 — KLIIMAMEETMETE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
34 01 04  (jätkub)  
34 01 04 01  (jätkub)  
— selliste IT-süsteemide arendamine, hooldamine, käitamine ja toetamine, mis on mõeldud LIFE programmi projek- 
tidega seotud kommunikatsiooniks, projektide valimiseks, hindamiseks, seireks ja nende kohta aruannete esita- 
miseks ning tulemuste levitamiseks; 
— ametisiseste IT-ekspertide kaasamine, et toetada poliitikakujundamiseks vajalike kriitilise tähtsusega IT-süsteemide 
arendamist, kvaliteedi tagamist ja turvalisust; 
— tehniline ja haldusabi, mis on seotud sellise teabevahetustegevusega nagu sotsiaalmeedia, sealhulgas ametisiseste 
ekspertide kaasamine.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et toetada rahvusvahelisi kliimateemalisi üritusi, meetmeid, milles liit osaleb, ja 
ettevalmistustööd selliste tulevaste rahvusvaheliste kokkulepete jaoks, milles liit on osaline.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 34 02.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  28.2.2018  ET L 57/1715 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 02  LIIDU JA RAHVUS- 
VAHELISE TASANDI 
KLIIMAMEETMED  
34 02 01  Liidu kasvuhoone- 
gaaside heite vähen- 
damine  2 73 100 000  37 300 000  53 310 000  45 000 000  52 648 441,62  19 947 475,35  53,48  
34 02 02  Liidu vastupa- 
nuvõime suuren- 
damine kliimamuu- 
tustega võitlemisel  2 38 000 000  19 200 000  51 730 000  19 500 000  45 519 040,—  10 373 003,89  54,03  
34 02 03  Parem kliimaalane 
juhtimine ja teave 
kõigil tasanditel  2 15 395 750  11 205 000  14 162 795  9 500 000  13 496 371,12  8 423 750,92  75,18  
34 02 04  Osalemine mitme- 
poolsetes ja rahvus- 
vahelistes kliimakok- 
kulepetes  4 920 000  920 000  900 000  900 000  883 818,18  883 818,18  96,07  
34 02 05  Euroopa solidaarsus- 
korpus — Toetus 
keskkonna ja klii- 
mameetmete 
programmi (LIFE) 
kliimameetmete 
allprogrammist  2 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  500 000  375 000  
500 000  375 000  
34 02 51  Varasemate klii- 
mameetmete 
programmide lõpule- 
viimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  2 010 049,85  
34 02 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
34 02 77 01  Ettevalmistav meede 
— Kliimameetmete 
integreerimine, koha- 
nemismeetmed ja 
innovatsioon  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 234 350,16  L 57/1716  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 02 77  (jätkub)  
34 02 77 02  Katseprojekt — Liidu 
kliimapoliitika rahas- 
tamise tõhus kasu- 
tamine: teede kasu- 
tamine REDD+ 
projektide tulemus- 
likkuse varase 
näitajana  2 p.m.  588 000  p.m.  660 000  0,—  129 340,15  22,00  
34 02 77 03  Katseprojekt — 
Uuring elektrisõi- 
dukite, biokütuseid 
kasutavate sõidukite 
ja traditsioonilisi 
kütuseid kasutavate 
sõidukite olelusringi 
kohta  2 p.m.  200 000  500 000  250 000  
34 02 77 04  Katseprojekt — 
Kliima- ja veereostuse 
vähendamise loodus- 
põhised lahendused 
põllumajanduspiir- 
kondades  2 700 000  350 000  
Artikkel 34 02 77 — 
Vahesumma  700 000  1 138 000  500 000  910 000  0,—  1 363 690,31  119,83  
Peatükk 34 02 — 
Kogusumma  128 115 750  69 763 000  120 602 795  76 310 000  112 547 670,92  43 001 788,50  61,64  
Reservid (40 02 41)  500 000  375 000  
128 615 750  70 138 000  120 602 795  76 310 000  112 547 670,92  43 001 788,50  
34 02 01 Liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
73 100 000  37 300 000  53 310 000  45 000 000  52 648 441,62  19 947 475,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, millega toetatakse liidu panust kliimamuutuse leevendamise 
valdkonda käsitleva poliitika ja asjaomaste õigusaktide väljatöötamisel, rakendamisel ja täitmise tagamisel. Samuti 
jälgitakse kliimameetmete arvessevõtmist muudes poliitikavaldkondades, selleks töötatakse välja, katsetatakse ja tutvus- 
tatakse poliitika- või juhtimisalaseid lähenemisviise, parimaid tavasid ja kliimat kaitsvaid lahendusi, täiendatakse 
kliimameetmete mõju suurendamiseks vajalikku andmebaasi ning nende meetmete praktikas kohaldamise võimalusi, 
lihtsustatakse komplekssete lähenemisviiside ning tegevuskavade väljatöötamist ja rakendamist kohalikul, piirkonna või 
riigi tasandil ning aidatakse arendada ja tutvustada korduvalt kasutamiseks, ülekandmiseks või läbivalt arvessevõtmiseks 
sobilikke vähese CO  2 -heitega innovaatilist tehnoloogiat, süsteeme, meetodeid ja vahendeid.  28.2.2018  ET L 57/1717 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 01  (jätkub)  
Arvesse võetakse järgmisi prioriteete: 
— tagada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli alusel võetud liidu kohustuste täitmine; 
— töötada välja uued poliitilised tegevussuunad ning jätkata kliima- ja energiapaketi rakendamist, strateegias „Euroopa 
2020“ kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 ja komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatises Euroopa Parlamendile, 
nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliima- ja energiapoliitika raamistik 
ajavahemikuks 2020–2030“ (COM(2014) 15 final) sätestatud eesmärkide täitmist, toetades üleminekut vähese CO  2 - 
heitega ning kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ja ühiskonnale.  
LIFE programmi raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite, hankemenetluse või muude vajalike meetmete kaudu (määruse (EL) nr 1293/2013 artiklid 17, 18, 21 ja 
22), sealhulgas 
— koostöö Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooniga (Eurocontrol) seoses liidu heitkogustega kauplemise 
süsteemi rakendamisega lennunduses; 
— kulud, mis on seotud poliitika tugisüsteemide arendamise, hooldamise, käitamise ja toetamisega (riist- ja tarkvara 
ning teenused), eelkõige, kuid mitte ainult liidu ühtse registri, liidu tehingulogi ning osoonikihti kahandavate ainete 
ja f luoritud kasvuhoonegaaside seiresüsteemi puhul.  
Vähemalt 81 % LIFE programmi eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (määruse (EL) nr 1293/2013 artikli 17 lõige 4).  
Koostöö tegemine asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja nende institutsioonide ja organitega peab olema 
võimalik, kui see on vajalik kliimameetmete eesmärkide saavutamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185), eriti selle artikkel 14.  
34 02 02 Liidu vastupanuvõime suurendamine kliimamuutustega võitlemisel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
38 000 000  19 200 000  51 730 000  19 500 000  45 519 040,—  10 373 003,89  L 57/1718  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, millega toetatakse liidu panust kliimamuutusega 
kohanemise valdkonda käsitleva poliitika ja asjaomaste õigusaktide väljatöötamisel, rakendamisel ja täitmise tagamisel. 
Samuti jälgitakse kliimameetmete arvessevõtmist muudes poliitikavaldkondades, selleks töötatakse välja, katsetatakse ja 
tutvustatakse poliitika- või juhtimisalaseid lähenemisviise, parimaid tavasid ja kliimamuutusega kohanemist toetavaid 
lahendusi, vajaduse korral ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise, täiendatakse kliimamuutusega kohanemise meetmete 
mõju suurendamiseks vajalikku andmebaasi ning nende meetmete praktikas kohaldamise võimalusi, lihtsustatakse 
komplekssete lähenemisviiside ning kliimamuutusega kohanemise tegevuskavade väljatöötamist ja rakendamist 
kohalikul, piirkonna või riigi tasandil ning aidatakse arendada ja tutvustada korduvalt kasutamiseks, ülekandmiseks või 
läbivalt arvessevõtmiseks sobilikke vähese CO  2 -heitega innovaatilist tehnoloogiat, süsteeme, meetodeid ja vahendeid, 
pidades silmas järgmisi prioriteete: 
— töötada välja uued poliitilised tegevussuunad ning jätkata kliima- ja energiapaketi rakendamist, strateegias „Euroopa 
2020“, komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ 
(COM/2014) 15 final) ning komisjoni 16. aprilli 2013. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia“ 
(COM(2013) 216 final) sätestatud kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 eesmärkide täitmist, toetades üleminekut 
vähese CO  2 -heitega ning kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ja ühiskonnale; 
— kasutada kliimameetmete rakendamisel ära paljude liidu poliitikasuundade (eelkõige ühtekuuluvus-, põllumajandus- 
ning maaelu arengu poliitika, teadusuuringud ja innovatsioon, transpordi- ja energeetikaprogrammid, välispoliitiline 
tegevus jne) ühist panust, eelkõige arvestada kliimameetmeid ja kliimamuutusega kohanemise meetmeid ka muudes 
poliitikavaldkondades; 
— töötada välja uuenduslikud toetusmehhanismid uute potentsiaalsete tehnoloogialahenduste täielikuks ärakasuta- 
miseks, et vähendada kliimamuutusega seotud sündmustest, näiteks karmist põuast ja suurtest üleujutustest ning 
äärmuslikest ilmastikutingimustest, põhjustatud kahjusid ja suurendada liidu suutlikkust hoida ära suurõnnetusi ja 
neile reageerida; 
— toetada ilmastikukindluse tagamise vahendite arendamist ning programmide ja meetmete riskipõhise hindamise 
väljatöötamist, et suurendada kliimamuutustega kohanemise võimet ja paindlikkust, samuti toetada kliimaseiremee- 
todite väljatöötamist, et jälgida kliimaga seotud kulusid seoses eesmärgiga „suurendada kliimameetmete rakendamise 
osakaalu vähemalt 20 %-ni liidu tulevasest kogueelarvest aastatel 2014–2020“, mille saavutamisele aitavad kaasa eri 
poliitikavaldkonnad.  
LIFE programmi raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite, hankemenetluse või muude vajalike meetmete kaudu (määruse (EL) nr 1293/2013 artiklid 17, 18, 21 ja 
22).  
Vähemalt 81 % LIFE programmi eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (määruse (EL) nr 1293/2013 artikli 17 lõige 4).  
Koostöö tegemine asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja nende institutsioonide ja organitega peab olema 
võimalik, kui see on vajalik kliimameetmete eesmärkide saavutamiseks.  28.2.2018  ET L 57/1719 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185), eriti selle artikkel 15.  
34 02 03 Parem kliimaalane juhtimine ja teave kõigil tasanditel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 395 750  11 205 000  14 162 795  9 500 000  13 496 371,12  8 423 750,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, millega toetatakse liidu panust kliimavaldkonna juhtimise 
parandamisel sidusrühmade, sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide suurema kaasamise teel poliitika väljatöötamisse 
ja rakendamisse, samuti liidu rolli suutlikkuse suurendamisel, teadlikkuse parandamisel ning kliimameetmetega 
seonduvate poliitikavaldkondade ja õigusaktide edendamisel ja säästva arengu alaste teadmiste tutvustamisel; samuti 
on assigneering ette nähtud selleks, et toetada teabevahetust, teabe haldamist ja levitamist, aidata kaasa kliimavaldkonna 
edukate lahenduste ja tavade jagamisele, sealhulgas koostööplatvormide kaudu sidusrühmade vaheliste platvormide 
loomisega, toetada kliimaalaste õigusaktide täitmise tagamist, edendades eelkõige parimate tavade ja poliitiliste 
lähenemisviiside (nn edulood) väljatöötamist ja levitamist.  
Arvesse võetakse järgmisi prioriteete: 
— töötada välja uued poliitilised tegevussuunad ning jätkata kliima- ja energiapaketi rakendamist, strateegias „Euroopa 
2020“, komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ 
(COM/2014) 15 final) ning komisjoni 16. aprilli 2013. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia“ 
(COM(2013) 216 final) sätestatud kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 eesmärkide täitmist, toetades üleminekut 
vähese CO2-heitega ning kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ja ühiskonnale; 
— toetada mittetulundusüksusi, kes tegutsevad peamiselt Euroopa tasandi kliimameetmete valdkonnas ja on kaasatud 
liidu sellise poliitika ja õigusaktide koostamisse ja rakendamisse, mille eesmärk on selliste valitsusväliste organis- 
atsioonide osaluse suurendamine kliimapoliitika kujundamise ja rakendamise üle peetavas dialoogis ja Euroopa 
standardimismenetluses, et tagada sidusrühmade tasakaalustatud esindatus ja kliimaaspektide süstemaatiline arves- 
sevõtmine.  L 57/1720  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 03  (jätkub)  
Assigneeringust võib rahastada ka LIFE programmi alusel toetatavate projektide (sealhulgas tegevustoetust saavate 
mittetulundusorganisatsioonide projektid) valimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega seotud tehnilise abi 
kulusid.  
LIFE programmi raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite, hankemenetluse või muude vajalike meetmete kaudu (määruse (EL) nr 1293/2013 artiklid 17, 18, 21 ja 
22).  
Vähemalt 81 % LIFE programmi eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (määruse (EL) nr 1293/2013 artikli 17 lõige 4).  
Koostöö tegemine asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende institutsioonide ja organitega peab olema 
võimalik, kui see on vajalik kliimameetmete eesmärkide saavutamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185), eelkõige selle artikkel 16.  
34 02 04 Osalemine mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes kliimakokkulepetes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
920 000  920 000  900 000  900 000  883 818,18  883 818,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kohustuslikku ja vabatahtlikku rahalist osalust seoses mitme rahvusvahelise 
konventsiooni, protokolli ja lepinguga, mille osaline liit on, ning selleks, et rahastada ettevalmistavaid töid seoses 
tulevaste rahvusvaheliste kokkulepetega, millesse liit on kaasatud.  
Mõnel juhul sisaldavad baaskonventsiooniga seotud osamaksed ka järgnevate protokollidega seotud osamakseid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 88/540/EMÜ, 14. oktoober 1988, mis käsitleb osoonikihi kaitsmist käsitleva Viini konventsiooni ja 
osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli sõlmimist (EÜT L 297, 31.10.1988, lk 8).  28.2.2018  ET L 57/1721 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 04  (jätkub)  
Nõukogu otsus 94/69/EÜ, 15. detsember 1993, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonvent- 
siooni sõlmimise kohta (EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11).  
Nõukogu otsus 2002/358/EÜ, 25. aprill 2002, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste 
raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste 
täitmist (EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1).  
34 02 05 Euroopa solidaarsuskorpus — Toetus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kliimameetmete 
allprogrammist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 02 05  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  500 000  375 000  
Kogusumma  500 000  375 000  
Märkused  
Uus artikkel  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kliimameetmete 
allprogrammist Euroopa solidaarsuskorpusele makstavat rahalist toetust vastavalt viimase üldistele ja konkreetsetele 
eesmärkidele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185), eelkõige selle artikkel 16.  
Alusaktid  
Komisjoni 30. mail 2017 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa 
solidaarsuskorpuse õigusraamistik ning muudetakse määrusi (EL) nr 1288/2013, (EL) nr 1293/2013, (EL) nr 1303/ 
2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ja otsust nr 1313/2013/EL (COM(2017) 262 final).  
34 02 51 Varasemate kliimameetmete programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  2 010 049,85  L 57/1722  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta maksed, mis on seotud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega, mis 
tulenevad LIFE programmi üldeesmärkidest, eelkõige seoses meetmetega, millega toetatakse komisjoni kliimameetmete 
ja vastavate õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise algatamisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007, 23. mai 2007, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta 
(ELT L 149, 9.6.2007, lk 1).  
34 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
34 02 77 01 Ettevalmistav meede — Kliimameetmete integreerimine, kohanemismeetmed ja innovatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  1 234 350,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
34 02 77 02 Katseprojekt — Liidu kliimapoliitika rahastamise tõhus kasutamine: teede kasutamine REDD+ projektide tulemuslikkuse  
varase näitajana  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  588 000  p.m.  660 000  0,—  129 340,15  28.2.2018  ET L 57/1723 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 77  (jätkub)  
34 02 77 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
34 02 77 03 Katseprojekt — Uuring elektrisõidukite, biokütuseid kasutavate sõidukite ja traditsioonilisi kütuseid kasutavate sõ idukite 
olelusringi kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  200 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Selle uuringu eesmärk on võrrelda erinevate kergeveokitüüpide olelusringi heiteid ning laialdast keskkonnamõju, 
pidades silmas transpordi CO  2 -heite vähendamise saavutamist.  
Lähenemisviis  
1. etapp  
CO  2 - ja NOx-heidete kaardistamine nii otseselt kui ka kaudselt ning ka muu keskkonnamõju kaardistamine kergeveoki 
kogu olelusringi ulatuses.  
Uuritavad sõidukitüübid peaksid hõlmama järgmist, kuid mitte sellega piirduma: 
— traditsioonilisi fossiilkütuseid kasutavad sõidukid, 
— elektrisõidukid (akutoitega elektrisõidukid, pistikühendusega hübriid-elektrisõidukid, kütuseelemendiga elektrisõi- 
dukid), 
— biokütust kasutavad sõidukid.  L 57/1724  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 77  (jätkub)  
34 02 77 03  (jätkub)  
Olelusringi määratlus: 
— tootmiseelne etapp, 
— tootmine, 
— kasutus (aasta keskmine), 
— kasutusjärgne etapp.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
34 02 77 04 Katseprojekt — Kliima- ja veereostuse vähendamise looduspõhised lahendused põllumajanduspiirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
700 000  350 000  
Märkused  
Selle projektiga demonstreeritakse looduspõhiseid lahendusi (tehismärgalad/sademeveekaevud), mis aitavad leevendada 
kliimamuutuste ja inimeste poolse maakasutuse mõju vee kogusele (üleujutused ja põuad) ja kvaliteedile (toitained, 
pestitsiidid) põllumajanduspiirkondades. Veeringlus on põllumajanduspiirkondades ohus, samas kui põllumajandus- 
tegevus sõltub vee kättesaadavusest. Seetõttu keskendutakse selles projektis lahendustele, mis leevendaksid põllumajan- 
dusega tegelejate ja maaelanike vee kättesaadavuse probleeme, vähendades samas põllumajandustavade mõju allavoolu 
asuvatel valgaladel. Uuritavad küsimused on järgmised: 
— Kuidas saavad looduspõhised lahendused aidata leevendada hüdroloogilisi nähtusi, nt üleujutusi ja põuda põlluma- 
janduspiirkondades? 
— Kuidas saaks nende looduspõhiste lahendustega aidata leevendada hüdroloogilisi probleeme valgalade tasandil? 
— Kuidas aitavad need lahendused vähendada vee reostamist põllumajandusaladelt, näiteks toitaineid, pestitsiide, 
setteid ja raskmetalle?  28.2.2018  ET L 57/1725 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 77  (jätkub)  
34 02 77 04  (jätkub)  
— Millised on kavandatavate lahenduste majanduslikud kulud ja kasu? Millised on nende looduspõhiste lahendustega 
seotud muud ökosüsteemiteenused ja milliseid poliitilisi/riiklikke meetmeid tuleks nende kasutamiseks võtta?  
Selles projektis valitakse välja kolm katseuuringute piirkonda. Igas piirkonnas luuakse koostöökorraldus kohalike 
põllumajanduslike teadusasutustega, kes rakendavad looduspõhiseid lahendusi olemasolevates jälgitavates (heide ja 
reostus esimese/teise astme vooluveekogudes) põllumajanduspiirkondades. Modelleerimine põhineb katsealade kombi- 
neeritud andmetel. 
— Katsetüüpide demonstreerimine: iga piirkonna jaoks luuakse neli sadeveekogu/tehismärgala prototüüpi (kokku 12), 
mis erinevad suuruse ja väljavoolumehhanismi ning asukoha/valgala suuruse poolest. Vee kvaliteeti ja kvantiteeti 
jälgitakse esimese või teise astme vooluveekogude väljavoolukohas ja olemasolevates seirejaamades. Selleks et võtta 
arvesse hooajalisi mõjusid, peaks seire kestma vähemalt üks aasta ja pärast projekti lõppemist peaks olema vajaduse 
korral võimalik teha järelseiret. 
— Modelleerimisuuring: prototüüpide ja katseprojektide tulemused ekstrapoleeritakse kogu valgala kohta, kasutades 
hüdroloogilist modelleerimist. Mõju kogusele (üleujutused, alusvool) ja kvaliteedile (toitained, pestitsiidid, saas- 
teained, põhjasete) hinnatakse valgalade tasandil. Modelleerimine põhineb olemasolevatel mudelitel, kuid vaja on 
täiendavat kalibreerimist ja valideerimist. Modelleerimise tulemused peaksid keskenduma vajalikule tihedusele, et 
saavutada valgala tasandil hea seisund. 
— Majanduslik elujõulisus: eri prototüüpide majanduslikku elujõulisust hinnatakse esitluse ja modelleerimise tulemuste 
põhjal. Kvantifitseeritakse kulud ja kasu ning hinnatakse täiendavate ökosüsteemiteenuste kompenseerimise 
mehhanisme.  
Arengukavad põhinevad piirkondlikel tasuvusanalüüsidel ja majanduslikel vahenditel, sealhulgas vee vastupanuvõime 
kavade maksumus. Lahendused ennetavad veeringluse reostumist ning hoiavad ära reostamise reovee kaudu. Saadavat 
kasu võrreldakse alternatiivsete ja täiendavate võimalustega. Katsealade ja piirkondade valimisel võetakse arvesse 
asjaomaseid Interregi ja muid liidu projekte.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 57/1726  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
JAOTIS 40  
RESERVID  28.2.2018  ET L 57/1727 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 40 
RESERVID  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 01  HALDUSKULUDE RESERVID  11 138 694  11 138 694  5 769 253  5 769 253  0,—  0,—  
40 02  FINANTSSEKKUMISTE 
RESERVID  847 616 652  496 880 703  577 723 000  333 965 000  0,—  0,—  
40 03  NEGATIIVRESERV  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Jaotis 40 — Kogusumma  858 755 346  508 019 397  583 492 253  339 734 253  0,—  0,—  L 57/1728  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
JAOTIS 40 
RESERVID  
PEATÜKK 40 01 — HALDUSKULUDE RESERVID  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
40 01  HALDUSKULUDE RESERVID  
40 01 40  Haldusreserv  11 138 694  5 769 253  0,—  0  
40 01 42  Ettenägematute kulude reserv  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
Peatükk 40 01 — Kogusumma  11 138 694  5 769 253  0,—  0  
40 01 40 Haldusreserv  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 138 694  5 769 253  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele vastavalt finantsmäärusele.  
1. Punkt  15 01 04 03  Euroopa solidaarsuskorpuse kulude toetamine  4 550 000  
2. Punkt  19 01 04 01  Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi toetuskulud  673 000  
3. Punkt  26 01 70 22  Frankfurt Maini ääres (Saksamaa)  5 915 694  
Kogusumma  11 138 694  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
40 01 42 Ettenägematute kulude reserv  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/1729 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 02 — FINANTSSEKKUMISTE RESERVID  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  % Makse 
2016– 
2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 02  FINANTSSEKKUMISTE 
RESERVID  
40 02 40  Liigendamata assig- 
neeringud  25 000 000  25 000 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  0  
40 02 41  Liigendatud assig- 
neeringud  305 714 652  127 280 703  70 999 000  18 965 000  0,—  0,—  0  
40 02 42  Hädaabireserv  9 344 600 000  344 600 000  337 800 000  315 000 000  0,—  0,—  0  
40 02 43  Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa 
Fondi reserv  9 172 302 000  p.m.  168 924 000  p.m.  0,—  0,—  
40 02 44  Euroopa Liidu Solidaar- 
susfondi reserv  9 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
Peatükk 40 02 — 
Kogusumma  847 616 652  496 880 703  577 723 000  333 965 000  0,—  0,—  0  
40 02 40 Liigendamata assigneeringud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
25 000 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Jaotise „Reservid“ assigneeringud on ette nähtud ainult kaheks järgmiseks juhuks: a) eelarve koostamisel puudub 
asjakohase meetme kohta alusakt ning b) kui on tõsine alus kahelda assigneeringute piisavuses või võimaluses 
kasutada asjaomastele eelarveridadele kantud assigneeringuid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. 
Artiklisse kantud assigneeringuid võib kasutada üksnes pärast nende ümberpaigutamist vastavalt finantsmääruse 
artiklis 27 sätestatud menetlusele.  
Assigneeringud jagunevad (kohustusteks, makseteks) järgmiselt:  
1. Artikkel  01 03 08  EFSD tagatisfondi rahastamine  25 000 000  
Kogusumma  25 000 000  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
40 02 41 Liigendatud assigneeringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
305 714 652  127 280 703  70 999 000  18 965 000  0,—  0,—  L 57/1730  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 02 — FINANTSSEKKUMISTE RESERVID  (jätkub)  
40 02 41  (jätkub)  
Märkused  
Jaotise „Reservid“ assigneeringud on ette nähtud ainult kaheks järgmiseks juhuks: a) eelarve koostamisel puudub 
asjakohase meetme kohta alusakt ning b) kui on tõsine alus kahelda assigneeringute piisavuses või võimaluses 
kasutada asjaomastele eelarveridadele kantud assigneeringuid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. 
Artiklisse kantud assigneeringuid võib kasutada üksnes pärast nende ümberpaigutamist vastavalt finantsmääruse 
artiklis 27 sätestatud menetlusele.  
Assigneeringud jagunevad (kohustusteks, makseteks) järgmiselt:  
1. Artikkel  01 04 05  Maksed EFSI tagatisfondi  105 185 000  
2. Artikkel  04 02 65  Euroopa solidaarsuskorpus – Euroopa Sotsiaalfondi 
osalus  11 102 000  8 327 000  
3. Punkt  05 04 60 04  Euroopa solidaarsuskorpus – Toetus Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD)  1 800 000  1 350 000  
4. Artikkel  07 02 07  Euroopa solidaarsuskorpus — Toetus keskkonna ja klii- 
mameetmete programmi (LIFE) keskkonna allpro- 
grammist  1 000 000  750 000  
5. Artikkel  11 03 01  Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kala- 
püügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (jät- 
kusuutliku kalanduse kokkulepped)  46 565 000  43 302 703  
6. Artikkel  15 05 01  Euroopa solidaarsuskorpus  38 235 652  28 676 000  
7. Artikkel  19 02 01  Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine  20 400 000  8 000 000  
8. Artikkel  19 02 02  Konf liktide ennetamise, rahu kindlustamise ja kriisiks 
valmisoleku toetamine  2 677 000  
9. Artikkel  21 05 01  Ülemaailmsed ja piirkonnaülesed ohud ning tekkivad 
ohud  6 250 000  
10. Punkt  22 02 03 01  Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigu- 
saktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigus- 
tikuga  70 000 000  35 000 000  
11. Punkt  23 03 01 03  Euroopa solidaarsuskorpus — Liidu kodanikukaitse 
mehhanismist makstav rahaline toetus  2 000 000  1 500 000  
12. Artikkel  34 02 05  Euroopa solidaarsuskorpus — Toetus keskkonna ja klii- 
mameetmete programmi (LIFE) kliimameetmete allpro- 
grammist  500 000  375 000  
Kogusumma  305 714 652  127 280 703  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1731 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 02 — FINANTSSEKKUMISTE RESERVID  (jätkub)  
40 02 42 Hädaabireserv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
344 600 000  344 600 000  337 800 000  315 000 000  0,—  0,—  
Märkused  
Hädaabireserv on ette nähtud kiireks reageerimiseks kolmandate riikide konkreetsetele abivajadustele selliste sündmuste 
järel, mida eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha, eelkõige humanitaaroperatsioonideks, aga vastava olukorra 
kujunedes ka tsiviilkriisiohjeks ja kodanikukaitse eesmärgil ning liidu välispiiridel rändevoogudest tekkiva erakorralise 
surve korral.  
Reserviks on igal aastal ette nähtud 280 miljonit eurot (2011. aasta hindades) ja seda võib finantsmääruse kohaselt 
kasutada kuni aastani n + 1. See reserv lisatakse liidu üldeelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringuna. Kõigepealt 
võetakse kasutusele eelmistest aastatest tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei 
kasutata ära aastal n + 1, tühistatakse.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).  
40 02 43 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reserv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
172 302 000  p.m.  168 924 000  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Selle reservi eesmärk on katta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kulutusi, et liit saaks näidata üles 
solidaarsust koondatud töötajatega ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjatega, kes on kaotanud oma töö 
maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, ülemaailmse finants- ja majan- 
duskriisi jätkumise (mida reguleeritakse määruses (EL) nr 1309/2013) või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi 
tagajärjel ja anda neile rahalist toetust kiireks ja püsivaks tööturule naasmiseks.  
Sellesse reservi assigneeringute kandmise ja fondi kasutuselevõtmise meetod on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta 
institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase 
koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13.  L 57/1732  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 02 — FINANTSSEKKUMISTE RESERVID  (jätkub)  
40 02 43  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1309/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 855), eriti selle artikkel 1.  
Alusaktid  
2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 
eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
40 02 44 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reserv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
Märkused  
Reservi eesmärk on tagada Euroopa Liidu Solidaarsusfondile vahendid juhuks, kui liikmesriigis või liiduga ühine- 
misläbirääkimisi pidavas riigis toimub suur piirkondlik katastroof. Abi tuleks anda, kui liikmesriigis või liiduga 
ühinemisläbirääkimisi pidavas riigis toimub suur loodusõnnetus. Seejuures kehtestatakse ette tähtaeg rahalise abi 
kasutamiseks ning abisaajariike kohustatakse esitama selgitused selle kohta, kuidas saadud abi kasutati. Saadud abi, mis 
hiljem tasaarvestatakse näiteks põhimõtte „saastaja maksab“ alusel kolmandate isikute maksetega või mis on kahjude 
lõpliku hindamise põhjal ettenähtust suurem, tuleks tagasi nõuda.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 
14.11.2002, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884), eriti selle artikkel 10.  28.2.2018  ET L 57/1733 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 03 — NEGATIIVRESERV  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
% Makse 
2016–2018  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 03  NEGATIIVRESERV  
40 03 01  Negatiivreserv  8 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 40 03 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
40 03 01 Negatiivreserv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Negatiivreservi põhimõte on sätestatud finantsmääruse artiklis 47. See reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta 
lõppu finantsmääruse artiklites 26 ja 27 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1734  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
LISAD  28.2.2018  ET L 57/1735 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND  L 57/1736  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
Vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna asutamislepingule osalevad EFTA riigid (välja arvatud Šveits) mitmeaastase finantsraamistik u 
alamrubriigi 1a ning rubriikidega 2, 3, 4 ja 5 hõlmatud erinevate liidu poliitikavaldkondade rakendamises, kandes vastutasuks 
tegevuskulude assigneeringutesse oma rahalise osaluse, mille arvestamiseks kasutatakse „suhtarvu“. Kõnealune suhtarv võrdub sel liste 
suhtarvude summaga, mis on saadud iga EFTA riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti jagamisel kõigi liikmesriiki de ja 
asjaomase EFTA riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti summaga.  
2018. aastal on see suhtarv hinnanguliselt 2,37 % (2016. aasta arvnäitajate põhjal), st 2,21 % Norra, 0,12 % Islandi ja 0,04 % 
Liechtensteini puhul.  
Kõnealust rahalist osalust ei kanta ametlikult eelarvesse; iga eelarverida, mis on seotud tegevusega, milles EFTA riigid osalev ad, viitab EFTA 
rahalisele osalusele kirjega „p.m.“. Koondtabel, milles on loetletud asjaomased eelarveread ning EFTA riikide rahalise osaluse summa iga 
eelarverea kohta, avaldatakse liidu üldeelarve lisana. EFTA riikide kogu osamakse tegevusassigneeringutesse on 2018. aastal hin nanguliselt 
382 140 961 eurot kulukohustuste assigneeringutena. Samuti osalevad EFTA riigid kõnealuste poliitikavaldkondade rakendamisega 
otseselt seotud halduskulude rahastamises. EFTA riikide rahalist osalust käsitlevaid arvnäitajaid ja eelarveridu tuleb nendega veel arutada 
ja seepärast tuleb neid käsitada ajutisena.  28.2.2018  ET L 57/1737 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
XX 01 02 01  Institutsiooni heaks töötavad 
koosseisuvälised töötajad  129 908 000  129 908 000  169 020  169 020  
XX 01 02 11  Institutsiooni muud juhti- 
miskulud  143 246 000  143 246 000  725 000  725 500  
26 01 22 02  Hoonete soetamine ja 
üürimine Brüsselis  206 785 501  206 785 501  418 434  418 434  
26 01 22 03  Hoonetega seotud kulud 
Brüsselis  76 532 000  76 532 000  152 187  152 187  
26 01 23 02  Hoonete soetamine ja 
üürimine Luxembourgis  42 520 000  42 520 000  84 552  84 552  
26 01 23 03  Hoonetega seotud kulud 
Luxembourgis  17 514 000  17 514 000  34 827  34 827  
HALDUSKULUDE OSA 
VAHESUMMA  616 505 501  616 505 501  1 584 020  1 584 020  
2,37 %  01 04 51  Väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate valdkonna 
programmide (enne 2014. 
aastat) lõpuleviimine  p.m.  49 900 000  p.m.  1 182 630  
0,12 %  02 01 04 01  Ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate 
programmi toetuskulud  3 500 000  3 500 000  4 200  4 200  
2,21 %  02 01 04 03  Euroopa satelliitnavigatsiooni- 
programmide toetuskulud  3 000 000  3 000 000  66 300  66 300  
2,33 %  02 01 04 04  Maa seire Euroopa programmi 
(Copernicus) toetuskulud  2 600 000  2 600 000  60 580  60 580  
2,33 %  02 01 05 01  Teadus- ja innovatsioonipro- 
gramme rakendavate ametnike 
ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud — „Horisont 2020“  8 326 928  8 326 928  194 017  194 017  
2,33 %  02 01 05 02  Teadus- ja innovatsioonipro- 
grammide rakendamisel 
osalevad koosseisuvälised 
töötajad — „Horisont 2020“  2 670 464  2 670 464  62 222  62 222  
2,33 %  02 01 05 03  Teadus- ja innovatsioonipro- 
grammide muud halduskulud 
— „Horisont 2020“  1 900 000  1 900 000  44 270  44 270  L 57/1738  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
0,12 %  02 01 06 01  Väikeste ja Keskmise 
Suurusega Ettevõtjate Raken- 
dusamet — Ettevõtete konku- 
rentsivõime ning väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate 
programmist (COSME) antav 
toetus  9 488 686  9 488 686  11 386  11 386  
0,12 %  02 02 01  Ettevõtluse edendamine ning 
liidu ettevõtete konkurent- 
sivõime ja turulepääsu paran- 
damine  126 566 000  69 717 000  151 879  83 660  
0,12 %  02 02 02  Väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate (VKEde) juur- 
depääsu parandamine rahasta- 
misele omakapitali ja laenude 
vormis  214 554 000  120 850 000  257 465  145 020  
2,37 %  98,3 %  02 02 51  Konkurentsivõime ja ette- 
võtluse valdkonna varasemate 
meetmete lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Põhineb 
osalusmääral, 
kuna täit- 
misrida 
puudutab nii 
EFTAt kui ka 
EFTA-väliseid 
aspekte.  
2,37 %  02 03 01  Kaupade ja teenuste siseturu 
toimimine ja selle arendamine  23 526 000  22 000 000  p.m.  p.m.  Tervet aastat 
hõlmav 
tegevus 
vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
2,37 %  02 03 03  Euroopa Kemikaaliamet — 
Kemikaale käsitlevad õigu- 
saktid  25 722 021  25 722 021  609 612  609 612  
2,37 %  02 03 04  Siseturu haldamise vahendid  3 675 000  3 700 000  p.m.  p.m.  Tervet aastat 
hõlmav 
tegevus 
vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
2,33 %  02 04 02 01  Juhtpositsioon kosmoses  184 528 490  155 310 916  4 299 514  3 618 744  
2,33 %  02 04 02 02  Teadusuuringutesse ja innov- 
atsiooni investeeritava riski- 
kapitali kättesaadavuse paran- 
damine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  02 04 02 03  Väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtete (VKEde) innova- 
tiivsuse suurendamine  43 178 448  33 405 537  1 006 058  778 349  
2,33 %  02 04 03 01  Ressursitõhusa ja kliimamuu- 
tustele vastupidava majanduse 
ning tooraine jätkusuutliku 
varu tagamine  63 762 546  80 820 296  1 485 667  1 883 113  28.2.2018  ET L 57/1739 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,37 %  02 04 51  Varasemate teadusuuringute 
raamprogrammide lõpule- 
viimine — Seitsmes raam- 
programm — EÜ 
(2007–2013)  p.m.  4 624 000  p.m.  109 589  
2,37 %  02 04 52  Enne 2007. aastat alustatud 
teadusuuringute raampro- 
grammide lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,37 %  02 04 53  Konkurentsivõime ja uuendus- 
tegevuse raamprogrammi 
lõpuleviimine — Innovatsioon 
(2007–2013)  p.m.  1 755 571  p.m.  41 607  
2,21 %  02 04 77 03  Kaitsealaste teadusuuringute 
ettevalmistav meede  40 000 000  28 000 000  884 000  618 800  
2,21 %  02 05 01  Ülemaailmsete satelliitnavigat- 
sioonil põhinevate teenuste ja 
infrastruktuuri (Galileo) väljaa- 
rendamine ja käikuandmine 
2020. aastaks  621 709 000  530 000 000  13 739 769  11 713 000  
2,21 %  02 05 02  2020. aastaks selliste satelliidi- 
põhiste teenuste pakkumine, 
mis võimaldavad parandada 
GPS-süsteemi toimimist, kattes 
järk-järgult terve Euroopa 
Tsiviillennunduse Konverentsi 
(ECAC) piirkonna (EGNOS)  183 150 000  180 000 000  4 047 615  3 978 000  
2,21 %  02 05 11  Euroopa GNSSi Agentuur  31 338 525  31 338 525  692 581  692 581  
2,21 %  02 05 51  Euroopa satelliitnavigatsiooni 
programmide (EGNOS ja 
Galileo) lõpuleviimine  p.m.  5 000 000  p.m.  110 500  
2,33 %  02 06 01  Kosmoseseirel ja kohapeal 
kogutud andmetel põhinevate 
operatiivteenuste osutamine 
(Copernicus)  129 364 000  131 000 000  3 014 181  3 052 300  
2,33 %  02 06 02  Liidu iseseisva Maa seire suut- 
likkuse arendamine (Coper- 
nicus)  498 227 000  474 000 000  11 608 689  11 044 200  
2,33 %  02 06 51  Maa seire Euroopa programmi 
(GMES) lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  04 01 04 02  Tööhõive ja sotsiaalse innov- 
atsiooni programmi 
toetuskulud  3 400 000  3 400 000  79 220  79 220  
2,37 %  04 03 01 03  Tööjõu vaba liikumine ning 
sotsiaalkindlustusskeemide ja 
võõrtöötajate, sh kolmandatest 
riikidest tulnud võõrtöötajate 
suhtes rakendatavate meetmete 
koordineerimine  8 929 000  6 175 000  p.m.  p.m.  Tervet aastat 
hõlmav 
tegevus 
vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  L 57/1740  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,37 %  04 03 01 07  Aktiivsena vananemise ja 
põlvkondadevahelise soli- 
daarsuse Euroopa aasta (2012)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  04 03 02 01  Programm „PROGRESS“ — 
Liidu tööhõive ja sotsiaalpo- 
liitika ning töötingimusi käsit- 
levate õigusaktide väljatöö- 
tamise, rakendamise, 
järelevalve ja hindamise 
toetamine  77 589 483  55 000 000  1 807 835  1 281 500  
2,33 %  04 03 02 02  EURES — Töötajate vaba- 
tahtliku riikidevahelise 
liikuvuse hõlbustamine ja uute 
töötamise võimaluste 
pakkumine  23 734 000  20 700 000  553 002  482 310  
0,12 %  04 03 02 03  Mikrorahastamine ja sotsiaalne 
ettevõtlus — Juriidiliste ja 
füüsiliste isikute, eelkõige 
tööturult eemale jäänute 
parem rahastamine ning 
sotsiaalsed ettevõtted  26 989 000  36 380 000  32 387  43 656  
2,37 %  04 03 12  Euroopa Tööohutuse ja 
Töötervishoiu Agentuur  14 883 668  14 883 668  352 743  352 743  
2,37 %  04 03 51  Programmi „Progress“ 
meetmete lõpuleviimine  p.m.  3 000 000  p.m.  71 100  
2,37 %  04 03 52  EURESi meetmete lõpule- 
viimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,37 %  4,53 %  04 03 53  Muude meetmete lõpule- 
viimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Põhineb 
osalusmääral, 
kuna täit- 
misrida 
puudutab nii 
EFTAt kui ka 
EFTA-väliseid 
aspekte.  
2,33 %  05 01 05 01  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  1 589 136  1 589 136  37 027  37 027  
2,33 %  05 01 05 02  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni programmide raam- 
programmi „Horisont 2020“ 
rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  442 216  442 216  10 304  10 304  
2,33 %  05 01 05 03  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni programmide raam- 
programmi „Horisont 2020“ 
muud juhtimiskulud  400 000  400 000  9 320  9 320  
2,33 %  05 09 03 01  Ohutu ja kvaliteetse toidu ning 
muude biotoorainetel 
põhinevate toodetega varus- 
tatuse tagamine  235 755 857  154 885 244  5 493 111  3 608 826  28.2.2018  ET L 57/1741 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,33 %  06 01 05 01  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendavate 
ametnike ja ajutiste teenistu- 
jatega seotud kulud  4 754 946  4 754 946  110 790  110 790  
2,33 %  06 01 05 02  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendavad 
koosseisuvälised töötajad  2 429 242  2 429 242  56 601  56 601  
2,33 %  06 01 05 03  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni raamprogrammi 
„Horisont 2020“ muud 
halduskulud  608 000  608 000  14 166  14 166  
2,37 %  5,09 %  06 01 06 01  Innovatsiooni ja Võrkude 
Rakendusamet — Euroopa 
ühendamise rahastust makstav 
rahaline toetus  14 272 055  14 272 055  17 217  17 217  Põhineb 
osalusel 
Euroopa 
ühendamise 
rahastus – 
IKT ja 
programmist 
„Marco Polo 
II“ pärinev  
2,37 %  06 02 02  Euroopa Lennundusohu- 
tusamet  36 915 000  36 915 000  874 886  874 886  
2,37 %  06 02 03 01  Euroopa Meresõiduohutuse 
Amet  54 220 716  54 220 716  1 285 031  1 285 031  
2,37 %  06 02 03 02  Euroopa Meresõiduohutuse 
Amet — Saastetõrjemeetmed  24 675 000  26 783 282  584 798  634 764  
2,37 %  06 02 04  Euroopa Liidu Raudteeamet  27 757 184  27 757 184  657 845  657 845  
2,37 %  06 02 52  Programmi „Marco Polo“ 
lõpuleviimine  p.m.  2 680 000  p.m.  63 516  
2,37 %  06 02 53  Saastetõrjemeetmete lõpule- 
viimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  06 03 03 01  Euroopa ressursitõhusa, kesk- 
konnasäästliku, ohutu ja 
sujuva transpordisüsteemi 
väljaarendamine  56 835 072  105 297 459  1 324 257  2 453 431  
2,33 %  06 03 07 31  Ühtse Euroopa taeva lennu- 
liikluse uue põlvkonna juhti- 
missüsteemi väljaarendamisega 
tegelev (SESAR) ühisettevõte 
— Toetuskulud  3 250 683  3 250 683  75 741  75 741  
2,33 %  06 03 07 32  Ühtse Euroopa taeva lennu- 
liikluse uue põlvkonna juhti- 
missüsteemi väljaarendamisega 
tegelev (SESAR2) ühisettevõte 
2 106 749 317  79 017 129  2 487 259  1 841 099  
2,33 %  06 03 07 33  Ühisettevõte Shift2Rail (S2R) 
— Toetuskulud  1 624 000  1 624 000  37 839  37 839  L 57/1742  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,33 %  06 03 07 34  Ühisettevõte Shift2Rail (S2R)  75 800 000  74 114 828  1 766 140  1 726 875  
2,37 %  06 03 51  Varasemate teadusuuringute 
raamprogrammide lõpule- 
viimine — Seitsmes raam- 
programm — Euroopa 
Ühendus (2007–2013)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,37 %  07 02 06  Euroopa Keskkonnaamet  37 311 249  37 311 249  884 277  884 277  
2,33 %  08 01 05 01  Raamprogrammi „Horisont 
2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme raken- 
davate ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  94 197 536  94 197 536  2 194 803  2 194 803  
2,33 %  08 01 05 02  Raamprogrammi „Horisont 
2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme 
rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  25 823 043  25 823 043  601 677  601 677  
2,33 %  08 01 05 03  Raamprogrammi „Horisont 
2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide muud 
halduskulud  46 062 594  46 062 594  1 073 258  1 073 258  
2,33 %  08 01 06 01  Euroopa Teadusnõukogu 
Rakendusamet — Eraldised 
raamprogrammist „Horisont 
2020“  46 681 000  46 681 000  1 087 667  1 087 667  
2,33 %  08 01 06 02  Teadusuuringute Raken- 
dusamet — Eraldised raam- 
programmist „Horisont 2020“  64 590 426  64 590 426  1 504 957  1 504 957  
2,33 %  08 01 06 03  Väikeste ja Keskmise 
Suurusega Ettevõtjate Raken- 
dusamet — Raamprogrammist 
„Horisont 2020“ makstav 
rahaline toetus  26 327 644  26 327 644  613 434  613 434  
2,33 %  08 01 06 04  Innovatsiooni ja Võrkude 
Rakendusamet — Raampro- 
grammist „Horisont 2020“ 
makstav rahaline toetus  6 854 609  6 854 609  159 712  159 712  
2,33 %  08 02 01 01  Eesliiniuuringute tugevdamine 
Euroopa Teadusnõukogu 
kaudu  1 842 122 604  1 356 020 405  42 921 457  31 595 275  
2,33 %  08 02 01 02  Teadusuuringute tugevdamine 
erieesmärgi „Tulevased ja 
kujunemisjärgus tehnoloogiad“ 
kaudu  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  08 02 01 03  Euroopa teadustaristu (sh e- 
taristu) tõhustamine  224 169 555  123 645 916  5 223 151  2 880 950  
2,33 %  08 02 02 01  Juhtpositsioon nanotehno- 
loogia, kõrgtehnoloogiliste 
materjalide, lasertehnoloogia, 
biotehnoloogia ning kõrg- 
tehnoloogilise tootmise ja 
töötlemise valdkonnas  524 204 453  552 233 871  12 213 964  12 867 049  28.2.2018  ET L 57/1743 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,33 %  08 02 02 02  Riskikapitali kättesaadavuse 
parandamine teadus- ja innov- 
atsiooniinvesteeringute jaoks  399 485 523  379 207 648  9 308 013  8 835 538  
2,33 %  08 02 02 03  Väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtete (VKEde) innova- 
tiivsuse suurendamine  46 681 093  24 901 508  1 087 669  580 205  
2,33 %  08 02 03 01  Elukestva tervise ja heaolu 
parandamine  582 802 183  439 393 124  13 579 291  10 237 860  
2,33 %  08 02 03 02  Piisava ohutu, tervisliku ja 
kvaliteetse toidu ja muude 
biotoorainel põhinevate 
toodetega varustamise 
tagamine  188 374 001  189 964 342  4 389 114  4 426 169  
2,33 %  08 02 03 03  Üleminek usaldusväärsele, 
säästvale ja konkurentsivõi- 
melisele energiasüsteemile  336 486 398  323 232 721  7 840 133  7 531 322  
2,33 %  08 02 03 04  Ressursitõhusa, keskkonna- 
säästliku, ohutu ja sujuva 
Euroopa transpordisüsteemi 
loomine  239 323 675  284 091 541  5 576 242  6 619 333  
2,33 %  08 02 03 05  Ressursitõhusa ja kliimamuu- 
tustele vastupidava majanduse 
ning tooraine jätkusuutliku 
varu tagamine  303 307 891  208 463 550  7 067 074  4 857 201  
2,33 %  08 02 03 06  Kaasava, innovaatilise ja 
analüütilise Euroopa 
ühiskonna edendamine  124 102 267  125 202 494  2 891 583  2 917 218  
2,33 %  08 02 04  Tipptasemel teadmiste levi- 
tamine ja osalemise laien- 
damine  122 708 877  110 457 866  2 859 117  2 573 668  
2,33 %  08 02 05  Raamprogrammi „Horisont 
2020“ horisontaalmeetmed  111 640 000  109 554 259  2 601 212  2 552 614  
2,33 %  08 02 06  Teadus ühiskonna osalusel ja 
ühiskonna heaks  65 082 398  53 314 382  1 516 420  1 242 225  
2,33 %  08 02 07 31  Innovatiivsete ravimite teise 
algatuse (IMI 2) ühisettevõte 
— Toetuskulud  5 033 678  5 033 678  117 285  117 285  
2,33 %  08 02 07 32  Innovatiivsete ravimite teise 
algatuse (IMI 2) ühisettevõte  259 290 000  103 165 053  6 041 457  2 403 746  
2,33 %  08 02 07 33  Biotoorainel põhinevate töös- 
tusharude ühiset- 
tevõte — Toetuskulud  2 223 726  2 223 726  51 813  51 813  
2,33 %  08 02 07 34  Biotoorainel Põhinevate Töös- 
tusharude Ühisettevõte  110 263 312  108 914 732  2 569 135  2 537 713  
2,33 %  08 02 07 35  Ühisettevõte Clean Sky 
2 — Toetuskulud  4 450 485  4 450 485  103 696  103 696  L 57/1744  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,33 %  08 02 07 36  Ühisettevõte Clean Sky 2  278 980 583  319 857 059  6 500 248  7 452 669  
2,33 %  08 02 07 37  Kütuseelementide ja vesiniku 
valdkonna teine ühisettevõte 
(FCH 2) — Toetuskulud  2 288 599  2 288 599  53 324  53 324  
2,33 %  08 02 07 38  Kütuseelementide ja vesiniku 
valdkonna teine ühisettevõte 
(FCH 2)  73 389 716  93 126 304  1 709 980  2 169 843  
2,33 %  08 02 08  VKEde rahastamisvahend  481 209 870  432 882 120  11 212 190  10 086 153  
2,37 %  08 02 51  Teadusuuringute eelmise 
raamprogrammi lõpuleviimine 
— Seitsmes raamprogramm — 
EÜ kaudsed meetmed 
(2007–2013)  p.m.  596 808 563  p.m.  14 144 363  
2,37 %  08 02 52  Teadusuuringute eelmiste 
raamprogrammide lõpule- 
viimine — Kaudsed meetmed 
(kuni aastani 2007)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  09 01 04 01  Euroopa ühendamise rahastu 
toetuskulud — Info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia  1 009 000  1 009 000  23 510  23 510  
2,33 %  09 01 04 02  Programmi „Loov Euroopa“ 
allprogrammi MEDIA 
toetuskulud  1 530 900  1 530 900  35 670  35 670  
2,33 %  09 01 05 01  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni programme raken- 
davate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud 
— „Horisont 2020“  42 126 000  42 126 000  981 536  981 536  
2,33 %  09 01 05 02  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni programme 
rakendavad koosseisuvälised 
töötajad — „Horisont 2020“  10 989 486  10 989 486  256 055  256 055  
2,33 %  09 01 05 03  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni programmide muud 
juhtimiskulud — „Horisont 
2020“  11 124 000  11 124 000  259 189  259 189  
2,37 %  09 02 03  Euroopa Liidu Võrgu- ja Info- 
turbeamet (ENISA)  10 490 564  10 490 564  248 626  248 626  
2,37 %  09 02 04  Elektroonilise Side Euroopa 
Reguleerivate Asutuste 
Ühendatud Amet (BEREC) 
— Büroo  4 124 336  4 124 336  p.m.  p.m.  Vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
2,33 %  09 03 01  Avalikust ja/või erasektorist 
rahastatavate lairibaühenduse 
projektide koostamine  333 000  314 000  7 759  7 316  28.2.2018  ET L 57/1745 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,33 %  09 03 02  Telekommunikatsioonitaristu 
projekte toetavaid erainvesteer- 
inguid soodustava keskkonna 
loomine — Euroopa ühen- 
damise rahastu lairibaühendus  p.m.  18 000 000  p.m.  419 400  
2,33 %  09 03 03  Üleeuroopaliste digiteenuste 
taristute koosvõime, säästva 
kasutuselevõtu, toimimise ja 
ajakohastamise ning Euroopa 
tasandil koordineerimise eden- 
damine  119 345 512  81 826 000  2 780 750  1 906 546  
2,37 %  09 03 04  WiFi4EU — Toetus kohaliku 
tasuta WiFi kasutuselev- 
õtmiseks  49 653 000  40 841 000  1 156 915  951 595  
2,37 %  09 03 51 01  Programmi „Safer Internet“ 
lõpuleviimine (2009–2013)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,37 %  09 03 51 02  Programmi „Safer Internet 
plus“ lõpuleviimine 
— Interneti ja uute võrgu- 
tehnoloogiate ohutuma kasu- 
tamise edendamine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  09 04 01 01  Teadusuuringute tugevdamine 
tulevaste ja kujunemisjärgus 
tehnoloogiate valdkonnas  426 837 832  378 998 000  9 945 321  8 830 653  
2,33 %  09 04 01 02  Euroopa teadustaristu (sh e- 
taristu) tõhustamine  119 448 719  136 127 000  2 783 155  3 171 759  
2,33 %  09 04 02 01  Juhtpositsioon info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
valdkonnas  725 189 515  793 276 000  16 896 916  18 483 331  
2,33 %  09 04 03 01  Elukestva tervise ja heaolu 
parandamine  141 434 051  144 191 000  3 295 413  3 359 650  
2,33 %  09 04 03 02  Kaasava, innovatiivse ja 
turvalise Euroopa ühiskonna 
edendamine  41 482 827  46 634 000  966 550  1 086 572  
2,33 %  09 04 03 03  Turvalise Euroopa ühiskonna 
edendamine  50 098 276  49 783 000  1 167 290  1 159 944  
2,33 %  09 04 07 31  Ühisettevõte ECSEL — 
Euroopa juhtpositsiooni tugev- 
damine elektroonikakompo- 
nentide ja -süsteemide toel — 
Toetuskulud  1 962 124  1 962 124  45 717  45 717  
2,33 %  09 04 07 32  Ühisettevõte ECSEL – Euroopa 
juhtpositsiooni tugevdamine 
elektroonikakomponentide ja 
-süsteemide toel  178 000 000  176 910 000  4 147 400  4 122 003  
2,37 %  09 04 51  Seitsmenda raamprogrammi 
(2007–2013) lõpuleviimine  p.m.  114 632 000  p.m.  2 716 778  L 57/1746  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,37 %  09 04 52  Enne 2007. aastat alustatud 
teadusuuringute raampro- 
grammide lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,37 %  09 04 53 01  Konkurentsivõime ja uuendus- 
tegevuse raamprogrammi 
lõpuleviimine — Info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogramm 
(2007–2013)  p.m.  6 300 000  p.m.  149 310  
2,37 %  09 04 53 02  Enne 2007. aastat alustatud 
info- ja kommunikatsiooni- 
tehnoloogia programmide 
lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  09 05 01  Meediavaldkonna allprogramm 
— Riikidevaheline ja rahvus- 
vaheline tegevus ning riikid- 
evahelise ringluse ja liikuvuse 
edendamine  109 145 000  99 000 000  2 543 079  2 306 700  
2,37 %  09 05 51  MEDIA varasemate 
programmide meetmete 
lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  10 01 05 01  Raamprogrammi „Horisont 
2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme raken- 
davate ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  139 854 849  139 854 849  3 258 618  3 258 618  
2,33 %  10 01 05 02  Raamprogrammi „Horisont 
2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme 
rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  33 322 610  33 322 610  776 417  776 417  
2,33 %  10 01 05 03  Teadus- ja innovatsiooni- 
tegevuse programmi „Horisont 
2020“ muud halduskulud  58 163 970  58 163 970  1 355 221  1 355 221  
2,33 %  10 01 05 04  Uue olulise teadustaristuga 
seotud muud kulud — 
„Horisont 2020“  2 000 000  2 000 000  46 600  46 600  
2,33 %  10 02 01  Raamprogramm „Horisont 
2020“ — Kliendikeskne 
teaduslik ja tehniline tugi liidu 
poliitikavaldkondadele  27 183 960  26 500 000  633 386  617 450  
2,37 %  10 02 51  Seitsmenda raamprogrammi 
lõpuleviimine — Otsesed 
meetmed (2007–2013)  p.m.  250 000  p.m.  5 925  
2,37 %  10 02 52  Teadusuuringute eelmiste 
raamprogrammide lõpule- 
viimine — Otsesed meetmed 
(kuni aastani 2007)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,37 %  12 02 01  Finantsteenuste ühtse turu 
rakendamine ja arendamine  3 700 000  4 000 000  p.m.  p.m.  Tervet aastat 
hõlmav 
tegevus 
vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  28.2.2018  ET L 57/1747 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,37 %  12 02 04  Euroopa Pangandusjärelevalve  14 459 404  14 459 404  p.m.  p.m.  Vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
2,37 %  12 02 05  Euroopa Kindlustus- ja 
Tööandjapensionide 
Järelevalve  9 257 747  9 257 747  p.m.  p.m.  Vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
2,37 %  12 02 06  Euroopa Väärtpaberiturujär- 
elevalve  11 636 615  11 636 615  p.m.  p.m.  Vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
2,37 %  15 01 04 01  Programmi „Erasmus+“ 
toetuskulud  11 906 700  11 906 700  282 189  282 189  
2,33 %  15 01 04 02  Programmi „Loov Euroopa“ 
toetuskulud — Alaprogramm 
„Kultuur“  899 100  899 100  20 949  20 949  
2,33 %  15 01 05 01  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni programmide raam- 
programmi „Horisont 2020“ 
rakendavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud 
kulud  1 881 747  1 881 747  43 845  43 845  
2,33 %  15 01 05 02  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni programmide raam- 
programmi „Horisont 2020“ 
rakendavate koosseisuväliste 
töötajatega seotud kulud  894 886  894 886  20 851  20 851  
2,33 %  15 01 05 03  Teadusuuringute ja innov- 
atsiooni programmide raam- 
programmi „Horisont 2020“ 
muud juhtimiskulud  1 256 023  1 256 023  29 265  29 265  
2,37 %  15 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaal- 
valdkonna ja Kultuuri Raken- 
dusamet — Toetus 
programmist „Erasmus+“  25 846 084  25 846 084  612 552  612 552  
2,33 %  15 01 06 02  Hariduse, Audiovisuaal- 
valdkonna ja Kultuuri Raken- 
dusamet — Toetus programmi 
„Loov Euroopa“ raames  12 177 000  12 177 000  283 724  283 724  
2,37 %  15 02 01 01  Tipptaseme ja koostöö aren- 
damine Euroopa haridus- ja 
koolitusvaldkonnas ja 
valdkonna parem vastavusse 
viimine tööturuga  1 979 123 300  1 857 127 000  46 905 222  44 013 910  
2,37 %  15 02 01 02  Tipptaseme ja koostöö aren- 
damine Euroopa noorsoovald- 
konnas ja noorte osalemise 
toetamine Euroopa demok- 
raatlikus elus  212 672 916  175 000 000  5 040 348  4 147 500  L 57/1748  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,37 %  15 02 02  Jean Monnet’ meetmed, mille 
kaudu toetatakse tipptaseme 
saavutamist Euroopa 
lõimumist käsitlevate teemade 
õpetamisel ja uurimisel kogu 
maailmas  42 000 000  40 734 000  995 400  965 396  
2,37 %  15 02 03  Euroopa mõõtme edendamine 
spordis  43 000 000  35 000 000  1 019 100  829 500  
2,37 %  15 02 51  Elukestva õppe valdkonna 
meetmete, sealhulgas mitme- 
keelsust toetavate meetmete 
lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,37 %  15 02 53  Noorte ja spordi valdkonna 
meetmete lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  15 03 01 01  Marie Sk łodowska-Curie 
meetmed – uute oskuste ja 
teadmiste loomine, aren- 
damine ja siire ning innov- 
atsioon  885 710 765  773 448 568  20 637 061  18 021 352  
2,33 %  15 03 05  Euroopa Innovatsiooni- ja 
Tehnoloogiainstituut (EIT) – 
teadmiste kolmnurga kõrg- 
hariduse, teadusuuringute ja 
innovatsiooni harude 
lõimimine  396 194 129  366 717 896  9 231 323  8 544 527  
2,37 %  15 03 51  Eelmise teadusuuringute raam- 
programmi meetmete lõpule- 
viimine — Seitsmes raam- 
programm (2007–2013)  p.m.  55 000 000  p.m.  1 303 500  
2,37 %  15 03 53  Euroopa Innovatsiooni- ja 
Tehnoloogiainstituuti käsit- 
levate meetmete lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  15 04 01  Euroopa kultuuri- ja loome- 
sektori VKEde ning väikeste ja 
väga väikeste organisatsioonide 
finantssuutlikkuse tugev- 
damine, poliitika väljatöö- 
tamise ja uute ärimudelite 
kasutuselevõtu toetamine  35 528 000  12 877 727  827 802  300 051  
2,33 %  15 04 02  Kultuurivaldkonna 
allprogramm — Piiriüleste 
meetmete toetamine ja riikid- 
evahelise ringluse ja liikuvuse 
edendamine  71 106 000  52 000 000  1 656 770  1 211 600  
2,37 %  15 04 51  Kultuuri ja keele valdkonna 
programmide/meetmete 
lõpuleviimine  p.m.  2 200 000  p.m.  52 140  
2,33 %  17 01 04 02  Programmi „Liidu kolmas 
tervisevaldkonna tegevus- 
programm aastateks 
2014–2020“ toetuskulud  1 500 000  1 500 000  34 950  34 950  28.2.2018  ET L 57/1749 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,33 %  17 01 06 02  Tarbija-, Tervise-, Põlluma- 
jandus- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet — 
Programmist „Liidu kolmas 
tervisevaldkonna tegevus- 
programm aastateks 
2014–2020“ makstav rahaline 
toetus  4 406 500  4 406 500  102 671  102 671  
2,33 %  17 03 01  Liidu kolmas tervisevaldkonna 
tegevusprogramm aastateks 
2014–2020  60 467 000  47 389 000  1 408 881  1 104 164  
2,37 %  17 03 10  Haiguste Ennetamise ja Tõrje 
Euroopa Keskus  54 127 178  54 127 178  1 282 814  1 282 814  
2,33 %  17 03 11  Euroopa Toiduohutusamet  76 891 362  77 758 060  1 791 569  1 811 763  
2,37 %  17 03 12 01  Liidu toetus Euroopa Ravi- 
miametile  8 779 541  8 779 541  208 075  208 075  
2,37 %  17 03 12 02  Eritoetus harva kasutatavate 
ravimite jaoks  13 105 000  13 105 000  310 589  310 589  
2,37 %  17 03 51  Rahvaterviseprogrammide 
täitmine  p.m.  2 611 000  p.m.  61 881  
2,37 %  17 04 07  Euroopa Kemikaaliamet — 
Tegevus biotsiide käsitlevate 
õigusaktide valdkonnas  1 857 068  1 857 068  44 013  44 013  
2,33 %  18 01 05 01  Kulud seoses ametnike ja 
ajutiste teenistujatega, kes 
täidavad teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme — 
„Horisont 2020“  2 182 755  2 182 755  50 858  50 858  
2,33 %  18 01 05 02  Koosseisuvälised töötajad, kes 
täidavad teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme — 
„Horisont 2020“  559 647  559 647  13 040  13 040  
2,33 %  18 01 05 03  Muud juhtimiskulud, mis on 
seotud teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammidega — 
„Horisont 2020“  534 161  534 161  12 446  12 446  
0,12 %  18 04 01 01  Kodanike Euroopa — 
Ajaloolise mälu tugevdamine 
ja kodanike osalussuutlikkuse 
suurendamine Euroopa Liidu 
tasandil  24 426 000  25 205 000  p.m.  p.m.  Vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
0,12 %  18 04 01 02  Euroopa kodanikualgatus  740 000  840 000  p.m.  p.m.  Vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
2,33 %  18 05 03 01  Turvalise Euroopa ühiskonna 
edendamine  156 526 362  145 303 970  3 647 064  3 385 583  L 57/1750  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,37 %  18 05 51  Varasemate teadusuuringute 
raamprogrammide lõpule- 
viimine — Seitsmes raam- 
programm — EÜ 
(2007–2013)  p.m.  19 519 433  p.m.  462 611  
2,37 %  18 06 51  Narkomaania ennetus- ja 
teavitustegevuse valdkonna 
meetmete lõpuleviimine  p.m.  121 149  p.m.  2 871  
2,37 %  19 05 20  „Erasmus+“ — Partnerluse 
rahastamisvahendist makstav 
toetus  11 520 000  14 646 383  273 024  347 119  
2,37 %  21 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaal- 
valdkonna ja Kultuuri Raken- 
dusamet — Toetus arengu- 
koostöö rahastamisvahendist  2 472 000  2 472 000  58 586  58 586  
2,37 %  21 02 20  Erasmus+ — Toetus arengu- 
koostöö rahastamisvahendist  102 428 673  103 495 100  2 427 560  2 452 834  
2,37 %  22 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaal- 
valdkonna ja Kultuuri Raken- 
dusamet — Ühinemiseelse abi 
rahastamisvahendist makstav 
toetus  729 000  729 000  17 277  17 277  
2,37 %  22 01 06 02  Hariduse, Audiovisuaal- 
valdkonna ja Kultuuri Raken- 
dusamet — Toetus Euroopa 
naabruspoliitika rahastamis- 
vahendist  2 287 000  2 287 000  54 202  54 202  
2,37 %  22 02 04 02  Erasmus+ — Ühinemiseelse 
abi rahastamisvahendi (IPA) 
toetus  30 271 000  34 352 588  717 423  814 156  
2,37 %  22 04 20  Erasmus+ — Toetus Euroopa 
naabruspoliitika rahastamis- 
vahendist  79 733 000  99 263 450  1 889 672  2 352 544  
2,33 %  23 03 01 01  Suurõnnetuste ärahoidmine 
liidus ja nendeks valmisolek  29 746 000  31 370 000  693 082  730 921  
2,33 %  23 03 01 02  Suurõnnetuste ärahoidmine ja 
nendeks valmisolek 
kolmandates riikides  5 729 000  5 466 903  133 486  127 379  
2,33 %  23 03 02 01  Kiire ja tõhus hädaolukor- 
dadele reageerimine suurõn- 
netuste korral liidus  1 500 000  1 400 000  34 950  32 620  
2,33 %  23 03 02 02  Kiire ja tõhus hädaolukor- 
dadele reageerimine suurõn- 
netuste korral kolmandates 
riikides  10 392 000  10 000 000  242 134  233 000  28.2.2018  ET L 57/1751 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,37 %  23 03 51  Kodanikukaitse valdkonna 
programmide ja meetmete 
(enne 2014. aastat) lõpule- 
viimine liidus  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,33 %  26 01 04 01  Euroopa haldusasutuste, ette- 
võtete ja kodanike koostalit- 
lusvõime alaste lahenduste 
(ISA  2 ) toetuskulud  400 000  400 000  9 320  9 320  
2,33 %  26 03 01  Koostalitlusvõimealased 
lahendused ja ühised 
raamistikud Euroopa haldusa- 
sutuste, ettevõtete ja kodanike 
jaoks (ISA  2 ) 25 800 000  24 468 000  601 140  570 104  
2,37 %  26 03 51  ISA programmi lõpuleviimine  p.m.  2 165 000  p.m.  51 311  
2,37 %  75 %  29 01 04 01  Euroopa statistikaprogrammi 
toetuskulud  3 230 000  3 230 000  57 413  57 413  Põhineb 
EFTA riikide 
75 % osalusel 
vastavalt 
Euroopa 
Majandus- 
piirkonna 
lepingu 
proto- 
kollile 30.  
2,37 %  75 %  29 02 01  Kvaliteetse statistilise teabe 
esitamine, Euroopa statistika 
koostamise uute meetodite 
rakendamine ja koostöö tugev- 
damine Euroopa statistikasüs- 
teemiga  58 475 000  45 000 000  1 039 393  799 875  Põhineb 
EFTA riikide 
75 % osalusel 
vastavalt 
Euroopa 
Majandus- 
piirkonna 
lepingu 
proto- 
kollile 30.  
2,37 %  75 %  29 02 51  2013. aastale eelnenud statis- 
tikaprogrammide lõpule- 
viimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Põhineb 
EFTA riikide 
75 % osalusel 
vastavalt 
Euroopa 
Majandus- 
piirkonna 
lepingu 
proto- 
kollile 30.  
2,33 %  32 01 05 01  Kulud seoses ametnike ja 
ajutiste teenistujatega, kes 
täidavad teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme — 
„Horisont 2020“  2 022 348  2 022 348  47 121  47 121  L 57/1752  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,33 %  32 01 05 02  Koosseisuvälised töötajad, kes 
täidavad teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme — 
„Horisont 2020“  745 660  745 660  17 374  17 374  
2,33 %  32 01 05 03  Muud juhtimiskulud, mis on 
seotud teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammidega — 
„Horisont 2020“  1 132 000  1 132 000  26 376  26 376  
2,37 %  32 02 10  Energeetikasektorit Regu- 
leerivate Asutuste Koos- 
tööamet (ACER)  13 033 117  13 033 117  p.m.  p.m.  Vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  
2,33 %  32 04 03 01  Üleminek usaldusväärsele, 
säästvale ja konkurentsivõi- 
melisele energiasüsteemile  320 757 111  321 356 054  7 473 641  7 487 596  
2,37 %  32 04 51  Seitsmenda raamprogrammi 
(2007–2013) lõpuleviimine  p.m.  46 165 220  p.m.  1 094 116  
2,37 %  32 04 52  Enne 2007. aastat alustatud 
varasemate teadustegevuse 
raamprogrammide lõpule- 
viimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,37 %  32 04 53  Euroopa aruka energeetika 
programmi (2007–2013) 
lõpuleviimine  p.m.  13 416 634  p.m.  317 974  
2,37 %  32 04 54  Euroopa aruka energeetika 
programmi (2003–2006) 
lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
0,16 %  33 01 04 01  Õiguste, võrdõiguslikkuse ja 
kodakondsuse programmi 
toetuskulud  1 100 000  1 100 000  1 760  1 760  
2,33 %  33 01 04 03  Tarbijaprogrammi toetuskulud  1 049 600  1 049 600  24 456  24 456  
2,33 %  33 01 06 01  Tarbija-, Tervise-, Põlluma- 
jandus- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet — Tarbijakait- 
seprogrammist makstav 
rahaline toetus  1 741 400  1 741 400  40 575  40 575  
0,12 %  33 02 01  Õiguste kaitse tagamine ja 
kodanikuaktiivsuse eden- 
damine  26 451 000  18 700 000  31 741  22 440  
0,16 %  33 02 02  Mittediskrimineerimise ja 
võrdsuse põhimõtte eden- 
damine  35 831 000  25 100 000  57 330  40 160  
2,37 %  33 02 03 01  Äriühinguõigus  1 700 000  700 000  p.m.  p.m.  Tervet aastat 
hõlmav 
tegevus 
vastavalt 
EFTA riikide 
osalemist 
käsitlevale 
kokkuleppele.  28.2.2018  ET L 57/1753 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
Proport- 
sionaal- 
susfak- 
tor (*)  Osalus- 
määr (  1 ) Eelarverida  Eelarverida  2018. aasta eelarve  EFTA rahaline osalus  
Märkused  
Kohustused (  2 ) Maksed (  2 ) Kohustused  Maksed  
2,37 %  73,21 %  33 02 51  Õiguste, kodakondsuse ning 
võrdõiguslikkusega seotud 
meetmete lõpuleviimine  p.m.  1 700 000  p.m.  29 496  Põhineb 
osalusmääral, 
kuna täit- 
misrida 
puudutab nii 
EFTAt kui ka 
EFTA-väliseid 
aspekte.  
2,33 %  33 04 01  Tarbijahuvide kaitse ning 
tarbijate ohutuse ja teavitamise 
parandamine  25 175 000  20 200 000  586 578  470 660  
2,37 %  33 04 51  Liidu tarbijakaitsemeetmete 
lõpuleviimine  p.m.  100 000  p.m.  2 370  
KOKKU  16 965 512 973  16 154 898 636  382 140 961  367 371 910  
HALDUSKULUD KOKKU  616 505 501  616 505 501  1 584 020  1 584 020  
KÕIK KOKKU  17 582 018 474  16 771 404 137  383 724 981  368 955 930  
( 1 ) Kui ei ole märgitud teisiti, siis on osalusmäär 100 % assigneeringutest. 
( 2 ) Kaasa arvatud reservi kantud assigneeringud. 
(*) The proportionality factors applied to calculate the financial contribution are based on the following participation per EE A EFTA country and per EU programme:  
Programm  Island  Liechtenstein  Norra  Proportsionaalsus- 
faktor  
Horisont 2020  X  —  X  2,33 %  
Erasmus+  X  X  X  2,37 %  
COSME  X  —  —  0,12 %  
Copernicus  X  —  X  2,33 %  
Galileo  X 2,21 %  
Kolmas terviseprogramm  X  —  X  2,33 %  
Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus – Õiguste kaitse tagamine 
ja kodanikuaktiivsuse edendamine  X  —  —  0,12 %  
Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus – Mittediskrimineerimise 
ja võrdsuse põhimõtte edendamine  X  X  —  0,16 %  
Tarbijakaitse  X  —  X  2,33 %  
Loov Euroopa  X  —  X  2,33 %  
Kodanikukaitse  X  —  X  2,33 %  
Euroopa ühendamise rahastu – IKT osa  X  —  X  2,33 %  
EaSI – tegevussuund EURES  X  —  X  2,33 %  
EaSI – tegevussuund PROGRESS  X  —  X  2,33 %  
ISA  2 X —  X  2,33 %  
Euroopa statistikaprogramm  X  X  X  2,37 %  L 57/1754  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
I LISA – EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND
 
KANDIDAATRIIKIDELE JA LÄÄNE-BALKANI VÕIMALIKELE KANDIDAATIDELE AVATUD 
EELARVERUBRIIKIDE LOETELU JA TEATAVAD PARTNERRIIGID  28.2.2018  ET L 57/1755 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
(AL = Albaania; BA = Bosnia ja Hertsegoviina; Kosovo* = Kosovo (vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 
resolutsioonile 1244(1999)); ME = Montenegro; MK = endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (ajutine tähis, millega ei piirata 
ühelgi viisil selle riigi lõpliku nimetuse kehtestamist, mida arutatakse praegu ÜROs); RS = Serbia Vabariik; TR = Türgi)  
Kolmandate riikidega seotud toetuste kogusumma  
(miljonites eurodes)  
Saajariigid  
MK TR  AL  BA  ME  RS  Kosovo*  Toetuste 
kogusumma  
01 04 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) 
valdkonna programmide (enne 2014. aastat) lõpule- 
viimine  
02 02 01, 02 02 02, 02 02 51, 02 04 53, 
02 01 04 01 ja 02 01 06 01  
0,19  9,85  0,24  0,33  0,08  0,80  0,13  11,62  Ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ette- 
võtjate konkurentsivõime programm (COSME) / 
konkurentsivõime ja uuendustegevuse raampro- 
grammi lõpuleviimine – ettevõtluse ja uuendus- 
tegevuse programm  
02 01 04 04, 02 06 01 ja 02 06 02  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Maa seire Euroopa programm  
04 03 02 01, 04 03 02 03, 04 03 51 ja 04 01 04 
02 
0,20  0,20  0,10  p.m.  0,10  0,20  p.m.  0,80  Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni 
programm (EaSI) / programmi „Progress“ lõpule- 
viimine  
06 02 52  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Programmi „Marco Polo II“ lõpuleviimine  
07 01 04 01, 07 02, 34 01 04 01 ja 34 02  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)  
07 02 06  
p.m.  3,13  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3,13 Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)  
14 02 01 ja 14 01 04 01  
0,18  0,27  0,07  0,05  0,05  0,24  p.m.  0,86 Programm „Toll 2020“  
14 03 01 ja 14 01 04 02  
0,05  0,12  0,04  0,04  0,04  0,09  p.m.  0,38 Programm „Fiscalis 2020“  
17 03 01, 17 03 51, 17 01 04 02 ja 17 01 06 02  
p.m.  p.m.  p.m.  0,06  p.m.  0,13  p.m.  0,19 Liidu tegevus tervise valdkonnas  
18 04 01, 18 04 51, 18 01 04 03 ja 18 01 06 01  
0,15  p.m.  0,20  0,15  0,15  0,55  p.m.  0,120 Programm „Kodanike Euroopa“  
23 03 01 01, 23 03 01 02, 23 03 02 01, 23 03 02 
02, 23 03 51  
p.m.  0,03  0,20  p.m.  p.m.  0,01  0,12  0,36 Kodanikukaitse  
24 02 01 ja 24 02 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Pettusevastane võitlus  
26 01 04 01, 26 03 01 ja 26 03 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Koostalitlusvõimealased lahendused ja ühised 
raamistikud Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja 
kodanike jaoks (ISA  2 ) L 57/1756  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
KANDIDAATRIIKIDELE JA LÄÄNE-BALKANI VÕIMALIKELE KANDIDAATIDELE AVATUD EELARVERUBRIIKIDE LOETELU JA TEATAVAD 
PARTNERRIIGID
 
(miljonites eurodes)  
Saajariigid  
MK TR  AL  BA  ME  RS  Kosovo*  Toetuste 
kogusumma  
32 04 53  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Euroopa aruka energiakasutuse programmi 
(2003–2006) lõpuleviimine  
33 02 01, 33 02 02, 33 02 51 ja 33 01 04 01  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Programm „Õigused ja kodakondsus“ / programmi 
„Vägivallavastane võitlus“ (Daphne) lõpuleviimine  
33 02 06  
0,17  p.m.  0,16  p.m.  p.m.  0,18  p.m.  0,51 Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet  
33 01 04 03, 33 04 01 ja 33 04 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Tarbijakaitseprogramm  
33 01 04 02, 33 03 01 ja 33 03 02  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Õigusprogramm  
Asjaomased eelarveread  ( 1 ) 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Programm „Horisont 2020“ / seitsmenda teadusuur- 
ingute raamprogrammi lõpuleviimine – EÜ (muu kui 
tuumaalane)  
Asjaomased eelarveread  ( 2 ) 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Erasmus+  
Asjaomased eelarveread  ( 3 ) 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Programm „Loov Euroopa“ / programmi „Kultuur“ 
(2007–2013) lõpuleviimine  
Asjaomased eelarveread  ( 4 ) 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Euratomi teadus- ja koolitustegevuse raamprogramm 
/ seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi 
lõpuleviimine – Euratom (tuumaalane)  
( 1 ) Asjaomased eelarveread: 02 01 05, 02 04, 05 01 05, 05 09, 06 01 05, 06 03, 08 01 05, 08 01 06, 08 02, 09 01 05, 09 04, 10 01 05, 10 02, 15 01 05, 15 03, 
18 01 05, 18 05, 32 01 05 ja 32 04. 
( 2 ) Asjaomased eelarveread: 15 02 53, 15 02 51, 15 01 04 01, 15 01 06 01, 15 02 01 01, 15 02 01 02, 15 02 02, 15 02 03, 19 05 20,  21 01 06 01, 21 02 20, 
22 01 06 01, 22 01 06 02, 22 02 04 02 ja 22 04 20. Programmi „Erasmus+“ välisharus osalevad vaid Türgi ja endine Jugoslaavia Ma kedoonia vabariik. 
( 3 ) Asjaomased eelarveread: 09 01 04 02, 09 05 51, 09 05 01, 15 04 01, 15 04 02, 15 04 51, 15 01 04 02 ja 15 01 06 02. 
( 4 ) Asjaomased eelarveread: 08 01 05 11, 08 01 05 12, 08 01 05 13, 08 03,10 01 05 11, 10 01 05 12, 10 01 05 13, 10 01 05 14 ja 10  03. 28.2.2018  ET L 57/1757 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
KANDIDAATRIIKIDELE JA LÄÄNE-BALKANI VÕIMALIKELE KANDIDAATIDELE AVATUD EELARVERUBRIIKIDE LOETELU JA TEATAVAD 
PARTNERRIIGID
 
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)  L 57/1758  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
A. SISSEJUHATUS  
Käesolev lisa on koostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ( mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ,  
Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 35 lõikele 1.  
See annab teavet liidu eelarve raames tagatud laenutehingute summade kohta: laenud maksebilansi toetuseks, laenutehingud, mille ga 
antakse makromajanduslikku finantsabi kolmandatele riikidele, Euratomi laenud selleks, et aidata vajalikul määral rahastada tea tavates 
kolmandates riikides paiknevate tuumaelektrijaamade ohutuse ja tõhususe parandamist, ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) laen ud 
teatavates kolmandates riikides.  
2016. aasta 31. detsembri seisuga oli liidu eelarvega hõlmatud laenujääk kokku 83 246 950 925 eurot, millest 53 633 721 333 eur ot 
moodustasid liidusiseselt antud laenud ja 29 613 229 592 eurot väljaspool liitu antud laenud (arvud on ümardatud, sisaldavad 
kogunenud intressi ja summade suhtes on kohaldatud 31. detsembril 2016 kehtinud euro vahetuskurssi).  28.2.2018  ET L 57/1759 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
B. LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUTE ERI LIIKIDE LÜHITUT VUSTUS  
I. KESKMISE TÄHTAJAGA RAHALISE ABI ÜHTNE SÜSTEEM LIIKMESRIIKIDE MAKSEBILANSSIDE TOETAMISEKS  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002, 18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise 
tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1360/2008, 2. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002 (ELT L 352, 
31.12.2008, lk 11).  
Nõukogu otsus 2009/102/EÜ, 4. november 2008, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi (ELT L 37, 
6.2.2009, lk 5).  
Nõukogu otsus 2009/290/EÜ, 20. jaanuar 2009, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi (ELT L 79, 
25.3.2009, lk 39).  
Nõukogu otsus 2009/459/EÜ, 6. mai 2009, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 150, 13.6.2009, lk 8).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 431/2009, 18. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002 (ELT L 128, 27.5.2009, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/531/EL, 22. oktoober 2013, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi 
(ELT L 286, 29.10.2013, lk 1).  
2. Kirjeldus  
Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 332/2002 võib liit anda laenu liikmesriikidele, kellel on raskusi jooksvate maksete või kapitali 
liikumise bilansiga või keda sellised raskused tõsiselt ähvardavad. Üksnes liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, v õivad 
selle süsteemi raames abi saada. Selliste laenude põhisumma jääk oli maksimaalselt 12 000 000 000 eurot.  
2. detsembril 2008 otsustas nõukogu laiendada süsteemi 25 000 000 000 euroni.  
4. novembril 2008 otsustas nõukogu anda Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi keskmise tähtajaga laenuna 
põhisummaga kuni 6 500 000 000 eurot ja maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga viis aastat.  
20. jaanuaril 2009 otsustas nõukogu anda Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi keskmise tähtajaga laenuna 
põhisummaga kuni 3 100 000 000 eurot ja maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga seitse aastat.  
6. mail 2009 otsustas nõukogu anda Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi keskmise tähtajaga laenuna 
põhisummaga kuni 5 000 000 000 eurot ja maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga viis aastat.  
18. mail 2009 otsustas nõukogu laiendada süsteemi 50 000 000 000 euroni.  
22. oktoobril 2013 otsustas nõukogu anda Rumeeniale keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi laenu vormis kuni 2 000 000 000 
eurot ja maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga kaheksa aastat. Finantsabi kehtivusaeg lõppes 2015. aasta septembri lõpus, 
ilma et seda oleks täielikult välja makstud.  
3. Mõju eelarvele  
Kuna kõnealuste laenutehingute puhul antakse ja võetakse laenu samasugustel tingimustel, mõjutavad need eelarvet üksnes juhul, 
kui kohustuste mittetäitmise korral aktiveeritakse tagatis. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli kõnealuse rahastamisvahendi a lusel 
tagasi maksmata summa suurus 4 200 000 000 eurot.  L 57/1760  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
II. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUDELE, MIS ON VÕETUD SEOSES FINANTSABIGA EUROOPA 
FINANTSSTABIILSUSMEHHANISMI RAAMES  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 
12.5.2010, lk 1).  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõige 2.  
Nõukogu rakendusotsus 2011/77/EL, 7. detsember 2010, Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 30, 4.2.2011, lk 34).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL, 30. mai 2011, Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/682/EL, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu 
finantsabi andmise kohta (ELT L 269, 14.10.2011, lk 31).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/683/EL, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu 
finantsabi andmise kohta (ELT L 269, 14.10.2011, lk 32).  
Nõukogu rakendusotsus 2013/313/EL, 21. juuni 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi 
andmise kohta (ELT L 173, 26.6.2013, lk 40).  
Nõukogu rakendusotsus 2013/323/EL, 21. juuni 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu 
finantsabi andmise kohta (ELT L 175, 27.6.2013, lk 47).  
Nõukogu rakendusotsus 2013/525/EL, 22. oktoober 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu 
finantsabi andmise kohta (ELT L 282, 24.10.2013, lk 71).  
Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/542, 15. veebruar 2016, Kreekale liidu lühiajalise finantsabi andmise kohta (2015/1181) 
(ELT L 91, 7.4.2016, lk 22).  
2. Kirjeldus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikega 2 on sätestatud, et kui mõni liikmesriik on raskustes või kui tal on tõsine  oht 
sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad muu hulgas temast olenematud erandlikud juhtumid, võib asjaomasele liikmes- 
riigile anda liidu finantsabi.  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt võetud laenudele.  
Nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames liikmesriigile antava  
laenu või krediidilimiidi põhisumma piiratud maksete assigneeringute suhtes kohaldatava liidu omavahendite ülemmäära piiresse 
jääva varuga.  
Punkti kirjendatakse liidu poolt antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud jätava d 
täitmata oma lepingulised kohustused.  
Komisjon võib oma kohustuste täitmiseks võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Kohaldatakse nõukogu 
22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa 
ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Liit otsustas 7. detsembril 2010 anda Iirimaale laenu kuni 22,5 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 7,5 
aastat (ELT L 30, 4.2.2011, lk 34).  
Liit otsustas 30. mail 2011 anda Portugalile laenu kuni 26 miljardit eurot (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).  28.2.2018  ET L 57/1761 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
11. oktoobril 2011 otsustas nõukogu muuta rakendusotsuseid 2011/77/EL ja 2011/344/EL, et pikendada laenu tagasimakse 
tähtaegu ja vähendada intressimäära marginaale ka kõigi nende laenuosade puhul, mis olid juba välja makstud (ELT L 269, 
14.10.2011, lk 31 Iirimaa osas (2011/682/EL) ning lk 32 Portugali osas (2011/683/EL)).  
21. juunil 2013 otsustas nõukogu muuta rakendusotsust 2011/77/EL, pikendades laenu keskmist tagasimaksmistähtaega ja andes 
Iirimaa taotluse alusel võimaluse osamaksude tähtaegu (ELT L 173, 26.6.2013, lk 40).  
21. juunil 2013 otsustas nõukogu muuta rakendusotsust 2011/77/EL, pikendades laenu keskmist tagasimaksmistähtaega ja andes 
Portugali taotluse alusel võimaluse pikendada osamaksude tähtaegu. Peale selle nimetati meetmed, mille riik peab võtma kooskõla s 
vastastikuse mõistmise memorandumi määratlusega (ELT L 175, 27.6.2013, lk 47).  
22. oktoobril 2013 otsustas nõukogu muuta rakendusotsust 2011/77/EL, pikendades Iirimaale antud finantsabi kättesaadavust 
(ELT L 282, 24.10.2013, lk 71).  
3. Mõju eelarvele  
Kuna kõnealuste laenutehingute puhul antakse ja võetakse laenu samasugustel tingimustel, mõjutavad need eelarvet üksnes juhul, 
kui kohustuste mittetäitmise korral aktiveeritakse tagatis. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli kõnealuse rahastamisvahendi a lusel 
tagasi maksmata summa suurus 46 800 000 000 eurot.  L 57/1762  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
III. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUKAVADELE MAKROMAJANDUSLIKU FINANTSABI ANDMISEKS VAHEMERE 
PIIRKONNA KOLMANDATELE RIIKIDELE  
1. Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2013/EL, 11. detsember 2013, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 534/2014/EL, 15. mai 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Tuneesia 
Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/1112, 6. juuli 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Tuneesiale (ELT L 186, 9.7.2016, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/2371, 14. detsember 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 352, 23.12.2016, lk 18).  
2. Kirjeldus  
11. detsembril 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Jordaaniale makromajanduslikku finantsabi kuni 
180 000 000 euro suuruse laenuna maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat, et katta Jordaania maksebilansi vajadused, mis 
on kindlaks määratud IMFi programmis. Finantsabi maksti 2015. aastal täielikult välja kahes võrdses osas.  
15. mail 2014. aastal otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Tuneesiale makromajanduslikku finantsabi kuni 
300 000 000 euro suuruse laenuna maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat, et katta Tuneesia maksebilansi vajadused, mis 
on kindlaks määratud IMFi programmis. Laenu kaks esimest osamakset, kumbki summas 100 000 000 eurot, maksti välja 
2015. aastal ning kolmas osamakse 2017. aasta juulis.  
6. juulil 2016 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Tuneesiale täiendavat makromajanduslikku finantsabi kuni 500 
miljoni euro suuruse laenuna (kolm laenu osamakset: 200, 150 ja 150 miljonit eurot). Laenu esimene osamakse summas 
200 000 000 eurot maksti välja 2017. aasta oktoobris.  
14. detsembril 2016 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Jordaaniale täiendavat makromajanduslikku finantsabi kuni 
200 miljoni euro suuruse laenuna (kaks 100 miljoni eurost laenu osamakset). Laenu esimene osamakse summas 100 000 000 
maksti välja 2017. aasta oktoobris.  
3. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  28.2.2018  ET L 57/1763 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
IV. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUKAVADELE MAKROMAJANDUSLIKU FINANTSABI ANDMISEKS KESK- JA IDA- 
EUROOPA KOLMANDATELE RIIKIDELE  
1. Õiguslik alus  
2. Kirjeldus  
3. Mõju eelarvele  
Praegu ei ole selles jaos tagasi maksmata laene. Varasemad laenud on täielikult tagasi makstud.  L 57/1764  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
V. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUKAVADELE MAKROMAJANDUSLIKU FINANTSABI ANDMISEKS SÕLTUMATUTE 
RIIKIDE ÜHENDUSE RIIKIDELE JA MONGOOLIALE  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 97/787/EÜ, 17. november 1997, millega antakse erakorralist finantsabi Armeeniale ja Gruusiale (EÜT L 322, 
25.11.1997, lk 37).  
Nõukogu otsus 2002/639/EÜ, 12. juuli 2002, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi (EÜT L 209, 
6.8.2002, lk 22).  
Nõukogu otsus 2009/890/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale (ELT L 320, 
5.12.2009, lk 3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 388/2010/EL, 7. juuli 2010, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale 
(ELT L 179, 14.7.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 778/2013/EL, 12. august 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Gruusiale (ELT L 218, 14.8.2013, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1025/2013/EL, 22. oktoober 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Kirgiisi Vabariigile (ELT L 283, 25.10.2013, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/215/EÜ, 14. aprill 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale (ELT L 111, 15.4.2014, 
lk 85).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/601, 15. aprill 2015, mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku finantsabi 
andmist (ELT L 100, 17.4.2015, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1565, 13. september 2017, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Moldova Vabariigile (ELT L 242, 20.9.2017, lk 14).  
2. Kirjeldus  
17. novembril 1997 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise erakorralisele laenutehingule Gruusias ja Armeenias (Gruusia 
puhul laen põhisummaga kuni 142 miljonit eurot ja Armeenia puhul kuni 28 miljonit eurot) kuni 15 aastaks.  
110 miljoni euro suurune esimene osamakse tehti Gruusiale 24. juulil 1998. Teise osamakse väljamaksmist ei ole enam ette 
nähtud.  
12. juulil 2002 otsustas nõukogu anda Ukrainale maksebilansi tasakaalustamiseks, reservide saldo tugevdamiseks ja struktuurire-  
formide rakendamise kergendamiseks kuni 15 aastaks pikaajalist laenu põhiosaga kuni 110 000 000 eurot. Kogu finantsabi 
summa maksti välja 2014. aastal.  
30. novembril 2009. aastal otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise Armeenia laenutehingutele pikaajalise laenuna 
põhisummaga kuni 65 000 000 eurot ning pikkusega kuni 15 aastat. Esimene osa laenust summas 26 000 000 eurot maksti 
välja 2011. aastal, teine ja viimane osa aastal 2012.  
7. juulil 2010 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Ukrainale maksebilansi tasakaalustamiseks pikaajalist laenu 
põhiosaga kuni 500 000 000 eurot ja tagasimaksetähtajaga kuni 15 aastat. Finantsabi maksti 2014. ja 2015. aastal täielikult 
välja kahes võrdses osas.  
12. augustil 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Gruusiale makromajanduslikku finantsabi kuni 
46 000 000 eurot (sellest kuni 23 000 000 eurot toetustena ja kuni 23 000 000 eurot laenuna) maksimaalse tagasimaksetähtajaga 
15 aastat. Esimene osa laenust summas 10 000 000 eurot maksti välja 2015. aasta aprillis ja teine osa laenust summas 
13 000 000 eurot maksti välja 2017. aasta mais.  28.2.2018  ET L 57/1765 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
22. oktoobril 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Kirgiisi Vabariigile makromajanduslikku finantsabi kuni 
30 000 000 eurot (sellest kuni 15 000 000 eurot toetustena ja kuni 15 000 000 eurot laenuna) maksimaalse tagasimaksetähtajaga 
15 aastat. Esimene osa laenust summas 5 000 000 eurot maksti välja 2015. aastal ja teine osa 2016. aasta aprillis.  
14. aprillil 2014 otsustas nõukogu anda Ukrainale makromajanduslikku finantsabi kuni 1 000 000 000 euro suuruse laenuna 
maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat, et katta Ukraina kiireloomulised maksebilansi vajadused, mis on kindlaks määratud 
IMFi programmis. Kogusumma 1 000 000 000 eurot maksti välja 2014. aastal.  
15. aprillil 2015 otsustas nõukogu anda Ukrainale majanduse stabiliseerimise ja põhjaliku reformikava toetuseks makromajan- 
duslikku finantsabi kuni 1 800 000 000 eurot maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat. Abi aitab katta Ukraina maksebilansi 
vajadusi, mis on kindlaks tehtud IMFi programmis. Esimene osa laenust summas 600 000 000 eurot maksti välja 2015. aasta 
juulis ja teine osa laenust summas 600 000 000 eurot maksti välja 2017. aasta märtsis.  
13. septembril 2017 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Moldova Vabariigile majanduse stabiliseerimise ja põhjaliku 
reformikava toetuseks makromajanduslikku finantsabi kuni 100 000 000 eurot (sellest kuni 40 000 000 eurot toetustena ja kuni 
60 000 000 eurot laenuna maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat).  
3. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  L 57/1766  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
VI. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUKAVADELE MAKROMAJANDUSLIKU FINANTSABI ANDMISEKS LÄÄNE-BALKANI 
RIIKIDELE  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/325/EÜ, 10. mai 1999, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Bosniale ja Hertsegoviinale 
(EÜT L 123, 13.5.1999, lk 57).  
Nõukogu otsus 1999/733/EÜ, 8. november 1999, millega antakse täiendavat makromajanduslikku finantsabi endisele Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigile (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 2001/549/EÜ, 16. juuli 2001, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liitvabariigile 
(EÜT L 197, 21.7.2001, lk 38).  
Nõukogu otsus 2002/882/EÜ, 5. november 2002, millega antakse edasist makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liit- 
vabariigile (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 25).  
Nõukogu otsus 2002/883/EÜ, 5. november 2002, millega antakse edasist makromajanduslikku finantsabi Bosniale ja Herts- 
egoviinale (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 28).  
Nõukogu otsus 2004/580/EÜ, 29. aprill 2004, millega antakse Albaaniale makromajanduslikku finantsabi ja tunnistatakse 
kehtetuks otsus 1999/282/EÜ (ELT L 261, 6.8.2004, lk 116).  
Nõukogu otsus 2008/784/EÜ, 2. oktoober 2008, millega kehtestatakse Montenegro suhtes eraldi kohustus ja vähendatakse 
proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbia ja Montenegro liitriigile (end ine 
Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ (ELT L 269, 10.10.2008, lk 8).  
Nõukogu otsus 2009/891/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Hertsegoviinale 
(ELT L 320, 5.12.2009, lk 6).  
Nõukogu otsus 2009/892/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale (ELT L 320, 5.12.2009, 
lk 9).  
2. Kirjeldus  
10. mail 1999 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule Bosnias ja Hertsegoviinas pikaajalise laenuna 
põhisummaga kuni 20 miljonit eurot kuni 15 aastaks (Bosnia I).  
10 miljoni euro suurune esimene osamakse kuni 15 aastaks tehti Bosniale ja Hertsegoviinale 21. detsembril 1999. 10 miljoni euro  
suurune teine osamakse tehti 2001. aastal.  
8. novembril 1999 otsustas nõukogu taas anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis 
pikaajalise laenuna põhisummaga kuni 50 miljonit eurot kuni 15 aastaks (FYROM II).  
10 miljoni euro suurune esimene osamakse kuni 15 aastaks maksti endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile 2001. aasta 
jaanuaris, 12 miljoni euro suurune teine osamakse 2002. aasta jaanuaris, 10 miljoni euro suurune kolmas osamakse 2003. aasta 
juunis ning 18 miljoni euro suurune neljas osamakse 2003. aasta detsembris.  
16. juulil 2001 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule Jugoslaavia Liitvabariigis (Serbia ja Montenegro I)  
pikaajalise laenuna põhisummaga kuni 225 miljonit eurot kuni 15 aastaks. Laen maksti välja ühe osamaksena oktoobris 2001.  28.2.2018  ET L 57/1767 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
5. novembril 2002 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule Bosnias ja Hertsegoviinas pikaajalise laenuna 
põhisummaga kuni 20 miljonit eurot kuni 15 aastaks (Bosnia II).  
10 miljoni euro suurune esimene osamakse kuni 15 aastaks tehti Bosniale ja Hertsegoviinale 2004. aastal ja 10 miljoni euro 
suurune teine osamakse 2006. aastal.  
5. novembril 2002 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule Serbias ja Montenegros (Serbia ja Montenegro II) 
pikaajalise laenuna põhisummaga kuni 55 miljonit eurot kuni 15 aastaks.  
10 miljoni euro suurune esimene osamakse ning 30 miljoni euro suurune teine osamakse kuni 15 aastaks maksti Serbiale ja 
Montenegrole 2003. aastal, 15 miljoni euro suurune kolmas osamakse 2005. aastal.  
Albaaniale antav IV laen summas 9 000 000 euro kuni 15 aastaks maksti täielikult välja 2006. aastal.  
30. novembril 2009 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise Serbia laenutehingutele pikaajalise laenuna põhisummaga kuni 
200 000 000 eurot kuni kaheksaks aastaks. Esimene osa laenust summas 100 000 000 eurot maksti välja 2011. aastal.  
30. novembril 2009 otsustas nõukogu anda Serbiale laenutehingute jaoks liidu tagatise kuni 100 000 000 eurot pikaajalise 
laenuna ning maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat. Kaks osamakset, kumbki summas 50 000 000 eurot, maksti välja 2013. 
aastal.  
3. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  L 57/1768  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
VII. EUROOPA LIIDU TAGATIS EURATOMI LAENUDELE KESK- JA IDA-EUROOPA RIIKIDES JA SÕLTUMATUTE RIIKIDE 
ÜHENDUSES ASUVATE TUUMAELEKTRIJAAMADE TÕHUSUSE JA TURVALISUSE PARANDAMISEKS  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata kaasa 
tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
2. Kirjeldus  
Kooskõlas otsusega 94/179/Euratom (EÜT L 84, 29.3.1994, lk 41) laiendab Euroopa Liit otsuse 77/270/Euratom kohaste 
Euratomi laenude kohaldamisala Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ning Sõltumatute Riikide Ühenduses paiknevate tuumaelek- 
trijaamade ohutuse ja tõhususe parandamisele.  
Euratomi laenude ülemmääraks liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele jääb endiselt 4 miljardit eurot.  
2000. aastal otsustas komisjon anda laenu (212,5 miljonit eurot) Kozloduyle Bulgaarias ja viimane osamakse tehti 2006. aastal. 
2000. aastal andis komisjon laenu K2R4-le Ukrainas, kuid vähendas 2004. aastal laenu summat 83 miljoni USA dollari 
ekvivalendile eurodes. Komisjoni 2004. aasta otsuse alusel tehti K2R4-le 2007. aastal 39 miljoni euro suurune esimene 
osamakse, 2008. aastal 22 miljoni USA dollari suurune osamakse ja 2009. aastal 10,335 miljoni USA dollari suurune osamakse. 
2004. aastal otsustas komisjon anda laenu (223,5 miljonit eurot) Cernavod ăle Rumeenias. 100 miljoni euro suurune esimene 
osamakse ja 90 miljoni suurune teine osamakse tehti 2005. aastal ning 33,5 miljoni euro suurune viimane osamakse 2006. aastal.  
2013. aastal otsustas komisjon anda laenu Energoatomile Ukrainas summas 300 000 000 eurot tuumaelektrijaamade ohutuse 
suurendamiseks. Laen antakse koostöös Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga, kes annab samal ajal täiendavad 
300 miljonit eurot laenu. 2015. aastal hinnati esialgsed laenu andmise eeltingimused täies mahus täidetuks ja laen tunnistati 
kehtivaks. Esimene osa laenust summas 50 000 000 eurot maksti välja 2017. aasta mais  
3. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  
Alates 1. jaanuarist 2007 ei ole Bulgaariale ja Rumeeniale antud laenud enam hõlmatud välistegevusega (vt määrus (EÜ, Euratom) 
nr 2273/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 28)) ja on seetõttu otse kaetud liidu eelarvest ning mitte enam kõnealusest fondist.  28.2.2018  ET L 57/1769 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
VIII. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGA LAENUDELE VAHEMERE PIIRKONNA RIIKIDELE  
1. Õiguslik alus  
Mõned järgmistes õigusaktides nimetatud riigid on nüüd liikmes- või ühinemiseks valmistuvad riigid. Samuti on teatavate riikide  
nimed pärast õigusliku aluse vastuvõtmist muutunud.  
Nõukogu otsus (Vahemere protokollid), 8. märts 1977.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1273/80, 23. mai 1980, koostöölepingu protokolli nr 2 ennetähtaegset rakendamist käsitleva 
vaheprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel (EÜT L 130, 27.5.1980 , 
lk 98).  
Nõukogu otsus (täiendav erakorraline abi Liibanoni ülesehitamiseks), 19. juuli 1982.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).  
Nõukogu otsus (Jugoslaavia protokolli väline laen), 9. oktoober 1984.  
Nõukogu otsus 87/604/EMÜ, 21. detsember 1987, teise finantskoostööd käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandu- 
sühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel (EÜT L 389, 31.12.1987, lk 65).  
Nõukogu otsus 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).  
Nõukogu otsus 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).  
Nõukogu otsus 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse 
ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).  
Nõukogu otsus 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).  
Nõukogu otsus 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).  
Nõukogu otsus 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).  
Nõukogu otsus 92/210/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Iisraeli Riigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 45).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1763/92, 29. juuni 1992, finantskoostöö kohta kõigi Vahemere piirkonna kolmandate riikidega 
(EÜT L 181, 1.7.1992, lk 5), kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 1488/96 (EÜT L 189, 30.7.116, lk 1).  
Nõukogu otsus 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).  L 57/1770  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Nõukogu otsus 93/408/EMÜ, 19. juuli 1993, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse 
ja Sloveenia Vabariigi vahel (EÜT L 189, 29.7.1993, lk 152).  
Nõukogu otsus 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse 
ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).  
Nõukogu otsus 95/484/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Malta Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 14).  
Nõukogu otsus 95/485/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 22).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- 
ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika Vabariik, endine Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 1999/786/EÜ, 29. november 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale (EIP) ühenduse tagatis 
maavärinates kannatada saanud Türgi piirkondade ülesehitamise projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks 
(EÜT L 308, 3.12.1999, lk 35).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste 
(Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks antud laenudest tulenevat e 
kahjude puhuks (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2000/788/EÜ, 4. detsember 2000, otsuse 2000/24/EÜ muutmise kohta EÜ ja Türgi vahelise tolliliidu tugevdamise 
ja intensiivistamise toetamiseks ettenähtud Euroopa Investeerimispanga sihtprogrammi vastuvõtmiseks (EÜT L 314, 14.12.2000, 
lk 27).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu 
laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
Komisjoni ettepanek, 14. september 2016, võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/ 
2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud 
finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016) 583  final ). 
2. Liidu eelarve tagatis  
Vastavalt nõukogu 8. märtsi 1977. aasta otsuse tingimustele tagab liit laenud, mida antakse Euroopa Investeerimispangast seoses  
liidu finantskohustustega Vahemere piirkonna riikide ees.  28.2.2018  ET L 57/1771 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Selle otsuse alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel Brüsselis 30. oktoobril 1978 ja 
Luxembourgis 10. novembril 1978 allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatakse üldtagatis, mille suuruseks on 75 % kõikide st 
vahenditest, mis on ette nähtud laenutehinguteks järgmistes riikides: Malta, Tuneesia, Alžeeria, Maroko, Portugal (finantsproto koll, 
hädaabi), Türgi, Küpros, Egiptus, Jordaania, Süüria, Iisrael, Kreeka, endine Jugoslaavia ja Liibanon.  
Tagatislepingut laiendatakse iga uue finantsprotokolli jaoks.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis ja 29. juulil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 70 % kasutatavate assigneeringute 
ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 1999/786/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 18. aprillil 2000 Brüsselis ja 23. mail 
2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate assigneeringute ning  
kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 19. juulil 2000 Brüsselis ja 24. juulil 
2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % kasutatavate assigneeringute 
ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
3. Kirjeldus  
Vahemere piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finantsprotokollide kohaselt sätestatakse Euroopa Investeerimispanga omava- 
henditest antavate laenude jaoks üldsummad. Euroopa Investeerimispank annab laene sektoritele, mis võivad kaasa aidata 
kõnealuste riikide majanduslikule ja sotsiaalsele arengule (transpordi infrastruktuurid, sadamad, veevarustus, energia tootmine  ja 
jaotamine, põllumajandusprojektid ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine).  
Komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist otsustas nõukogu 14. aprillil 1997 pikendada 
Euroopa Investeerimispangale antavat ühenduse tagatist laenudele projektideks järgmistes Vahemere riikides: Alžeeria, Küpros, 
Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Malta, Maroko, Süüria, Tuneesia, Türgi, Gaza sektor ja Jordani Läänekallas. Tagatise üle mmäär 
on 70 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine 
ülemmäär on 7,105 miljardit eurot, millest 2,31 miljardit eurot on ette nähtud kõnealustele Vahemere riikidele. See hõlmas 
31. jaanuaril 1997. aastal alanud kolmeaastast perioodi (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  L 57/1772  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 25 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest.  
29. novembril 1999 otsustas nõukogu anda Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatise maavärinas kannatada saanud Türgi 
piirkondade ülesehitamise projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks. Tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate 
assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 
600 miljonit eurot ja see hõlmas kolme aastat alates 29. novembrist 1999 (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest. Võimaluse korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
Komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist otsustas nõukogu 22. detsembril 1999 anda Euroopa 
Investeerimispangale veel kord ühenduse tagatise järgmistes Vahemere riikides ellu viidavate projektide jaoks antud laenudest 
tulenevate kahjude puhuks: Alžeeria, Küpros, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Malta, Maroko, Süüria, Tuneesia, Türgi, Gaz a 
sektor ja Jordani Läänekallas. Otsuse 2000/24/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 19,46  
miljardit eurot. Tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. 
Nimetatud ülemmäär on ette nähtud seitsmeks aastaks ning kehtib alates 1. veebruarist 2000 kuni 31. jaanuarini 2007. Kuna 
kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati 
tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
4. detsembril 2000 otsustas nõukogu võtta vastu Euroopa Investeerimispanga sihtprogrammi EÜ ja Türgi vahelise tolliliidu 
tugevdamise ja intensiivistamise toetamiseks. Kõnealuste laenude üldine ülemmäär on 450 miljonit eurot.  
Otsusega 2005/47/EÜ struktureeriti ümber Vahemere piirkonna piirkondlik mandaat, et arvata välja Küpros, Malta ja Türgi, mis 
lisati Kagu-Euroopa naaberriikide piirkondliku mandaadi alasse.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis järgmistes Vahemere riikides ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks: Alžeeria, Egiptus, Jordani Lääne kallas 
ja Gaza sektor, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa (abikõlblikkuse otsustab nõukogu), Maroko, Süüria ning Tuneesia. Otsuse 20 06/ 
1016/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 27,8 miljardit eurot. Ülemmäär on ette nähtud 
ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (võimaliku kuuekuulise pikendusega). Ühenduse tagatise 
ülemmääraks on 65 %.  
Otsus 2006/1016/EÜ on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 % kogusumma jäägist.  
Komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekuga COM(2016) 583  final  nähakse ette ELi tagatisega kaetud EIP finantstehingute 
üldise ülemmäära suurenemine aastatel 2014–2020, vabastades fakultatiivse 3 000 000 000 euro suuruse lisasumma, millele on 
osutatud otsuses nr 466/2014/EL, ja lisades rände algpõhjustega tegelevate projektidele uue erasektori laenuvolituse suuruses 
2 300 000 000 eurot. Üldine ülemmäär suureneb 32 300 000 000 euroni ning see jaotatakse piirkondlikeks ülemmääradeks ja 
vaheülemmääradeks.  28.2.2018  ET L 57/1773 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral; 
— teatavatel juhtudel 2 % suuruse intressitoetuse maksmine tagastamatu abina finantsprotokollidega sätestatud üldsummade 
piires.  
Laenud uutele liikmesriikidele ei ole enam hõlmatud välistegevusega (vt määrus (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 
31.12.2004, lk 28)) ja on seetõttu otse kaetud liidu eelarvest ning mitte enam kõnealusest fondist.  L 57/1774  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
IX. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGA ANTUD LAENUDELE KESK- JA IDA-EUROOPA NING LÄÄNE- 
BALKANI PIIRKONNAS ASUVATES KOLMANDATES RIIKIDES  
1. Õiguslik alus  
Mõned järgmistes õigusaktides nimetatud riigid on nüüd liikmes- või ühinemiseks valmistuvad riigid. Samuti on teatavate riikide  
nimed pärast õigusliku aluse vastuvõtmist muutunud.  
Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu otsus, 29. november 1989, panga tehingute kohta Ungaris ja Poolas.  
Nõukogu otsus 90/62/EMÜ, 12. veebruar 1990, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari ja Poolaga 
seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 42, 16.2.1990, lk 68).  
Nõukogu otsus 91/252/EMÜ, 14. mai 1991, millega laiendatakse Tšehhoslovakkiale, Bulgaariale ja Rumeeniale otsust 90/62/EMÜ, 
millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari ja Poolaga seotud projektide jaoks antud laenudest 
tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 123, 18.5.1991, lk 44).  
Nõukogu otsus 93/166/EMÜ, 15. märts 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Eesti, Läti ja 
Leeduga seotud investeerimisprojektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 42).  
Nõukogu otsus 93/696/EÜ, 13. detsember 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Kesk- ja Ida- 
Euroopa riikidega (Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slov aki Vabariik, Rumeenia, Bulgaaria, Eesti, Läti, Leedu ja Albaania) seotu d 
projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 321, 23.12.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- 
ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika Vabariik, endine Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 98/348/EÜ, 19. mai 1998, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis endise Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektidest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 155, 29.5.1998, 
lk 53).  
Nõukogu otsus 98/729/EÜ, 14. detsember 1998, millega muudetakse otsust 97/256/EÜ, et laiendada Euroopa Investeerimis- 
pangale antud ühenduse tagatist Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektide jaoks antud laenudele (EÜT L 346, 22.12.1998, 
lk 54).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste 
(Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks antud laenudest tulenevat e 
kahjude puhuks (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2000/688/EÜ, 7. november 2000, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et laiendada ühenduse garantiid, mis 
anti Euroopa Investeerimispangale Horvaatia projektidega seotud laenude katteks (EÜT L 285, 10.11.2000, lk 20).  
Nõukogu otsus 2001/778/EÜ, 6. november 2001, otsuse 2000/24/EÜ muutmise kohta Euroopa Investeerimispangale antud 
ühenduse garantii laiendamiseks nii, et see katab Jugoslaavia Liitvabariigis läbiviidavate projektide jaoks antavaid laene (EÜT  L 292, 
9.11.2001, lk 43).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu 
laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  28.2.2018  ET L 57/1775 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
Komisjoni ettepanek, 14. september 2016, võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/ 
2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud 
finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016) 583  final ). 
2. Liidu eelarve tagatis  
Otsuse 90/62/EMÜ alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 24. aprillil 1990 Brüsselis ja 
14. mail 1990 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping laenude kohta Ungaris ja Poolas; see otsus on aluseks ka kõnealuse lepi ngu 
laiendamisele, mis hõlmab laene Tšehhoslovakkias, Rumeenias ja Bulgaarias ning mis allkirjastati 31. juulil 1991 Brüsselis ja 
Luxembourgis.  
Kõnealust tagatislepingut käsitleti 19. jaanuaril 1993 Brüsselis ja 4. veebruaril 1993 Luxembourgis allkirjastatud dokumendis 
Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi asendamise kohta Tšehhi Vabariigi ja Slovaki Vabariigiga alates 1. jaanuarist 1993.  
Otsuse 93/696/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 1994 Brüsselis ja 12. augustil 
1994 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis ja 29. juulil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuste 98/348/EÜ ja 98/729/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis 
ja 29. juulil 1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 19. juulil 2000 Brüsselis ja 
24. juulil 2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  L 57/1776  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
3. Kirjeldus  
Vastusena nõukogu 9. oktoobril 1989 esitatud üleskutsele otsustas Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu 29. novembril 
1989 lubada pangal anda omavahenditest laene, et rahastada projekte Ungaris ja Poolas kuni ühe miljardi euro ulatuses. Neid lae ne 
antakse selliste investeerimisprojektide rahastamiseks, mis vastavad panga tavapärastele nõuetele omavahenditest antavate laenu de 
puhul.  
14. mail 1991 ja 15. märtsil 1993 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, 
et kõnealust tagatist laiendatakse mis tahes laenudele, mida Euroopa Investeerimispank annab muudele Kesk- ja Ida-Euroopa 
riikidele (Tšehhoslovakkia, Bulgaaria ja Rumeenia) kahe aasta jooksul kuni 700 miljoni euro ulatuses.  
13. detsembril 1993 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
kolme aasta võrra kolme miljardi euro suurust ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Poolas, 
Ungaris, Tšehhi Vabariigis, Slovaki Vabariigis, Rumeenias, Bulgaarias, Eestis, Lätis, Leedus ja Albaanias.  
Eelarvetagatis katab kõik kõnealuste laenudega seotud võlahalduskulud (laenu põhiosa tagasimakse, intressid, muud sellega seotu d 
kulud).  
14. aprillil 1997 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Albaanias, Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Eestis, 
Ungaris, Lätis, Leedus, Poolas, Rumeenias, Slovaki Vabariigis ja Sloveenias. Tagatise ülemmäär on 70 % kasutatavate assigneerin gute 
ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 7,105 miljardit eurot, 
millest 3,52 miljardit eurot on ette nähtud kõnealustele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele. Nimetatud ülemmäär hõlmab kolme aastat  
alates 31. jaanuarist 1997. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool 
nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
19. mail 1998 otsustas nõukogu anda Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatise endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis 
ellu viidavate projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks. Tagatise ülemmäär on 70 % kasutatavate assigneeringu te 
ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 150 miljonit eurot ja see 
hõlmab kaht aastat alates 1. jaanuarist 1998. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud 
laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
14. detsembril 1998 otsustas nõukogu muuta otsust 97/256/EÜ, et laiendada ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga 
laenudele Bosnias ja Hertsegoviinas ellu viidavate projektide jaoks. Tagatise ülemmäär on 70 % kasutatavate assigneeringute nin g 
kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 100 miljonit eurot ja see hõlmab 
kaht aastat alates 22. detsembrist 1998. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud 
eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 25 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest.  
22. detsembril 1999 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Albaanias, endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, 
Bosnias ja Hertsegoviinas, Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Lätis, Leedus, Poolas, Rumeenias, Slovaki Vabariigis  ja 
Sloveenias. Otsuse 2000/24/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 19,46 miljardit eurot. 
Tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Nimetatud ülemmäär 
on ette nähtud seitsmeks aastaks ning kehtib 1. veebruarist 2000 kuni 31. jaanuarini 2007. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei 
ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu 
võrra.  28.2.2018  ET L 57/1777 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest. Võimaluse korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
7. novembril 2000 otsustas nõukogu laiendada ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks 
Horvaatias.  
6. novembril 2000 otsustas nõukogu laiendada ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks 
Jugoslaavia Liitvabariigis.  
Otsusega 2005/47/EÜ struktureeriti ümber Vahemere piirkonna piirkondlik mandaat, et arvata välja Küpros, Malta ja Türgi, mis 
lisati Kagu-Euroopa naaberriikide piirkondliku mandaadi alasse.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis järgmistes riikides ühendusevälistele 
projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks: Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Make- 
doonia Vabariik ja võimalikud kandidaatriigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo). Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt  
on kõikidele riikidele kokku kasutada antud assigneeringute üldine ülemmäär 27,8 miljardit eurot, ülemmäär on ette nähtud 
ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (võimaliku kuuekuulise pikendusega). Ühenduse tagatise 
ülemmääraks on 65 %. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 % kogusumma jäägist.  
Komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekuga COM(2016) 583  final  nähakse ette ELi tagatisega kaetud EIP finantstehingute 
üldise ülemmäära suurenemine aastatel 2014–2020, vabastades fakultatiivse 3 000 000 000 euro suuruse lisasumma, millele on 
osutatud otsuses nr 466/2014/EL, ja lisades rände algpõhjustega tegelevate projektidele uue erasektori laenuvolituse suuruses 
2 300 000 000 eurot. Üldine ülemmäär suureneb 32 300 000 000 euroni ning see jaotatakse piirkondlikeks ülemmääradeks ja 
vaheülemmääradeks.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  
Laenud uutele liikmesriikidele ei ole enam hõlmatud välistegevusega (vt määrus (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 
31.12.2004, lk 28)) ja on seetõttu otse kaetud liidu eelarvest ning mitte enam kõnealusest fondist.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  L 57/1778  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
X. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGALE SEOSES KAHJUMITEGA, MIS TULENEVAD LAENUDEST 
PROJEKTIDELE TEATAVATES AASIA JA LADINA-AMEERIKA RIIKIDES  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 93/115/EMÜ, 15. veebruar 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis teatavate 
kolmandate riikidega seotud ühishuviprojektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 45, 23.2.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 96/723/EÜ, 12. detsember 1996, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis kahjude puhuks, 
mis tulenevad ühendusega koostöölepingu sõlminud Ladina-Ameerika ja Aasia riikidega seotud ühishuviprojektide jaoks antud 
laenudest (Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Pana ma, 
Paraguay, Peruu, El Salvador, Uruguay ja Venezuela; Bangladesh, Brunei, Hiina, India, Indoneesia, Macau, Malaisia, Pakistan, 
Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam) (EÜT L 329, 19.12.1996, lk 45).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- 
ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika Vabariik, endine Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste 
(Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks antud laenudest tulenevat e 
kahjude puhuks (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu 
laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
Komisjoni ettepanek, 14. september 2016, võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/ 
2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud 
finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016) 583  final) . 
2. Liidu eelarve tagatis  
Otsuse 93/115/EMÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 4. novembril 1993 Brüsselis ja 
17. novembril 1993 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 96/723/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 18. märtsil 1997 Brüsselis ja 26. märtsil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis ja 29. juulil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  28.2.2018  ET L 57/1779 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 19. juulil 2000 Brüsselis ja 24. juulil 
2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
3. Kirjeldus  
Vastavalt otsusele 93/115/EMÜ tagab liit igal üksikjuhtumil eraldi laenud, mille Euroopa Investeerimispank on andnud kolman- 
datele riikidele, kellega Euroopa Liit on sõlminud koostöölepingud.  
Otsusega 93/115/EMÜ kehtestati kolmeks aastaks ülemmäär 250 miljonit eurot aastas.  
12. detsembril 1996 andis nõukogu Euroopa Investeerimispangale 100 % ühenduse tagatise laenudele ühishuviprojektide jaoks 
teatavates kolmandates riikides (Aasia ja Ladina-Ameerika riigid), kellega ühendus on sõlminud koostöölepingud. Kõnealuse 
tagatise üldine ülemmäär oli 275 miljonit eurot 1996. aastaks (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
14. aprillil 1997 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks järgmistes Aasia ja Ladina-Ameerika riikides: 
Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paragua y, 
Peruu, El Salvador, Uruguay, Venezuela, Bangladesh, Brunei, Hiina, India, Indoneesia, Aomen, Malaisia, Mongoolia, Pakistan, 
Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam. Tagatise ülemmäär on 70 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seot ud 
summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 7,105 miljardit eurot, millest 900 miljonit eurot on 
ette nähtud kõnealustele Aasia ja Ladina-Ameerika riikidele. Ülemmäär on ette nähtud kolmeks aastaks ning kehtib alates 
31. jaanuarist 1997 (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 25 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest.  
22. detsembril 1999 otsustas nõukogu pikendada Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks 
järgmistes Aasia ja Ladina-Ameerika riikides: Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala,  
Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, El Salvador, Uruguay, Venezuela, Bangladesh, Brunei, Hiina, India, 
Indoneesia, Laos, Aomen, Malaisia, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Tai, Vietnam ja 
Jeemen. Tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Otsuse 
2000/24/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 19,46 miljardit eurot. Nimetatud ülemmäär 
on ette nähtud seitsmeks aastaks ning kehtib alates 1. veebruarist 2000 kuni 31. jaanuarini 2007. Kuna kõnealuse tähtaja 
möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega auto- 
maatselt kuue kuu võrra.  L 57/1780  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest. Võimaluse korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis järgmistes riikides ühendusevälistele 
projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks: Ladina-Ameerika riigid Argentina, Boliivia,  
Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu , 
Uruguay ja Venezuela; Aasia riigid Afganistan,* Bangladesh, Bhutan,* Brunei, Kambodža,* Hiina, India, Indoneesia, Iraak,* Lõuna - 
Korea, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Taiwan,* Tai, Vietnam ja Jeemen;  Kesk- 
Aasia: Kasahstan,* Kõrgõzstan,* Türkmenistan,* Usbekistan* (* tähendab, et abikõlblikkuse otsustab nõukogu). Otsuse 2006/1016/ 
EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 27,8 miljardit eurot, ülemmäär on ette nähtud 
ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (võimaliku kuuekuulise pikendusega). Ühenduse tagatise 
ülemmääraks on 65 %. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 % kogusumma jäägist.  
Komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekuga COM(2016) 583  final  nähakse ette ELi tagatisega kaetud EIP finantstehingute 
üldise ülemmäära suurenemine aastatel 2014–2020, vabastades fakultatiivse 3 000 000 000 euro suuruse lisasumma, millele on 
osutatud otsuses nr 466/2014/EL, ja lisades rände algpõhjustega tegelevate projektidele uue erasektori laenuvolituse suuruses 
2 300 000 000 eurot. Üldine ülemmäär suureneb 32 300 000 000 euroni ning see jaotatakse piirkondlikeks ülemmääradeks ja 
vaheülemmääradeks.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  28.2.2018  ET L 57/1781 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
XI. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGALE SEOSES KAHJUMITEGA, MIS TULENEVAD LAENUDEST 
PROJEKTIDE JAOKS LÕUNA-KAUKAASIAS, VENEMAAL, VALGEVENES, MOLDOVA VABARIIGIS JA UKRAINAS  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2001/777/EÜ, 6. november 2001, ühenduse garantii andmise kohta Euroopa Investeerimispangale Põhjamõõtme 
raames Venemaa Läänemere valgalas asuvate valitud keskkonnaprojektide jaoks antavatest spetsiaalsetest laenudest tekkida võiva 
kahju suhtes (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 41).  
Nõukogu otsus 2005/48/EÜ, 22. detsember 2004, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii teatud tüüpi 
projektidele Venemaal, Ukrainas, Moldaavias ja Valgevenes antud laenudest tulenevate kahjude vastu (ELT L 21, 25.1.2005, lk 11) . 
Alates 31. detsembrist 2006 ning vastavalt komisjoni otsusele K(2005) 1499 on üksnes Venemaa ja Ukraina otsuse 2005/48/EÜ 
alusel abikõlblikud.  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
Komisjoni ettepanek, 14. september 2016, võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/ 
2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud 
finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016) 583  final ). 
2. Liidu eelarve tagatis  
Otsuse 2001/777/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 6. mail 2002 Brüsselis ja 7. mail 2002 
Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2005/48/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 9. detsembril 2005 Luxembourgis ja 
21. detsembril 2005 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  L 57/1782  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
3. Kirjeldus  
6. novembril 2001 otsustas nõukogu anda Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatise Põhjamõõtme raames Venemaa 
Läänemere valgalas asuvate valitud keskkonnaprojektide jaoks antavatest erilaenudest tulenevate kahjude puhuks. Assigneeringute  
üldine ülemmäär on 100 miljonit eurot. Euroopa Investeerimispank saab erandkorras 100 % ühenduse tagatise.  
22. detsembril 2004 otsustas nõukogu anda Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatise Venemaal, Ukrainas, Moldovas ja 
Valgevenes ellu viidavate teatavat liiki projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks. Assigneeringute üldine 
ülemmäär on 500 miljonit eurot. Euroopa Investeerimispank saab erandkorras 100 % ühenduse tagatise.  
Otsuse 2005/48/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 21. detsembril 2005 Brüsselis ja 
9. detsembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestati tagatise ülemmäär 100 %.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis teatavates Ida-Euroopa riikides (Moldova 
Vabariik, Ukraina ja Valgevene (abikõlblikkuse otsustab nõukogu)) ning teatavates Lõuna-Kaukaasia riikides (Armeenia, Aser- 
baidžaan, Gruusia ja Venemaa) ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puh uks. 
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär samaväärne 27,8 miljardi euroga, 
ülemmäär on ette nähtud ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (võimaliku kuuekuulise 
pikendusega). Ühenduse tagatise ülemmääraks on 65 %. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 
nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 % kogusumma jäägist.  
Komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekuga COM(2016) 583  final  nähakse ette ELi tagatisega kaetud EIP finantstehingute 
üldise ülemmäära suurenemine aastatel 2014–2020, vabastades fakultatiivse 3 000 000 000 euro suuruse lisasumma, millele on 
osutatud otsuses nr 466/2014/EL, ja lisades rände algpõhjustega tegelevate projektidele uue erasektori laenuvolituse suuruses 
2 300 000 000 eurot. Üldine ülemmäär suureneb 32 300 000 000 euroni ning see jaotatakse piirkondlikeks ülemmääradeks ja 
vaheülemmääradeks.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  28.2.2018  ET L 57/1783 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
XII. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGAST LÕUNA-AAFRIKALE ANTUD LAENUDELE  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 95/207/EÜ, 1. juuni 1995, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis Lõuna-Aafrikaga seotud 
projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 131, 15.6.1995, lk 31).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- 
ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika Vabariik, endine Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste 
(Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks antud laenudest tulenevat e 
kahjude puhuks (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu 
laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
Komisjoni ettepanek, 14. september 2016, võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/ 
2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud 
finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016) 583  final ). 
2. Liidu eelarve tagatis  
Otsuse 95/207/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 4. oktoobril 1995 Brüsselis ja 
16. oktoobril 1995 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis ja 29. juulil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 19. juulil 2000 Brüsselis ja 24. juulil 
2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  L 57/1784  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
3. Kirjeldus  
Vastavalt otsuse 95/207/EÜ sätetele tagab liit Euroopa Investeerimispanga laenud Lõuna-Aafrikale kuni 300 miljoni euro ulatuses . 
Eelarvetagatis katab kõik kõnealuste laenudega seotud võlahalduskulud (laenu põhiosa tagasimakse, intressi- ja lisakulud).  
14. aprillil 1997 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Lõuna-Aafrika Vabariigis. Tagatise ülemmäär on 
70 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine 
ülemmäär on 7,105 miljardit eurot, millest 375 miljonit eurot on ette nähtud Lõuna-Aafrika Vabariigi jaoks. Ülemmäär on ette 
nähtud kolmeks aastaks ning see kehtib alates 1. juulist 1997 (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 25 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest.  
22. detsembril 1999 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Lõuna-Aafrika Vabariigis. Tagatise ülemmäär on 
65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Otsuse 2000/24/EÜ kohaselt on kasuta- 
tavate assigneeringute üldine ülemmäär 19,46 miljardit eurot. Ülemmäär on ette nähtud ajavahemikuks alates 1. juulist 2000 kuni  
31. jaanuarini 2007. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud 
ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest. Võimaluse korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest 
laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks. Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt on kasutatavate assigneeringute üldine  
ülemmäär 27,8 miljardit eurot, ülemmäär on ette nähtud ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 
(võimaliku kuuekuulise pikendusega). Ühenduse tagatise ülemmääraks on 65 %. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 % kogusumma jäägist.  28.2.2018  ET L 57/1785 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekuga COM(2016) 583  final  nähakse ette ELi tagatisega kaetud EIP finantstehingute 
üldise ülemmäära suurenemine aastatel 2014–2020, vabastades fakultatiivse 3 000 000 000 euro suuruse lisasumma, millele on 
osutatud otsuses nr 466/2014/EL, ja lisades rände algpõhjustega tegelevate projektidele uue erasektori laenuvolituse suuruses 
2 300 000 000 eurot. Üldine ülemmäär suureneb 32 300 000 000 euroni ning see jaotatakse piirkondlikeks ülemmääradeks ja 
vaheülemmääradeks.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  L 57/1786  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
C. 2017. JA 2018. AASTA UUTE LAENUTEHINGUTE PROGNOOSID  
Järgmine tabel annab ligikaudse ülevaate võimalike uute (üldeelarvest tagatud) laenude võtmisest ja andmisest 2017. ja 2018. aa stal.  
Laenutehingud 2017. ja 2018. aastal  
(miljonites eurodes)  
Vahend  2017  2018  
A. Üldeelarve raames tagatud liidu ja Euratomi laenutehingud  
1. Liidu makromajanduslik abi kolmandatele riikidele  
Otsustatud või planeeritud tegevused:  
Gruusia  13 
Tuneesia I  100  
Ukraina III  1 600  
Tuneesia II  200  300  
Jordaania II  100  100  
Vahesumma MFA  1 013  400  
2. Euratomi laenud  50 50  
3. Maksebilanss  0 0  
4. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)  0 4 500 (  1 ) 
Vahesumma A  1 063  4 950  
B. Liidu eelarve raames tagatud Euroopa Investeerimispanga laenud  
1. Kandidaatriigid  1 297  1 344  
2. Naaber- ja partnerriigid  2 032  1 834  
3. Aasia ja Ladina-Ameerika  695  633  
4. Lõuna-Aafrika Vabariik  149  109  
Vahesumma B  4 173  3 919  
Kõik kokku  5 986  8 719  
( 1 ) Portugalil ja Iirimaal on õigus taotleda olemasolevate ELi laenude tagasimaksetähtaegade pikendamist. Järgmised Euroopa finan tsstabiilsusmehhanismi laenud tuleb 
tagasi maksta 4. aprilliks 2018 ja Iirimaa on taotlenud tagasimaksetähtaja pikendamist. Lisaks tuleb 4. oktoobriks 2018 tagasi maksta 1 100 000 000 eurot, millest 
Iirimaal 500 miljonit eurot ja Portugalil 600 miljonit eurot.  28.2.2018  ET L 57/1787 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
D. KAPITALITEHINGUD JA VÕLAHALDUS  
TABEL 1. VÕETUD LAENUD 
Kapitalitehingud ja laenude tagasimaksegraafik  
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. 
detsembrini 
2016 makstud 
esialgne 
summa  Jääk 
31. detsembri 
2016 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2017  2018  2017  2018  2017  2018  2019  
1. Euratom  
1977  95,30  23,20  
1978  70,80  45,30  
1979  151,60  43,60  
1980  183,50  74,30  
1981  360,40  245,30  
1982  354,60  249,50  
1983  366,90  369,80  
1984  183,70  207,10  
1985  208,30  179,30  
1986  575,00  445,80  
1987  209,60  329,80  
2001  40,00  40,00  20,00  4,00  4,00  16,00  12,00  1,15  0,92  0,69  
2002  40,00  40,00  8,25  3,25  2,50  5,00  2,50  0,01  0,00  0,00  
2003  25,00  25,00  3,75  2,50  1,25  1,25  0,00  0,00  
2004  65,00  65,00  20,75  6,50  6,50  14,25  7,75  0,02  0,01  0,00  
2005  215,00  215,00  146,06  22,13  22,13  123,94  101,81  0,11  0,10  0,08  
2006  51,00  51,00  42,25  6,70  6,70  35,55  28,85  0,03  0,03  0,02  
2007  39,00  39,00  5,85  3,90  1,95  1,95  0,01  0,00  
2008  15,80  15,80  3,30  2,20  1,10  1,10  0,05  0,01  
2009  6,90  6,90  1,23  1,23  0,03  
2010  
2011  
2012  
2013  
2014  
2015  
2016  
Kokku  3 257,40  2 710,70  251,43  52,40  46,12  199,04  152,91  1,41  1,07  0,80  
2. Maksebilanss  
2009  7 200,00  7 200,00  
2010  2 850,00  2 850,00  2 850,00  1 150,00  1 700,00  1 700,00  83,69  56,38  56,38  
2011  1 350,00  1 350,00  1 350,00  1 350,00  1 350,00  43,69  43,69  
2012  
2013  
2014  
2015  
2016  
Kokku  11 400,00  11 400,00  4 200,00  1 150,00  1 350,00  3 050,00  1 700,00  127,38  100,06  56,38  L 57/1788  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. 
detsembrini 
2016 makstud 
esialgne 
summa  Jääk 
31. detsembri 
2016 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2017  2018  2017  2018  2017  2018  2019  
3. Makromajanduslik 
finantsabi kolman- 
datele riikidele ja 
toiduabi endisele 
Nõukogude Liidule  
1990  350,00  350,00  
1991  945,00  945,00  
1992  1 671,00  1 671,00  
1993  659,00  659,00  
1994  400,00  400,00  
1995  410,00  410,00  
1996  155,00  155,00  
1997  445,00  445,00  
1998  153,00  153,00  
1999  108,00  108,00  
2000  160,00  160,00  
2001  305,00  305,00  0,00  
2002  12,00  12,00  2,40  2,40  0,00  
2003  118,00  118,00  11,20  5,60  5,60  5,60  0,00  
2004  10,00  10,00  6,00  2,00  2,00  4,00  2,00  0,00  
2005  15,00  15,00  
2006  19,00  19,00  19,00  3,80  3,80  15,20  11,40  0,00  
2009  25,00  25,00  
2011  154,00  44,33  44,33  109,67  65,33  5,34  3,83  3,83  
2012  39,00  39,00  39,00  39,00  39,00  1,22  1,22  1,22  
2013  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  2,00  2,00  2,00  
2014  1 360,00  1 360,00  1 360,00  1 360,00  1 360,00  21,70  21,70  21,70  
2015  1 245,00  1 245,00  1 245,00  1 245,00  1 245,00  6,40  6,40  6,40  
2016  10,00  10,00  10,00  10,00  10,00  0,07  0,08  0,08  
Kokku  8 714,00  8 714,00  2 946,60  58,13  55,73  2 888,47  2 832,73  36,74  35,23  33,71  
4. Euroopa finantssta- 
biilsusmehhanism  
2011  28 000,00  28 000,00  18 250,00  4 500,00  18 250,00  13 750,00  560,38  560,38  423,75  
2012  15 800,00  15 800,00  15 800,00  15 800,00  15 800,00  489,88  489,88  489,88  
2014  3 000,00  3 000,00  3 000,00  3 000,00  3 000,00  54,25  54,25  54,25  
2015 (*)  5 000,00  5 000,00  5 000,00  5 000,00  5 000,00  56,25  56,25  56,25  
2016 (**)  4 750,00  4 750,00  4 750,00  4 750,00  4 750,00  37,72  37,50  37,50  
Kokku  56 550,00  56 550,00  46 800,00  4 500,00  46 800,00  42 300,00  1 198,47  1 198,25  1 061,63  
(*) 2015. aastal antud 5 000 miljoni euro suuruse laenu puhul on tegemist 2011. aasta laenu tähtaja pikendamisega ja laenu refi nantseerimisega (vt 1.4.1 „Tehnilised 
juhised tabelite kohta“). 
(**) 2016. aasta aprillis Portugali poolt maksmisele kuuluva 4 750 miljoni euro suuruse tagasimakse tähtaega on taotluse alusel  pikendatud.  28.2.2018  ET L 57/1789 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
TABEL 2. VÕETUD LAENUD 
Kapitalitehingud ja laenude tagasimaksegraafik  
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. 
detsembrini 
2016 makstud 
esialgne summa  Jääk 
31. detsembri 
2016 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2017  2018  2017  2018  2017  2018  2019  
1. Euratom  
1977  98,30  119,40  
1978  72,70  95,90  
1979  152,90  170,20  
1980  183,50  200,70  
1981  362,30  430,90  
1982  355,40  438,50  
1983  369,10  400,10  
1984  205,00  248,70  
1985  337,80  389,50  
1986  594,40  500,90  
1987  674,60  900,90  
1988  80,00  70,20  
1994  48,50  47,40  
2001  40,00  40,00  20,00  4,00  4,00  16,00  12,00  1,15  0,92  0,69  
2002  40,00  40,00  8,25  3,25  2,50  5,00  2,50  0,01  0,00  0,00  
2003  25,00  25,00  3,75  2,50  1,25  1,25  0,00  0,00  
2004  65,00  65,00  20,75  6,50  6,50  14,25  7,75  0,02  0,01  0,00  
2005  215,00  215,00  146,06  22,13  22,13  123,94  101,81  0,11  0,10  0,08  
2006  51,00  51,00  42,25  6,70  6,70  35,55  28,85  0,03  0,03  0,02  
2007  39,00  39,00  5,85  3,90  1,95  1,95  0,01  0,00  
2008  15,80  15,80  3,30  2,20  1,10  1,10  0,05  0,01  
2009  6,90  6,90  1,23  1,23  0,03  
2010  
2011  
2012  
2013  
2014  
2015  
2016  
Kokku  4 032,20  4 511,00  251,43  52,40  46,12  199,04  152,91  1,41  1,07  0,80  
2. Maksebilanss  
2009  7 200,00  7 200,00  
2010  2 850,00  2 850,00  2 850,00  1 150,00  1 700,00  1 700,00  83,69  56,38  56,38  
2011  1 350,00  1 350,00  1 350,00  1 350,00  1 350,00  43,69  43,69  
2012  L 57/1790  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. 
detsembrini 
2016 makstud 
esialgne summa  Jääk 
31. detsembri 
2016 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2017  2018  2017  2018  2017  2018  2019  
2013  
2014  
2015  
2016  
Kokku  11 400,00  11 400,00  4 200,00  1 150,00  1 350,00  3 050,00  1 700,00  127,38  100,06  56,38  
3. Makromajanduslik 
finantsabi kolman- 
datele riikidele ja 
toiduabi endisele 
Nõukogude Liidule  
1990  350,00  350,00  
1991  945,00  945,00  
1992  1 671,00  1 671,00  
1993  659,00  659,00  
1994  400,00  400,00  
1995  410,00  410,00  
1996  155,00  155,00  
1997  445,00  195,00  
1998  153,00  403,00  
1999  108,00  108,00  
2000  160,00  160,00  
2001  80,00  80,00  
2002  12,00  12,00  2,40  2,40  
2003  78,00  78,00  11,20  5,60  5,60  5,60  
2004  10,00  10,00  6,00  2,00  2,00  4,00  2,00  
2006  19,00  19,00  19,00  3,80  3,80  15,20  11,40  
2009  25,00  25,00  
2011  126,00  126,00  154,00  44,33  44,33  109,67  65,33  5,34  3,83  2,32  
2012  39,00  39,00  39,00  39,00  39,00  1,22  1,22  1,22  
2013  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  2,00  2,00  2,00  
2014  1 360,00  1 360,00  1 360,00  1 360,00  1 360,00  21,70  21,70  21,70  
2015  1 245,00  1 245,00  1 245,00  1 245,00  1 245,00  6,40  6,40  6,40  
2016  10,00  10,00  10,00  10,00  10,00  0,07  0,08  0,08  
Kokku  8 560,00  8 560,00  2 946,60  58,13  55,73  2 888,47  2 832,73  36,74  35,23  33,71  28.2.2018  ET L 57/1791 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. 
detsembrini 
2016 makstud 
esialgne summa  Jääk 
31. detsembri 
2016 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2017  2018  2017  2018  2017  2018  2019  
4. Euroopa finantsstabiil- 
susmehhanism  
2011  28 000,00  28 000,00  18 250,00  4 500,00  18 250,00  13 750,00  560,38  560,38  423,75  
2012  15 800,00  15 800,00  15 800,00  15 800,00  15 800,00  489,88  489,88  489,88  
2014  3 000,00  3 000,00  3 000,00  3 000,00  3 000,00  54,25  54,25  54,25  
2015 (*)  5 000,00  5 000,00  5 000,00  5 000,00  5 000,00  56,25  56,25  56,25  
2016 (**)  4 750,00  4 750,00  4 750,00  4 750,00  4 750,00  37,72  37,50  37,50  
Kokku  56 550,00  56 550,00  46 800,00  4 500,00  46 800,00  42 300,00  1 198,47  1 198,25  1 061,63  
(*) 2015. aastal antud 5 000 miljoni euro suuruse laenu puhul on tegemist 2011. aasta laenu tähtaja pikendamisega ja laenu refi nantseerimisega (vt 1.4.1 „Tehnilised 
juhised tabelite kohta“). 
(**) 2016. aasta aprillis Portugali poolt maksmisele kuuluva 4 750 miljoni euro suuruse tagasimakse tähtaega on taotluse alusel  pikendatud.  L 57/1792  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
Tehnilised juhised tabelite kohta  
Vahetuskurss: summad 2. veerus „Ekvivalent väljamakse kuupäeval“ arvestatakse ümber allkirjastamise kuupäeval kehtiva vahetusku rsi 
alusel. Refinantseerimistehingute puhul on tabelis 1 näidatud nii esialgne tehing (nt 1979. aastal) kui ka asendustehing (nt 19 86. aastal), 
kusjuures asendustehingu summa arvestatakse ümber esialgse tehingu kursi alusel. Sellest tulenev kattumine mõjutab aasta näitaj aid, kuid 
ei kajastu kogusummas.  
Kõik muud summad arvestatakse ümber 31. detsembril 2016 kehtinud vahetuskursi alusel.  
3. veerg „31. detsembrini 2016 makstud esialgne summa“: kui viidatakse näiteks 1986. aastale, on selles veerus näidatud kõikide  
1986. aastal allkirjastatud laenulepingute alusel 31. detsembrini 2016 makstud kumulatiivne kogusumma (tabel 1), sealhulgas 
refinantseerimiseks makstud summa (mis põhjustab teatavat kattumist).  
4. veerg „Jääk 31. detsembri 2016 seisuga“: need on netosummad ilma refinantseerimistehingutest tuleneva kattumiseta. Need summ ad 
saadakse, kui 3. veerust lahutatakse kuni 31. detsembrini 2016 tehtud tagasimaksete kumulatiivne kogusumma, kaasa arvatud 
refinantseerimistehingute alusel tagasi makstud summad (kogusumma ei ole tabelites esitatud).  
7. veerg = 4. veerg – 5. veerg.  
Makromajanduslik finantsabi: vastavalt nõukogu 2. oktoobri 2008. aasta otsusele 2008/784/EÜ (millega kehtestati Montenegro suht es 
eraldi kohustus ja vähendatakse proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbi a ja 
Montenegro liitriigile (endine Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ (ELT L 269, 10.10.2008,  lk 8)) 
allkirjastas Montenegro 9. veebruaril 2010 laenulepingu, mille järel algselt Serbiale ja Montenegrole 2001., 2003. ja 2005. aas tal antud 
laenud avati uuesti virtuaalse algkuupäevaga 2011. aastal, et rakendada riigi jagunemist.  28.2.2018  ET L 57/1793 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS — BORROWING-AND-LENDING OPERATIONS GUARANTEED BY THE UNION BUDGET (BY 
WAY OF INDICATION)
 
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 
PUNKTILE E  L 57/1794  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
Sissejuhatus  
Käesolev lisa on koostatud vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 1 punktile e.  
Lisas on esitatud teave komisjoni hallatavate rahastamisvahendite kohta (enne 2014. aastat), mis avaldavad mõju eelarve kulukoh ustuste 
ja/või maksete assigneeringutele alates 2014. aastast, ning komisjoni hallatavate 2014.–2020. aasta rahastamisvahendite kohta, mille 
eelarveline mõju hakkab avalduma 2014. aastal vastavalt 2014.–2020. aasta mitmeaastasele finantsraamistikule, mis on lisatud 
ettepanekutesse alusakti kohta.  
Üksikasjalikum kvantitatiivne teave vahendite kohta on kättesaadav eelarveprojektile vastavalt finantsmääruse artikli 38 lõikel e 5 lisatud 
töödokumendist, mis käsitleb rahastamisvahendeid.  
Rahastamisvahendite loetelu  
Omakapitaliinstrumendid  
— Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames – enne 2014. 
aastat 
— Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi juurde kuuluv kasvuetapi omakapitaliraha stu 
– 2014–2020 
— Programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud omakapitalirahastu (varajase kasvuetapi kapital) – 
2014–2020 
— Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrument – 2014–2020 
— Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi suutlikkust suurendav investeerimisvahend (EaSI CBI) – 2014–2020  
Tagatisvahendid  
— VKEde tagatissüsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames (SMEG07) – enne 2014. aastat 
— Riskijagamisvahend (katseline tagatisrahastu teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise tu rukapi- 
talisatsiooniga ettevõtetele) seitsmenda raamprogrammi raames – enne 2014. aastat 
— Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – enne 2014. aastat 
— Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) laenutagamisrahastu – 2014–2020 
— VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete laenuteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks programmi 
„Horisont 2020“ raames – 2014–2020 
— Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm – Kolmas tegevussuund – Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus (EaSI-G) – 
2014–2020 
— Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu (programm „Loov Euroopa“) – 2014–2020  28.2.2018  ET L 57/1795 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
— „Erasmus+“ magistrantide õppelaenu tagamise rahastu — 2014–2020 
— Tagatis energiatõhususe vahendi erasektoripoolsele rahastamisele (PF4EE-vahendi tagatis) – 2014–2020  
Riskijagamisvahendid  
— Seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastu, sealhulgas riskijagamisvahend (katseline tagatisrahastu teadusuur-  
ingute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele) – enne 2014. aastat  
— Laenu- ja garantiiteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks programmi „Horisont 2020“ raames — 2014–2020 
— Euroopa ühendamise rahastu riskijagamisvahendina loodud võlainstrument (sealhulgas varasemad vahendid ajavahemikust 
2007–2013: laenutagamisvahend ja projektivõlakirjade algatuse katseetapp) – 2014–2020 
— Looduskapitali rahastamisvahend (NCFF) — 2014–2020 
— ELi VKEde algatus — 2014–2020 (komisjoni poolt kaudselt täidetava eelarvega osa, st COSME/Horizon 2020)  
Sihtotstarbelised investeerimisvahendid  
— Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (EPMF FCP-FIS) – enne 2014. aastat 
— Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride 2020. aasta investeerimisfond (nn Marguerite’i fond) – enne 2014. aas tat 
— Euroopa Energiatõhususe Fond (EEEF) – enne 2014. aastat  
Välisvahendid (ei rahastata ainult Euroopa Arengufondi kaudu)  
Piirkondlikud rahastud  
— Naabruspoliitika investeerimisrahastu 
— Kesk-Aasia investeerimisrahastu (IFCA) ja Aasia investeerimisrahastu (AIF) 
— Ladina-Ameerika investeerimisrahastu  
Täiendavad rahastud  
— Toetus Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule 
— Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond 
— Segarahastamine temaatilistest rahastamisvahenditest (energiavarustuse, põllumajanduse ja kliimamuutuse rahastu)  L 57/1796  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Laienemisel ühinevate riikide rahastamisvahendid  
Lääne-Balkani riigid  
— Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv I tagatisvahend (EDIF) 
— Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv II tagatisvahend (EDIF) 
— Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete laenufond 
— Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete innovatsioonifond  
Muu  
— Euroopa Kagu-Euroopa Fond 
— Loodussäästliku Majanduskasvu Fond 
— VKEde kriisist väljumise toetuslaen Türgile  28.2.2018  ET L 57/1797 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Finantsteave rahastamisvahendite kohta  
Omakapitaliinstrumendid  
Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi 
raames – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 01 04 51 — Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) valdkonna programmide (enne 2014. aastat) lõpuleviimine 
(2015. aasta eelarve liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF) on üks (  1 ) ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi rahastamis- 
vahenditest. Nimetatud programm on omakorda üks kolmest konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (  2 ) eripro- 
grammist.  
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendite üldeesmärk on parandada rahastamise kättesaadavust 
VKEde tegevuse alustamise ja arengu heaks, et toetada nende investeeringuid uuendustegevusse, sealhulgas ökoinnovatsiooni.  
GIFi haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond. Eesmärk on suurendada omakapitali pakkumist uuenduslikele VKEdele 
nende käivitamisetapis (GIF1) ja laienemisetapis (GIF2). Finantsvahendajate investeerimisettepanekud valitakse rakendamisteate alusel 
(ELT C 302, 14.12.2007, lk 8).  
Üldiselt on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi turusuunitlusega vahendid (GIF ja SMEG07) olnud suure 
kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi ning VKEde tagatissüsteemi raames tõhusad ja asjakohased praegustes turuting-  
imustes, mida on viimastel aastatel iseloomustanud krediiditingimuste karmistumine ja VKEde rahastamisvõimaluste vähenemine. 
Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF) on riskikapitali vahend, mis on suunatud suhteliselt vähestele 
ettevõtetele, kes on eelkõige suure kasvupotentsiaaliga, uuenduslikud ja suudavad luua uusi suure lisandväärtusega töökohti.  
Kestuse osas märgitakse, et suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi kohustusperiood lõppes 31. detsembril 2013,  
kuid vahendid on olemas kuni nende tegevuse lõpetamiseni pärast 2026. aastat.  
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendite eelarvelised kulukohustused kokku ajavahemikuks 
2007–2013 tervikuna olid ette nähtud summas 1,13 miljardit eurot esialgse orienteeruva jaotusega 620 miljonit eurot suure 
kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi (sealhulgas ökoinnovatsiooni) jaoks ja 510 miljonit eurot VKEde tagatissüstee mi 
jaoks.  
( 1 ) Teine vahend on VKEde tagatissüsteem SMEG07. 
( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuend ustegevuse 
raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  L 57/1798  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Komisjon ei ole pärast kohustusperioodi lõppu (31. detsember 2013) edasisi eelarvelisi kohustusi võtnud.  
GIFi eelarveliste kulukohustuste koondsumma ajavahemikul 2007–2013 oli 580,7 miljonit eurot. Suure kasvupotentsiaaliga ja 
uuenduslike VKEde süsteemi finantsvõimenduse määr (  1 ) on eeldatavalt 5,6, mis tähendab, et eelarvelise kulukohustuse mõju 
majandusele üldiselt peaks toetusesaajatest VKEdele pakutava rahastamise kujul ulatuma peaaegu 3,252 miljardi euroni.  
( 1 ) Arvutatud Euroopa Investeerimisfondi (EIF) koostatud GIFi 2016. aasta IV kvartali aruande (31. detsembri 2016. aasta seisuga)  andmete alusel kui 
„Vahendustegevuse tegelik maht / GIFi kinnitatud netokapital“ (st riskikapitalifondidest eraldatud kogusumma ehk teiste sõnadeg a lõplikesse toetusesaa- 
jatesse investeeritud või neile kättesaadavaks tehtud vahendite kogusumma jagatud heaks kiidetud ELi toetusega nendele riskikap italifondidele).  28.2.2018  ET L 57/1799 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) juurde kuuluv 
kasvuetapi omakapitalivahend — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogumäärus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 
nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33). 
ii) Asjaomasele tehingule vastavad eelarveread  
Artikkel 02 02 02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine omakapitali ja laenude 
kujul. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Kasvuetapi omakapitalirahastust (EFG) toetatakse fonde, mis pakuvad riskikapitali ja vahefinantseerimist (näiteks allutatud ja 
osaluslaene) laienemis- ja kasvuetapis ettevõtetele, eelkõige nendele, kes tegutsevad piiriüleselt; samas on koos programmi 
„Horisont 2020“ raames toimiva teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastuga võimalik teha investeeringuid ka varases 
staadiumis ettevõtetesse.  
Viimasel juhul ei ületa EFG investeering 20 % liidu koguinvesteeringust, välja arvatud mitmeetapiliste fondide puhul, kus EFG n ing 
teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastu vahendeid antakse proportsionaalselt, lähtudes nende fondide investeerimispolii- 
tikast. Komisjon võib otsustada muutuvaid turutingimusi arvestades 20 % määra muuta.  
Kasvuetapi omakapitalirahastu võib hõlmata stardiraha, investorite kaudu rahastamist ja kvaasiomakapitali kaudu rahastamist, 
tingimusel, et selleks on turunõudlus ja välistades samal ajal ettevõtete odavat ülesostmist nende vara müümiseks.  
Toetust antakse volitatud üksuse otseinvesteeringutena finantsvahendajatele, kes pakuvad VKEdele omakapitali või kvaasiomakapit ali 
kaudu rahastamist, või kaudsete investeeringutena, mida tehakse fondifondide kaudu üleeuroopalise riskikapitali fondifondi proj ekti 
raames.  
Poliitika üldeesmärk on võimaldada paremat juurdepääsu riskikapitalile, mille puhul eksisteerivad Euroopas märkimisväärsed 
turulüngad, ja toetada üleeuroopalise riskikapitalituru arengut. Viimase eesmärgi täitmiseks keskendutakse peamiselt nendele 
riskikapitalifondidele, mis investeerivad piiriüleselt.  
Kasvuetapi omakapitalirahastu (EFG) rakendamine on volitatud Euroopa Investeerimisfondile (EIF) 22. juulil 2014 sõlmitud 
delegeerimislepingu alusel.  
Delegeerimislepinguga tagatakse, et kasvuetapi omakapitalirahastu on juurdepääsetav paljudele eri finantsvahendajatele, tingimu sel et 
neid hallatakse professionaalselt ja sõltumatult ning nende suutlikkus edukalt VKEde kasvu ja laienemist toetada on ilmne.  
Tehnilisest aspektist antakse Euroopa Investeerimisfondile juhtnöörid investeerida muude era- ja avaliku sektori investoritega 
samadel tingimustel. Lõplikud abisaajad on kõigis suurustes VKEd, keskendumata ühelegi konkreetsele sektorile.  
Omakapitaliinstrumendi kestus on kuni 31. detsembrini 2034 (kuni viimased tehingud on lõpetatud).  
Määruses (EL) nr 1287/2013 on sätestatud, et rahastamisvahenditele tuleb eraldada vähemalt 60 % COSME programmi rakenda- 
miseks ettenähtud kogu rahastamispaketist. Lähtudes finantsselgituse kohaselt rahastamisvahenditele eraldatud kogusumma jaota- 
misest omakapitaliinstrumendi (48 %) ja võlainstrumendi (52 %) vahel, on EFG-le ette nähtud esialgsed eelarvevahendid kogu 
2014.–2020. aasta programmiperioodiks 662 miljonit eurot.  L 57/1800  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 662 miljonit (  1 ) eurot.  
Õiguslikus aluses esitatud soovitav finantsvõimenduse määr on 4–6, mille kohaselt iga liidu eelarvest eraldatud euro peaks 
rahastamisvahendi kehtivuse jooksul tooma kaasa omakapitaliinvesteeringuid 4–6 euro väärtuses.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate investeeringute kogumaht 
peaks programmi kogukestuse vältel ulatuma 2,6 miljardist eurost kuni 3,9 miljardi euroni.  
( 1 ) See summa põhineb oletusel, et COSME-siseselt jagatakse rahastamisvahendid järgmiselt: 52 % laenutagamisrahastule ja 48 % kas vuetapi omakapitali- 
rahastule, nagu see on ette nähtud finantsselgituses ja mida võib kooskõlas määruse (EL) nr 1287/2013 artikliga 17 muuta.  28.2.2018  ET L 57/1801 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud omakapitalirahastu (varajase 
kasvuetapi kapital) – 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 
2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 08 02 02 02 — Teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine  
Punkt 09 04 02 01 — Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas  
Punkt 04 03 02 03 — Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult eemale j äänute 
parem rahastamine ning sotsiaalsed ettevõtted. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Liidu tasandi omakapitalirahastut teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks on vaja selleks, et parandada omakapitali kaudu 
rahastamise kättesaadavust varajase kasvuetapi ja kasvuetapi investeeringuteks ning ergutada liidu riskikapitalituru arengut.  
Eesmärk on aidata kaasa Euroopa riskikapitalituru puudujääkide kaotamisele ning pakkuda omakapitali ja kvaasikapitali uuendusli ke 
ettevõtete, sealhulgas sotsiaalsete ettevõtete arengu- ja rahastamisvajaduste rahuldamiseks alates seemnestaadiumist kuni kasvu  ja 
laienemisstaadiumini.  
Teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastu on suunatud varajase kasvuetapi riskikapitalifondidele, millest antakse riski- ja  
kvaasikapitali (sealhulgas  mezzanine -kapitali) portfelli kuuluvatele ettevõtetele. Rahastust on võimalik teha ka kasvuetapi ja laienemis- 
investeeringuid koos ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi raames loodud kasvuetapi omakapitalirahastuga (EFG), et 
tagada pidev toetus nii ettevõtete käivitamise kui ka arengu etapis.  L 57/1802  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Viimasel juhul ei ületa programmi „Horisont 2020“ teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastust tehtud investeeringud 20 % EL i 
koguinvesteeringust, välja arvatud mitmeetapiliste fondide puhul, mille korral EFGst ja teadus- ja uuendustegevuse omakapitalir a- 
hastust eraldatakse vahendeid proportsionaalselt, lähtuvalt fondide investeerimispoliitikast. Sarnaselt EFG-le välditakse teadu s- ja 
uuendustegevuse omakapitalirahastu puhul väljaostmis- või asendusinvesteeringuid, mis on mõeldud ettevõtete omandamiseks 
nende vara müümise eesmärgil.  
Poliitika üldeesmärk on võimaldada paremat juurdepääsu riskikapitalile, mille puhul eksisteerivad Euroopas märkimisväärsed 
turulüngad, ja toetada üleeuroopalise riskikapitalituru arengut.  
Teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastul on ELi lisaväärtus, sest ta täiendab riiklikke kavasid, mida ei saa kasutada pii riüleste 
investeeringute tegemiseks teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Varajase kasvuetapi rahastamine on ühtlasi tutvustava iseloomug a, 
millest võib olla kasu nii avaliku kui ka erasektori investoritele kogu Euroopas. Kasvuetapis on ainult Euroopa tasandil võimal ik 
saavutada piisavat mastaapi ja erainvestorite suurt osalust, mis on jätkusuutliku riskikapitalituru toimimiseks hädavajalik.  
Kõnealuse rahastu alla kuuluvate otseinvesteeringute tegemine on delegeeritud Euroopa Investeerimisfondile Luxembourgis.  
Delegeerimislepinguga (delegeerimislepingu muudatus programmi „Horisont 2020“ alla kuuluva kasvuetapi omakapitalirahastu 
kohta, millele kirjutati alla 15. juunil 2015), mis volitatud üksusega sõlmitakse, tagatakse programmi „Horisont 2020“ alla kuu luvale 
kasvuetapi omakapitalirahastule paljude eri finantsvahendajate juurdepääs, tingimusel et neid hallatakse professionaalselt ja 
sõltumatult ning nende suutlikkus edukalt investeerimisühingute esmast arengut ja kasvu toetada on ilmne.  
22. juulil 2015 sõlmitud delegeerimislepingu muudatusega rakendati uus tegevussuund, mis keskendub koos äriinglitega tehtavatel e 
ühisinvesteeringutele, eriti IKT ja sotsiaalse ettevõtluse valdkonnas. Selle üheks eesmärgiks on tagada juurdepääs erakapitalil e, et 
toetada sotsiaalse investeerimisturu arengut ning hõlbustada innovatiivsete sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahastamisele.  
Tehnilisest aspektist antakse volitatud üksusele juhtnöörid investeerida muude era- ja avaliku sektori investoritega samadel 
tingimustel. Lõplikud abisaajad on äsja loodud ettevõtted (nimelt VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted) , 
keskendumata ühelegi konkreetsele sektorile.  
Omakapitalivahendi kestus ei ületa aastat 2035 (kuni viimased tehingud on lõpetatud). 
iv) Kavandatud tehingud, sh finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse rahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 487 miljonit eurot, millest 29 miljonit eurot 
tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmist.  
Programmi „Horisont 2020“ teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastu kavandatud finantsvõimenduse määr on vahemikus 
4–6, olenevalt investeeringute liigist ning riskikapitalifondide ja/või teadmussiirde investorite koostöövormist. Vahendi soovi tuslikust 
finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et programmi „Horisont 2020“ ning tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni 
programmi ühisel toetusel tehtavate riskikapitaliinvesteeringute kogumaht peaks programmi kogukestuse vältel ulatuma 1 950 – 
2 900 miljoni euroni.  28.2.2018  ET L 57/1803 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Delegeerimislepingu viimase muudatusega on muudetud teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastu (tuntud kui Innovfin või 
IFE) struktuuri, nii et seda rahastatakse nüüd liidu toetusest programmi „Horisont 2020“ omakapitalirahastule, mis katab esimes e 
järjekoha kahjud, ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) ja EIFist, mis katavad teise järjekoha kahjud. IFE  algne 
soovituslik maht on kuni 1 018 miljardit eurot. Seda rahastatakse programmi „Horisont 2020“ omakapitalirahastule ette nähtud EL i 
toetusest, mille algne soovituslik summa on 458 miljonit eurot (45 %). EFSI algne soovituslik osalus IFEs on 270 miljonit eurot  
(26,5 %). EIFi algne soovituslik osalus IFEs on 290 miljonit eurot (28,5 %).  
Delegeerimislepingu viimase muudatuse tulemusena loodud üleeuroopaline riskikapitali fondifond võib suurendada riskikapitali- 
fondide mahtu Euroopas ja nende mõju kõikides liikmesriikides ning meelitada ligi erainvestoreid, sealhulgas (nagu ka investeer i- 
misplatvormide puhul) pensioni- ja kindlustusfonde ning riiklikke investeerimisfonde. Fondifondi eesmärk on tagada VKEde 
juurdepääs turupõhisele rahastamisele ja suurendada piiriüleseid investeeringuid. Selle loomine moodustab osa kapitaliturgude l iidu 
tegevuskavast.  L 57/1804  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa Ühendamise Rahastu omakapitaliinstrument — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, 
muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 09 03 02 — Telekommunikatsioonitaristu projekte toetavaid erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine — 
Euroopa ühendamise rahastu lairibaühendus 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Võttes arvesse, et taristuprojektide rahastamisel esineb praegu turutõrkeid, ja pidades silmas uuemaid sündmusi, eelkõige Euroo pa 
Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) asutamist, loodi rahastamisvahendite rahastamiseks Euroopa ühendamise rahastu 2015.  
aasta tööprogrammiga Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrument (komisjoni rakendusotsus C(2015) 8847 final). EFSI 
loomine laiendas märkimisväärselt laenude kaudu rahastamise võimalusi ning võimaldas paremini kasutada Euroopa ühendamise 
rahastu nappe vahendeid, suunates osa olemasolevast eelarvest eelkõige väiksema ja suurema riskiga lairibataristu projektide 
rahastamiseks. Peamiseks Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite rakendamise vahendiks jääb siiski võlainstrument. 
Lisaks Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi eelhindamisele tehti 2016. aastal ka omakapitaliinstrumendi eelhindamine, 
milles järeldatakse, et määruse (EL) nr 1316/2013 alusel võidakse asutada ka lairibasektori omakapitalifond.  
Praegu on Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendist lairibaühenduse jaoks ettenähtud 100 miljoni euro suurune toetus 
ette nähtud lairibainvesteeringute fondi loomiseks. Fond aitab vastavalt rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitele parandada lairib a- 
võrkude kasutuselevõttu, eelkõige toetades innovatiivseid projekte, mis põhinevad tipptehnoloogial ja mida saab rakendada ka mu jal. 
Kasutatakse erasektori ettevõtete (eelkõige keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja VKEde) otsest rahastamist ning aval iku ja 
erasektori partnerlust, ning kaasatakse avaliku ja erasektori finantsvahendajaid.  
Lairibainvesteeringute fondi rakendamiseks luuakse Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendi raames eraldi investeeri- 
misvahend, et koondada kokku eri investorite toetused. Tegemist on otsese eelarve täitmisega. Fondi haldab 2016. aastal konkurs i 
teel ametisse võetud fondijuht. Investeerimisjuht on professionaalne varahaldur, kellel on suured kogemused taristusse, eelkõig e 
Euroopa lairibavõrkudesse, tehtavate investeeringute valdkonnas. Huvide ühitamiseks hakkab investeerimisjuht fondi osanikuks. 
Fond peaks alustama tööd 2017. aastal.  
Tulevikus võidakse Euroopa ühendamise rahastu rakendamisel kasutada omakapitaliinstrumenti ka transpordisektori, riskantsemate 
projektide ja väljaarenemata turgudel rakendatavate projektide rahastamiseks. Omakapitaliinstrumenti võib nõuetekohaselt 
põhjendatud juhtudel kasutada ka sekkumisteks energeetikasektoris, et vältida suuremaid viivitusi ühist huvi pakkuvate projekti de 
teostamisel.  28.2.2018  ET L 57/1805 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Valmistatakse ette ka Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendi lairibaühenduse investeeringute rahastu käivitamist. Se lle 
tegevuse ulatus sõltub investoritega peetavate läbirääkimiste tulemustest, eelkõige rahastu suutlikkusest kaasata erakapitali.  L 57/1806  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi suutlikkust suurendav investeerimisvahend (EaSI CBI) — 
2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja 
sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaal se 
kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 04 03 02 03 — Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult eemale j äänute 
parem rahastamine ning sotsiaalsed ettevõtted 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Üks tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) kohaselt ette nähtud rahastamisvahendeid on EaSI suutlikkust suurenda v 
investeerimisvahend. Selle rahastamisvahendi eesmärgid on sätestatud määruses (EL) nr 1296/2013, eelkõige selle artiklis 4.  
Üldeesmärk  
Edendada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust, parandades mikroettevõtet asutada soovivate haavatavate isikute ning olemasolevate  
mikroettevõtete juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust nende jaoks ning parandades sotsiaalsete ettevõtete 
juurdepääsu rahastamisvahenditele.  
Määruse (EL) nr 1296/2013 artikli 26 kohased erieesmärgid  
Suurendada mikrokrediidi andjate institutsioonilist suutlikkust.  
Täpsemalt soovitakse EaSI suutlikkust suurendava investeerimisvahendiga suurendada selliste mikrorahastamise või sotsiaalse 
ettevõtluse valdkonna finantsvahendajate institutsioonilist suutlikkust, kes ei ole veel majanduslikult tasakaalus (näiteks kas umlikkuse 
või tegevussuutlikkusega seotud põhjustel), sealhulgas uued finantsvahendajad, või kes vajavad oma tegevuse laiendamiseks 
riskikapitali. EaSI suutlikkust suurendavast investeerimisvahendist tehakse otseseid või kaudseid investeeringuid finantsvahend ajate 
omakapitali või antakse allutatuse või tähtaja poolest sarnase riskiprofiiliga laene finantsvahendajatele, mille omakapitali ei  ole 
seadusest või regulatiivsetest piirangutest tulenevalt lubatud investeerida.  
EaSI suutlikkust suurendavat investeerimisvahendit haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond. EaSI muudetud delegeeri- 
mislepingule, millega kehtestatakse EaSI suutlikkust suurendava investeerimisvahendi struktuur ja rakendamise kord, kirjutasid 
19. detsembril 2016 alla komisjon ja EIF.  28.2.2018  ET L 57/1807 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 16 miljonit eurot. Liidu toetuse (välja arvatu d 
tagasimaksed) raames võib kulukohustusi võtta kuni 31. detsembrini 2020, kuid mis tahes rahastamisvahendi toodetud iga-aastased  
tagasimaksed assigneeritakse vastavalt määruse (EL) nr 1296/2013 artikli 30 lõikele 4 sellele rahastamisvahendile kuni 1. jaanu arini 
2024.  
Vahendi tegevus lõpetatakse 31. detsembril 2033. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Soovituslik eesmärk on 8–10 suutlikkuse suurendamise investeeringu tegemine finantsvahendajatesse või allfinantsvahendajatesse.  
Eesmärk on püstitatud varasema kogemuse ja turutestide põhjal.  
Soovituslik finantsvõimenduse alammäär rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 2.  
Vahendi soovituslikust finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et ette nähtud 16 miljoni euro abil tehakse finants- 
vahendajatesse ja allfinantsvahendajatesse umbes 32 miljoni euro ulatuses investeeringuid nende suutlikkuse suurendamiseks.  L 57/1808  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Tagatisvahendid  
VKEde tagatissüsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames (SMEG07) – enne 2014. 
aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 01 04 51 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) valdkonna programmide (enne 2014. aastat) lõpulevii- 
mine (  1 ). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
VKEde tagatissüsteem (SMEG 07) on üks (  2 ) ettevõtluse ja uuendustegevuse programmis ette nähtud rahastamisvahenditest. 
Nimetatud programm on omakorda üks kolmest konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (  3 ) eriprogrammist.  
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendite üldeesmärk on parandada rahastamise kättesaadavust 
VKEde tegevuse alustamise ja arengu heaks, et toetada nende investeeringuid uuendustegevusse, sealhulgas ökoinnovatsiooni. Sell eks 
et aidata kaasa selle eesmärgi saavutamisele, pakutakse VKEdele antavate laenude rahastamisvahenditele SMEG 07 kaudu finants- 
võimendust, et need saaksid rahastamist suurendada.  
VKEde tagatissüsteemi (SMEG 07) haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond. Fond annab vastu- ja kaastagatisi tagatiss- 
keemidele ning otsetagatisi finantsvahendajatele, kes tegutsevad rahastamiskõlblikes riikides.  
Üldiselt on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi turusuunitlusega vahendid (SMEG 07 ja GIF) olnud suure 
kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi ning VKEde tagatissüsteemi raames tõhusad ja asjakohased praegustes turuting-  
imustes, mida on viimastel aastatel iseloomustanud krediiditingimuste karmistumine ja VKEde rahastamisvõimaluste vähenemine. 
SMEG07 on antitsükliline vahend, mis aitas alates kriisi puhkemisest abisaajatel toime tulla majandustingimustest tulenevate 
raskustega – saada või säilitada rahastamisele juurdepääs ning luua või säilitada töökohti.  
Mis puutub kestusesse, siis SMEG07 kohustusperiood lõppes 31. detsembril 2013, kuid rahastamisvahend tegutseb tegevuse 
lõpetamiseni pärast 2026. aastat.  
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendite eelarvelised kulukohustused kokku ajavahemikuks 
2007–2013 tervikuna olid ette nähtud summas 1,13 miljardit eurot esialgse orienteeruva jaotusega 620 miljonit eurot suure 
kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi jaoks ning 510 miljonit eurot VKEde tagatissüsteemi jaoks.  
( 1 ) Artikkel 01 04 51 hõlmab a) lõpetamismeetmeid, mis on seotud ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurus ega ettevõtjaid (VKEsid) 
käsitleva mitmeaastase programmiga (2001–2005), ja b) endist artiklit 01 04 04 (2013. aasta eelarve liigenduses) — Konkurentsiv õime ja 
uuendustegevuse raamprogramm — Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm. 
( 2 ) Teine vahend on GIF. 
( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustege vuse raam- 
programm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  28.2.2018  ET L 57/1809 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Komisjon ei ole pärast kohustusperioodi lõppu (31. detsember 2013) edasisi eelarvelisi kohustusi võtnud.  
SMEG 07 eelarveliste kulukohustuste koondsumma ajavahemikul 2007–2013 oli 637,8 miljonit eurot. SMEG 07 finantsvõimenduse 
määraks (  1 ) prognoositakse programmi kogukestuse ajaks ligikaudu 40,3, mis tähendab, et eelarvelise kulukohustuse mõju 
majandusele üldiselt peaks ulatuma ligikaudu 25 703 miljoni euroni toetusesaajatest VKEdele antavate laenudena.  
( 1 ) Arvutatud Euroopa Investeerimisfondi (EIF) koostatud SMEG 07 2016. aasta IV kvartali aruande (31. detsembri 2016. aasta seisu ga) andmete alusel kui 
„toetusesaajatest VKEde saadud laenude kogumaht jagatud ELi tagatise ülempiiriga“.  L 57/1810  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Riskijagamisvahend (katseline tagatisrahastu teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele 
keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele) seitsmenda raamprogrammi raames – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 299). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 08 02 51 (osaliselt) – Teadusuuringute eelmise raamprogrammi lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ kaudsed 
meetmed (2007–2013).  
Ajavahemikul 2007–2013 on liidu üldeelarves (esialgne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA riikide ja kolmandate riikide  
assigneeringud) võetud kohustusi kokku 1 230,73 miljoni euro ulatuses ning makstud Euroopa Investeerimispangale (EIP) nii 
riskijagamisrahastu kui ka riskijagamisvahendi toetamiseks. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Riskijagamisrahastu loodi Euroopa Komisjoni ja EIP koostöös 2007. aasta juunis. Liit ja EIP on riski jagavad partnerid laenude puhul, 
mida EIP annab toetusesaajatele otse või kaudselt. Seitsmenda raamprogrammi eelarvevahendite kaudu on EL ja EIP eraldanud kokku  
kuni 2 miljardit eurot (kumbki kuni miljard eurot) ajavahemikuks 2007–2013, et katta kahjud juhul, kui riskijagamisrahastu laen e 
tagasi ei maksta. ELi/EIP osalemise kaudu riskide jagamises ja kahjumi katmises saab EIP anda ettevõtetele ja teadusringkonnale  
teadus-, arendus- ja uuendustegevusse investeerimiseks 10 miljardi euro ulatuses laenu.  
2012. aasta alguses käivitati uus katseline tagatisrahastu – riskijagamisvahend VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisats iooniga 
ettevõtetele, kus on kuni 499 töötajat. Selle eesmärk on parandada juurdepääsu laenurahale investeeringute toetamiseks teadus-,  
arendus- ja uuendustegevusse. Riskijagamisvahendi tagatisrahastut rakendatakse riskijagamisrahastu raames ja sellega tegeleb 
Euroopa Investeerimisfond (EIF). Ajavahemikul 2012-2013 oli liidu toetus (algne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA 
ja kolmandate riikide assigneeringud) ette nähtud selle riskijagamisvahendi katselise tagatisrahastu jaoks 270 miljonit eurot ( lisaks 
eespool osutatud summale). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Ajavahemikul 2007–2013 võeti ELi eelarves (algne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA riikide ja kolmandate riikide 
assigneeringud) EIP riskijagamisvahendi katselise tagatisrahastu toetamiseks kulukohustusi ja tehti makseid kokku 270 miljoni e uro 
ulatuses.  
Programmi lõpptähtaeg (kestus) on eeldatavalt 2020–2022.  
Hinnanguliselt eraldatakse riskijagamisvahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 270 miljonit eurot.  28.2.2018  ET L 57/1811 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr riskijagamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 8.  
Riskijagamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate investeeringute kogumaht peaks  
olema ligikaudu 2 160 miljonit eurot, kuid tegelikult ulatus see programmi kogu kestuse vältel 3 100 miljoni euroni.  L 57/1812  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 283/2010/EL, 25. märts 2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 04 03 53 (osaliselt) — Muude meetmete lõpuleviimine 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa mikrokrediidirahastul „Progress“ on kaks eesmärki. Ühest küljest parandatakse selle abil nende inimeste juurdepääsu 
mikrorahastamisele, kes soovivad luua oma mikroettevõtte või seda arendada (sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana), kuna s ee 
võimaldab ELi mikrorahastamise pakkujatel antavate laenude mahtusid suurendada. Teisest küljest tõhustatakse mikrokrediidirahas tu 
„Progress“ abil juurdepääsu mikrorahastamisele, vähendades mikrorahastamise pakkujate riske. See võimaldab mikrorahastamise 
pakkujatel ulatada abikäsi rühmadele, kes tavapäraselt jääksid teenusest ilma põhjusel, et neil puudub piisav tagatis, või seet õttu, et 
intressimäärad peaksid nende tegeliku riskiprofiili arvessevõtmiseks olema väga kõrged.  
Rahastu tagab liidu vahendid, millega suurendatakse mikrorahastamise võimalust ja kättesaadavust 
— isikutele, kes on töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või naasmisega, samuti 
sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavatele isikutele, kes on ebasoodsas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepää sul 
ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele; 
— mikroettevõtetele, eriti sotsiaalmajanduse valdkonnas tegutsevatele ettevõtetele, ja mikroettevõtetele, kes võtavad tööle eelm ises 
taandes nimetatud inimesi.  
Rahastule liidu üldeelarvest 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 ette nähtud rahalise toetuse suurus on 103,6 miljonit  
eurot, millest 23,6 miljonit eurot on ette nähtud Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastule (EPMF-G) ning 
80 miljonit mikrokrediidirahastu fondile  Fonds commun de placement  — Fonds d'investissement spécialisé  (EPMF FCP-FIS).  
Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid: 
— tagatised (mikrokrediidirahastu); 
— võla- ja omakapitaliinstrumendid; 
— toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine mis on otseselt vajalikud otsuse nr 283/2010/EL 
tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.  
Mikrokrediidi tagatis jääb täiel määral jõusse kuni 31. detsembrini 2020. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Komisjon ei ole pärast kohustusperioodi lõppu edasisi eelarvelisi kohustusi võtnud.  
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 103,6 miljonit eurot (Euroopa mikrokrediidirahastu 
„Progress“ laenutagamisrahastu ja EPMF FCP-FIS koondeelarve).  
Soovituslik finantsvõimenduse määr Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ rahastamisvahendite kogu kehtivuse vältel on 4,83.  28.2.2018  ET L 57/1813 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate laenude 
kogumaht peaks olema ligikaudu 500 miljonit eurot.  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastule (EPMF-G) eelarvelise kulukohustuse koondsumma ajavahemikul 
2010–2013 on kokku 23,6 miljonit eurot (ainult laenutagamise osa).  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastu puhul prognoositakse laenude andmise sihtsummaks toetusesaajatest 
mikroettevõtetele 273,8 miljonit eurot (  1 ). 
( 1 ) Eelarvelised kohustused summas 23,6 miljonit eurot korrutatud Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastu soo vitava finants- 
võimenduse määraga 11,6.  L 57/1814  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) 
laenutagamisrahastu – 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogumäärus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 
nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 02 02 02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine omakapitali ja laenude 
kujul. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Laenutagamisrahastu (LGF) annab: 
— edasigarantiisid ja muid tagatisskeemide riskijagamise kokkuleppeid; 
— otsetagatisi ja muid riskijagamise kokkuleppeid teiste finantsvahendajatega, kes täidavad abikõlblikkuse kriteeriume.  
Laenutagamisrahastu tegevus hõlmab järgmist: 
— tagatised laenuvahendite varal finantseerimisele (sh allutatud ja osaluslaenude või liisingu kaudu), mis vähendavad elujõulist e 
VKEde eriraskusi rahastamisele juurdepääsul, mille põhjustab kas arvatav kõrge riskitase või piisava tagatise puudumine; 
— VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, mille kaudu kaasatakse VKEdele täiendavat krediiti laenude rahastamiseks, 
kasutades sobivaid riskijagamise kokkuleppeid väljavalitud asutustega. Nende tehingute toetamise eeldusena kohustub kreeditor 
andma suure osa niimoodi tekkivast likviidsusest mõistliku aja jooksul laenudena VKEdele. Kõnealuse uue laenuvahendi varal 
rahastamise suurus arvutatakse tagatud portfelliriski suurusest lähtuvalt ning määratakse kindlaks koos tähtajaga pärast iga 
asutusega eraldi peetud läbirääkimisi.  
Kui jätta välja väärtpaberistatud portfellis sisalduvad laenud, katab laenutagamisrahastu laene summas kuni 150 000 eurot ning 
tagasimakse miinimumtähtajaks on 12 kuud. Laenutagamisrahastu katab ka üle 150 000 euro suurusi laene, kui COSME programmi 
kohaselt abikõlblikud VKEd ei täida programmi „Horisont 2020“ laenurahastu VKEdele ette nähtud osa (uuenduslikele ettevõtetele 
suunatud ELi rahastamisalgatuse ehk InnovFin VKEde tagatissüsteem) abikõlblikkuse kriteeriume, tagasimakse miinimumtähtajaga 
12 kuud. Laenutagamisrahastu ehitatakse üles selliselt, et oleks võimalik esitada aruandeid toetust saanud VKEde arvu ja laenud e 
mahu kohta.  
Laenutagamisrahastut on volitatud rakendama Euroopa Investeerimisfond (EIF) 22. juulil 2014 sõlmitud delegeerimislepingu alusel . 
Delegeerimislepinguga tagatakse, et laenutagamisvahend on juurdepääsetav paljudele eri finantsvahendajatele (tagatisasutustele,  
riiklikele edendavatele asutustele, kommertspankadele, ühistutele jne), kellel on kogemusi VKEdega tehtavate finantstehingute v allas 
või suutlikkus VKEdega finantstehinguid teha.  
Tehnilisest aspektist annab Euroopa Investeerimisfond finantsvahendajatele ülempiiriga portfellitagatisi, mis katavad teatava o sa uute 
suurema riskiastmega VKEde tehingute portfelli oodatavast kahjumist.  28.2.2018  ET L 57/1815 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Väärtpaberistamistehingute puhul annab Euroopa Investeerimisfond osalise tagatiskatte väärtpaberistatud VKEde laenuportfelli 
vahefinantseerimisele, kusjuures finantsvahendusettevõte võtab endale vastutasuks kohustuse luua uus VKEde laenuportfell.  
Ülempiiriga portfellitagatiste ja väärtpaberistamistehingute puhul on lõplikud abisaajad kõigis suurustes VKEd, keskendumata üh elegi 
konkreetsele sektorile. Ülempiiriga tagatiste kaudu toetust saada võivate finantstoodete valik on mitmekesine, et mitte eelista da 
teatavaid VKEsid, kuna VKEde rahastamisvajadused on väga erinevad, sõltudes ettevõtte arenguetapist ja sektorist/tööstusharust,  
milles ta tegutseb.  
Tagatisvahendi kestus on kuni 31. detsembrini 2034 (kuni viimased tehingud on lõpetatud). Volitatud üksuse allkirjastatud 
individuaalsete tagatislepingute maksimaalne kestus on 10 aastat.  
Laenutagamisrahastut võib kasutada ka rahastamisvahendites, mis võetakse kasutusele VKEde ühisalgatuse kohaselt. VKEde algatus 
on ühine rahastamisvahend, mis ühendab koostöös EIP ja EIFiga COSME ja/või „Horisont 2020“ programmi raames kättesaadavad 
ELi vahendid ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendid eesmärgiga luua konkreetsetes liikmesriikides VKEdele 
täiendavaid laenuvahendeid. Sel juhul võib laenutagamisvahendist rahastada piiristamata portfellitagatisi või väärtpaberistamis teh- 
inguid ning katta portfelli vahefinantseerimise osa.  
Määruses (EL) nr 1287/2013 on sätestatud, et rahastamisvahenditele tuleb eraldada vähemalt 60 % COSME programmi rakenda- 
miseks ettenähtud kogu rahastamispaketist. Lähtudes finantsselgituse kohaselt rahastamisvahenditele eraldatud kogusumma jaota- 
misest omakapitaliinstrumendi (48 %) ja võlainstrumendi (52 %) vahel, on laenutagamisrahastule (LGF) ette nähtud esialgsed 
eelarvevahendid kogu 2014.–2020. aasta programmiperioodiks 717 miljonit eurot. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 717 miljonit eurot (  1 ). 
Õiguslikus aluses esitatud soovitav finantsvõimenduse määr on 20–30, mille kohaselt iga liidu eelarvest eraldatud euro peaks 
rahastamisvahendi kehtivuse jooksul tooma kaasa rahastamise 20–30 euro väärtuses.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks 
programmi kogukestuse vältel ulatuma 14,3 miljardist eurost kuni 21,5 miljardi euroni.  
( 1 ) See summa põhineb oletusel, et vahendid jagatakse COSME rahastamisvahendite vahel järgmiselt: 52 % laenutagamisrahastule ja 4 8 % kasvuetapi 
omakapitalirahastule, nagu see on ette nähtud finantsselgituses ja mida võib muuta kooskõlas määruse (EL) nr 1287/2013 artiklig a 17.  L 57/1816  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele programmi „Horisont 2020“ raames ettenähtud 
laenuteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning millega tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 08 02 02 02 – Teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Tagatisrahastuga arendatakse edasi ja täiustatakse seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu katselist riskijagamisvahendit ning 
see on osa laenupõhisest rahastamisvahendist, millest rahastatakse ettevõtjate kasvu ning nende teadusuuringute ja innovatsioon iga 
seonduvat tegevust. See on suunatud teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitali s- 
atsiooniga ettevõtetele (kuni 499 töötajat), kes soovivad saada laenu suurusjärgus 25 000 eurot kuni 7,5 miljonit eurot. Suurem ate 
kui 7,5 miljoni euro suuruste laenude andmine otsustatakse juhtumipõhiselt.  
Euroopa Investeerimisfond rakendab seda rahastut otsetagatiste andmise kaudu sellistele finantsvahendajatele nagu pangad, kelle  
kaudu antakse tegelikud laenud lõplikele abisaajatele. Tagatis katab kuni 50 % finantsvahendaja võimalikust kahjumist. Euroopa 
Investeerimisfond pakub finantsvahendajatele (nt tagatisasutustele) ka edasigarantiisid, pakkudes riskikaitset pankadele, kes a nnavad 
laenusid teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele.  
Teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted, kes soovivad laenu 
taotleda, peavad võtma ühendust finantsvahendajaga, kes sõlmib lepingu Euroopa Investeerimisfondiga (vt valikumenetlus). Tegemi st 
on nõudlusel põhineva vahendiga, mille puhul sektorite, riikide või piirkondade vahelist eelnevat jaotamist ei toimu. Kuid kui 
läbirääkimised osutuvad edukaks, kutsub komisjon Euroopa Investeerimisfondi üles tegutsema selle nimel, et märkimisväärne osa 
lõplikest abisaajatest oleksid ökoinnovatsiooniga tegelevad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted.  
Eeldatav mõju: teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted, kes 
suudavad tegeleda teadusuuringute ja innovatsiooniga suures mahus. Näitajatena võetakse arvesse finantsvahendajatega sõlmitud 
lepingute arvu ning laenude arvu ja mahtu.  
Soovituslik ajakava: rahastu on kättesaadav alates 10. juunist 2014.  
Valikumenetlus: 
a) Finantsvahendajate puhul: Euroopa Investeerimisfond esitab osalemiskutsed, milles määratakse kindlaks iga osalemiskutse 
kõlblikkus- ja valikukriteeriumid pärast konsulteerimist teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadiga. 
b) Laenude puhul: vastavalt selle vahendajapanga või muu finantsvahendaja sisekorrale, kellele VKE või väike keskmise turukapi-  
talisatsiooniga ettevõte taotluse esitab, kasutades tavapäraseid kaubanduslikke kriteeriume.  28.2.2018  ET L 57/1817 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Eelarvest eraldatakse kogu 2014.–2020. aasta programmitöö vältel programmi „Horisont 2020“ riskikapitali kättesaadavuse osast 
VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete laenuteenuse jaoks 1 060 miljonit eurot.  
Riskijagamise kokkulepe Euroopa Investeerimisfondiga võimendab VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete 
laenuteenuseks antavat liidu toetust kuni 9kordselt, mille tulemusena on teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdel e ja 
väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele kogu programmitöö perioodil kättesaadav laenuraha ligikaudu 9 540 milj onit 
eurot.  
Vahendit kasutatakse ka rahastamisvahendites, mis võetakse kasutusele VKEde ühisalgatuse kohaselt, mis kiideti heaks 2013. aast a 
oktoobri Euroopa Ülemkogul. Vahendist võib rahastada piiristamata portfellitagatisi või väärtpaberistamistehinguid ning katta k oos 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate progra mmi 
ja Euroopa Investeerimisfondi vahenditega portfelli vahefinantseerimise osa.  
Hinnanguliselt eraldatakse laenuteenusele eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 1 060 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 9.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks 
programmi kogukestuse vältel olema 9 540 miljonit eurot.  L 57/1818  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm — Kolmas tegevussuund — Mikrorahastamine ja 
sotsiaalne ettevõtlus — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja 
sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaal se 
kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 04 03 02 03 — Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult eemale j äänute 
parem rahastamine ning sotsiaalsed ettevõtted. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Nende rahastamisvahendite eesmärgid on sätestatud määruses (EL) nr 1296/2013, eelkõige selle artiklis 4.  
Üldeesmärk  
Edendada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust, parandades mikroettevõtet asutada soovivate haavatavate isikute ning olemasolevate  
mikroettevõtete juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust nende jaoks ning parandades sotsiaalsete ettevõtete 
juurdepääsu rahastamisvahenditele.  
Määruse (EL) nr 1296/2013 artikli 26 kohased erieesmärgid:  
— suurendada juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust: 
— haavatavate isikute jaoks, kes on oma töökoha kaotanud või keda ohustab töökoha kaotus või kellel on raskusi tööturule 
sisenemisel või taassisenemisel või keda ohustab sotsiaalne tõrjutus või kes on sotsiaalselt tõrjutud ja on ebasoodsas 
olukorras tavapärasele krediiditurule juurdepääsu saamisel ning kes soovivad käivitada või arendada oma mikroettevõtteid; 
— nii vastasutatud kui ka kasvuetapis olevate mikroettevõtete jaoks, eriti nende mikroettevõtete jaoks, kes võtavad tööle 
esimeses alataandes nimetatud isikuid; 
— suurendada mikrokrediidi andjate institutsioonilist suutlikkust; 
— toetada sotsiaalse investeerimisturu arengut ning hõlbustada sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahastamisele, tehes omakapit ali, 
kvaasikapitali, laenuvahendid ja toetused summas kuni 500 000 eurot kättesaadavaks sotsiaalsetele ettevõtetele, mille aastakäiv e 
ei ületa 30 miljonit eurot või mille aastabilanss ei ületa 30 miljonit eurot ja mis ise ei ole ühiseks investeerimiseks loodud 
ettevõtjad.  28.2.2018  ET L 57/1819 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Liidu toetuse (välja arvatud tagasimaksed) raames võib kulukohustusi võtta kuni 31. detsembrini 2020, kuid vastavalt määruse (E L) 
nr 1296/2013 artikli 30 lõikele 4 assigneeritakse mis tahes rahastamisvahendi toodetud iga-aastaseid tagasimakseid sellele raha sta- 
misvahendile kuni 1. jaanuarini 2024. Mikrorahastamise ja sotsiaalsete ettevõtete rahastamisvahendite eelarve moodustab ajava- 
hemikul 2014–2020 21 % Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi kogueelarvest, mis jooksevhindades teeb 
919 469 000 eurot.  
Selles järgitakse järgmisi minimaalseid protsendimäärasid: 
— haavatavate isikute ja mikroettevõtete mikrorahastamine: 45 %, 
— sotsiaalne ettevõtlus: 45 %.  
Ülejäänud summa jagatakse nende kahe suuna vahel. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Soovituslik eesmärk on 41 000 mikrolaenu lõplikele toetusesaajatele ja 1 100 laenu sotsiaalsetele ettevõtetele. Mikrolaenude ee smärk 
on püstitatud varasema kogemuse põhjal Euroopa mikrokrediidirahastuga „Progress“.  
Sotsiaalsete ettevõtete eesmärgi aluseks on tagatiste ja rahastatavate vahendite maht korrutatuna eeldatava finantsvõimendusega  ja 
jagatuna 200 000 euroga, mis on keskmise investeeringu suurus ühe sotsiaalse ettevõtte kohta.  
Rahastu soovituslik eelarve kogu programmitöö perioodi vältel on 96 miljonit eurot, millest 56 miljonit eurot on ette nähtud 
mikrorahastamiseks ja 40 miljonit sotsiaalseks ettevõtluseks.  
Tagatiste puhul on soovituslik finantsvõimenduse alammäär rahastu kogu kehtivuse vältel 5,5. Vahendi soovituslikust finants- 
võimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et tagatiste jaoks kasutatud kogusumma 96 miljonit eurot võimaldab anda toetusesaa-  
jatele ligikaudu 528 miljoni euro väärtuses tagatud laene.  L 57/1820  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu (programm „Loov Euroopa“) – 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ 
(2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 221). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 15 04 01 — Euroopa kultuuri- ja loomesektori VKEde ning väikeste ja väga väikeste organisatsioonide finantssuutlikkuse  
tugevdamine, poliitika väljatöötamise ja uute ärimudelite kasutuselevõtu toetamine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendi üldeesmärk on kooskõlas raamprogrammi „Loov Euroopa“ eesmärkidega, mis on järgmised: 
Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise soodustamine ning kultuuri- ja loomesektori konkurent- 
sivõime tõstmine aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu edendamiseks kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“.  
Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendi erieesmärk on tugevdada kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkust.  
Probleemid, mida rahastu abil püütakse lahendada, on järgmised: 
— kultuuri- ja loomeala VKEde ja projektide raskused juurdepääsul pangalaenudele, 
— kultuuri- ja loomeala VKEde ning projektide finantsanalüüsiks vajaliku oskusteabe piiratud levik finantsasutuste seas kogu ELi s. 
Probleemide lahendamiseks püstitatakse järgmised tegevuseesmärgid: 
— anda tagatisi pankadele, kes tegelevad kultuuri- ja loomealal tegutsevate VKEdega, võimaldades neile seeläbi lihtsamat 
juurdepääsu pangalaenudele, 
— pakkuda finantseerimisasutustele oskusteavet / suutlikkuse suurendamist, 
— suurendada nende finantseerimisasutuste arvu, kes soovivad kultuuri- ja loomealal tegutsevate VKEdega koostööd teha, 
— maksimeerida kultuuri- ja loomealal tegutsevate VKEdega koostööd teha soovivate finantseerimisasutuste geograafilist hajutatus t. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Ettenähtud eelarvelised kulukohustused kogu programmitöö perioodiks on 121 miljonit eurot, millele lisandub kuni 2 miljonit 
eurot, mis kavatsetakse sisse nõuda MEDIA tootmise tagatisfondist kooskõlas määruse (EL) nr 1295/2013 I lisaga. Hinnanguliselt 
eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 123 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 5,7.  
Vahendi soovituslikust finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks 
programmi kogukestuse vältel olema 701 miljonit eurot.  28.2.2018  ET L 57/1821 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
„Erasmus+“ magistrantide õppelaenu tagamise rahastu — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, 
koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 15 02 01 01 (osaliselt) – Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem 
vastavusse viimine tööturuga. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
„Erasmus+“ magistrantide õppelaenu tagamise rahastu eesmärk on edendada ja toetada kogu magistriõppe (kõrghariduse teine 
tsükkel) programmi läbimist välisriigis. Selle saavutamiseks pakutakse kõnealuse rahastu kaudu osalisi tagatisi laenudele, mida  
finantsvahendajad annavad soodsamatel tingimustel programmis „Erasmus+“ osalevate riikide üliõpilastele, kes soovivad läbida ko gu 
(ühe- või kaheaastase) magistriõppeprogrammi väljaspool oma elukohariiki ja väljaspool riiki, kus nad omandasid bakalaureusek- 
raadi.  
Rahastu kaudu antud laenutagatis katab uued abikõlblikud õppelaenud kuni 12 000 euro ulatuses üheaastase magistriõppe 
programmi puhul ja kuni 18 000 euro ulatuses kaheaastase magistriõppe programmi puhul.  
Rahastu aitab seega otseselt saavutada eesmärki, mille ministrid on liidu tasandil ja Bologna protsessi raames kehtestanud: 
kahekordistada nende üliõpilaste arvu, kes läbivad osa õpingutest või koolitusest välismaal, nii et 2020. aastaks oleks nende 
osakaal 20 %.  
Rahastu haldamine liidu tasandil on usaldatud EIFile, kes sõlmib lepingud finantsvahendajatega, nagu pangad või riiklikud või 
piirkondlikud õppelaene andvad asutused. Osalevad finantsvahendajad omakorda annavad ELi abi edasi seeläbi, et tudengilt või te ma 
perelt ei nõuta õppelaenu saamiseks tagatist, õppelaenu antakse soodsamatel tingimustel, nt turuintressimäärast madalama intres siga, 
ning pakutakse ajapikendust, kui üliõpilane peaks raskustesse sattuma. Selline ajapikendus võimaldab kõrgkoolilõpetajatel leida  
töökoha enne laenu tagasimaksmise alustamist ja kasutada „maksepuhkust“, mis tähendab, et nad võivad tagasimaksed vajaduse 
korral peatada (näiteks töötuse või emapuhkuse perioodil).  
Laenude andmiseks vajalik kapital saadakse osalevatelt finantsvahendajatelt, kellele liit pakub osalist tagatist, juhul kui lõp lik 
toetusesaaja ei täida oma laenukohustust. Laenu tagasimaksmine toimub tavapäraste pangalaenumehhanismide kaudu ning kogu 
teabevahetus ja töötlus leiab aset kohalikul tasandil.  
Programmi „Erasmus+“ (2014–2020) õiguslikus aluses nähakse ette liidu toetus kokku 517 miljoni euro ulatuses (3,5 % programmi 
eelarvest), mis võimaldab toetada rahastuga kaetud laenudega kuni 200 000 üliõpilast. Kuna rahastu käivitus hilinemisega ja sel le 
kasutuselevõtt finantsvahendajate hulgas on olnud aeglane, on 2017. aastaks ette nähtud eelarvelisi kulukohustusi vähendatud.  
Vahendi kestus on aastani 2037 (st programmi rakendatakse aastani 2020 + kaks aastat kohustuste täitmise lõpetamiseks + 15 aast at 
üliõpilaslaenude lõpptähtajaks).  
Rahastuga pakutakse osalisi laenutagatisi, mis katavad kuni 90 % esimese järjekoha kahjudest, mis tulenevad lõpliku toetusesaaj a 
kohustuste täitmata jätmisest; tagatise ülemmäär on 18 % laenuportfellist. Hinnanguline finantsvõimenduse määr on 5,7 (st 
ligikaudu 3 miljardit eurot, mille osalevad finantsvahendajad annavad kapitalina üliõpilaslaenude jaoks).  L 57/1822  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse rahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 517 miljonit eurot.  
Programmi kohaselt on finantsvõimenduse määr programmi kogu kehtivuse vältel 5,7.  
Programmi soovituslikest finantsvõimenduse määradest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetava rahastamise kogusumma 
peaks programmi kogukestuse vältel olema ligikaudu 3 miljardit eurot.  28.2.2018  ET L 57/1823 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
PF4EE tagatis — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete 
programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2014, lk 185), eriti selle artikli 17 
lõige 1. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 34 02 01 — Liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamine.  
Artikkel 34 02 02 — Liidu vastupanuvõime suurendamine kliimamuutustega võitlemisel. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
PF4EE-vahendi (energiatõhususe vahendi erasektoripoolse rahastamise) eesmärgiks on võimaldada juurdepääsu piisavale ja taskuko-  
hasele kommertsrahastamisele, et teha energiatõhususse rahastamiskõlblikke investeeringuid kavade raames, mis osalevad riigid o n 
välja töötanud, et rakendada oma riiklikke energiatõhususe tegevuskavasid või muid programme kooskõlas ELi energiatõhususe 
direktiividega.  
PF4EE-vahend pakub finantsvahendajatele i) portfellipõhist krediidiriski kaitset (riskijagamisvahend ehk RSF), mida kombineerit akse 
ii) finantsvahendajatele pakutava ekspertide rahastamise teenusega, et toetada finantsvahendajaid PF4EE-vahendi rakendamisel, j a iii) 
pikaajalist rahastamist EIP-lt.  
Riskijagamisvahend on välja töötatud selleks, et maandada finantsvahendajate krediidiriski, kui nad annavad laenu lõplikule 
toetusesaajale abikõlblike energiatõhususe investeeringute jaoks. Tagatiskontol hoiustatud ELi vahenditest katab riskijagamisva hend 
osa krediidiriskist, mis tekib seoses finantsvahendajate poolt energiatõhususe investeeringute rahastamiseks loodud portfellide s 
sisalduvate energiatõhususe laenudega.  
Riskijagamisvahendi eesmärgiks on suurendada laenuandmistegevust ja parandada lõplike toetusesaajate rahastamistingimusi, seda 
muu hulgas madalamate intressimäärade, pikemate tagasimaksetähtaegade ja väiksemate tagatisnõuete kaudu. Riskijagamisvahendit 
võib täiendada finantsvahendajatele energiatõhususe investeeringute toetamiseks antav EIP laen. Selliseid energiatõhususe inves teer- 
ingute toetamiseks mõeldud laene annab EIP konkurentsivõimeliste intressimäärade ja pikkade tagasimaksetähtaegadega.  
PF4EE-vahend peab toimima senikaua, kuni riskijagamisvahendiga kaetud seonduvad laenud on tagasi maksmata. Riskijagamis- 
vahendi pikim lubatav tagasimaksetähtaeg on 20 aastat. Seega tegutseb PF4EE kuni 20 aastat pärast rakendusperioodi lõppu (2042) . 
Lõplike toetusesaajate hulgas on eraisikud, koduomanike liidud, VKEd, ettevõtted ja/või avaliku sektori asutused/organid, kes t eevad 
energiatõhususe investeeringuid kooskõlas iga liikmesriigi riiklike energiatõhususe tegevuskavadega.  
Vahendite saajatele antavate energiatõhususe laenude suurus ulatub 40 000 eurost, mida võib vähendada eluasemesektoris tehtavat e 
väikeinvesteeringutega kohandamiseks, kuni 5 miljoni euroni ja erandjuhtudel kuni 15 miljoni euroni. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
PF4EE rakendamine algas 8. detsembril 2014 delegeerimislepingu allakirjutamisega.  
PF4EE raames võidakse finantsvahendajatega allkirjastada 6–10 rahastamislepingut (EIP laenud energiatõhususe ja riskijagamise/ 
ekspertide rahastamise vahendile) ajavahemikuks 2014–2017.  L 57/1824  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Ajavahemikuks 2014–2017 on PF4EE jaoks eelarvest ette nähtud 80 miljonit eurot. EIP finantsvõimenduse oodatav määr on 6. 
Võttes arvesse, et EIPd piirab sisepoliitiline otsus rahastada kuni 75 % abikõlblikest energiatõhususe investeeringutest, on in vesteer- 
ingute soovitav finantsvõimendus 8kordne.  
Võttes arvesse 2015. ja 2016. aastal alla kirjutatud ja eesseisvaid tehinguid, on EIP võtnud nüüd eesmärgiks teha 2014.–2017. a asta 
katseetapis kümnes liikmesriigis energiatõhususse 1 miljardi euro ulatuses uusi investeeringuid (430 miljonit eurot EIP-lt ja 
570 miljonit eurot finantsvahendajatelt).  28.2.2018  ET L 57/1825 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Riskijagamisvahendid  
Seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu (RSFF), sh riskijagamisvahend (katseline tagatisrahastu 
teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga 
ettevõtetele) — enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 299). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 08 02 51 (osaliselt) — Teadusuuringute varasema raamprogrammi lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ 
kaudsed meetmed (2007–2013).  
Ajavahemikul 2007–2013 võeti liidu üldeelarves (algne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA riikide ja kolmandate riikide  
assigneeringud) EIP riskijagamisrahastu toetamiseks kulukohustusi ja tehti makseid kokku 1 230,73 miljoni euro ulatuses, selles t 
960,73 miljonit eurot eraldati riskijagamisrahastule ja 270 miljonit eurot riskijagamisvahendile. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Riskijagamisrahastu peamine eesmärk on parandada juurdepääsu laenurahale investeeringuteks teadus- ja arendustegevusse ning 
innovatsiooni liidus, eelkõige eraõiguslike projektide elluviijate poolt. Rahastuga aidatakse rahuldada uuenduslike projektide ning 
igasuguses suuruses ja omandivormis ettevõtete (sealhulgas keskmise kapitaliseeritusega ettevõtted ja VKEd) täiendavaid rahasta - 
misvajadusi.  
Riskijagamisrahastu toetab juurdepääsu rahalistele vahenditele kogu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ulatuses alus uur- 
ingutest kuni tehnoloogiaarenduse, tutvustamistegevuse ja innovatsioonini. Rahastu tegeleb sektoriüleste poliitiliste eesmärkid e ja 
nendega seotud investeeringutega nõudlusel põhineval, „kes ees, see mees“ põhimõttel.  
Riskijagamisrahastu loodi komisjoni ja EIP koostöös 2007. aasta juunis. Liit ja EIP on riski jagavad partnerid laenude puhul, m ida EIP 
annab abisaajatele otse või kaudselt. Euroopa Liit, seitsmenda raamprogrammi eelarvevahendite kaudu, ning EIP on eraldanud kokk u 
kuni 2 miljardit eurot (kumbki kuni miljard eurot) ajavahemikuks 2007–2013, et katta kahjud juhul, kui riskijagamisrahastu laen e 
tagasi ei maksta. ELi/EIP osalemise kaudu riskide jagamises ja kahjumi katmises saab EIP anda ettevõtetele ja teadusringkonnale  
teadus-, arendus- ja uuendustegevusse investeerimiseks 10 miljardi euro ulatuses laenu.  
Riskijagamisrahastust võivad vahendeid saada Euroopa teadusmahukad üksused (ettevõtted, eraldiseisvad projektid) ja teadusuur- 
ingute taristu. Riskijagamisrahastu laenudega toetatakse selliseid investeeringuid teadus-, arendus- ja uuendustegevusse, mida teevad 
liikmesriikides ja assotsieerunud riikides asuvad projektide elluviijad ja toetusesaajad.  
Riskide jagamine liidu ja EIP vahel toimus algselt iga laenu puhul eraldi (kuni aastani 2010). Alates 2011. aastast on riskide jagamine 
sõltumatu eksperdirühma soovituse kohaselt portfellipõhine ning esimese järjekoha kahju kannab liit. EIP võtab enda kanda 
ülejäänud riskid alates teatavast künnisest juhul, kui liidu riskikandmisvõime on täielikult ammendunud.  L 57/1826  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
2012. aasta alguses käivitati uus katseline tagatisrahastu – riskijagamisvahend VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisats iooniga 
ettevõtetele, kus on kuni 499 töötajat. Selle eesmärk on parandada juurdepääsu laenurahale investeeringute toetamiseks teadus-,  
arendus- ja uuendustegevusse. Riskijagamisvahendi tagatisrahastut rakendatakse riskijagamisrahastu raames ja sellega tegeleb 
Euroopa Investeerimisfond (EIF). Ajavahemikul 2012-2013 oli liidu toetus (algne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA 
ja kolmandate riikide assigneeringud) selle riskijagamisvahendi katselise tagatisrahastu jaoks 270 miljonit eurot.  
Riskijagamisrahastust on programmi „Horisont 2020“ raames toimivale omakapitalirahastule tagasi makstud 375 miljonit eurot. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse riskijagamisrahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 960,73 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr riskijagamisrahastu kogu kehtivuse vältel on 5.  
Riskijagamisrahastu soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks olema 
ligikaudu 5 000 miljonit eurot, kuid tegelikult ulatus see programmi kogu kestuse ajal 10 500 miljoni euroni.  28.2.2018  ET L 57/1827 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Laenu- ja garantiiteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks programmi „Horisont 2020“ raames — 
2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 08 02 02 02 — Teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine.  
Punkt 08 02 03 03 — Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile.  
Punkt 08 02 03 01 — Elukestva tervise ja heaolu parandamine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Eesmärk on parandada laenukapitali (laenud, garantiid, vastugarantiid ning muu laenu- ja riskikapital) kättesaadavust avalik- 
õiguslikele ja eraettevõtjatele ning avaliku ja erasektori partnerlustele, mis tegelevad teadusuuringute ja innovatsiooniga, mi lles on 
tulemusteni jõudmiseks vaja teha riskantseid investeeringuid. Keskendutakse suure tipptaseme saavutamise potentsiaaliga teadusu ur- 
ingute ja innovatsiooni toetamisele.  
Lõplikud abisaajad võivad olla mis tahes suurusega õigussubjektid, kes võivad raha laenata ja tagasi maksta, ning eelkõige 
innovatsiooni ja kiire kasvupotentsiaaliga VKEd; keskmise turukapitalisatsiooniga börsiettevõtted ja suurettevõtted; ülikoolid ja 
uurimisinstituudid; teadus- ja innovatsioonitaristu; avaliku ja erasektori partnerlused; ning eriotstarbelised üksused või proj ektid.  
Teadusuuringute ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenust rakendatakse ühtse lähenemisviisi kaudu, pakkudes mitut toodet, mis on 
spetsiaalselt välja töötatud konkreetsete vajaduste rahuldamiseks. Teadusuuringute ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenuse 
rakendamine toimub volitatud üksuse kaudu, mis on Euroopa Investeerimispank.  
Teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud laenu- ja garantiiteenuse rahastamine koosneb kahest osast: 
— nõudlusest sõltuv , mis annab laene ja garantiisid põhimõttel „kes ees, see mees“, kusjuures toetusesaajatele nagu VKEd ja keskmise 
turukapitalisatsiooniga börsiettevõtted antakse eritoetust. See osa reageerib riskijagamisrahastu laenumahu pidevale suuren- 
emisele, mis sõltub nõudlusest. Nõudlusest sõltuvat komponenti toetatakse programmi „Horisont 2020“ riskikapitali kättesaa- 
davuse eelarvest;  L 57/1828  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
— sihtotstarbeline , mis keskendub poliitikavaldkondadele ja tähtsatele sektoritele, mis on olulised ühiskondlike probleemide lahenda- 
miseks, konkurentsivõime suurendamiseks, jätkusuutliku, vähese CO  2 -heitega ja kaasava majanduskasvu toetamiseks ning 
keskkonna- ja teiste avalike hüvede loomiseks. See komponent aitab liidul tegeleda valdkondlike poliitikaeesmärkide teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni aspektidega ning seda komponenti toetatakse programmi „Horisont 2020“ muude osade, muude 
raamistike, programmide ja liidu eelarve muude eelarveridade kaudu; samuti pakuvad toetust konkreetsed piirkonnad ja 
liikmesriigid, kes soovivad panustada omaenda ressursse (ka läbi struktuurifondide) ja/või eraldiseisvad üksused (nagu ühine 
tehnoloogiaalgatus) või algatused.  
Rahastamisvahendi eeldatav lõpptähtaeg on 2027–2030.  
2014.–2020. aasta programmitöö vältel on teadusuuringute ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenuse nõudlusest sõltuva osa 
kogueelarve (esmane krediit) 1 060 miljonit eurot. Programmi „Horisont 2020“ eelarvet toetab EIP omavahenditest vähemalt sama 
suure summaga, mis võimaldab suurendada teadusuuringute ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenuse kogu laenuandmisvõimet ja 
mõju koefitsiendiga kaks. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse laenu- ja garantiiteenusele eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 1 500 miljonit eurot, sealhu lgas 
440 miljonit eurot seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastust.  
Õiguslikus aluses esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 12,5.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks olema 
ligikaudu 19 000 miljonit eurot.  28.2.2018  ET L 57/1829 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Euroopa ühendamise rahastu riskijagamisvahendina loodud võlainstrument (sealhulgas varasemad vahendid 
ajavahemikust 2007–2013: laenutagamisvahend ja projektivõlakirjade algatuse katseetapp) — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, 
muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Vahendiga on seotud järgmised eelarveread:  
punkt 06 02 01 05 – Keskkonna loomine, mis soodustab erasektori tehtavaid investeeringuid transpordi infrastruktuuri 
projektidesse;  
artikkel 09 03 02 – Telekommunikatsioonitaristu projekte toetavaid erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine — Euroopa 
ühendamise rahastu lairibaühendus.  
punkt 32 02 01 04 – Energiavaldkonna projektidesse tehtavaid erainvesteeringuid soosivama keskkonna loomine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Rahastamisvahendid  
Vastavalt määrusele (EL) nr 1316/2013 on Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite eesmärk on lihtsustada taristupro- 
jektide juurdepääsu projektide finantseerimisele ja ettevõtete rahastamise vormidele, kasutades liidu rahastamist finantsvõimen - 
dusena. Rahastamisvahenditega aidatakse rahastada selge liidu lisaväärtusega ühishuviprojekte ja hõlbustatakse erasektori suure mat 
osalust selliste projektide pikaajalises rahastamises transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektoris, sealhulgas lairiba võrkude 
sektoris.  
Rahastamisvahenditega toetatakse keskpika perioodi ja pikaajaliste rahastamisvajadustega projekte ning need suurendavad kasu 
turumõju, haldustõhususe ja ressursikasutuse seisukohast.  
Rahastamisvahendite abil antakse taristuvaldkonna sidusrühmadele, nagu rahastajad, riigiasutused, taristuettevõtjad, ehitusfirm ad ja 
käitajad, ühtsed turule suunatud liidu rahalise abi vahendid.  
2014. aastal otsustas komisjon määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 14 lõikes 3 ette nähtud Euroopa ühendamise rahastu 
eelhindamise järelduste põhjal luua ja käivitada laenude ja garantiide jaoks võla riskijagamisvahendi, millest antakse toetust ka 
projektivõlakirjadele. Eelhinnang on kättesaadav järgmisel aadressil:  
http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/tran/dv/_/exantea ssessmentcef_en.pdf. Lisaks Euroopa ühendamise 
rahastu võlainstrumendi eelhindamisele tehti 2016. aastal ka omakapitaliinstrumendi eelhindamine, milles keskenduti energia-, 
lairiba- ja IKT-sektorile, ja määruse (EL) nr 1316/2013 alusel võidakse asutada ka omakapitalifond.  L 57/1830  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi rakendamine ja kõigi muude määruse (EÜ) nr 680/2007 kohaste rahasta- 
misvahendite ühendamine  
Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumenti rakendatakse vastavalt 2015. aasta juulis EIPga allkirjastatud delegeerimislepingule . 
Lisaks nähakse lepinguga ette, et 1. jaanuaril 2016 kehtima hakanud uue Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendiga 
ühendatakse ka olemasolevad vahendid (laenutagamisvahend ja projektivõlakirjade algatus).  
Mõju eelarvele  
Nagu on sätestatud määrusega (EL) 2015/1017 muudetud määruse (EL) nr 1316/2013 (Euroopa ühendamise rahastu määruse) 
artikli 14 lõikes 2, ei tohi liidu soovituslik toetus rahastamisvahenditele aastail 2014–2020 ületada 8,4 % Euroopa ühendamise 
rahastu kogueelarvest. Kõnealust protsendimäära võib tõsta 10 %-le teatavatel tingimustel, mis on sätestatud Euroopa ühendamise  
rahastu määruse artikli 21 lõikes 4.  
Võlainstrumendi kehtivus  
Komisjon võtab kulukohustused seoses võlainstrumendile antava liidu toetuse viimase osaga 31. detsembriks 2020. EIP kiidab 
laenuvahenditega rahastamise lõplikult heaks 31. detsembriks 2022.  
Laenude ja tagatiste riskijagamisvahend  
Toetus allutatud võlainstrumendiga rahastamise kaudu ei tohi ületada 30 % emiteeritud kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade 
kogusummast. Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi raames kõrgema nõudeõiguse järguga võlgadega rahastamise maht ei 
tohi ületada 50 % EIP kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade kogumahust.  
Haldus-, tulemus- ja sularahahalduse tasud  
Nagu õiguslikus aluses sätestatud, ei ületa EIP-le makstavad haldus- ja tulemustasud vastavalt 2 % ja 3 % tehingute jaoks tegel ikult 
kasutatavast liidu toetusest.  
Sularahahalduse tasu ei tohi vastavalt finants- ja haldusraamistiku lepingu artikli 13 lõikele 5 ületada 1 % liidu toetusest, m ida 
tegelikult kasutatakse tehingute katmiseks rahastamisvahendi kestuse vältel. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Seoses  energiasektoriga  peaks Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument hõlbustama ühishuviprojektide juurdepääsu pikaajalisele 
rahastamisele nii ettevõtete kui ka projektide rahastamise kaudu. Eelkõige peaks instrument olema ühishuviprojektidele abiks 
juhtudel, mil ta saab hõlbustada juurdepääsu laenu andva kommertskrediidiasutuse või institutsionaalsete investorite laenukapit alile 
või EIP antavale kõrgema nõudeõiguse järguga laenule. Delegeerimislepingus sätestatakse, et energeetikaga seotud muud liiki var ad 
(nt taastuvenergia tootmine, arukad jaotusvõrgud) võivad Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi toetust kasutada juhul, kui  
muud programmid või asutused on neile samuti vahendeid eraldanud.  
Lairibasektori  osas hõlbustab Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument era- ja avaliku sektori investeeringute tõhusat liikumist, et 
aidata kaasa kiirete lairibavõrkude kasutuselevõtmisele ja ajakohastamisele kooskõlas digitaalarengu tegevuskava eesmärkidega. 
Kulutõhususe tagamiseks ja arvestades Euroopa ühendamise rahastu lairibaühendusele eraldatud piiratud rahalisi vahendeid, peaks  
Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument olema kättesaadav projektidele, mis kasutavad konkreetses olukorras sobivaimat 
tehnoloogiat, võivad aidata edendada uuenduslike ärimudelite loomist ja mida on suure tõenäosusega võimalik korrata. Euroopa 
ühendamise rahastu võlainstrument käsitleb esmajärjekorras linnalähedaste, maa- ja eelkõige hõredalt asustatud ja vähem arenenu d 
piirkondade erivajadusi, kuhu on vaja luua kiire internetiühendus. See hõlmab lairibavõrkude kasutuselevõttu saarte ning raskes ti 
ligipääsetavate, mägiste, kaugete ja äärealade, sh saartel asuvate liikmesriikide sidumiseks liidu keskpiirkondadega ja/või mee tmeid, 
mille eesmärk on suurendada selliste alade ja liidu keskpiirkondade vaheliste lairibaühenduste usaldusväärsust või parandada ne nde 
toimimist.  28.2.2018  ET L 57/1831 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Transpordisektori  puhul aitab Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument suurendada transporditaristusse tehtud investeeringute 
koguhulka ELis ajavahemikus 2014–2020 kooskõlas õiguslikus aluses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. 
aasta määruses (EL) nr 1315/2013 (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnis-  
tatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1)) ette nähtud poliitikaeesmärkide ja investeeringute mahuga . 
Selleks et tagada Euroopa ühendamise rahastust ja EFSIst toetatavate programmide vastastikune täiendavus, edendatakse Euroopa 
ühendamise rahastust projekte, mis on asjaomaste TEN-T suuniste kohaselt rahastamiskõlblikud. Muu hulgas edendatakse peamisi 
Euroopa juhtalgatusi, nagu ERTMSi käikuandmist, SESARit ja laevastiku keskkonnasõbralikumaks muutmist, ning investeeringuid 
Euroopa ühendamise rahastu määruses ja TEN-T suunistes kindlaks määratud põhi- ja üldistesse võrkudesse.  
Finantsparameetrid ja -võimendus  
Riski- ja tulujagamisparameetrid on määratud nii, et suudetakse saavutada konkreetsed poliitikaeesmärgid, sealhulgas keskenduda  
konkreetsetele projektikategooriatele, ent samal ajal säilitatakse Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi turule orienteeri tus. 
Võlainstrumendi oodatav finantsvõimendus – määratletud kui kogurahastamine (st liidu toetus koos muudest rahastamisallikatest 
pärit vahenditega) jagatuna liidu toetusega – jääb 6 ja 15 vahele, olenevalt kaasatud toimingute liigist (riski tase, sihtabisa ajad ja 
asjaomane võlavahend, mida kasutati).  
Praegu koosneb Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi portfell 11 projektist: 
i) kolm varem laenutagamisvahendi portfelli kuulunud projekti (kogukulud 9 294,7 miljonit eurot); 
ii) seitse varem projektivõlakirjade algatuse portfelli kuulunud projekti: üks energiasektori projekt (kulud 424,9 miljonit eur ot), üks 
IKT-projekt (kulud 189,1 miljonit eurot) ja viis transpordisektori projekti (kulud 3 451,6 miljonit eurot); 
iii) üks transpordisektori projekt, mida toetati alguses laenutagamisvahendist, kuid mis refinantseeriti 2016. aastal Euroopa 
ühendamise rahastu võlainstrumendi kaudu (kulud refinantseerimise kuupäeva seisuga 505 miljonit eurot).  
Lisaks kirjutas komisjon koos EIPga alla esimesele keskkonnahoidliku laevanduse tagatisele, mille tulemusena EIP kirjutas 2016.  aasta 
novembris alla erapangale antavale 150 miljoni euro suurusele tagatisele.  L 57/1832  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Looduskapitali rahastamisvahend (NCFF) — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete 
programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185), eriti selle artikli 17 
lõige 1. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 07 02 02 – Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamine ja ümberpööramine.  
Artikkel 34 02 02 – Liidu vastupanuvõime suurendamine kliimamuutustega võitlemisel. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Looduskapitali rahastamisvahendist (NCFF) rahastatakse esmaseid investeeringu- ja tegevuskulusid tulutoovate või kulusäästlike 
katseprogrammide puhul, millega edendatakse looduskapitali säilitamist, taastamist, haldamist ja parandamist bioloogilise mitme k- 
esisuse ja kohanemise heaks, sealhulgas ökosüsteemipõhiseid lahendusi maa, mullastiku, metsanduse, põllumajanduse, vee ja 
jäätmetega seotud probleemidele. Looduskapitali rahastamisvahendis ühendatakse projektide otsene ja kaudne rahastamine võla- ja  
omakapitali abil.  
Kuna looduskapitali rahastamisvahendiga toetatavad projektid on projektid, millesse Euroopa Investeerimispank (EIP) tavajuhul e i 
investeeri kas seetõttu, et need on liiga väikesed, või seetõttu, et nende arvatav risk on liiga suur, hõlmab vahend riskijagam ismeh- 
hanismi, mille kohaselt kaetakse liidu vahenditest esimese järjekoha kahjud projekti läbikukkumise korral. Rakendamismehhanism 
määratakse kindlaks komisjoni ja EIP vahelises delegeerimislepingus, milles määratakse kindlaks ka projektide kõrvalejätmis- ja  
valikukriteeriumid, tagamaks, et valikuprotsessis lähtutakse kehtestatud prioriteetidest, geograafiline katvus on piisav ja toe tuse 
jaotumine projektiliikide vahel on tasakaalustatud.  
Nähakse ette ka ekspertide rahastamise vahend, tagamaks, et projektid on rahastamiseks piisavalt ette valmistatud. Looduskapita li 
rahastamisvahendi rakendamine on tehtud ülesandeks EIP-le eelarve kaudse täitmise korras.  
Looduskapitali rahastamisvahendi katseetapis ettenähtud programmiperiood kestab 2014. kuni 2017. aastani ja rakendusperiood 
kuni 2019. aastani. Selleks ajavahemikuks ette nähtud liidu toetus on 60 miljonit eurot, sealhulgas 10 miljonit eurot tehnilise  
toetusrahastu jaoks.  
Looduskapitali rahastamisvahend töötatakse välja kahes etapis. Katseetapp võimaldab katsetada erinevaid rahastamisvõimalusi, et  
jõuda kõige sobivamate lähenemisviisideni teises ehk tegevusetapis.  
Projektid jagunevad nelja üldkategooriasse: 
— maksed ökosüsteemi teenuste eest: projektid, mis hõlmavad makseid looduskapitalist tulenevate hüvede voogudele, tavaliselt 
vabatahtlik väikesemahuline kahepoolne tehing ökosüsteemi teenuse hästi teadaoleva ostja ja müüja vahel. Need põhinevad 
põhimõttel, et kasutaja maksab, mille kohaselt makseid tehakse kriitiliste ökosüsteemi teenuste tagamiseks. 
— roheline taristu: roheline taristu on strateegiliselt kavandatav looduslike ja poollooduslike alade võrgustik, mille muid 
keskkonnaomadusi kujundatakse ja juhitakse eesmärgiga pakkuda laia valikut ökosüsteemi teenuseid. See hõlmab haljasasid 
(või kui tegemist on veeökosüsteemidega, siis veealasid) ja muid maismaa- (sealhulgas ranniku-) ja merealade füüsilisi omadusi.  
Maismaal esineb rohelist taristut maa- ja linnakeskkonnas. Rohelise taristu projektidel on potentsiaali teenida tulu või säästa  
kulusid seoses selliste hüvede ja teenuste pakkumisega nagu veemajandus, õhukvaliteet, metsandus, vaba aja veetmine, 
üleujutuste/erosiooni/tulekahjude kontroll, tolmeldamine, parem vastupanuvõime kliimamuutuste tagajärgedele.  28.2.2018  ET L 57/1833 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
— bioloogilise mitmekesisuse tasakaalustamine: need on säilitusmeetmed, millega kavatsetakse korvata bioloogilisele mitmek- 
esisusele arendusprojektidega põhjustatud vältimatut jääkkahju. Need tuginevad põhimõttele, et saastaja maksab, mille kohaselt 
tasakaalustamismeetmeid teostatakse nõuetele vastamiseks või mainega seotud riski maandamiseks. Projektid, mille eesmärk on 
hüvitada Natura 2000 aladele tekitatud kahju vastavalt nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade 
ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7) artikli 6 lõikele 4, ei ole kõlblikud 
rahastamiseks looduskapitali rahastamisvahendist. 
— innovaatilised bioloogilist mitmekesisust ja kohanemist toetavad investeeringud: need projektid hõlmavad selliste hüvede ja 
teenuste pakkumist (peamiselt tegelevad sellega VKEd), mille eesmärk on kaitsta bioloogilist mitmekesisust või suurendada 
kogukondade ja muude ärivaldkondade vastupanuvõimet.  
Eesmärk on selgitada välja ja rahastada projekte, mille geograafiline ja valdkondlik katvus on piisavalt lai, ning samas katset ada 
erinevaid rahastamismehhanisme, mida saaks tegevusetapi jooksul korduvalt kasutada kogu liidus. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Algses katseetapis tehakse looduskapitali rahastamisvahendiga eeldatavalt 9–12 tehingut (sealhulgas kaudne rahastamine). Ühele 
investeeringule suunatud tehingu väärtus jääb prognooside kohaselt 5 ja 15 miljoni euro vahele.  
Programmiperioodiks (2014–2017) rahastamisvahendile ette nähtud ELi hinnanguline toetus on 60 miljonit eurot, sealhulgas 
10 miljonit eurot tehnilise toetusrahastu jaoks.  
Delegeerimiskokkuleppes esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel (31. detsember 2019) 
on 2–4.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate investeeringute ja laenude 
kogumaht peaks programmi kogukestuse vältel olema vähemalt 120 miljonit eurot.  L 57/1834  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
ELi VKEde algatus — 2014–2020 (komisjoni poolt kaudselt täidetava eelarvega osa, st COSME/Horizon 2020) (  1 ) 
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020). Euroopa Komisjon on loonud rahastamis- 
vahendid, mille eesmärk on lihtsustada ja parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele nende asutamise, kasvu ja ülemineku etapis 
ning mis täiendavad VKEdele ette nähtud rahastamisvahendite kasutamist liikmesriikides riigi ja piirkondlikul tasandil.  
„Horisont 2020“: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute 
ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT 
L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 
1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). Vastavalt nõukogu 
3. detsembri 2013. aasta otsusele nr 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 
2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), on Euroopa Komisjon loonud rahastamisvahendid, 
mille eesmärgiks on teha riskikapital teadus- ja innovatsiooniprojekte läbiviivatele lõplikele abisaajatele hõlpsamini kättesaa davaks. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
COSME programm: Artikkel 02 02 02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine 
omakapitali ja laenude kujul.  
„Horisont 2020“: punkt 08 02 02 02 – Teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine.  
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
VKEde algatus esitati 27.-28. juunil 2013 komisjoni ja EIP ühisaruandes Euroopa Ülemkogule, et täiendada ja kasutada ära 
koostoimet olemasolevate VKEdele mõeldud toetusprogrammide vahel liikmesriigi ja liidu tasandil. VKEde algatus on ühine 
rahastamisvahend, mis ühendab koostöös EIP ja EIFiga COSME ja „Horisont 2020“ programmi raames kättesaadavad liidu 
vahendid ning ERFi-EAFRD vahendid eesmärgiga luua VKEdele täiendavaid laenuvahendeid. EIP on seda algatust rakendav volitatud 
üksus. VKEde algatuse raames võib rakendada kolme liiki rahastamisvahendeid, mis oma olemuselt jagunevad kaheks: 
a) piiristamata tagatised, mille abil vähendatakse finantsvahendajate kapitalinõudeid VKEde uute laenuvahendite rahastamise 
portfellide jaoks, ning  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa R egionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kal andusfondi 
kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja K alandusfondi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320) artikliga 46 on ette nähtud arua ndlusraamistik 
rahastamisvahenditele, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, sealhulgas VKEde algatusele (seoses kõnealuse määru se artikli 39 lõikega 10). 
See hõlmab ka ERFi ja EAFRD toetusi. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 kohaselt peavad korraldusasutused igal aastal 31. ma iks (2017. ja 2019. 
aastal 30. juuniks) esitama aasta rakendusaruande eelmise aasta kohta ning selle lisas kõnealuse määruse artiklis 46 sätestatud  teabe rahasta- 
misvahendite kohta. Nimetatud artiklis on ka sätestatud, et alates 2016. aastast esitab komisjon igal aastal kuue kuu jooksul a rvates rakendamise 
aastaaruannete esitamise tähtajast, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 111, kokkuvõtte andmetest rahastamisel ja ra hastamisvahendite 
rakendamisel tehtud edusammudest. Seega on enamik andmeid koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega rahastamisvahendite rak endamise kohta 
kättesaadav alles alates iga aasta 30. novembrist. See kehtib ka 2016. aasta kohta.  28.2.2018  ET L 57/1835 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
b) väärtpaberistamise instrumendid (kahe võimalusega, st variant nr 1 ehk väärtpaberistamise instrument, mille rahastamises 
osaleb liikmesriik ja mida kasutatakse ainult osaleva liikmesriigi jaoks; ning variant nr 2 ehk väärtpaberistamise instrument, mis 
koondab mitme liikmesriigi rahalist osalust ja mida kasutatakse riski koondpositsiooni kaitsmiseks, eriti EIFi tagatud 
vahefinantseerimise osale).  
VKEde algatuse raames ERFist ja EAFRDst seotavate kulukohustuste kogusumma on määrusega (EL) nr 1303/2013 piiratud 8,5 
miljardi euroga. See tähendab, et ajavahemikus 2014–2016 on programmide COSME ja „Horisont 2020“ vastavad maksimum- 
toetused 175 miljonit eurot.  
2016. aasta lõpu seisuga rakendasid VKEde algatust kuus liikmesriiki: piiristamata tagatiste raames Hispaania, Malta, Bulgaaria , 
Rumeenia ja Soome ning väärtpaberistamisvahendi raames Itaalia (variant nr 1). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Kuna valitud finantsvahendaja pakutav uus laenuraha peab ühtlasi ületama määruse (EL) nr 1287/2013 raames COSME programmist 
antavat toetust 20-kordselt ja/või määruse (EL) nr 1291/2013 raames programmist „Horisont 2020“ antavat toetust üheksakordselt,  
peab nendest programmidest antavat toetust ületav osa uuest laenurahaportfellist vastama nimetatud programmide rahastamiskõl- 
blikkuse kriteeriumidele. Järgmises tabelis on vastavalt kokkulepitud lähenemisviisile näitlikult arvutatud VKEde algatuse soov itusliku 
finantsvõimenduse määr.  
Hispaania VKEde algatuse soovitava finantsvõimenduse arvutus  
SIUGI riskitagatis  Riskivõtja  Riskitagatise maksimaalne suurus (eurodes)  Sihtreiting (vähemalt)*  
Kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade 
riskitagatis  EIB  1 974 461 538,46  Aa3  
Kõrgema nõudeõiguse järguga vahefi- 
nantseerimise riskitagatis  EIF  128 769 230,77  Baa3  
Keskmise nõudeõiguse järguga vahefi- 
nantseerimise riskitagatis  „Horisont 2020“  14 307 692,31  Ba1  
Madala nõudeõiguse järguga vahefinant- 
seerimise riskitagatis  Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondid  85 846 153,85  Ba2  
Madalama nõudeõiguse järguga võlgade 
riskitagatis  Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondid  658 153 846,15  Reitinguta  
Tagatud portfell ilma väärtpaberistamise 
tehingu algatajata  
(vastab 50 %-le, kuna tagatismäär on 50 %)  2 861 538 461,54  
Väärtpaberistamise tehingu algataja risk 
(panga enda risk)  50 %.  
Tagatud portfelli koguväärtus (100 %)  5 723 076 923,08  
ERF / COSME / „Horisont 2020“ 
kokku  758 307 692,31  
ERFiga seonduv finantsvõimendus (mis 
põhineb ERFi, „Horisont 2020“, EIP ja 
EIFi vahenditel)  7,7 L 57/1836  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Sihtotstarbelised investeerimisvahendid  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (EPMF FCP-FIS) – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 283/2010/EL, 25. märts 2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 04 03 53 (osaliselt) — Muude meetmete lõpuleviimine 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa mikrokrediidirahastul „Progress“ on kaks eesmärki. Ühest küljest parandatakse selle abil nende inimeste juurdepääsu 
mikrorahastamisele, kes soovivad luua oma mikroettevõtte või seda arendada (sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana), kuna s ee 
võimaldab ELi mikrorahastamise pakkujatel antavate laenude mahtusid suurendada. Teisest küljest tõhustatakse mikrokrediidirahas tu 
„Progress“ abil juurdepääsu mikrorahastamisele, vähendades mikrorahastamise pakkujate riske. See võimaldab mikrorahastamise 
pakkujatel ulatada abikäe rühmadele, kes tavapäraselt jääksid teenusest ilma põhjusel, et neil puudub piisav tagatis, või seetõ ttu, et 
intressimäärad peaksid nende tegeliku riskiprofiili arvessevõtmiseks olema väga kõrged.  
Rahastust nähakse ette liidu vahendid, millega suurendatakse mikrorahastamise võimalust ja kättesaadavust, 
— isikutele, kes on töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või naasmisega, samuti 
sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavatele inimestele, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule 
juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele; 
— mikroettevõtetele, eriti sotsiaalsetele ettevõtetele, ja mikroettevõtetele, kes võtavad tööle eelmises taandes nimetatud inime si. 
Liidu eelarvest rahastule ette nähtud rahaliseks toetuseks ajavahemikus 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 on 
103,6 miljonit eurot, millest 23,6 miljonit eurot on mõeldud Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastule 
(EPMF-G) ning 80 miljonit mikrokrediidirahastu fondile  Fonds commun de placement - Fonds d'investissements spécialisé  (EPMF FCP-FIS).  
Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid: 
— tagatised (mikrokrediidirahastu); 
— võla- ja omakapitaliinstrumendid; 
— toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine mis on otseselt vajalikud otsuse nr 283/2010/EL 
tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.  
Mikrokrediidi tagatis jääb täiel määral jõusse kuni 31. detsembrini 2020.  
Eeldatavalt lõpeb mikrokrediidirahastu FCP-FIS 30. aprillil 2020.  28.2.2018  ET L 57/1837 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Komisjon ei ole pärast kohustusperioodi lõppu edasisi eelarvelisi kohustusi võtnud.  
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 103,6 miljonit eurot (Euroopa mikrokrediidirahastu 
„Progress“ laenutagamisrahastu ja EPMF FCP-FIS koondeelarve).  
Soovitav finantsvõimenduse määr Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ rahastamisvahendite (Euroopa mikrokrediidirahastu 
„Progress“ laenutagamisrahastu ja EPMF FCP-FIS) kogu kehtivuse vältel on 4,83.  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate laenude 
kogumaht peaks olema ligikaudu 500 miljonit eurot.  
EPMF FCP-FIS eelarvelise kulukohustuse koondsumma ajavahemikul 2010–2013 on kokku 80 miljonit eurot. Euroopa mikrokre- 
diidirahastu fondi (FCP-FIS) võla- ja omakapitaliinstrumentide puhul prognoositakse laenude andmise sihtsummaks toetusesaajates t 
isikutele ja mikroettevõtetele 226,4 miljonit eurot (  1 ). 
( 1 ) Eelarvelised kohustused summas 80 miljonit eurot korrutatud EPMF FCP-FIS soovitava finantsvõimenduse määraga 2,83.  L 57/1838  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride 2020. aasta investeerimisfond (nn Marguerite’i fond) – 
enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007, 20. juuni 2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise toetuse andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2010)0941, 25. veebruar 2010, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja 
infrastruktuuride 2020. aasta investeerimisfondis (nn Marguerite’i fond). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 06 02 51 (osaliselt) — Üleeuroopaliste võrkude programmi lõpuleviimine 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Nn Marguerite’i fond on üleeuroopaline kapitalifond, mis töötati välja finantskriisi kontekstis ja tunnistades edukate pikaajal iste 
infrastruktuuri investeerimisprojektide vajalikkust Euroopas. Fondi kaudu toetatakse infrastruktuuri investeeringuid liikmesrii kide 
transpordi- (TEN-T), energeetika- (TEN-E) ja taastuvenergiasektorites ning investeeritakse peamiselt uutesse projektidesse.  
Peamiste sponsorite hulka kuuluvad avaliku sektori pikaajalised investorid Prantsusmaalt (CDC), Itaaliast (CdP), Saksamaalt (Kf W), 
Hispaaniast (ICO) ja Poolast (PKO), samuti Euroopa Investeerimispank (EIP) ja komisjon. Marguerite’i fondi lõplik suurus on 
710 miljonit eurot.  
Liidu eelarveliste kulukohustuste koondsumma: 80 miljonit eurot TEN-T eelarvest.  
Oodatavad tulemused: 
— 30 % – 40 % transpordisektorisse investeeritud kulukohustuste kogusummast, 
— 25 % – 35 % energiasektorisse investeeritud summast, 
— 35 % – 45 % taastuvenergiasektorisse investeeritud summast, 
— vähemalt 3,5 korda liidu kulukohustusi investeerimiseks TEN-T toetuskõlblikesse projektidesse.  
Marguerite’i fondi lõpptähtajaks on seatud maksimaalselt 20 aastat alates algsest tegevuse lõpetamisest (2009. aasta detsember) , kuid 
seda võib pikendada kuni kahe üheaastase perioodi võrra (kuni detsembrini 2031). Fondi investeerimisperiood lõppes 2016. aasta 
detsembris (neli aastat pärast lõplikku tegevuse lõpetamist), kuid seda võis pikendada kuni kahe üheaastase perioodi võrra. 
Investeerimisperioodi pikendati ühe aasta võrra (2017. aasta detsembrini). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse fondile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 80 miljonit eurot (2010. aasta seisuga täielikul t 
kulukohustustega seotud).  
Fondile ei määratud soovitavat finantsvõimendust (komisjoni talitused töötasid õigusliku aluse välja enne seda, kui komisjon ot sustas 
sihtotstarbelisse investeerimisvahendisse investeerida, ning eelhindamist ei sooritatud. Konsultandid valmistasid siiski Margue rite’i 
fondi asutanud investoritele 2009. aastal ette turuanalüüsi, et hinnata omakapitali puudujäägi olemasolu Euroopa taristus, ning  
komisjoni talitustel oli analüüsile juurdepääs.  28.2.2018  ET L 57/1839 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Ajavahemikul 2009–2016 investeeriti Marguerite’i fondist 456 miljonit eurot 12 projekti (peamiselt omakapital ja vahefinantseer i- 
mislaenud). 2016. aasta lõpuks ulatusid nende projektide raames tehtud omakapitaliinvesteeringud 1 842 miljoni euroni, samal aj al 
kui kogu kasutuselevõetud investeeringute summa (omakapital ja laenud kokku) ulatus 5 402 miljoni euroni (  1 ). Praeguseks on 
komisjon maksnud võetud kulukohustustest (80 miljonit eurot) Marguerite’i fondile välja 43,72 miljonit eurot.  
Finantsvõimenduse määr on praegu 42 (projektidesse investeeritud omakapitali kogusumma jagatud komisjoni maksetega 
ehk 1842 / 43,72), samal ajal kui kogu kasutuselevõetud investeeringute summa ületab 123-kordselt liidu toetust.  
Sellest finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et investeeritava omakapitali summa peaks programmi kogukestuse 
vältel ulatuma 3 360 miljoni euroni ja kogu kasutuselevõetavate investeeringute summa 10 miljardi euroni.  
( 1 ) Lõigus esitatud arvandmed on pärit EVCA aruandest (31. detsembri 2016. aasta seisuga, auditeerimata andmed).  L 57/1840  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa Energiatõhususe Fond (EEEF) – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1233/2010, 15. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, 
millega luuakse toetuskava majanduse elavdamiseks ühenduse finantstoetuse andmisega energeetikaprojektidele (ELT L 346, 
30.12.2010, lk 5). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 32 02 52 (osaliselt) — Majanduse elavdamist toetavate energeetikaprojektide lõpuleviimine 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
1. juulil 2011 eraldati 146,3 miljonit eurot Euroopa majanduse elavdamise energeetikakavast (EEPR) uue Euroopa Energiatõhususe 
Fondi (EEEF) jaoks spetsiaalse investeerimisfondi (SICAV) kujul. EEEF investeerib energiatõhususse, taastuvenergiaprojektidesse , 
puhtasse linnatransporti (eriti linnakeskkonnas), saavutades vähemalt 20 % energiasäästu või kasvuhoonegaaside/CO  2 heitkoguste 
vähendamise.  
Toetusesaajad peavad olema riigiasutused või neid esindavad avalik- või eraõiguslikud üksused, sealhulgas energiateenuste ettev õt- 
jad (  1 ). 
EEEF käivitati 1. juulil 2011 esialgse mahuga 265 miljonit eurot: lisaks liidu toetusele (125 miljonit eurot lihtaktsiates (C-k lassi 
aktsia), Euroopa Investeerimispank (EIP) investeeris 75 miljonit eurot (peamiselt eelisaktsiad (A-klassi aktsia)) ja Cassa Depo siti e 
Prestiti SpA (CDP) 60 miljonit eurot (peamiselt eelisaktsiad (A-klassi aktsia)) ning määratud investeerimisjuht (Deutsche Bank)  
5 miljonit eurot (B-vaheaktsiad)).  
EEEF pakub ebastandardsete finantstoodete valikut, nagu eelislaenud, allutatud laenud, tagatised, omakapitaliosalus või makseko - 
hustuste ostu skeemid, mida saab paindlikul viisil kombineerida standardse rahastamisega.  
Lisaks on tehnilise abi jaoks kättesaadav umbes 20 miljonit eurot liidu rahalistest vahenditest (toetuste kujul), et aidata spo nsoritel 
muuta projektid EEEFi jaoks pankade nõudmistele vastavaks. Ning viimaks on kehtestatud 1,3 miljoni euro suuruse eelarvega 
programm teadlikkuse suurendamiseks energiatõhususe ja taastuvenergia rahastamisviisidest ja võimalustest riikliku ja piirkondl iku 
tasandi ametivõimude seas, kes haldavad ühtekuuluvusfondi või struktuurifonde. Seda programmi haldab EPEC (  2 ) (European PPP 
Expertise Centre – Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskus).  
Määruse (EL) nr 1233/2010 kohaselt tuli eraldada ELi vahendeid investeerimisprojektide ja tehnilise abi jaoks 31. märtsiks 2014 . 
Fondi-/investeerimisjuht  
Deutsche Bank vastutab näiteks projektide valiku eest ja hoolsuskontrolli tegemise eest enne projektide esitamist EEEFi investe er- 
ingute komiteele nõu saamiseks ja juhatusele heakskiitmiseks. Deutsche Bank haldab ka tehnilise abi komponenti ning esitab 
tehnilise abi ettepanekuid komisjoni energeetika peadirektoraadile heakskiitmiseks.  
Investeeringute komitee  
Investeeringute komitee ülesanne on hinnata fondijuhi esitatud projekte ja anda soovitusi juhatusele. Investeeringute komiteess e 
nimetati ametisse kaks EIP liiget ja üks CDP liige.  
( 1 ) Energiateenuse ettevõtja (ESCO) saab energiatõhususe lepingu (EPC) kaudu võimaldada riigiasutusel teha alginvesteeringuid (nt  parandada üldkasuta- 
tavate hoonete tõhususnäitajaid või paigaldada säästliku tänavavalgustuse) finantsriski võtmata. 
( 2 ) Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskus on EIP, komisjoni ning liikmesriikide ja kandidaatriikide ühisalgatu s. Keskus aitab tugevdada 
oma avaliku sektori liikmete suutlikkust avaliku ja erasektori tehingute tegemisel.  28.2.2018  ET L 57/1841 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Haldusnõukogu  
Juhatusel on laialdased volitused EEEFi haldamiseks ja juhtimiseks; ta langetab otsused investeeringute kohta investeeringute k omitee 
soovituse põhjal. Kuid oluliste küsimuste (nagu põhikirja ja dokumentatsiooni muutmine) suhtes juhatus otsuseid ilma järelev- 
alvenõukogu heakskiiduta langetada ei või. Juhatus esitab kord kvartalis aruande järelevalvenõukogule. Järelevalvenõukokku kuul ub 
üks komisjoni esindaja, üks EIB esindaja, kes täidab eesistuja ülesandeid, ja üks CDP esindaja.  
Järelevalvenõukogu  
Järelevalvenõukogu peamised kohustused on EEEFi haldamise alaline järelevalve, juhatuse strateegiline nõustamine, EEEFi iga-aas tase 
äriplaani esitamine aktsionäride heakskiidu saamiseks ning investeerimisjuhiste muutmise heakskiitmine jne. Sinna kuulub kaks 
Euroopa Komisjoni esindajat, üks EIP esindaja ja üks CDP esindaja. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Fondile on kogu programmitöö perioodi vältel eelarvest ette nähtud 146,3 miljonit eurot (2011. aasta seisuga täielikult kulukoh us- 
tustega seotud, sellest 125 miljonit eurot fondi vahendeid, 20 miljonit eurot tehnilise abi rahastu (toetuse) vormis ja 1,3 mil jonit 
eurot teadlikkust suurendava tegevuse tarbeks).  
Enne kui komisjon otsustas sihtotstarbelisse investeerimisvahendisse investeerida, ei olnud õiguslikus aluses kindlaks määratud  
soovitavat finantsvõimendust ja täielikku eelhindamist ei sooritatud, kuid äriplaan ja riskistsenaariumid olid igal juhul ette 
valmistatud.  
Investeerimisperioodi lõpuks (31. märts 2014) maksis fond valitud projektidele liidu toetusena välja 99,8 miljonit eurot, pakku des 
sel viisil energiatõhususprojektidele innovatiivseid rahastamisvõimalusi. 31. detsembriks 2016 oli 12 projektile eraldatud 
128 miljonit eurot, mis on võimaldanud investeerida kokku 231 miljonit eurot. 11 projekti puhul, mis moodustavad 121 miljonit 
eurot eraldatavast toetusest ja 224 miljonit eurot investeeritavast kogusummast, on EEEF lepingutele juba alla kirjutanud.  
Saavutatud finantsvõimenduse määr oli 31. detsembri 2016. aasta seisuga 2,2. Selle arvutamiseks jagatakse fondi toetusega tehtu d 
investeeringute kogusumma (224 miljonit eurot) tegelikult välja makstud liidu toetusega (99,8 miljonit eurot).  
Praegu ette valmistatavatest investeeringutest lähtudes prognoositakse, et rahastamine võimaldab lõplikel toetuskõlblikel toetu se- 
saajatel investeerida 561 miljonit eurot. Investorid saavad veel EEEFiga ühineda ja selle maht võib kasvada.  L 57/1842  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Välisvahendid (ei rahastata ainult Euroopa Arengufondi kaudu)  
Piirkondlikud rahastud  
Naabruspoliitika investeerimisrahastu  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- 
ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (European Neighbourhood and Partnership Instrument – ENPI) ja uue Euroopa 
naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) üks prioriteet on edendada Euroopa naabruspoliitika (ENP) partnerriikides investeeri- 
misprojekte, mis vastab naabruspoliitika investeerimisrahastu (NIF) omale.  
EL käivitas NIFi 2007. aastal. Ajavahemikul 2007–2013 on vahendi kohta vastu võetud järgmised kaheksa komisjoni otsust, millega  
sellele on ette nähtud rahastamispakett kogusummas 777,4 miljonit eurot (467,2 miljonit lõunapoolseid riike puudutava Euroopa 
naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarverea jaoks ning 310,2 miljonit eurot idapoolseid riike puudutava Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrumendi eelarverea jaoks): K(2007) 6280, K(2008) 2698, K(2009) 3951, K(2009) 8985, K(2010) 4400, K(2010) 
7989, K(2011) 5547, C(2012) 4533 ja C(2013) 1276. Aastal 2014 kiideti heaks täiendavad kulukohustused summas 381,7 miljonit 
eurot; komisjoni otsusega C(2014) 5750 369,4 miljonit eurot ja komisjoni otsusega C(2013) 5300 lisati 12,3 miljonit eurot. 2015 . 
aastal kiideti komisjoni otsusega C(2015) 2748 heaks täiendavad kulukohustused summas 295,0 miljonit eurot. 2016. aastal kiidet i 
komisjoni otsustega C(2016) 3436 ja C(2016) 8387 heaks täiendavad kulukohustused summas 224,5 miljonit eurot. Seega saavad 
lõunapoolsed riigid ajavahemikus 2007–2015 kokku 1 068 520 334,34 eurot ja idapoolsed riigid 610 125 902,58 eurot (kokku 
1 678 646 236,92 eurot). Sellest kogusummast on vaid osa investeeritud rahastamisvahenditega seotud projektidesse. 2007.–2016. 
aasta koondandmete kohaselt on lõunapoolsete naaberriikide puhul rahastamisvahenditesse investeeritud 146 450 000 eurot ja 
idapoolsete naaberriikide puhul 38 300 000 eurot (kokku 184 750 000 eurot). Viimati nimetatud summa ja eespool nimetatud 
naabruspoliitika investeerimisrahastu kogusumma vahe on suunatud investeeringutoetustesse ja tehnilise abi projektidesse.  
2011. aastast alates hõlmab NIF arengukoostöö rahastamisvahendi keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside 
säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi raames kliimamuutuste komponenti (Climate Change Window – CCW), et toetada 
nende projektide elluviimist, millega aidatakse partnerriikidel võidelda leevendus- ja/või kohandusmeetmete abil kliimamuutuste  
vastu. NIFi hõlmatud kliimamuutuste komponenti hallatakse ühtlustatud viisil ja üldiselt kehtivad selle suhtes samad eeskirjad ning 
samad rahastamisviisid ja rakendamistingimused kui NIFi suhtes. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 04 01 02 — Vahemere piirkonna riigid — Vaesuse vähendamine ja säästev areng  
Punkt 22 04 02 02 — Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
NIFiga aidatakse pakkuda piirkonnale lisarahastamist, et saavutada ENP või seonduvate liidu temaatiliste strateegiate eesmärke.  28.2.2018  ET L 57/1843 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
NIFi peamine eesmärk on kaasata täiendavad investeeringud selleks, et toetada heaolu ja heanaaberlikkuse ala loomist, mis hõlma ks 
liidu ja naaberriike. Kooskõlas muude ELi rahastatavate programmidega saab NIF edendada püsivat ja kaasavat majanduskasvu ning 
soodsaid investeerimisolusid meie partnerriikides.  
Selles raamistikus püütakse NIFiga saavutada kolm strateegilist eesmärki, mis on järgmised: 
— transpordi- ja energiataristute parem ühendamine liidu ja naaberriikide vahel ning naaberriikide endi vahel; 
— meie ühist keskkonda ohustavate aspektidega (sealhulgas kliimamuutustega) tegelemine; 
— aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu edendamine eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise kaudu.  
NIFi tegevusega jätkatakse Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade toetamist ja keskendutakse viiele peamisele sektorile: energe etika, 
keskkond suunaga kliimamuutuste leevendamisele ja kohandamisele, transport, sotsiaalsete ettevõtete ning VKEde arendamine.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Euroopa naabruspoliitika partnerriigid, kes võivad saada NIFist automaatselt toetust, on liidu tegevuskavale alla kirjutanud 
naaberriigid, välja arvatud need, kes oma arengutaseme tõttu ei kvalifitseeru. Muid riike, kes ei või saada NIFist automaatselt  
toetust, võib toetada teatavatel juhtudel, arvestades piirkondlikke ja eriomaseid asjaolusid. Nende toetuskõlblikkuse suhtes pe avad 
ühehäälse otsuse langetama liikmesriigid ja komisjon.  
Muud lõplikud toetusesaajad on erasektor ja eelkõige VKEd. Nii mitmepoolsed kui ka riiklikud Euroopa arenguabi rahastamise 
asutused võivad olla otsesed toetusesaajad ja rahastu olulised sidusrühmad.  
Peamised tehnilised omadused  
NIFi alusel võib kasutada riskikapitali (omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid), riskijagamisvahendeid, tagatisi, l aene, 
muud rahastamist, nagu investeerimistoetused, intressitoetused ja tehniline abi.  
Kestus ja mõju eelarvele  
NIFiga seotud otsused kehtivad mitmeaastaste finantsraamistike 2007–2013 ja 2014–2020 vältel ja vahendi kehtivust võib veelgi 
pikendada, kui tehakse otsused järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta.  
2016. aasta otsuste kohaste lepingute sõlmimise lõpptähtaeg on 31. detsember 2017. Tegemist ei ole rahastu lõpptähtajaga, vaid 
viimase päevaga, mil rahastu rahastamise kohta langetatud otsuste kohaselt võib sõlmida lepingu. Iga projekti kestus määratakse  
kindlaks juhtumipõhiselt vastavalt rahastu liigile ja soovituslik maksimaalne kestus on 180 kuud alates rahastamislepingu jõust umise 
kuupäevast, või kui lepingut ei ole sõlmitud, siis alates aasta tegevuskava (millega rahastatakse NIFi) vastuvõtmisest.  L 57/1844  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Eelarvest eraldatud 1 678 646 236,92 euro jaotus kahe ENP alampiirkonna vahel on järgmine:  
CRISi viitenumber  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud 
summa  
(2007 – detsember 2016 maksimaalne 
pakett)  Eelarverida  
Lõunapoolsed naaberriigid  
ENPI/2007/019548  158 000 000,00  19 08 01 01  
ENPI/2011/023086  309 220 334,34  19 08 01 01  
ENI/2014/037510  265 300 000,00  21 03 01 02 / 21 03 03 03  
ENI/2015/38303  189 500 000,00  21 03 01 02  
ENI/2016/3436  146 500 000,00  22 04 01 02  
Kokku  1 068 520 334,34  
Idapoolsed naaberriigid  
ENPI/2007/019549  137 000 000,00  19 08 01 03  
ENPI/2011/023087  173 200 000,00  19 08 01 03  
ENI/2013/024746  12 300 000,00  19 08 01 03  
ENI/2014/037515  104 085 902,58  21 03 02 02  
ENI/2015/38314  105 540 000,00  21 03 02 02  
ENI/2016/8387  78 000 000,00  22 04 02 02  
Kokku  610 125 902,58  
Ida- ja lõunapoolsed naaberriigid kokku  1 678 646 236,92  
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
31. mail 2016 võeti vastu komisjoni rakendusotsus C(2016) 3436 ja 7. detsembril 2016 komisjoni rakendusotsus C(2016) 8387 
eespool toodud tabelisse lisatud 225,0 miljoni euro suuruse maksimumtoetuse kohta ida- ja lõunapoolsetele naaberriikidele.  
Esitatud väärtustel on ainult soovituslik iseloom, sest tähelepanuta jäetakse aeg ja diferentseerimise mõju.  
Hinnanguliselt eraldatakse rahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi (2014–2020) vältel 150 miljonit eurot aastas, kokku 
1 050 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 4–5.  
Hinnangute kohaselt aitaksid 1 678 miljonit eurot naabruspoliitika investeerimisrahastu vahendeid ajavahemikuks 2008–2016 
kaasata ligikaudu 15 941 miljonit eurot investeeringuid ja laene Euroopa finantseerimisasutustelt. Finantsvõimenduse määr on 9, 5, 
mis on prognoositud võimenduse määrast palju suurem. Prognoosi kohaselt kasvab projektide maht tänu nendele investeeringutele 
omakorda kokku ligikaudu 33 207 miljoni euroni.  28.2.2018  ET L 57/1845 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Kesk-Aasia investeerimisrahastu (IFCA) ja Aasia investeerimisrahastu (AIF)  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
(ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 236/2014, 11. märts 2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamis- 
vahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 100), eriti selle artikli 4 lõige 3.  
Naabruspoliitika investeerimisrahastu (NIF) esimeste tulemuste põhjal tegi komisjon ettepaneku rajada investeerimisrahastud 
arengukoostöö rahastamisvahendi määrusega hõlmatud riikides, algul Kesk-Aasias, Aasias ja Ladina-Ameerikas. Aasia jaoks loodi 
kaks rahastut: Kesk-Aasia investeerimisrahastu (IFCA) 2010. aastal ja Aasia investeerimisrahastu (AIF) 2011. aastal ajavahemiku ks 
2010–2013. Kõnealused rahastud on loodud NIFi eeskujul ning nende eesmärgid ja kohaldamisala on sarnased 2008. aasta märtsis 
kokku lepitud NIFi üldises raamistikus määratletud eesmärkide ja kohaldamisalaga (vt NIFi käsitlevat osa).  
2013. aasta lõpu seisuga on kolme otsust IFCA kohta rahastatud 2010., 2011., 2012. ja 2013. aasta eelarvetest ja kaht otsust AI F 
kohta rahastatud 2011. ja 2012. aasta eelarvetest (ühiselt) ning 2013. ja 2014. aasta eelarvest.  
Selleks et saavutada määruses (EL) nr 233/2014 ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärgid, võeti 2014. aastal vastu uus 
rahastamisotsus AIFi taasloomiseks ja sellele 26 miljoni euro eraldamiseks. 2014. aasta lõpul võeti vastu rahastamisotsus IFCA 
taasloomiseks ja sellele 20 miljoni euro eraldamiseks 2015. aasta eelarvest.  
2016. aastal eraldati kokkuvõttes IFCA-le 20 miljonit eurot ja AIFile 45 miljonit eurot. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 21 02 02 — Koostöö Aasiaga  
Artikkel 21 02 03 — Koostöö Kesk-Aasiaga  
Punkt 21 02 51 03 — Koostöö Aasia arenguriikidega, sealhulgas Kesk-Aasias ja Lähis-Idas (meetmete lõpuleviimine)  L 57/1846  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
IFCA peamine eesmärk on edendada täiendavaid investeeringuid ja olulisimat taristut, keskendudes esimesel rakendusperioodil 
esmajoones energeetikale ja keskkonnale. Kesk-Aasia strateegiate arengust lähtuvalt kavandati hilisemat laiendamist transpordi- , 
VKEde, veemajanduse ja jäätmekäitluse ning sotsiaalse taristu sektoritele Kesk-Aasia riikides.  
AIFi peamine eesmärk on edendada täiendavaid investeeringuid ja põhilist infrastruktuuri, keskendudes esmajoones kliimamuu- 
tustele ja nn rohelistele investeeringutele keskkonna, energeetika ja transpordi vallas, samuti VKEde ja sotsiaalse infrastrukt uuri vallas. 
Hiljem võib ette näha laiendamist transpordisektorile.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Kõnealuse kahe rahastu lõplikud toetusesaajad on nimetatud kahe piirkonna riigid. Muud lõplikud toetusesaajad on erasektor ja e riti 
VKEd.  
Toetuskõlblikud finantsasutused on volitatud üksused ja nimetatud kahe rahastu olulised sidusrühmad.  
Peamised tehnilised omadused  
Rahastatavad tehinguliigid on järgmised: 
— avaliku sektori infrastruktuuriprojektide investeeringute kaasrahastamine, 
— laenutagatiste kulude rahastamine, 
— intressitoetused, 
— tehniline abi, 
— riskikapitali tehingud, 
— kõik muud riskijagamismehhanismid.  
Võimalikud eelarve täitmise viisid on tsentraliseeritud (otsene ja kaudne) eelarve täitmine ning ühiselt ja osaliselt detsentra liseeritud 
eelarve täitmine (eelarve täitmise viisid 2014. aasta vahendite kasutamisel).  
Kestus ja mõju eelarvele  
IFCA ja AIF loodi esialgselt rahastamisvahendi õigusliku aluse kestuse ajaks, st kuni 31. detsembrini 2013. Kui AIF juba taaslo odi 
2014. aastal, et saavutada määruses (EL) nr 233/2014 ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärgid, siis taasloodi IFCA ka 2015. 
aastal.  
2015. aasta otsuste kohaste lepingute sõlmimise lõpptähtaeg on nii IFCA kui ka AIFi puhul 31. detsember 2016. 2014. aastal seos es 
AIFiga tehtud rahastamisotsuse puhul on lepingute sõlmimise tähtaeg 31. detsember 2015. Iga projekti kestus määratakse kindlaks  
juhtumipõhiselt ja maksimaalne kestus on 120 kuud alates rahastamislepingu jõustumise kuupäevast, või kui lepingut ei ole 
sõlmitud, siis alates 2014. aasta tegevuskava (millega AIF luuakse) vastuvõtmisest. Hinnanguliselt eraldatakse kogu programmitö ö 
perioodi vältel AIFile eelarvest 340 miljonit eurot ja IFCA-le 140 miljonit eurot.  28.2.2018  ET L 57/1847 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Eelarvest eraldatud 348 567 000 euro jaotus kahe piirkonna vahel on järgmine:  
Otsuse viitenumber  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud summa  
(maksimaalne pakett)  Eelarverida (selle aasta eelarve 
liigenduse kohaselt, mil võeti kuluko- 
hustus)  
Kesk-Aasia investeerimisrahastu  
ACA/2010/021-627  20 000 000  19 10 02  
ACA/2011/023-117  45 000 000  19 10 02  
ACA/2013/024-950  20 567 000  19 10 02  
ACA/2014/037-538  20 000 000  21 02 03  
ACA/2015/038-116  40 000 000  21 02 03  
ACA/2016/039-632  20 000 000  21 02 03  
Kokku  165 567 000  
Aasia investeerimisrahastu  
ACA/2011/022-036  15 000 000  19 10 01 01  
ACA/2012/022-036  15 000 000  19 10 01 01  
ACA/2013/024-917  30 000 000  19 10 01 01  
ACA/2014/037-548  26 000 000  21 02 14  
ACA/2014/037-548  31 000 000  21 02 02  
ACA/2014/038-088  25 000 000  21 02 02  
ACA/2016/038-088  20 000 000  21 02 02  
ACA/2016/039-604  25 000 000  21 02 02  
Kokku  183 000 000  
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
1. IFCA  
IFCA kogu rahastamispaketi mõju eelarvele on eelarveliste kulukohustuste kujul 165,57 miljonit eurot. Prognoositav finants- 
võimenduse määr, mis põhineb varasemal kogemusel ajavahemiku 2010–2016 kohta, on IFCA puhul järgmine: 
— projekti kogumaksumus (umbes 970 miljonit eurot) / IFCA toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni otsusega pärast 
arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist (umbes 143 miljonit 
eurot)): 6,8; 
— rahastamiskõlblikud finantsasutuste vahendid (umbes 605 miljonit eurot) / IFCA toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni 
otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist): 4,2.  
Esitatud väärtustel on ainult soovituslik iseloom, sest tähelepanuta jäetakse aeg ja diferentseerimise mõju.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 140 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 4–5.  L 57/1848  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Vahendi soovituslikust finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et vahendile eraldatava kogusumma (165 miljonit eurot ) 
tulemusena võetakse programmi kogukestuse vältel kasutusele maksimaalselt 825 miljoni euro ulatuses vahendeid (laenude/ 
investeeringute maht).  
2. AIF  
AIFi kogu rahastamispaketi mõju eelarvele on eelarveliste kulukohustuste kujul 183 miljonit eurot. Prognoositav finantsvõimendu se 
määr, mis põhineb varasemal kogemusel ajavahemiku 2011–2016 kohta, on AIFi puhul järgmine: 
— projekti kogumaksumus (umbes 3 152 miljonit eurot) / AIFi toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni otsusega pärast 
arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist (umbes 142 miljonit 
eurot)): 22,2; 
— rahastamiskõlblikud finantsasutuste vahendid (umbes 1 782 miljonit eurot) / AIFi toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni 
otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist): 12,5.  
Esitatud väärtustel on ainult soovituslik iseloom, sest tähelepanuta jäetakse aeg ja diferentseerimise mõju.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 340 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovituslik finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 4–5.  
Vahendi soovituslikust finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et vahendile eraldatava kogusumma (340 miljonit eurot ) 
tulemusena võetakse programmi kogukestuse vältel kasutusele maksimaalselt 1,70 miljardi euro ulatuses vahendeid (laenude/ 
investeeringute maht).  28.2.2018  ET L 57/1849 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Ladina-Ameerika investeerimisrahastu  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
(ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 236/2014, 11. märts 2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamis- 
vahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 100), eriti selle artikli 4 lõige 3.  
Ladina-Ameerika investeerimisrahastu (LAIF) loodi algul 2009. aastal eespool nimetatud arengukoostöö määrusega (EL) nr 1905/ 
2006 ajavahemikuks 2009–2013, kusjuures komisjoni toetused määratakse kindlaks igaks aastaks eraldi. Selleks et saavutada 
määruses (EL) nr 233/2014 ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärgid, võeti 2014. aastal vastu uus rahastamisotsus LAIFi 
taasloomiseks ja sellele 30 miljoni euro eraldamiseks. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 21 02 01 — Koostöö Ladina-Ameerikaga  
Punkt 21 02 51 02 — Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega (meetmete lõpuleviimine)  
Punkt 21 02 51 06 — Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine (meetmete lõpuleviimine) 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
Ladina-Ameerika investeerimisrahastu peamine eesmärk on edendada investeerimist transpordi-, energeetika- ja keskkonnataristuss e 
(sealhulgas veemajanduse ja jäätmekäitluse ning põllumajanduse ja maaelu arendamise taristu) ning toetada sotsiaalsektorit, näi teks 
tervishoidu ja haridust ning erasektori arendamist Ladina-Ameerika riikides. Rahastuga toetatakse VKEde kasvu, tehes kättesaada vaks 
paljud finantsinstrumendid Ladina-Ameerikas.  
LAIF on 2011. aastast hõlmanud ka kliimamuutuste komponenti, et toetada nende projektide elluviimist, millega aidatakse 
partnerriikidel võidelda leevendus- ja/või kohandusmeetmete abil kliimamuutuste vastu.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Lõplikud toetusesaajad on Ladina-Ameerika riigid, mis on loetletud määruses (EL) nr 1905/2006 ja millele on osutatud määruses 
(EL) nr 233/2014.  
Muud lõplikud toetusesaajad on erasektor, eelkõige VKEd, erasektori arendamise tehingute puhul. Toetuskõlblikud finantsasutused  
on volitatud üksused ja rahastamisvahendi tehingute olulised osalised.  L 57/1850  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Peamised tehnilised omadused  
Ladina-Ameerika investeerimisrahastust rahastatavad tehinguliigid on järgmised: 
— avaliku sektori infrastruktuuriprojektide investeeringute kaasrahastamine, 
— laenutagatiste kulude rahastamine, 
— intressitoetused, 
— tehniline abi, 
— riskikapitali tehingud, 
— kõik muud riskijagamismehhanismid.  
Võimalikud eelarve täitmise viisid on olnud tsentraliseeritud (otsene ja kaudne) eelarve täitmine, eelarve täitmine ühiselt, os aliselt 
detsentraliseeritud eelarve täitmine (eelarve täitmise viisid, mis kehtisid 2014. aasta lõpuni 2013. aasta vahendite kasutamise ks) 
kaudne eelarve täitmine (eelarve täitmise viisid, mis kehtisid 2014. aasta vahendite kasutamiseks).  
Kestus ja mõju eelarvele  
LAIF loodi määrusega (EÜ) nr 1905/2006 kestusega kuni 31. detsembrini 2013. Rahastamispaketi suurus oli 179,35 miljonit eurot. 
Nagu eespool märgitud, taasloodi LAIF 2014. aastal, et saavutada määruses (EL) nr 233/2014 ajavahemikuks 2014–2020 seatud 
eesmärgid.  
2016. aasta otsuste kohaste lepingute sõlmimise lõpptähtaeg on 31. detsember 2017. Tegemist ei ole rahastu lõpptähtajaga, vaid 
viimase päevaga, mil rahastu asutamise kohta langetatud otsuste kohaselt võib sõlmida lepingu. Iga projekti kestus määratakse 
kindlaks juhtumipõhiselt, võttes arvesse, et rakendamisperiood lõpeb otsuse DCI-ALA/2014/037-570 kohaselt 31. detsembril 2030. 
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 320 miljonit eurot.  
CRISi otsuse viitenumber  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud summa  
(maksimaalne pakett)  Eelarverida (selle aasta eelarve 
liigenduse kohaselt, mil võeti 
kulukohustus)  
DCI-ALA/2009/021-734  180 400 000  19 09 01  
DCI-ALA/2014/037-570  72 342 737  21 02 12 / 21 02 01  
DCI-ALA/2016/037-570  52 657 263  21 02 01  
DCI ENV/023-403  17 300 000  21 04 01  
Kokku  322 700 000  
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
2016. aastal tehti 50 miljoni euro suurune rahastamisotsus ja 2 657 263 euro suurune rahastamisotsus. LAIFi kogu rahasta- 
mispaketi mõju eelarvele on eelarveliste kulukohustuste kujul 322 700 000 eurot. Prognoositav finantsvõimenduse määr, mis 
põhineb varasemal kogemusel ajavahemiku 2010–2016 kohta, on LAIFi puhul järgmine: 
— projekti kogumaksumus (umbes 7 538 miljonit eurot) / LAIFi toetused (projektid kiidetakse heaks komisjoni otsusega pärast 
arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist (274 miljonit eurot)): 27,5;  28.2.2018  ET L 57/1851 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
— rahastamiskõlblikud Euroopa finantsasutuste vahendid (umbes 3 672 miljonit eurot) / LAIFi toetused (projektid kiidetakse heaks  
komisjoni otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist): 
13,4.  
Esitatud väärtustel on ainult soovituslik iseloom, sest tähelepanuta jäetakse aeg ja diferentseerimise mõju.  
Hinnanguliselt ja soovituslikult eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 320 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 4–5.  
Vahendi soovituslikust finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et vahendile eraldatava kogusumma (322 miljonit eurot ) 
tulemusena võetakse programmi kogukestuse vältel kasutusele maksimaalselt 1,6 miljardi euro ulatuses vahendeid (laenude/ 
investeeringute maht).  L 57/1852  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Täiendavad rahastud  
Toetus Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule  
i) Viide alusaktile  
Eelmised õigusaktid olid „ Mesures d'accompagnement financières et techniques “ (MEDA I ja MEDA II ajavahemikuks 1996–2006).  
Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu uusim õigusakt on Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument 
(ajavahemikuks 2007–2013), mille õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1638/ 
2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 19 08 01 01 — Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga seotud rahaline koostöö Vahemere maadega (2013. aasta eelarve 
liigenduses (  1 )). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu toetuse eesmärk on pakkuda kapitali Vahemere piirkonna 
partnerriikidele tingimustel, mis kohalikul tasandil puuduvad.  
Riskikapitali investeeritakse otse või kaudselt eesmärgiga i) toetada erasektorit, st võimaldada ettevõtete loomist, ümberstruk ture- 
erimist või kasvu, ii) tõhustada kohaliku finantssektori rolli, toetades uute asutuste või uute tegevuste loomist, mis toovad k asu 
erasektorile.  
Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu tehingute tõhustamiseks antakse tehnilist abi, pöörates erilist 
tähelepanu erasektori arendamisele.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu hõlmab 9 Vahemere lõunaranniku riiki. Riskikapitalirahastu 
toetusesaajad on erasektor üldisemalt ning VKEd ja finantsvahendajad konkreetsemalt. Tehnilise abi saajad on eraettevõtted, ava liku 
sektori asutused ja finantsvahendajad.  
Peamised tehnilised omadused  
Kõnealust meedet, mille eesmärk on riskikapitali ja tehnilise abi andmisega seotud meetmete rahastamine, rakendatakse kaudse 
tsentraliseeritud eelarve täitmise kaudu koos Euroopa Investeerimispangaga.  
Euroopa Investeerimispangale on usaldatud järgmiste tehingute tegemine: 
— riskikapitali tehingud, 
— tehnilise abiga seotud tehingud.  
( 1 ) Viimane toetus seoti kohustustega 2013. aastal, olles seega 2013. aasta eelarverea number.  28.2.2018  ET L 57/1853 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu loodi mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kestuse ajaks. 
Kõnealune seitsmeaastase ajavahemiku iga-aastane eelarveline kulukohustus eelarverealt 19 08 01 01 oli 32 miljonit eurot. Seega  on 
kogu rahastamispakett ajavahemikuks 2007–2013 224 miljonit eurot. (180 miljonit eurot riskikapitali tehingute ja 33 miljonit eu rot 
tehnilise abi jaoks).  
2013. aasta kohustuste täitmise lõpptähtaeg on 31. detsember 2029. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
2016. aastal ei ole Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule maksete assigneeringuid ette nähtud, kun a 
pärast 2013. aastat ei ole rohkem kulukohustusi ette näha.  
Hinnanguliselt eraldatakse rahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 224 miljonit eurot.  
Finantsvõimenduse määr 2015. aastani teostatud tehingute põhjal on 19,54.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et 224 miljoni euro suurune summa peaks programmi 
kogukestuse vältel andma kasutuselevõetavate investeeringute/laenude kogusummaks 4 376 miljonit eurot.  L 57/1854  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF)  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond kiideti heaks nelja-aastase keskkonna ja loodusvarade säästvat majandamist 
käsitleva temaatilise programmi iga-aastastes tegevuskavades (ENRTP 2007–2010).  
Piirkondlike fondide toetusrahastu (Regional Fund Support Facility (RFSF)) õiguslik alus: ettevalmistav meede nõukogu finants- 
määruse artikli 54 tähenduses. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 21 02 51 06 — Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine (meetmete lõpuleviimine)  
Punkt 21 02 77 14 — Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF) 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond on uuenduslik rahastamisvahend, mille eesmärk on suurendada energiatõhusust 
ja taastuvenergia osakaalu arenguriikides ja üleminekuriikides. Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond on üles ehit atud 
fondifondina ning tema strateegia on investeerida piirkondlikesse omakapitalifondidesse (ning seeläbi aidata kaasa nende arengu le), 
millest tehtavad investeeringud on suunatud väikestele ja keskmise suurusega energiatõhusus- ja taastuvenergiaprojektidele.  
Eesmärkideks on laiendada taastuvenergia kasutamist, edendada energiatõhusust ja muid seonduvaid puhta energia tehnoloogiaid 
arenguriikide ning üleminekuriikide turgudele ja teenustele, et parandada juurdepääsu vähese CO  2 -heitega, turvalisele ja taskuko- 
hasele energiale ning aidata parandada puudulike energiavõrkudega piirkondades elavate või ebasoodsamas olukorras olevate 
inimrühmade majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, edendades samas keskkonnakaitset.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi eesmärk on toetada piirkondlikke allfonde Saharast lõunasse jäävas Aafrikas , 
Kariibi mere ja Vaikse ookeani saareriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides, sealhulgas Venemaal, Ladina-Ameerik as 
ja Aasias (sh Kesk-Aasias ja Lähis-Idas). Eriline rõhk asetatakse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaj aduste 
rahuldamisele.  
Kestus ja mõju eelarvele  
Ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi tegevuse lõpptähtaeg on 31. detsember 2023, arvutatuna viimase kohustuse 
kuupäevast.  
Viited otsusele  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud summa  
(maksimaalne pakett)  Eelarverida (selle aasta eelarve 
liigenduse kohaselt, mil võeti 
kulukohustus)  
DCI-ENV/2007/147331 ja selle lisandid CRISi viidetega 
168 899 ja 282 314)  81 100 000  21 04 01 / 21 02 51  28.2.2018  ET L 57/1855 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Lisaks eraldati 5 miljonit eurot artiklist 21 04 05, et toetada integreeritud toetusrahastu loomist ülemaailmse energiatõhususe  ja 
taastuvenergia fondi jaoks.  
2014. aastal täiendati GEEREFit 20 miljoni euroga, et toetada algatust „Säästev energia kõigi jaoks“, mida rahastatakse Euroopa  
Arengufondist. 2015. ega 2016. aastal fondi ei täiendatud. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Rohkem eelarvelisi kulukohustusi ei ole GEEREFi jaoks kavas võtta.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 5.  
Vahendi soovituslikust finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et vahendile eraldatud kulukohustuste kogusumma 
(81,1 miljonit eurot) tulemusena võetakse programmi kogukestuse vältel kasutusele ligikaudu 405,5 miljoni euro ulatuses vahende id 
(laenude/investeeringute maht).  L 57/1856  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Segarahastamine temaatilistest rahastamisvahenditest (energiavarustuse, põllumajanduse ja kliimamuutuse 
rahastu)  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
(ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44). Üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide temaatilise programmi 
õiguslik alus on arengukoostöö rahastamisvahendi määrus.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 236/2014 (millega sätestatakse liidu välistegevuse 
rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 95) ja eelkõige selle artikli 4 lõike 3 
kohaselt võib rahastamisvahendeid rakendamise ja aruandluse eesmärgil rahastuteks rühmitada. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 21 02 07 — Üleilmse tähtsusega avalikud hüved ja probleemid ning vaesuse vähendamine, säästlik areng ja demokraatia 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja kohaldamisala  
Energiavarustuse rahastu  
Rahastamisvahendite eesmärk on: a) ületada üleilmselt keskkonnahoidlike, usaldusväärsete ja taskukohaste elektri- ja energiatee nuste 
piisava kättesaadavuse tagamiseks tehtavate investeeringute struktureerimisel ja rahastamisel esinevad lüngad, et tekitada huvi  arengu 
rahastamise sektoris, ning b) vähendada investeeringute riski, et tekitada finantsinstitutsioonide, sealhulgas kommertspankade hulgas 
laiemat huvi.  
Põllumajanduse rahastu  
Põhiline eesmärk on edendada väärtusahelatel põhinevat kaasavat, säästvat ja kliimaga arvestavat põllumajandust. Põllumajanduse  
kaudu saab toetada majanduskasvu, tööhõivet maapiirkondades ja väärtusahela eri etappides ning keskkonnateenuste juhtimist. 
Võimaluste täielikuks ärakasutamiseks on seatud kolm prioriteeti: 
1) luua teadmisi ja analüüsida saadud kogemusi, et poliitikakujundajatel ja investoritel oleks lihtsam töötada välja oma strate egiaid, 
poliitikat ja projekte; 
2) hõlbustada avaliku ja erasektori sidusrühmade liitude loomist ja suurendada väärtusahela osaliste (põllumajandustootjate ja 
tootjaorganisatsioonide, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, turuorganisatsioonide jt) suutlikkust, et parandad a 
juhtimist, tagada pääs olemasolevatele ja uutele (kodumaistele ja rahvusvahelistele) turgudele ning säilitada konkurentsivõime;  
3) suurendada segarahastamismehhanismide kaudu põllumajanduse väärtusahelasse tehtavaid investeeringuid, et käivituks maaelu 
ümberkorraldamine.  
Kliimamuutuse rahastu  
Rahastu eesmärgid on järgmised: 
— rahuldada nõudlus vähese CO  2 -heitega ja kliimamuutusele vastupidava taristu järele Sahara-taguses Aafrikas;  28.2.2018  ET L 57/1857 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
— teha kohalike kliimastrateegiate alusel süstemaatiliselt konkreetseid investeeringuid; 
— linnapoliitika projektidega kliimale kaasneva täiendava kasu täielik saavutamine või maksimeerimine; 
— suurendada kohalike omavalitsuste suutlikkust viia ellu kliimaga arvestavaid linnapoliitika projekte; 
— osaleda olemasolevaid algatusi täiendaval viisil kohalike kliimastrateegiate levitamises Sahara-taguses Aafrikas; 
— kujundada Aafrikas välja vähese CO  2 -heitega linnade mehhanism seoses linnapeade pakti laiendamisega Sahara-tagusele 
Aafrikale ja muude oluliste algatustega (ÜRO Kapitaliarengufondi programm, programm Africa4Climate, programm Urban 
LEDS, algatus „Mobilise Your City“ jms).  
Valdkonnaülene eesmärk on samuti tagada, et linnad aitaksid kaasa kavatsetava riiklikult kindlaks määratud panuse saavutamisse,  
mis on keskse tähtsusega Pariisi kliimakokkuleppe rakendamiseks.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Temaatilistest rahastutest toetatavad temaatilised algatused ei ole üldjuhul seotud konkreetse piirkonnaga. Toetus on ette näht ud 
arengukoostöö rahastamisvahendi määrusega hõlmatud riikidele.  
Peamised tehnilised omadused  
Rahastamisvahendite täitmise viisina kasutatakse eelarve kaudset täitmist. Rahastatavad tehinguliigid on järgmised: 
— avaliku sektori taristuprojektide investeeringute kaasrahastamine, 
— laenutagatiste kulude rahastamine, 
— intressitoetused, 
— tehniline abi, 
— riskikapitali tehingud, 
— kõik muud riskijagamismehhanismid.  
Kestus ja mõju eelarvele  
2016. aasta otsuste või 2016. aastal 2015. aasta otsustesse tehtud muudatuste kohaste lepingute sõlmimise lõpptähtaeg on 
31. detsember 2017. Tegemist ei ole rahastu lõpptähtajaga, vaid viimase päevaga, mil rahastu rahastamise kohta langetatud otsus te 
kohaselt võib sõlmida lepingu. Iga rahastu kestus määratakse kindlaks juhtumipõhiselt.  L 57/1858  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Viited otsusele  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud summa  
(maksimaalne pakett)  Eelarverida  
Energiavarustuse rahastu  
C(2014) 9451 – 15.12.2014  74 851 742  21 02 07 02  
C(2015) 9276 – 14.12.2015  57 875 236  21 02 07 02  
C(2016) 8086 – 30.11.2016  60 584 234  21 02 07 02  
Põllumajanduse rahastu  
C(2015) 5789 – 11.8.2015  40 000 000  21 02 07 04  
C(2016) 8598 – 13.12.2016  29 000 000  21 02 07 04  
Kliimamuutuse rahastu  
C(2015) 5793 – 11.8.2015  8 000 000  21 02 07 01  
Kokku  270 311 212  
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Energiavarustuse rahastu  
Sellest rahastust rahastatavad meetmed hõlmavad järgmisi: 
— jaotusvõrkude (sealhulgas väike- ja mikrovõrkude) rajamine või ühenduste loomine olemasolevate võrkudega ning olemasolevate 
(jaotus)võrkude tugevdamine ja/või laiendamine energia kättesaadavuse tagamiseks/parandamiseks; 
— taastuvenergiaallikatega seotud rakenduste väljatöötamine nüüdisaegsete energiateenuste (sealhulgas elektri-, kütte-, soojavee - ja 
jahutusteenuste) pakkumiseks koos kodumajapidamistele, ettevõtetele ja/või avaliku või erasektori organisatsioonide käitatavate le 
olulistele avalikele teenustele (koolidele ja haiglatele) suunatud energiatõhususmeetmetega. Eelkõige rahastatakse põhivõrgu- 
väliseid detsentraliseeritud rakendusi, kuid ka põhivõrguga ühendatud rakendusi; 
— olemasolevate fossiilkütustel põhinevate energiatootmissüsteemide ristkasutamine taastuvenergiasüsteemidega; 
— täiustatud toiduvalmistusseadmete (sealhulgas energiatõhusate pliitide) kasutuselevõtmine; 
— taastuvenergiasüsteemide juurutamine tootmismeetodites, et edendada energia tootlikku kasutamist majandusarengu ja tööhõive 
toetamiseks; 
— olemasolevate maapiirkondade elektrivarustusega tegelevate ametite / energiaametite ja/või muude maapiirkondade elektriva- 
rustuse juhtimise ja energiatõhususega tegelevate valitsusorganisatsioonide strateegiate ja kavade toetamine või elluviimine; 
— säästva energia ja energiatõhususe õigusraamistiku täiustamine; 
— energiasektori ettevõtjate (avaliku ja erasektori kommunaalettevõte) tegevuse tõhustamine / jätkusuutlike ja pikaajaliste 
partnerluste loomine abiandjate ja kohalike kommunaalettevõtete vahel / kohalikul tasandil juhitavate väikeste ja mikrokom- 
munaalettevõtete asutamine. Eelduseks peaks olema võrkude tõhus käitamine.  
Esitatud meetmete loetelu ei ole lõplik.  28.2.2018  ET L 57/1859 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Kogu rahastamispaketi mõju eelarvele oli 2016. aasta lõpu seisuga kulukohustuste kujul 193 311 212 eurot. Kulukohustuste 
kogusummast lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate investeeringute maht ulatub umbes 1 400 miljoni euroni.  
Prognoositav finantsvõimenduse määr on järgmine: 
— projekti kogumaksumus (umbes 968 miljonit eurot) / energiavarustuse rahastu toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni 
otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist 
(131 miljonit eurot)): 7,4; 
— rahastamiskõlblikud Euroopa finantsasutuste vahendid (458 miljonit eurot) / energiavarustuse rahastu toetused (projektid 
kiidetakse heaks komisjoni otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva 
arvamuse saamist (131 miljonit eurot)): 3,5.  
Põllumajanduse rahastu  
Eesmärk on toetada segarahastamise ja tehnilise abi kaudu põllumajandussektoris tegutsevatele väiketootjatele ning mikro-, väik estele 
ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud investeeringuid, millelt oodatakse suurt mõju arengule, kuid mille jaoks ei ole mu idu 
võimalik saada avaliku ja erasektori rahastajatelt laenu, sest risk on suur ja/või tasuvus väike. Toetust antakse ainult invest eeringutele, 
millel on suur mõju arengule ning mis vastavad täiendavuse põhimõttele ja sotsiaalsetele, keskkonna- ja maksunõuetele või mille  
puhul kasutatakse innovatiivseid tehnoloogiaid, mida saaks võtta üle muudes valdkondades.  
Kogu rahastamispaketi mõju eelarvele oli 2016. aasta lõpu seisuga kulukohustuste kujul 69 000 000 eurot. Rahastamispaketi 
suurusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate investeeringute maht ulatub umbes 538 miljoni euroni.  
Prognoositav finantsvõimenduse määr on järgmine: 
— projekti kogumaksumus (umbes 234 miljonit eurot) / liidu toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni otsusega pärast 
arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist (30 miljonit eurot)): 7,8; 
— rahastamiskõlblikud Euroopa finantsasutuste vahendid (31 miljonit eurot) / liidu toetused (projektid kiidetakse heaks komisjon i 
otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendi segarahastamisraamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist (30 miljonit 
eurot)): 1.  
Kliimamuutuse rahastu  
Rahastu tegeleb a) vajaduse korral linnade kliimakavade toetamisega seoses linnapeade pakti laiendamisega Sahara-tagusele Aafri kale 
ja muude asjaomaste liidu algatustega ning b) vähese CO  2 -heitega ja vastupidava linnataristu projektide ettevalmistamisega, mis 
lähtuvad linnade kliimastrateegiatest ja süstemaatiliselt kliimaküsimustega arvestavast linnaplaneeringust. Lisaks on selle rah astu 
hinnanguline eesmärk anda 600 000 000 euro ulatuses laenu, et toetada umbes 25 Aafrika linna kliimasõbralike investeerimispro- 
jektide rahastamisel. Tehnilise abina antava liidu toetuse summa on 8 000 000 eurot.  L 57/1860  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Kandidaatriikide rahastamisvahendid  
Lääne-Balkani riigid  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv I tagatisvahend 
(EDIF)  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, eriti selle artikli 14 
lõige 3 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
I tagatisvahendi liidu rahastamisvahend aitab saavutada Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majandusliku kasvu hoogustamise eesmärke . 
Selle põhieesmärk on uuenduslike ja väga arenguvõimeliste ettevõtete tekkimise ja kasvu eeltingimuste loomine. Vahend tagab VKE de 
laenuportfellid, mille kommertspangad väljastavad uute laenudena VKEdele. See hõlmab ka VKEde juurepääsu parandamist laenudele 
ja laenuvõtmise kulude potentsiaalselt vähendamist.  
Tagatisvahendi raames võib kasutada sihtrühma kuuluvatele VKEdele antavate uute laenude esimese järjekoha kahju tagatisi 
tagatismääraga kuni 70 % ning ülemmääraga kuni 25 % kogu laenuportfellist. Täpne tagatismäär ja ülemmäär määratakse kindlaks 
iga juhtumi puhul eraldi.  
Komisjon rakendab tagatisvahendit kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmääruse artiklile 139 (usaldus- ja halduslepi ngu 
kaudu). Kaudse eelarve täitmise raames võib komisjon delegeerida rakendusülesanded Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupile, 
sealhulgas ka Euroopa Investeerimisfondile (EIF). Tagatisvahendit rakendatakse kaudse eelarve täitmise raames ja rakendusülesan ded 
on delegeeritud EIFile.  
Tagatisvahend alustas tegevust 2013. aastal ning tagab laenud tähtajaga kuni 2023. aasta. Geograafiline ulatus hõlmab Lääne-Bal kani 
riike kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu 
välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 95). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
IPA I alla kuuluva vahendi jaoks ettenähtud rahastamispaketi suurus on 21,9 miljonit eurot (millest 1,9 miljonit eurot moodusta vad 
haldustasud EIFile ja 20 miljonit eurot on tagatiskapital), mille suhtes võeti kulukohustused ja mis maksti EIFile.  28.2.2018  ET L 57/1861 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 21,9 miljonit eurot.  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluva I tagatisvahendi projektitaotluses  
esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel oli 7.  
Kõik I tagatisvahendi raames antavad tagatised eraldati 2014. aasta jooksul, ehkki kõiki lepinguid ei oldud 31. detsembri 2014.  aasta 
seisuga veel alla kirjutatud. Eeldatakse, et 20 miljoni euro suurune summa võimendab koguinvesteeringut ligikaudu 120 miljoni e uro 
ulatuses, mis teeb minimaalseks võimendusteguriks 6.  
IPA I eelarveliste kulukohustuste koondsummat (21,9 miljonit eurot) suurendati 17,5 miljoni euro võrra mitut toetusesaajat hõlm ava 
programmi IPA II kaudu. Täiendavad kulukohustused eraldati ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde 
kuuluva II tagatisvahendi kaudu, mille kohta esitatakse eraldi aruanded. II tagatisvahendi delegeerimislepingule kirjutati alla  
23. detsembril 2015 ja esimene väljamakse tehti 2016. aasta jaanuaris.  L 57/1862  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv II tagatisvahend 
(EDIF)  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
II tagatisvahendi liidu rahastamisvahend aitab saavutada Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majandusliku kasvu hoogustamise eesmärk e. 
II tagatisvahend jätkab I tagatisvahendi tegevust; tegemist on sama EIFi hallatava tootega, kuid selle volitused allkirjastati selleks, et 
tagada kooskõla uue finantsmäärusega.  
Sarnaselt oma eelkäijaga (I tagatisvahendiga) on II tagatisvahendi peamine eesmärk luua uuenduslike ja väga arenguvõimeliste 
ettevõtete tekkimiseks ja kasvuks vajalikud tingimused. Vahend tagab VKEde laenuportfellid, mille kommertspangad väljastavad uu te 
laenudena VKEdele. See hõlmab ka VKEde juurepääsu parandamist laenudele ja laenuvõtmise kulude potentsiaalselt vähendamist.  
II tagatisvahendi raames võib kasutada sihtrühma kuuluvatele VKEdele antavate uute laenude esimese järjekoha kahju tagatisi 
tagatismääraga kuni 70 % ning ülemmääraga kuni 25 % kogu laenuportfellist. Täpne tagatismäär ja ülemmäär määratakse kindlaks 
iga juhtumi puhul eraldi.  
Komisjon rakendab II tagatisvahendit kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmääruse artiklile 139 (usaldus- ja haldusl epingu 
kaudu). Kaudse eelarve täitmise raames võib komisjon delegeerida rakendusülesanded Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupile, 
sealhulgas ka Euroopa Investeerimisfondile (EIF). II tagatisvahendit rakendatakse kaudse eelarve täitmise raames ja rakendusüle sanded 
on delegeeritud EIFile.  
II tagatisvahendi loomise dokumendile kirjutati alla 2015. aastal ning sellest tagatakse laenusid, mille tähtaeg ulatub kuni 20 28. 
aastani. Geograafiline ulatus hõlmab Lääne-Balkani riike kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta 
määrusega (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlu sed 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 95). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
IPA II alla kuuluva II tagatisvahendi jaoks ette nähtud rahastamispaketi suurus on 21,9 miljonit eurot (millest 1,9 miljonit eu rot 
moodustavad haldustasud EIFile ja 20 miljonit eurot on tagatiskapital), mille suhtes võeti kulukohustused ja mis maksti EIFile.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 21,9 miljonit eurot.  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluva tagatisvahendi projektitaotluses 
esitatud soovituslik finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel oli 7. Kõik II tagatisvahendi raames antava d 
tagatised eraldati 2014. aasta jooksul, ehkki kõiki lepinguid ei oldud 31. detsembri 2014. aasta seisuga veel alla kirjutatud. 
Eeldatakse, et 20 miljoni euro suurune summa võimendab koguinvesteeringut ligikaudu 120 miljoni euroni, mis teeb minimaalseks 
võimendusteguriks 6.  28.2.2018  ET L 57/1863 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete laenufond  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, eriti selle artikli 14 
lõige 3 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Liidu rahastamisvahend ettevõtete laenufondi jaoks aitab saavutada Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majandusliku kasvu hoogustami se 
eesmärke.  
Selle põhieesmärk on uuenduslike ja väga arenguvõimeliste ettevõtete tekkimise ja kasvu eeltingimuste loomine. Vahendist 
rahastatakse arengukapitali olemasolevates suure kasvupotentsiaaliga VKEdes vastavatel turgudel kapitaliosaluse kaudu. Vahendi 
raames võib kasutada omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid.  
Komisjon rakendab ettevõtete laenufondi kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmääruse artiklile 139. Kaudse eelarve 
täitmise raames võib komisjon delegeerida rakendusülesanded Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupile, sealhulgas ka Euroopa 
Investeerimisfondile (EIF). Ettevõtete laenufondi rakendatakse kaudse eelarve täitmise raames ja rakendusülesanded on delegeeri tud 
EIFile.  
2016. aastal rahastati ettevõtete laenufondist nelja investeeringut: 
— 2016. aastal Serbiaga alla kirjutatud 1,8 miljoni euro suurune investeering; 
— 2016. aastal endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga alla kirjutatud 3 miljoni euro suurune investeering; 
— 2016. aastal Serbiaga alla kirjutatud 1,3 miljoni euro suurune investeering; 
— 2016. aastal Horvaatiaga alla kirjutatud 10 miljoni euro suurune investeering.  
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas on käimas mitme projekti menetlemine, millele 31. detsembri 2015. aasta seisuga 
tehti hoolsuskohustuse auditit. Pärast maksimaalselt viie aasta pikkust investeerimisperioodi lõpetatakse vahendi portfelli teg evus 
maksimaalselt viieaastase perioodi jooksul. Geograafiline ulatus hõlmab Lääne-Balkani riike kooskõlas Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite 
rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 95).  L 57/1864  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Ettevõtete laenufondi jaoks ette nähtud rahastamispaketi suurus on 11,0 miljonit eurot (millest 1,1 miljonit eurot moodustavad 
tasud EIFile kui komisjoni usaldusisikule, 0,4 miljonit eurot on tehnilise abi eraldis ning 9,5 miljonit eurot on omakapitali o sa). 
Detsembris 2012 maksti EIFile kui usaldusisikule välja 10,4 miljonit eurot. See summa võimendab koguinvesteeringut ligikaudu 55  
miljoni euroni, tehes võimendusteguriks 5. Koos EBRD 1 : 1 kaasinvesteeringutega kohalike ettevõtete rahastust võib koguinves- 
teeringu summaks kujuneda 110 miljonit eurot, mis teeb võimendusteguriks 10. Ülejäänud 0,4 miljonit eurot makstakse välja päras t 
2018. aasta jaanuari.  
IPA I eelarveliste kulukohustuste koondsummat 11,0 miljonit eurot võidakse mitut abisaajat hõlmava programmi IPA II kaudu 
suurendada sõltuvalt ettevõtete laenufondi toimimise hindamisest ja sellekohaste rahastamisotsuste vastuvõtmisest.  
Hinnanguliselt eraldatakse fondile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 11 miljonit eurot.  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi projektitaotluses esitatud soovitav finantsvõimen duse 
määr ettevõtete laenufondi kogu kehtivuse vältel on 10.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et programmi kogukestuse vältel tehakse kokku 110 
miljoni euro väärtuses investeeringuid.  
Veel on menetlemisel Kosovos, Montenegros ja Albaanias ellu viidavad projektid, mille ettevõtete laenufondi investeeringute kom itee 
on juba heaks kiitnud.  28.2.2018  ET L 57/1865 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete 
innovatsioonifond („innovatsioonifond“)  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, eriti selle artikli 14 
lõige 3 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82), eriti selle artikli 14 lõige 3. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö (2015. aasta eelarve 
liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Liidu rahastamisvahend innovatsioonifondi jaoks aitab saavutada Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majandusliku kasvu hoogustamise 
eesmärke. Selle põhieesmärk on uuenduslike ja arenguvõimeliste ettevõtete tekkimise ja kasvu eeltingimuste loomine omakapitalii n- 
vesteeringute kaudu. Vahendiga rahastatakse varakult uuenduslike VKEde arengu- ja kasvuetapi kapitali. Innovatsioonifondi raame s 
võib kasutada omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid.  
Komisjon rakendab innovatsioonifondi kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmääruse artiklile 139. Kaudse eelarve täit mise 
raames võib komisjon delegeerida rakendusülesanded Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupile, sealhulgas ka Euroopa Investeeri- 
misfondile (EIF). Vahendit rakendatakse kaudse eelarve täitmise raames ja rakendusülesanded on delegeeritud EIFile.  
EIFi kui platvormi koordinaatori ülesannete hulka kuulub ettevõtete innovatsioonifondile erasektori fondijuhi valimine.  
Pärast innovatsioonifondi teist sulgemist 2016. aastal on innovatsioonifondi ees võetud kokku 39,9 miljoni euro ulatuses kohust usi 
(millest 12,5 miljonit eurot moodustab liidu toetus), kusjuures sellesse on kohustunud investeerima Euroopa Rekonstruktsiooni- ja 
Arengupank, Saksamaa Investeerimis- ja Arenguselts, Austria Arengupank, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, 
Montenegro, Kosovo ja erainvestorid.  
2016. aasta kirjutati alla järgmistele investeeringutele: 
— Drytools Serbias, 300 000 eurot; 
— Cityexpert Serbias, 700 000 eurot; 
— Agrivi Horvaatias, 1 000 000 eurot; 
— Letz endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, 100 000 eurot; 
— Bulb Horvaatias, 2 000 000 eurot; 
— Cognism endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, 100 000 eurot.  
Veel on menetlemisel Serbias tehtavad investeeringud, millele kirjutatakse alla 2017. aastal.  L 57/1866  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Innovatsioonifondi rahastamispaketi suurus on 21,2 miljonit eurot (millest 0,9 miljonit eurot moodustavad tasud EIFile kui 
komisjoni usaldusisikule, 6,2 miljonit eurot on tehnilise abi eraldis ning 14,1 miljonit eurot on omakapitali osa), mille suhte s võeti 
kulukohustused ja mis maksti EIFile kui usaldusisikule välja. 31. detsembri 2016. aasta seisuga käsitleti summat naabruspoliiti ka ja 
laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi bilansis sularahaekvivalendina (usalduskontol), kuid mitte veel rahastamisvahendina. Se e 
summa võimendab koguinvesteeringut ligikaudu 40 miljonini, mis teeb võimendusteguriks 2.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 21,2 miljonit eurot.  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi projektitaotluses esitatud soovitav finantsvõimen duse 
määr innovatsioonifondi kogu kehtivuse vältel on 2.  
Innovatsioonifondi sihtsumma 40 miljonit eurot on saavutatud ja investeeringud tehakse kogu programmi kestuse vältel.  
IPA I eelarveliste kulukohustuste koondsummat 21,2 miljonit eurot võidakse mitut toetusesaajat hõlmava programmi IPA II kaudu 
tulevikus suurendada sõltuvalt rahastamisvahendi toimimise hindamisest ja sellekohaste rahastamisotsuste vastuvõtmisest.  28.2.2018  ET L 57/1867 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Muu  
Euroopa Kagu-Euroopa Fond  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, 
lk 82).  
Euroopa Kagu-Euroopa Fond, ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm 2006/018-264, IPA 2007/019- 
344, IPA 2008/020-300 ja IPA 2009/021-373.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö (2015. aasta eelarve 
liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa Kagu-Euroopa Fond on avaliku ja erasektori partnerluse vorm. Selle eesmärk on ligi meelitada kapitali erasektorist, 
võimendades seega avaliku sektori rahastajate vahendeid, mis aitavad kaasa piirkonna erasektori arengule. Euroopa Kagu-Euroopa 
Fond annab laenu kohalikele kommertspankadele ja mikrokrediidiga tegelevatele asutustele Lääne-Balkani riikides edasilaenamisek s 
mikro- ja väikeettevõtetele ja majapidamistele. Euroopa Investeerimisfond haldab Euroopa Kagu-Euroopa Fondi, kes avaldab mõju 
kolmel erineval tasandil: 
— kohalike majanduste alustalade ehk mikro- ja väikeettevõtete toetamine, aidates seeläbi kaasa tulu teenimisele ja töökohtade 
loomisele; 
— esmase varjupaigavajaduse rahuldamine; 
— kohalike finantsturgude tugevdamine.  
Euroopa Kagu-Euroopa Fond on oma olemuselt käibefond ja selle kestus on määratlemata. Delegeerimislepinguid, millega Euroopa 
Kagu-Euroopa fondi kuuluvate IPA vahendite haldamine usaldatakse EIFile, pikendati mitut toetusesaajat hõlmava programmi IPA II  
raames 2015. aastal ja lepingule kirjutati alla 2016. aasta detsembris.  
Liidu toetuse kogusumma Euroopa Kagu-Euroopa fondile (88 968 090 eurot) koosneb aktsiate ja sularaha ülekannetest muudest 
rahastamisvahenditest ajavahemikul 2006–2011. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Euroopa Kagu-Euroopa Fondi jaoks ei olnud 2016. aastal IPA II raames ette nähtud uute aktsiate märkimisest tulenevat täiendavat  
rahastamist.  
Kogu programmitöö perioodiks ette nähtud hinnanguline eraldis eelarvest on 31. detsembri 2016. aasta seisuga sama kui selleks 
kuupäevaks tehtud eraldised kokku, st 88 968 090 eurot.  
Euroopa Kagu-Euroopa fondi soovitav finantsvõimenduse määr on praegu ligikaudu 40.  
Euroopa Kagu-Euroopa Fondi saavutatud finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et see võimaldab pakkuda toetuskõl- 
blikele lõplikele toetusesaajatele 3,6 miljardi euro ulatuses laene.  L 57/1868  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Loodussäästliku Majanduskasvu Fond  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, 
lk 82).  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fond, IPA 2009 / 021-373  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö (2015. aasta eelarve 
liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi Kagu-Euroopa osa peamine eesmärk on toetada astmelisel riski ja kasumi struktuuril põhineva  
avaliku ja erasektori partnerluse vormis energiatõhususe suurendamist ja taastuvenergia edendamist Kagu-Euroopas ja Türgis, 
peamiselt pakkudes partnerluses finantseerimisasutustega ja otsese rahastamise kaudu ettevõtetele ja majapidamistele sihtotstar belist 
rahastamist.  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi investeeringute eesmärgiks on vähendada energiatarbimist ja/või CO  2 -heidet 20 % võrra, tehes 
selleks järgmist. 
— Pakkudes refinantseerimist finantsasutustele (kohalikud kommertspangad, mittepangast finantsasutused, nagu mikrokrediidia- 
sutused ja liisingufirmad, ja muud valitud finantsasutused), kes annavad majapidamistele, ettevõtetele, omavalitsustele ja aval ikule 
sektorile laene energiatõhususmeetmete või taastuvenergia projektide jaoks. Finantsasutuste kaudu tehtud investeeringud 
moodustavad suurema osa Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi investeeringutest. 
— Pakkudes otserahastamist mittefinantsasutustele (energiateenuse ettevõtjad, taastuvenergia ettevõtjad või projektid, väikesed 
ettevõtjad, kes pakuvad taastuvenergia ja energiatõhususe teenuseid või tarnivad energiat), kes täidavad Loodussäästliku 
Majanduskasvu Fondi energiasäästu ja/või heitkoguste eesmärgid ja vastavad tehnilistele nõuetele ning keda ei ole kantud 
Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi menetlustest kõrvale jäetavate asutuste loetellu.  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fond on oma olemuselt käibefond ja selle kestus on määratlemata. 2016. aasta detsembris kirjutati  
EIFiga alla uuele delegeerimislepingule, mille alusel usaldati talle Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi kuuluvate IPA vahendit e 
haldamine; seejuures eraldati mitut toetusesaajat hõlmava programmi IPA II raames 2015. aastal summad usaldusisiku tasu 
maksmiseks. Liidu toetuse kogusumma rahastamisvahendile (38 633 232 eurot) hõlmab C-klassi aktsiate märkimist.  28.2.2018  ET L 57/1869 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
2017. aasta teises kvartalis on IPA II raames ette nähtud täiendavad 20 miljonit eurot Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi uute  
C-klassi aktsiate märkimiseks (lisaks 1,6 miljoni euro suurusele täiendavale eraldisele EIFi kui usaldusisiku tasuks kuni 2023.  aasta 
lõpuni).  
Kogu programmitöö perioodiks ette nähtud hinnanguline eraldis eelarvest on 31. detsembri 2016. aasta seisuga sama kui selleks 
kuupäevaks tehtud eraldised kokku, st 38 633 232 eurot.  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi finantsvõimenduse määr on praegu ligikaudu 11,42 (fondi koguväärtus jagatud liidu 
toetusega). Prognoositakse, et finantsvõimendus võimaldab pakkuda toetuskõlblikele lõplikele toetusesaajatele rohkem kui 441 
miljoni euro ulatuses laene.  L 57/1870  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
VKEde kriisist väljumise toetuslaen Türgile  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, 
lk 82).  
Kriisipakett, IPA 2009/021-373 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 22 02 51 – Varasema (2014. aasta eelse) ühinemiseelse abi lõpuleviimine (2015. aasta eelarve liigenduses) 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
VKEde kriisist väljumise toetuslaenu üldine eesmärk on leevendada VKEde jaoks kriisi mõju ning aidata kaasa Türgi majandus- ja 
tööhõivesektori arendamisele. Peamine eesmärk on toetada VKEsid konkreetsete tulusate investeeringutega, pakkudes juurdepääsu 
atraktiivsele ja pikemaajalistele laenude rahastamisele. Laenude kaasrahastamist pakuvad Türgis tegutsevad kohalikud kommert- 
spangad („finantsvahendajad“) VKEde tehtavate toetuskõlblike investeeringute jaoks. Meetme käigus annab Euroopa Investeeri- 
mispank laene oma ressurssidest koos liidu rahalise osalusega laenudega.  
VKEd vastavad finantsvahendaja rahastamise tingimustele, kui kasutatakse meetme kaudu kättesaadavat rahastamist (iga laen kui „ all- 
laen“) maksimaalselt 5,0 miljoni euro ulatuses ja minimaalselt 200 000 euro ulatuses ning tagasimaksmise miinimumtähtajaga neli  
aastat.  
Komisjoni rahaline panuse sellesse vahendisse on 30,0 miljonit eurot (millest 360 000 eurot on ette nähtud haldustasudeks). 
Tegemist on meetmega, mille puhul toimub eelarve täitmine ühiselt Euroopa Investeerimispangaga, kes annab 120,0 miljonit eurot.  
Meede lõpeb 2017. aasta detsembris. 2016. aasta detsembris kiideti heaks meetme pikendamine ühe aasta võrra, et anda EIP-le aeg a 
kaaluda, kas on täidetud tingimused meetme jätkamiseks ja teise all-laenude konkursivooru korraldamiseks, nagu oli juba sätesta tud 
2009. aastal EIPga sõlmitud toetuslepingus. Teine all-laenude konkursivoor põhineks finantsvahendajate poolt EIP-le tagasi maks tud 
liidu toetusel ning uutel EIP vahenditel. Kui teine voor toimuks, tuleks lõppkuupäeva tõenäoliselt edasi lükata vähemalt kolme aasta 
võrra. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
2009. aasta 30 miljoni euro suurusega kulukohustusega toetas liit kahe osaleva Türgi panga 150 miljoni euro suurust laenumahtu.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 30 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 1–10.  
Vahendi soovituslikust finantsvõimenduse määrast lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks 
programmi kogukestuse vältel olema 300 miljonit eurot. Kui täiendavate EIP vahenditega korraldatakse teine all-laenude voor, si is 
algatuse tegelik finantsvõimenduse määr muutub.  28.2.2018  ET L 57/1871 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
VÄLJAANNETE TALITUS  L 57/1872  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  3 897 000  3 858 000  3 749 477,25  96,21  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
töötavate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  831 000  817 000  799 998,76  96,27  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  4 728 000  4 675 000  4 549 476,01  96,22  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  4 551 000  4 582 000  4 443 193,06  97,63  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  4 551 000  4 582 000  4 443 193,06  97,63  
Jaotis 4 — Kogusumma  9 279 000  9 257 000  8 992 669,07  96,91  28.2.2018  ET L 57/1873 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
3 897 000  3 858 000  3 749 477,25  
Märkused  
Nimetatud tulud hõlmavad kõiki talituse töötajate hulka kuuluvate ametnike ja muude teenistujate palkadest, 
töötasudest ja hüvitistest igal kuul kinni peetavatest maksudest tulenevaid laekumisi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude töötavate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Nimetatud tulud hõlmavad kõiki talituse töötajate hulka kuuluvate teenistuses olevate ametnike ja muude teenistujate 
töötasust igal kuul kinni peetavatest ajutistest maksudest tulenevaid laekumisi.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/1874  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
831 000  817 000  799 998,76  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
4 551 000  4 582 000  4 443 193,06  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt vastavalt person- 
alieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/1875 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 6 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  9 279 000  9 257 000  8 992 669,07  96,91  L 57/1876  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 6 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2018  ET L 57/1877 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
A2 VÄLJAANNETE TALITUS  
A2 01  HALDUSKULUD  84 546 400  75 461 200  72 172 843,16  
A2 02  ERITEGEVUSALAD  9 990 000  7 300 000  12 465 774,28  
A2 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A2 — Kogusumma  94 536 400  82 761 200  84 638 617,44  
KÕIK KOKKU  94 536 400  82 761 200  84 638 617,44  L 57/1878  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS A2 
VÄLJAANNETE TALITUS  
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A2 02 — ERITEGEVUSALAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A2 01  
A2 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  58 352 400  58 540 000  56 107 548,95  96,15  
A2 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A2 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  2 248 000  2 462 000  2 338 029,72  104,00  
A2 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  445 000  445 000  474 247,04  106,57  
Artikkel A2 01 02 — Kogusumma  2 693 000  2 907 000  2 812 276,76  104,43  
A2 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  23 498 000  14 011 200  13 250 017,45  56,39  
A2 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A2 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A2 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  3 000  3 000  3 000,—  100,00  
PEATÜKK A2 01 — KOGUSUMMA  84 546 400  75 461 200  72 172 843,16  85,36  
PEATÜKK A2 02  
A2 02 01  Tootmine  
Liigendamata assigneeringud  2 925 000  800 000  4 169 509,68  142,55  
A2 02 02  Pikaajaline säilitamine  
Liigendamata assigneeringud  4 190 000  1 900 000  2 486 998,81  59,36  
A2 02 03  Juurdepääs ja taaskasutamine  
Liigendamata assigneeringud  2 875 000  4 600 000  5 809 265,79  202,06  
PEATÜKK A2 02 — KOGUSUMMA  9 990 000  7 300 000  12 465 774,28  124,78  28.2.2018  ET L 57/1879 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A2 10  
A2 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A2 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A2 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A2 — Kogusumma  94 536 400  82 761 200  84 638 617,44  89,53  
KÕIK KOKKU  94 536 400  82 761 200  84 638 617,44  89,53  L 57/1880  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS A2 
VÄLJAANNETE TALITUS  
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  
A2 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
58 352 400  58 540 000  56 107 548,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud koosseisuliste ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning institutsiooni maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks 
nende päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes ning 
rahaliste tasude osa suhtes, mis kantakse üle riiki, mis ei ole isiku töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekondade) reisikulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumisega, 
institutsioonist lahkumisega või üleviimisega teisele töökohale; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma 
oma elukohta seoses tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või institutsioonist lahkumise ja mujale elama 
asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või institutsioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul nõukogus heaks kiidetud töötasu kohandamise kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/1881 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A2 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 248 000  2 462 000  2 338 029,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistustingimuste IV jaotises määratletud lepinguliste töötajate töötasud, IV jaotises kirjeldatud lepinguliste 
töötajate sotsiaalkindlustusskeem ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud 
töötajate töötasude suhtes; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud ajutiste töötajate ja koosseisuväliste töötajatega seotud kulud (töötasud, 
kindlustus jms); 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise talitusse tööle 
määramisega, ning täiendavad kulud seoses ametnike lähetamisega riikide ametiasutustesse või rahvusvahelistesse 
organisatsioonidesse; 
— eelarveaasta jooksul nõukogus heaks kiidetud töötasu kohandamise kulud; 
— täiendavad teenused tekstide korrektuuri alal, ajutiste ja vabakutseliste töötajatega seotud kulud ning vastavad 
halduskulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni kehtestatud eeskirjad ametisse nimetamise ja tasustamise ja muude finantstingimuste kohta.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A2 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
445 000  445 000  474 247,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjadega hõlmatud töötajate ning riigi või rahvusvaheliste ekspertide ja ametnike transpordikulud, 
päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud, mis on seotud nende tööülesannete täitmisega;  L 57/1882  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 02  (jätkub)  
A2 01 02 11  (jätkub)  
— ametlikult talitust esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— uurimis- ja töörühmade tegevuses osalevate ekspertide reisikulud, päevarahad ja täiendavad kulud ning selliste 
kohtumiste organiseerimisega seotud kulud, kui neid ei kaeta olemasolevast infrastruktuurist (institutsioonide 
peakorterites või välisesindustes) (ekspertide kulud hüvitatakse komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud; 
— selliste konverentside, kongresside ja kohtumistega seotud kulud, millest talitus võtab osa või mida ta organiseerib; 
— kulud, mis on seotud koolitusega, mille eesmärk on parandada talituse töötajate oskusi, tulemuslikkust ja tõhusust 
vastavalt talituse erivajadustele; 
— ekspertide kasutamine koolitusvajaduste kindlakstegemisel, kursuste kavandamisel, väljatöötamisel ja korraldamisel 
ning tulemuste hindamisel ja jälgimisel; 
— konsultantide kasutamine mitmesugustes valdkondades, eriti organiseerimismeetodite, juhtimise, strateegia, 
kvaliteedi ja personalijuhtimise alal; 
— välikoolitustel osalemine ja asjakohaste erialaorganisatsioonidega ühinemine; 
— kulud, mis on seotud kursuste korraldamise praktiliste aspektide, tööruumide, transpordi ja söögiga ning kohapeal 
elamist eeldavate kursuste puhul majutusega; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete soetamisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite soetamine; 
— kulud, mis on seotud erialauuringute ja -konsultatsioonidega, mida viivad läbi kõrge kvalifikatsiooniga lepingulised 
(era- või juriidilisest isikust) eksperdid, sealhulgas juba tehtud uuringute soetamine, kui talituse töötajad ei ole 
võimelised neid ise vahetult tegema; 
— kulud seoses talituse osalemisega Bridge Forum Dialogue’i tegevuses.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni kehtestatud eeskirjad ametisse nimetamise ja tasustamise ning muude finantstingimuste kohta.  28.2.2018  ET L 57/1883 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
23 498 000  14 011 200  13 250 017,45  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud talituse hoonetega seotud kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud, arvutiseadmete ja tark- 
varaga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud ning 
infotehnoloogiaprojektide elluviimine, vastastikuse mõistmise memorandumis või asutusevälise tagasimakse 
lepingus (ettevõtte litsentsileping) kokku lepitud informaatika peadirektoraadi teenuste abil asutuseväline hostimine 
või paigutamine; 
— riistvara (serverid) ja tarkvara investeeringud, arendus ja hooldus, mis on seotud andmekeskuse taristute ja 
rakendustega; 
— kulud, mis on seotud hoonete soetamisega, ostuvõimalusega üürimisega või ehitamisega; 
— kasutatavate hoonete või hoone osade ostuvõimalusega üürimisega kaasnev üür, maarent jm erinevad maksud ning 
konverentsi-, hoiu- ja arhiiviruumide, garaažide ning parkimiskohtade üürimine; 
— talituse kasutuses olevate hoonete või hoone osade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— talituse kasutuses olevate hoonete või nende osade kulud seoses vee, gaasi, elektri ja küttega; 
— kulud, mis on seotud ruumide, liftide, keskkütte- ja kliimaseadmete jms hooldamisega, korrapärase koristamisega, 
hooldus-, pesu-, pleegitus- ja keemilise puhastuse vahendite soetamisega ning ülevärvimise, parandamise ja 
hoolduseks vajalike vahenditega; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete ümberkohandamine, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, 
elektriseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning sihtkoha alusel hoonete 
võrguseadmete vahetamise ja selleks vajalike seadmete soetamisega seotud kulud; 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute ning väiksemate seadmete soetamisega seotud kulud; 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega seotud 
kulud; 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonetega seotud kulud, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (tänavate puhastamine ja hooldus, prügivedu jne) eest makstavad tasud;  L 57/1884  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 03  (jätkub)  
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse soetamine, üürimine, liisimine, hooldamine, parandamine, paigaldamine ja uuen- 
damine; 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldamine ja parandamine; 
— transpordivahendite soetamine, üürimine, hooldamine ja parandamine; 
— mitmesugused kindlustusliigid (eelkõige tsiviilvastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu); 
— töövahenditega seotud kulud, eelkõige vormirõivaste soetamine (eelkõige käskjalgadele, autojuhtidele ja toitlustus- 
personalile), töökodade personali töörõivaste soetamisega ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud 
töötajatele, kes vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu, ning 
direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaselt vajalikuks osutuda võivate seadmete soetamine või nendega 
seotud kulude hüvitamine; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige kaablite, telefonikeskjaamade ja jaoturite, 
audio-, videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide soetamine, üürimine, paigaldamine ja 
hooldamine, andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokument- 
atsioon, paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, serverite, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja mis tahes muude elektrooniliste 
bürooseadmete ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liisimine ja hooldus; 
— teabe mis tahes kujul paljundamiseks ja arhiveerimiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksi- ja koopiamasinad, 
skannerid ja digitaalsed koopiamasinad) soetamine, üürimine, liisimine ja hooldamine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikute soetamisega seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete postikulu ja kättetoimetamistasud ning talituse siseposti töötlemisega 
seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, internet, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonement- 
maksud ja nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkude, telemaatikateenustega jms seotud kulud ning 
telefonikataloogide ostuga seotud kulud; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning ELi institutsioonide ametiruumide vaheliste rahvusvaheliste 
sideliinidega seotud kulud; 
— muud eespool nimetamata talituskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaste sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/1885 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A2 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— andmevaateteenuste liikmemaksud, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimine, talituse tööga seotud 
trükiste ja tehniliste tööde soetamine; 
— talituse panus lastepäevakodu ja teiste lastesõimede ning laste transportimisega seotud kulude rahastamisel; 
— abistamispoliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvad puuetega inimesed: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad; 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad; 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade tähenduses.  
Selle assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse 
vajalikuks ja tulenevad nende puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või 
päritoluriigis antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/1886  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— talituse kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks mingeid juriidilisi nõudeid.  
A2 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 000  3 000  3 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— andmevaateteenuste liikmemaksud, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimine, talituse tööga seotud 
trükiste ja tehniliste tööde soetamine; 
— ajakirjandusagentuuride liikmeks olemisega seotud kulud (telegraafiteenused ning ajakirjandus- ja teabebülletäänid).  
PEATÜKK A2 02 — ERITEGEVUSALAD  
A2 02 01 Tootmine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 925 000  800 000  4 169 509,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tootmistegevusega seotud kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teataja  L- ja C-seeria tootmisega seotud kõik kaudsed kulud; 
— igas vormis väljaannete (nii paberkandjal kui ka elektrooniliste) tootmine ja ühisavaldamine; 
— trükiste taastrükkimine ja asutuse vastutusel esinenud vigade parandamine; 
— dokumentide reprodutseerimiseks vajalike seadmete ja infrastruktuuride ostmise või üürimise kulud, sh kulud 
paberile ja muudele tarvikutele.  28.2.2018  ET L 57/1887 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 02 — ERITEGEVUSALAD  (jätkub)  
A2 02 01  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile e vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
3 388 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
A2 02 02 Pikaajaline säilitamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 190 000  1 900 000  2 486 998,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi pikaajalise säilitamisega seotud kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teataja  L- ja C-seeria pikaajalise säilitamisega seotud kõik kaudsed kulud; 
— kataloogimine, mis sisaldab järgmisi kulusid: dokumendi ja osalise õigusliku analüüsi, indekseerimise, täpsustamise, 
redigeerimise, kirjete elektroonilisele kujule viimise ja hooldamise kulud; 
— rahvusvaheliste kataloogimisega tegelevate asutuste iga-aastased liikmemaksud; 
— elektrooniline salvestamine; 
— elektrooniliste dokumentide pikaajaline säilitamine ja sellega seonduvad teenused, digiteerimine.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 26. novembri 1974. aasta määrus juriidilise dokumenteerimise automatiseerimise kohta (EÜT C 20, 
28.1.1975, lk 2).  
Nõukogu 13. novembri 1991. aasta määrus CELEXi süsteemi tööstruktuuride reorganiseerimise kohta (ühenduse õiguse 
automatiseeritud dokumenteerimine) (EÜT C 308, 28.11.1991, lk 2).  
Nõukogu 20. juuni 1994. aasta määrus ühenduse õiguse ja riiklike rakendusõiguste ning parandatud ligipääsut- 
ingimuste elektroonilise levitamise kohta (EÜT C 179, 1.7.1994, lk 3).  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  L 57/1888  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 02 — ERITEGEVUSALAD  (jätkub)  
A2 02 03 Juurdepääs ja taaskasutamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 875 000  4 600 000  5 809 265,79  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi juurdepääsu ja taaskasutamisega seotud kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teataja  L- ja C-seeriale juurdepääsu saamisega ja selle taaskasutamisega seotud kõik kaudsed kulud; 
— juurdepääsu pakkumine liidu õigusteabele ja muule internetis kättesaadavale liidu loodud sisule, 
— sisu ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel taaskasutamise võimaluste laiendamine, 
— sünergia ja koostalitlusvõime arendamine eri allikatest pärit sisu ühendamise võimaldamiseks, 
— avalike veebisaitide haldus ja arendus, 
— veebisaidi kasutajatugi, 
— hoiustamis- ja jaotusteenused, 
— aadresside nimekirjade soetamine ja haldamine, 
— leviala laiendamine ja turustamine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile e vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 486 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
PEATÜKK A2 10 — RESERVID  
A2 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on eranditult määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ülekandmist 
teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses selle kohta kehtestatud menetlusele.  28.2.2018  ET L 57/1889 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 10 — RESERVID  (jätkub)  
A2 10 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A2 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/1890  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
EUROOPA PETTUSTEVASTANE AMET  28.2.2018  ET L 57/1891 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate töötasudelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  3 561 000  3 582 000  3 401 662,98  95,53  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
töötavate teenistujate töötasudelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  704 000  707 000  670 897,—  95,30  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  4 265 000  4 289 000  4 072 559,98  95,49  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  3 279 000  3 331 000  3 181 794,37  97,04  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  3 279 000  3 331 000  3 181 794,37  97,04  
Jaotis 4 — Kogusumma  7 544 000  7 620 000  7 254 354,35  96,16  L 57/1892  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate töötasudelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
3 561 000  3 582 000  3 401 662,98  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate töötasudelt ja toetustelt makstavatest maksudest, 
mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude töötavate teenistujate töötasudelt makstavatest ajutistest 
maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
704 000  707 000  670 897,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/1893 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
3 279 000  3 331 000  3 181 794,37  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt vastavalt person- 
alieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/1894  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  7 544 000  7 620 000  7 254 354,35  96,16  28.2.2018  ET L 57/1895 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud 6. jaotise teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 57/1896  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
A3 EUROOPA PETTUSTEVASTANE AMET  
A3 01  HALDUSKULUD  57 232 800  58 095 500  54 569 040,—  
A3 02  PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  1 850 000  1 850 000  2 340 356,97  
A3 03  JÄRELEV ALVEKOMITEE LIIKMETE VOLITUSTEST 
TULENEVAD KULUD  — —  200 000,—  
A3 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A3 — Kogusumma  59 082 800  59 945 500  57 109 396,97  
KÕIK KOKKU  59 082 800  59 945 500  57 109 396,97  28.2.2018  ET L 57/1897 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS A3 
EUROOPA PETTUSTEVASTANE AMET  
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A3 01  
A3 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  40 911 800  42 102 000  38 309 170,86  93,64  
A3 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A3 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  2 510 000  2 542 000  2 629 728,53  104,77  
A3 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 877 000  1 876 500  2 262 478,41  120,54  
Artikkel A3 01 02 — Kogusumma  4 387 000  4 418 500  4 892 206,94  111,52  
A3 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  11 921 000  11 562 000  11 311 162,20  94,88  
A3 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  3 000  3 000  50 000,—  1 666,67  
A3 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A3 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  10 000  10 000  6 500,—  65,00  
PEATÜKK A3 01 — KOGUSUMMA  57 232 800  58 095 500  54 569 040,—  95,35  
PEATÜKK A3 02  
A3 02 01  Euroopa Pettustevastase Ameti kontrollid, uuringud, 
analüüsid ja tegevused  
Liigendamata assigneeringud  1 700 000  1 700 000  2 202 934,59  129,58  
A3 02 02  Euro võltsimise vastased meetmed  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A3 02 03  Teavitamis- ja kommunikatsioonimeetmed  
Liigendamata assigneeringud  150 000  150 000  137 422,38  91,61  
PEATÜKK A3 02 — KOGUSUMMA  1 850 000  1 850 000  2 340 356,97  126,51  L 57/1898  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 03 — JÄRELEVALVEKOMITEE LIIKMETE VOLITUSTEST TULENEVAD KULUD 
PEATÜKK A3 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A3 03  
A3 03 01  Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud  
Liigendamata assigneeringud  — —  200 000,—  
PEATÜKK A3 03 — KOGUSUMMA  — —  200 000,—  
PEATÜKK A3 10  
A3 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A3 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A3 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A3 — Kogusumma  59 082 800  59 945 500  57 109 396,97  96,66  
KÕIK KOKKU  59 082 800  59 945 500  57 109 396,97  96,66  28.2.2018  ET L 57/1899 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS A3 
EUROOPA PETTUSTEVASTANE AMET  
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  
A3 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 911 800  42 102 000  38 309 170,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning institutsiooni maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks 
nende päritoluriigis; 
— erinevad toetused ja abirahad; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (kaasa arvatud nende perekondade) sõidukulud, mis on seotud tööle asumise, 
institutsioonist lahkumise või teise töökohta üleviimisega; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega, uuele töökohale üleviimisega ning lõpuks institutsioonist lahkumise ja mujale 
elama asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud vahetama elukohta seoses tööle 
asumisega, uuele töökohale üleviimisega ning lõpuks institutsioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsientide kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes ning 
mujale kui töökohariiki kantavate rahaliste tasude suhtes; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1900  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A3 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 510 000  2 542 000  2 629 728,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistustingimuste IV jaotises määratletud lepinguliste töötajate töötasud, sealhulgas need, mis on järelevalve- 
komitee sekretariaadi käsutuses, IV jaotises kirjeldatud lepinguliste töötajate sotsiaalkindlustusskeem ning kulud, mis 
tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud töötajate töötasude suhtes; 
— eraõiguslike lepingute alusel töövahendusagentuuri vahendusel palgatud töötajatega ja koosseisuväliste töötajatega 
seotud kulud (töötasud, kindlustus jne); 
— personalikulud seoses teenuslepingutega tehniliste ja haldustööde allhankeks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega 
ametisse, ning täiendavad kulud seoses ametnike lähetamisega riikide ametiasutustesse või rahvusvahelistesse 
organisatsioonidesse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
A3 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 877 000  1 876 500  2 262 478,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate komisjoni töötajate ja komisjoni osakondades lähetusel viibivate riikide või 
rahvusvaheliste ekspertide või ametnike lähetusega seotud sõidukulud, kaasa arvatud piletite ja broneerimisega 
seotud lisakulud, päevarahad ning täiendavad ja erakorralised kulud; 
— ametlikult ametit esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada);  28.2.2018  ET L 57/1901 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 02  (jätkub)  
A3 01 02 11  (jätkub)  
— õppe- ja töörühmade tegevuses osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste 
korraldamisega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate 
infrastruktuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel pakutavate suupistete ja toiduga seotud kulud; 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus amet osaleb või mille korralda- 
misega ta tegeleb; 
— väliskoolitustest osavõtmise ja asjakohaste organisatsioonidega ühinemise kulud; 
— üldkoolitus, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning ameti töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteedi ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitustel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majuta- 
misega seotud kulutused; 
— koolituskulud, mis on seotud trükiste, teabe ja asjaomaste veebilehekülgedega, samuti õppevahendite ostmisega, 
kaugõppe liikmemaksude ja litsentsidega, raamatutega, ajakirjandusega ja multimeediatoodetega; 
— õppevahendite ostmine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A3 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 921 000  11 562 000  11 311 162,20  L 57/1902  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti hoonetega seotud kulude ja muude nendega seotud kulude katmiseks, eelkõige 
järgmiseks: 
— hoonete ostmine või üürimine väljaostuvõimalusega või hoonete ehitamine; 
— üüri- või liisingumaksed, erinevad maksud ning kasutatavate hoonete või hoone osade suhtes väljaostuõiguse 
kasutamine ning konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja parkimiskohtade üür; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hoone osade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või nende osade vee-, gaasi-, elektri- ja küttekulud; 
— ruumide, tõsteseadmete, keskkütte- ja kliimaseadmete jne käitamise kulud; kulud, mis on seotud korrapäraste 
koristustööde, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete jms ostmisega ning ülevärvimise, 
parandamise ja hoolduseks vajalike vahenditega; 
— prügi sorteerimise, ladustamise ja vedamise kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, vabatahtliku tuletõrjeabina tegutsevate töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete omandamisele, üürimisele või ehitamisele eelnevate õigus-, finants- ja tehniliste konsultatsioonide tasude 
kulud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus;  28.2.2018  ET L 57/1903 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 03  (jätkub)  
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine: 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— eri liiki kindlustused (eelkõige tsiviilvastutusega seotud ja vargusevastane); 
— kulutused töövarustusele, eelkõige 
— kulleritele ja autojuhtidele vormide ostmine; 
— töökojapersonalile ja oma töö tõttu halva või külma ilma, suure kulumise või määrdumise vastu kaitset vajavale 
personalile riiete ostmine ja puhastamine; 
— seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 89/391/ 
EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus, ning 
andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ja teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, väljundseadmete, ühendusseadmete ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või 
liisimine; 
— trükitud kujul esitamiseks vajalike vahendite ost, üürimine või liisimine, nt printerid, faksid, koopiamasinad, 
skannerid ja digitaalsed koopiamasinad; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlemisseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ja trükikodade tarvikute ning väliste trükiteenuste osutajatega seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete frankeerimis- ja kättetoimetamistasud; õhu-, mere- või raudteed pidi 
saadetud posti- ja muude pakkide tasud ning ameti siseposti töötlemisega seotud kulud;  L 57/1904  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 03  (jätkub)  
— tellimistasud ja kaabli- või raadiosidekulud (laua- ja mobiiltelefonid, televisioon, tele- ja videokonverentside 
pidamine), kulutused andmesidevõrgule, telemaatikateenustele jne ning kataloogide ost; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinide kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning infotehnoloogiaprojektide elluviimisega seotud kulud; 
— muud eespool nimetamata tegevuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa hinnanguliselt 20 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A3 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 000  3 000  50 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ameti panus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiürituste kulude katmisse Brüsselis ning ameti eri 
rahvustest töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamisega seotud kulude katmisse;  28.2.2018  ET L 57/1905 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 50  (jätkub)  
— ameti panus sõime- ja koolitranspordi teenustega seotud kulude katmisse ning kulutused abistamispoliitika raames 
järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puuetega inimeste abistamiseks: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad; 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad; 
— kõik ülalpeetavad lapsed personalieeskirjade tähenduses.  
Assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja 
tulenevad nende puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või päritoluriigis antud 
õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A3 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide, kohvikute ja sööklate tavaliste jooksvate kulude ja seadmete ning inventari 
vahetamisega seotud kulude katmiseks.  
A3 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 000  10 000  6 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonisisese veebilehekülje (My IntraComm) tegemise ja arendamisega seotud kulude, 
andmete kiire ekraanile kuvamise teenustega seotud kulude, köitmiskulude ja muude raamatute ja väljaannete säilita- 
misega seotud kulude, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete ning ameti tegevusega seotud väljaannete ja 
tehniliste tööde ostmisega seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  
A3 02 01 Euroopa Pettustevastase Ameti kontrollid, uuringud, analüüsid ja tegevused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 700 000  1 700 000  2 202 934,59  L 57/1906  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  (jätkub)  
A3 02 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi pettustevastase võitluse meetmetega seotud kulude katmiseks, mis ei ole hõlmatud 
ameti haldustegevusega.  
See on ette nähtud eelkõige järgmiste eesmärkidega toiminguteks: 
— teabevahetussüsteemide ja ühiste infrastruktuuride kavandamine, arendamine, parandamine ja haldamine, pidades 
samas kinni konfidentsiaalsus- ja turvanõuetest; 
— sellise teabe otsimine, kogumine, uurimine, kasutamine ja edastamine siseriiklikele uurimisasutustele, mis aitab 
kaasa pettuse avastamisele ja jälitamisele (nt kasutades selleks andmebaase); 
— liikmesriikide tegevuse toetamine, eelkõige rahvusvaheliste pettuste puhul, kus tuleks võtta meetmeid liidu tasandil; 
— rahastamismeetmed, et muuta takistus-, kontrolli- ja uurimismeetmed tõhusamaks; 
— koostöö tugevdamine asjaomaste asutustega, eriti võitlemaks sigarettide salakaubaveoga; 
— kohapealsete kontrollimiste ja järelevalve korraldamine ja neis osalemine; 
— nende uurijate ja riikide kohtu-uurijate sõidukulude ja päevarahade maksmine, kes töötavad välisriigis seoses 
kontrollkülastuse, kohapealse kontrollimise ja kooskõlastuskoosolekutega ning uurimise eesmärgil üldiselt; 
— nende ekspertide sõidukulud, päevarahad ja lisakulud, kelle amet on võtnud tööle uurimise tegemisel eksperdiar- 
vamuse saamiseks teatud kindlas küsimuses; 
— selliste konverentside, kongresside ja koosolekutega seotud kulude katmine, mida amet korraldab pettustevastase töö 
raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 325.  28.2.2018  ET L 57/1907 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  (jätkub)  
A3 02 02 Euro võltsimise vastased meetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud euro võltsimise vastaste erimeetmete ja algatuste kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
A3 02 03 Teavitamis- ja kommunikatsioonimeetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
150 000  150 000  137 422,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti teavitamismeetmetega seotud kulude katmiseks.  
Ameti töös on kesksel kohal ametiväline teavitamisstrateegia. Amet asutati sõltumatu uurimisorganina ja seetõttu peab 
tal olema oma teabevahetuse strateegia. Ameti töö on sageli liialt tehniline, et avalikkus seda kohe mõistaks. Amet peab 
teavitama oma koostööpartnereid ja avalikkust oma rollist ja ülesannetest. Üldsuse arvamus ameti töö kohta on väga 
oluline.  
Komisjoni talitusena peab amet arvestama ka demokraatia defitsiidiga, mis valitseb liidu institutsioonide ja Euroopa 
kodanike vahel. Komisjon on demokraatia defitsiiti tunnistanud ning koostanud selle küsimuse lahendamiseks kava.  
Ameti välja töötatud teabevahetuse strateegia, mille rakendamist jätkatakse, peab olema sõltumatu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  L 57/1908  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 03 — JÄRELEVALVEKOMITEE LIIKMETE VOLITUSTEST TULENEVAD KULUD  
A3 03 01 Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
— —  200 000,—  
Märkused  
See assigneering on ette nähtud järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevate kulude katmiseks, eelkõige järgmiseks: 
— järelevalvekomitee liikmetele nende ülesannete täitmiseks antud toetused, sõidukulud ja lisakulud; 
— järelevalvekomitee liikmete kulud, mis tekivad seoses järelevalvekomitee ametliku esindamisega; 
— kõik tegevuskulud, nagu seadmete, kirjatarvete ja kontoritarvikutega seotud kulud ning sidekulud (postikulud, 
telefoni-, faksi- ja telegraafikulud), dokumentatsiooni- ja raamatukogukulud, raamatute soetamisega seotud kulud ja 
teabevahendite tellimise kulud; 
— õppe- ja töörühmades osalevate järelevalvekomitee liikmete sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste 
kohtumiste korraldamisega seotud kulud, kui neid ei kaeta olemasolevate infrastruktuuride (institutsioonide 
peakorterite või välisesinduste) raames; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida teostavad kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (eraisikud või 
ettevõtted) lepingu alusel, juhul kui järelevalvekomitee liikmed ei leia ametis sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid 
uuringuid läbi viia.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet 
(OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20), eelkõige selle artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
PEATÜKK A3 10 — RESERVID  
A3 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on eranditult määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ülekandmist 
teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses sätestatud asjakohasele menetlusele.  28.2.2018  ET L 57/1909 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 10 — RESERVID  (jätkub)  
A3 10 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A3 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/1910  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET  28.2.2018  ET L 57/1911 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  777 000  758 000  721 093,63  92,80  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
töötavate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  151 000  149 000  140 321,92  92,93  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  928 000  907 000  861 415,55  92,82  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  912 000  912 000  859 338,33  94,23  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  912 000  912 000  859 338,33  94,23  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 840 000  1 819 000  1 720 753,88  93,52  L 57/1912  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
777 000  758 000  721 093,63  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest, 
mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate palkadelt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude töötavate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse maha ameti töötajate töötasudest.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige selle artikli 20 lõige 3 30. aprillini 2004 kehtinud 
versioonis.  28.2.2018  ET L 57/1913 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
151 000  149 000  140 321,92  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige selle artikli 20 lõige 3.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
912 000  912 000  859 338,33  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt vastavalt person- 
alieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/1914  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE HÜVITAMINE JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  1 840 000  1 819 000  1 720 753,88  93,52  28.2.2018  ET L 57/1915 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE HÜVITAMINE JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 57/1916  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
A4 EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET  
A4 01  HALDUSKULUD  17 565 800  17 653 000  18 118 457,59  
A4 02  INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ, INSTITUTSIOO- 
NIDEVAHELISED TEENUSED JA TEGEVUSED  5 710 000  6 114 000  4 617 363,89  
A4 03  KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE 
KOOSTÖÖ  2 900 000  2 900 000  3 542 777,46  
A4 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A4 — Kogusumma  26 175 800  26 667 000  26 278 598,94  
KÕIK KOKKU  26 175 800  26 667 000  26 278 598,94  28.2.2018  ET L 57/1917 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS A4 
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET  
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A4 02 — INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ, INSTITUTSIOONIDEVAHELISED TEENUSED JA 
TEGEVUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A4 01  
A4 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  10 200 800  10 337 000  9 606 761,43  94,18  
A4 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A4 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  1 501 000  1 451 000  1 264 000,—  84,21  
A4 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  601 000  641 000  441 161,09  73,40  
Artikkel A4 01 02 — Kogusumma  2 102 000  2 092 000  1 705 161,09  81,12  
A4 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  5 260 000  5 219 000  6 755 497,84  128,43  
A4 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A4 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  50 000,—  
A4 01 60  Raamatukoguvarud, raamatute ost  
Liigendamata assigneeringud  3 000  5 000  1 037,23  34,57  
PEATÜKK A4 01 — KOGUSUMMA  17 565 800  17 653 000  18 118 457,59  103,15  
PEATÜKK A4 02  
A4 02 01  Institutsioonidevaheline koostöö, institutsioonidevahelised 
teenused ja tegevused  
A4 02 01 01  Institutsioonidevahelised konkursid  
Liigendamata assigneeringud  5 700 000  6 100 000  4 611 363,89  80,90  
A4 02 01 02  Piiratud konsultatsioonid, uuringud ja ülevaated  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A4 02 01 03  Sisekoosolekute kulud  
Liigendamata assigneeringud  10 000  14 000  6 000,—  60,00  
Artikkel A4 02 01 — Kogusumma  5 710 000  6 114 000  4 617 363,89  80,86  
PEATÜKK A4 02 — KOGUSUMMA  5 710 000  6 114 000  4 617 363,89  80,86  L 57/1918  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 03 — KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ 
PEATÜKK A4 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A4 03  
A4 03 01  Euroopa Haldusjuhtimise Kool (EUSA)  
A4 03 01 01  Juhtimisalane koolitus  
Liigendamata assigneeringud  1 400 000  1 400 000  1 678 658,11  119,90  
A4 03 01 02  Uutele töötajatele suunatud kursused  
Liigendamata assigneeringud  950 000  950 000  1 225 519,35  129,00  
A4 03 01 03  Koolitus kvalifikatsiooni saamiseks  
Liigendamata assigneeringud  550 000  550 000  638 600,—  116,11  
Artikkel A4 03 01 — Kogusumma  2 900 000  2 900 000  3 542 777,46  122,16  
PEATÜKK A4 03 — KOGUSUMMA  2 900 000  2 900 000  3 542 777,46  122,16  
PEATÜKK A4 10  
A4 10 01  Esialgsed assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A4 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A4 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A4 — Kogusumma  26 175 800  26 667 000  26 278 598,94  100,39  
KÕIK KOKKU  26 175 800  26 667 000  26 278 598,94  100,39  28.2.2018  ET L 57/1919 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS A4 
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET  
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  
A4 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 200 800  10 337 000  9 606 761,43  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutise personali töötuskindlustus ja neile nende päritoluriigis pensioniõiguse loomine või säilitamine; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes kohaldatava paranduskoefitsiendi kulud ning selliste rahaliste tasude 
suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud, mis kantakse üle riiki, mis ei ole töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende perekonnad) ametisse asumisega, institutsioonist lahkumisega või 
teise töökohta üleviimisega seotud sõidukulud; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma 
oma elukohta seoses tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või ametist lahkumise ja mujale elama 
asumisega; 
— kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või ametist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud; 
— kindlasummalised toetused ja tunnitasu alusel ületunnitöö eest tehtavad maksed AST-kategooria ametnikele ja 
kohalikele töötajatele, mida kehtiva korra kohaselt ei saa hüvitada puhkeajaga;  L 57/1920  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 01  (jätkub)  
— igapäevane toimetulekutoetus ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad peavad elukohta vahetama 
ametikohale asumise või uude töökohta üleviimise tõttu; 
— täiendavad kulud seoses liidu ametnike lähetamisega, st selliste toetuste maksmine ja kulutuste hüvitamine, mis neile 
on lähetuse raames ette nähtud. Samuti kaetakse selle assigneeringu raames liikmesriikide ja kolmandate riikidega 
asutuste ja organite juures ellu viidavate erikoolituskavadega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A4 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A4 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 501 000  1 451 000  1 264 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lepinguliste töötajate töötasud (teenistustingimuste IV jaotise tähenduses), lepingulisi töötajaid kattev institutsiooni 
sotsiaalkindlustusskeem vastavalt IV jaotises kirjeldatule ning lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate 
paranduskoefitsientide kulud; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud välistöötajatega ja töövahendusagentuuride vahendusel palgatud töötajatega 
(palgad, kindlustus jne) seotud kulud; 
— personalikulud seoses teenuslepingutega, mis on sõlmitud tehniliste ja haldustööde, täiendava abitöö ja intellek- 
tuaalteenuste tarnimiseks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega 
ametisse ning täiendavad kulud seoses ametnike lähetamisega riikide avalikesse teenistustesse või rahvusvahelistesse 
organisatsioonidesse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud; 
— vabakutseliste tõlkijate ning lingvistide teenused ning masinakirja- ja muud tööd, mille tõlketeenistus on tellinud 
allhanke teel.  28.2.2018  ET L 57/1921 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 02  (jätkub)  
A4 01 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A4 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
601 000  641 000  441 161,09  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate töötajate lähetustega ja riikide või rahvusvaheliste ekspertide või ametnike 
lähetuses olemisega seotud sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— ametlikult ametit esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni või liidu muude institutsioonide personali 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— õppe- ja töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste 
organiseerimisega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate 
infrastruktuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus amet osaleb; 
— kulutused koolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning ameti töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteedi ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud;  L 57/1922  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 02  (jätkub)  
A4 01 02 11  (jätkub)  
— kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majutamisega 
seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite ostmine; 
— nende vabakutseliste ja muude koosseisuväliste tõlkide sotsiaalkindlustusmaksed, sõidukulud ja päevarahad, kelle 
suulise tõlke peadirektoraat on kutsunud ameti korraldatud koosolekutele, millest komisjoni tõlkidel (ametnikud ja 
ajutised töötajad) ei ole võimalik osa võtta.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A4 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 260 000  5 219 000  6 755 497,84  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti hoonete ja nendega seotud kulude katmiseks, sealhulgas: 
— hõivatud hoonetega ja hooneosadega seonduvad üüri- ja liisingumaksed; nõupidamisruumide, laoruumide, 
garaažide ja parkimiskohtade üür; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustusmaksed; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade kulud seoses vee, gaasi, elektri ja küttega; 
— selliste territooriumide, liftide, keskkütte, konditsioneeritarvikute jne hooldamise kulud, mis on saadud kehtivate 
lepingute põhjal; kulutustele lisandub regulaarne koristamisteenus, hooldus, pesemine, pesu- ja kuivpuhastus- 
vahendite jne ostmine, ning hooldusteenuste kasutamine värvimistöödeks, parandustöödeks ja vahenditeks; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud;  28.2.2018  ET L 57/1923 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 03  (jätkub)  
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, vabatahtliku tuletõrjeabina tegutsevate töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste vahendite ja seadmete ost, üürimine või liising, hooldus, parandus, seadistus ja uuendus, eelkõige: 
— mis tahes kujul (paberil, elektroonilistel andmekandjatel jne) dokumentide koostamiseks, paljundamiseks ning 
arhiveerimiseks vajalikud seadmed (sh koopiamasinad); 
— audiovisuaalsed, raamatukogu- ja tõlkevahendid (kabiinid, kõrvaklapid ja lülitid sünkroontõlkeks jne); 
— köögisisustus ja restoranitarbed; 
— erinevad tööriistad ehitus-hooldustöökodadele; 
— puuetega ametnike jaoks vajalikud seadmed; 
— ja nimetatud seadmete alased uuringud, dokumentatsioon ja koolitus; 
— mööbli ost, üürimine, hooldus ja parandus, eelkõige: 
— kontori- ja erimööbli ost, sealhulgas ergonoomiline restaureerimine, arhiiviriiulid jne;  L 57/1924  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 03  (jätkub)  
— amortiseerunud ja katkise mööbli asendamine; 
— raamatukogude erivahenditega varustamine (kartoteegid, riiulid, kataloogiühikud jne); 
— sööklate ja restoranide erisisseseaded; 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldamise ja parandamise kulud; 
— sõidukite ost, üürimine, hooldus ja parandus, eelkõige: 
— uute sõidukite ost; 
— selliste sõidukite asendamine, mille aasta jooksul kogunenud kogukilometraaž õigustab nende väljavahetamist; 
— autode üürimine lühemaks või pikemaks perioodiks, kui nõudlus ületab sõidukipargi kasutusvõime; 
— ametiautode hooldamise, parandamise ja kindlustamise kulud (kütus, määrdeõli, rehvid, sisekummid, erinevad 
lisad, tagavaraosad, tööriistad jne); 
— eri liiki kindlustused (eelkõige tsiviilvastutusega seotud ja vargusevastane); 
— kulud seoses töövahenditega ja eriti: 
— portjeede ja autojuhtide vormirõivaste ost; 
— töörõivaste ostmine töökodade töötajatele ja töötajatele, kes teevad töid, mille puhul on vajalik kaitse halva või 
külma ilma, tavapäratu kulumise ja mustuse vastu, ja nende rõivaste puhastamine; 
— selliste seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 89/ 
391/EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üür, paigaldus ja hooldus, ning andme- 
sidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, paig- 
aldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üür või liisimine ja 
hooldus; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja digitaalsed 
koopiamasinad) ost, üür või liisimine;  28.2.2018  ET L 57/1925 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 03  (jätkub)  
— kirjutusmasinate, tekstitöötlemisseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üür või liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrikute, kontoritarvete ja trükifirmatarvete ning teatud trükiteenuse sisseost; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete frankeerimise ja kättetoimetamise tasud; õhu-, mere- või raudtee- 
transpordiga saadetud posti- ja muude pakkidega seotud kulud ning ameti siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonementmaksud ja 
nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkude, telemaatikateenustega jne seotud kulud ning telefonikataloogide 
ostuga seotud kulud; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinidega seotud kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning IT-projektide elluviimine.  
Muud eespool eraldi välja toomata tegevuskulud, nagu konverentsidel osalemise tasud (välja arvatud koolituskulud), 
kutse- ja teadusühingute liikmemaksud, telefonikataloogides teabe avaldamise kulud.  
Lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude 
ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A4 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/1926  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 50  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— toetus, mis on seotud eriti raskes olukorras olevale ametnikule, endisele ametnikule või surnud ametniku 
ülalpidamisel olnud isikutele abi andmisega; 
— ameti panus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiürituste kulude katmisse ning ameti eri rahvustest 
töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamise algatustega seotud kulude katmisse; 
— ameti panus sõime- ja lasteaiakulude ning koolitranspordikulude katmisse; 
— puuetega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puuetega inimeste abistamine: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad; 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad; 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade tähenduses.  
Assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja 
tulenevad nende inimeste puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või päritoluriigis 
antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
A4 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  50 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— ameti kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks mingeid juriidilisi nõudeid.  28.2.2018  ET L 57/1927 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 60 Raamatukoguvarud, raamatute ost  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 000  5 000  1 037,23  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud ametisisese veebilehe koostamise ja arendamisega komisjonisisese 
veebilehe (My IntraComm) raames ning võrgupõhiste andmeteenuste kasutamisega, köitmiskulud ja muud raamatute 
ja väljaannete säilitamisega seotud kulud, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimise kulud, ameti 
tegevusega seotud väljaannete ja tehniliste tööde ostmisega seotud kulud.  
PEATÜKK A4 02 — INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ, INSTITUTSIOONIDEVAHELISED TEENUSED JA TEGEVUSED  
A4 02 01 Institutsioonidevaheline koostöö, institutsioonidevahelised teenused ja tegevused  
Märkused  
EPSO on oma arenguprogrammi raames kaasajastanud valikumeetodeid, et need vastaksid paremini institutsioonide 
praegustele ja tulevastele vajadustele ning oleksid ühtaegu säästlikud ja tõhusad. Muutused on järgmised: 
— parandatud on konkursside plaanimist eesmärgiga valida õigel ajal õigeid töötajaid ning parandada reservinime- 
kirjade kasutatavust; 
— lühendatud on valikumenetluse kestust; 
— märkimisväärselt on parandatud valikumenetlust, et võimaldada institutsioonidel valida parimaid töötajaid pikaa- 
jalise teenistuse eesmärgil ametikohal nõutavate oskuste alusel ning valikukomisjonide töö asjatundlikumaks 
muutmise kaudu; 
— arvestades, et konkurents tööjõuturul aina suureneb, on institutsioonidest kui tööandjatest loodud positiivne ja 
moodne kuvand, et tööd tuleksid taotlema parimad kandidaadid; 
— loodud on kõik tingimused, et ka puudega kandidaadid saaksid konkurssidel osaleda.  
A4 02 01 01 Institutsioonidevahelised konkursid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 700 000  6 100 000  4 611 363,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mitmesuguste konkursside korraldamisega seotud toimingute katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 50 000 eurot.  L 57/1928  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 02 — INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ, INSTITUTSIOONIDEVAHELISED TEENUSED JA TEGEVUSED  (jätkub)  
A4 02 01  (jätkub)  
A4 02 01 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
A4 02 01 02 Piiratud konsultatsioonid, uuringud ja ülevaated  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulutuste katmiseks, mis on seotud eriuuringute ja konsultatsioonidega, mida viivad 
läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (eraisikud või ettevõtted) lepingu alusel, juhul kui komisjonil ei ole sobivaid 
töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid teha. Samuti kaetakse selle assigneeringuga tehtud uuringute ostmise ning 
spetsialiseeritud teadusasutuste liikmemaksudega seotud kulud.  
A4 02 01 03 Sisekoosolekute kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 000  14 000  6 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisekoosolekutel, eriti valimiskomisjoni ja tõlkijate koosolekutel, erijuhtudel serveeritavate 
suupistete ja söögiga seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK A4 03 — KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ  
A4 03 01 Euroopa Haldusjuhtimise Kool (EUSA)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on seotud Euroopa Haldusjuhtimise Kooli (EUSA) korraldatud üldkoolitusega, 
mille eesmärgiks on täiustada osalevate institutsioonide personali oskusi ning töö tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja korraldamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimis-, strateegia-, kvaliteedi- ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— kooli korraldatud koolituskursuste, -seminaride ja -loengute kavandamise, kooskõlastamise ja hindamisega seotud 
kulutused (kursuste juhendajad/lektorid ning nende sõidu- ja elamiskulud koos õppematerjalidega);  28.2.2018  ET L 57/1929 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 03 — KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ  (jätkub)  
A4 03 01  (jätkub)  
— väliskoolitusel osalemisega ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmemaksudega seotud kulud; 
— võrgustiku kulud, mille raames kool teeb Euroopa tasandil koostööd riikide haldusjuhtimise koolidega ja samas 
valdkonnas tegutsevate ülikoolide ja instituutidega ning mille eesmärgiks on kogemuste vahetamine, parimate tavade 
kindlaksmääramine ja Euroopa avaliku halduse edasise koolituse väljaarendamiseks tehtav koostöö; 
— kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja ööbimise korral 
majutamisega seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppematerjali rahastamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride, Euroopa Kohtu sekretäri, Euroopa Kontrollikoja, Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee peasekretäride ning Euroopa Ombudsmani esindaja otsus 2005/ 
119/EÜ, 26. jaanuar 2005, Euroopa haldusjuhtimise kooli korralduse ja töö kohta (ELT L 37, 10.2.2005, lk 17).  
A4 03 01 01 Juhtimisalane koolitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 400 000  1 400 000  1 678 658,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja teiste töötajate juhtimistehnika-alase koolituse (kvaliteet ning personali- 
juhtimine, strateegia) kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 100 000 eurot.  
A4 03 01 02 Uutele töötajatele suunatud kursused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
950 000  950 000  1 225 519,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud uute ametnike ja äsja tööle võetud töötajate institutsioonide töökeskkonnas tehtavate 
koolituste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 40 000 eurot.  L 57/1930  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 03 — KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ  (jätkub)  
A4 03 01  (jätkub)  
A4 03 01 03 Koolitus kvalifikatsiooni saamiseks  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
550 000  550 000  638 600,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende koolituste kulude katmiseks, mille tulemusena saavad ametnikud tunnistuse, mis 
tõendab nende võimet täita haldaja kohustusi ja mis hõlbustab nende võimalikku üleviimist kõrgemasse teenistusgruppi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 16 000 eurot.  
PEATÜKK A4 10 — RESERVID  
A4 10 01 Esialgsed assigneeringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist 
teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses sätestatud asjakohasele menetlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A4 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/1931 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET  L 57/1932  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA SAADA OLEVAD SUMMAD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate töötasult ja 
toetustelt makstavatest maksudest  1 335 000  1 399 000  1 236 047,44  92,59  
4 0 3  Laekumised ametnike ja muude töötavate teenistujate 
töötasult makstavatest ajutistest maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  248 000  266 000  230 707,09  93,03  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  1 583 000  1 665 000  1 466 754,53  92,66  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Personali sissemaksed pensioniskeemi  2 555 000  2 655 000  2 401 451,74  93,99  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  2 555 000  2 655 000  2 401 451,74  93,99  
Jaotis 4 — Kogusumma  4 138 000  4 320 000  3 868 206,27  93,48  28.2.2018  ET L 57/1933 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA SAADA OLEVAD SUMMAD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate töötasult ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
1 335 000  1 399 000  1 236 047,44  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate töötasult ja toetustelt makstavatest maksudest, mis 
arvatakse iga kuu maha ameti teenistujate töötasust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Laekumised ametnike ja muude töötavate teenistujate töötasult makstavatest ajutistest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Ühenduse ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a selle 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/1934  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
248 000  266 000  230 707,09  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Personali sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
2 555 000  2 655 000  2 401 451,74  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse maha iga kuu ameti personali töötasudelt vastavalt person- 
alieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/1935 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  4 138 000  4 320 000  3 868 206,27  93,48  L 57/1936  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud 6. jaotise teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2018  ET L 57/1937 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
A5 INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA 
MAKSMISE AMET  
A5 01  HALDUSKULUD  38 698 600  38 698 500  44 309 021,21  
A5 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A5 — Kogusumma  38 698 600  38 698 500  44 309 021,21  
KÕIK KOKKU  38 698 600  38 698 500  44 309 021,21  L 57/1938  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS A5 
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET  
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A5 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A5 01  
A5 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  16 186 600  16 744 000  14 386 784,71  88,88  
A5 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A5 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  11 790 000  11 261 000  17 842 682,90  151,34  
A5 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  237 000  236 500  322 492,83  136,07  
Artikkel A5 01 02 — Kogusumma  12 027 000  11 497 500  18 165 175,73  151,04  
A5 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  10 485 000  10 457 000  11 757 060,77  112,13  
A5 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A5 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A5 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A5 01 — KOGUSUMMA  38 698 600  38 698 500  44 309 021,21  114,50  
PEATÜKK A5 10  
A5 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A5 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A5 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A5 — Kogusumma  38 698 600  38 698 500  44 309 021,21  114,50  
KÕIK KOKKU  38 698 600  38 698 500  44 309 021,21  114,50  28.2.2018  ET L 57/1939 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS A5 
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET  
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  
A5 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
16 186 600  16 744 000  14 386 784,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus märgitud ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste töötajatega 
seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks nende 
päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes ning 
rahaliste tasude osa suhtes, mis kantakse üle riiki, mis ei ole isiku töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekondade) sõidukulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumisega, 
institutsioonist lahkumisega või üleviimisega teisele töökohale; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või asutusest lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või asutusest lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1940  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A5 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 790 000  11 261 000  17 842 682,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lepingu alusel palgatavate töötajate (teenistustingimuste IV jaotise tähenduses) töötasud, kõnealuste töötajate IV 
jaotises kirjeldatud sotsiaalkindlustuskavad ning nimetatud töötajate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefit- 
siendikulud; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud koosseisuväliste töötajatega ja töövahendusagentuuride vahendusel palgatud 
töötajatega (palgad, kindlustus jne) seotud kulud; 
— personalikulud seoses teenuslepingutega, mis on sõlmitud tehniliste ja haldustööde, lisaabi ja intellektuaalteenuste 
tarnimiseks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega, 
ning lisakulud seoses ametnike lähetamisega riikide avalikesse teenistustesse või rahvusvahelistesse organisatsiooni- 
desse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 6 758 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A5 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
237 000  236 500  322 492,83  28.2.2018  ET L 57/1941 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 02  (jätkub)  
A5 01 02 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate töötajate lähetustega ja riikide või rahvusvaheliste ekspertide või ametnike 
lähetuses olemisega seotud sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— ametlikult komisjoni esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— õppe- ja töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste 
organiseerimisega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate 
infrastruktuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud; 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus amet osaleb või mille korralda- 
misega ta tegeleb; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida viivad läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (füüsilised või 
juriidilised isikud) lepingu alusel, juhul kui ametil ei ole sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid läbi viia, 
sealhulgas juba tehtud uuringute ostmine; 
— kulutused koolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning ameti töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteedi ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majuta- 
misega seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite ostmine.  L 57/1942  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 02  (jätkub)  
A5 01 02 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A5 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
10 485 000  10 457 000  11 757 060,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti hoonete ja nendega seotud kulutuste katmiseks, sealhulgas eelkõige: 
— hoonete ostmise või liisimisega või hoonete ehitamisega seotud kulud; 
— üür ja maa kasutamise tasud, erinevad maksud ning kasutatavate hoonete või hooneosade suhtes väljaostuõiguse 
kasutamine, samuti konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustusmaksed; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade vee-, gaasi-, elektri- ja küttekulud; 
— ruumide, tõsteseadmete, keskkütte- ja kliimaseadmete jne käituskulud; kulud, mis on seotud korrapäraste koristus- 
tööde, sealhulgas hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete jms ostmisega ning mis on seotud 
töökodades läbi viidava värvimise, remondi ja materjalikuluga; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingutega, 
turvaseadmete hooldamise lepingutega ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  28.2.2018  ET L 57/1943 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, rentimise ning hooldamise 
kulud, vabatahtliku tuletõrjeabina tegutsevate töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine; 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— eri liiki kindlustused (eelkõige tsiviilvastutusega seotud ja vargusevastane); 
— töövahenditega seotud kulud, eelkõige: 
— vormirõivaste ost (peamiselt portjeedele, autojuhtidele ning restorani ja kohviku töötajatele); 
— töökodade personali töörõivaste ostmise ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud töötajatele, kes 
vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— kõikide seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 
89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus, ning 
andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liisimine 
ja hooldus; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja digitaalsed 
koopiamasinad) ost, üürimine või liisimine ja hooldus;  L 57/1944  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 03  (jätkub)  
— kirjutusmasinate, tekstitöötlusseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikute ning institutsioonivälistelt teenusepakkujatelt trüki- 
teenuste ostmisega seotud kulud; 
— postikulu ja kättetoimetamise tasud; õhu-, mere- või raudteetranspordiga saadetud posti- ja muude pakkide tasudega 
ning ameti siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonementmaksud ja 
nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkude, telemaatikateenustega jne seotud kulud ning telefonikataloogide 
ostuga seotud kulud; 
— hoonetevaheliste telefoni- ja arvutiühenduste ning liidu ametite erinevate asukohtade riikidevaheliste sideliinidega 
seotud kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning arvutialaste projektide elluviimine; 
— muud eespool nimetamata tegevuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 145 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A5 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/1945 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 50  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ameti osalus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiürituste kulude katmises ning ameti eri rahvustest 
töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamise algatustega seotud kulude katmises; 
— ameti osalus sõime- ja lasteaiakulude katmises; 
— puudega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puudega inimeste abistamine: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed personalieeskirjade tähenduses.  
Assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud meditsiinivälised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja 
tulenevad nende inimeste puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või päritoluriigis 
antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A5 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— ameti kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks juriidilisi nõudeid.  
A5 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/1946  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 60  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonisisese veebilehe (My IntraComm) tegemise ja arendamisega seotud kulude, 
andmete kiire ekraanile kuvamise teenustega seotud kulude, köitmiskulude ning muude teatmeteoste ja perioodiliste 
väljaannete säilitamisega seotud kulude, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimise kulude, ameti 
tegevusega seotud väljaannete ja tehniliste tööde ostmisega seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK A5 10 — RESERVID  
A5 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantud assigneeringud on eranditult määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende 
ülekandmist teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses sätestatud asjakohasele menetlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A5 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/1947 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL  L 57/1948  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  3 110 000  2 631 000  2 617 933,92  84,18  
4 0 3  Ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele 
rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Laekumised ametnike ja muude töötavate teenistujate 
palkadelt makstavast erimaksust ja solidaarsusmaksust  574 000  484 000  481 698,68  83,92  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  3 684 000  3 115 000  3 099 632,60  84,14  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Personali sissemaksed pensioniskeemi  5 498 000  4 751 000  4 692 105,77  85,34  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  5 498 000  4 751 000  4 692 105,77  85,34  
Jaotis 4 — Kogusumma  9 182 000  7 866 000  7 791 738,37  84,86  28.2.2018  ET L 57/1949 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
3 110 000  2 631 000  2 617 933,92  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest, 
mis arvatakse iga kuu maha ameti personali palkadest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse iga kuu maha ameti personali töötasudest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Ühenduse ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a selle 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/1950  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Laekumised ametnike ja muude töötavate teenistujate palkadelt makstavast erimaksust ja solidaarsusmaksust  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
574 000  484 000  481 698,68  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Personali sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
5 498 000  4 751 000  4 692 105,77  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse iga kuu vastavalt personalieeskirjade artikli 83 lõikele 2 maha 
ameti personali töötasudelt ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/1951 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  9 182 000  7 866 000  7 791 738,37  84,86  L 57/1952  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2018  ET L 57/1953 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
A6 INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL  
A6 01  HALDUSKULUD  78 345 000  68 153 000  77 384 914,42  
A6 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A6 — Kogusumma  78 345 000  68 153 000  77 384 914,42  
KÕIK KOKKU  78 345 000  68 153 000  77 384 914,42  L 57/1954  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS A6 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL  
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A6 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A6 01  
A6 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  36 511 000  30 952 000  30 424 629,50  83,33  
A6 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A6 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  28 456 000  24 592 000  33 873 679,89  119,04  
A6 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  415 000  435 000  458 670,—  110,52  
Artikkel A6 01 02 — Kogusumma  28 871 000  25 027 000  34 332 349,89  118,92  
A6 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  12 963 000  12 174 000  12 627 935,03  97,42  
A6 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A6 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A6 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A6 01 — KOGUSUMMA  78 345 000  68 153 000  77 384 914,42  98,77  
PEATÜKK A6 10  
A6 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A6 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A6 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A6 — Kogusumma  78 345 000  68 153 000  77 384 914,42  98,77  
KÕIK KOKKU  78 345 000  68 153 000  77 384 914,42  98,77  28.2.2018  ET L 57/1955 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS A6 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL  
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  
A6 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
36 511 000  30 952 000  30 424 629,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus märgitud ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste töötajatega 
seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks nende 
päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud ning selliste rahaliste tasude 
suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud, mis kantakse üle riiki, mis ei ole töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende perekonnad) ametisse asumisega, institutsioonist lahkumisega või 
teise töökohta üleviimisega seotud sõidukulud; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või asutusest lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või asutusest lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 800 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1956  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A6 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
28 456 000  24 592 000  33 873 679,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lepingu alusel palgatavate töötajate (teenistustingimuste IV jaotise tähenduses) töötasud, institutsioonide sotsiaal- 
kindlustuskavad, mis hõlmavad IV jaotises nimetatud lepingulisi töötajaid, ning nimetatud töötajate töötasude suhtes 
kohaldatavate paranduskoefitsientide kulud; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud koosseisuväliste töötajate ja töövahendusagentuuride vahendusel palgatud 
töötajatega seotud kulud (palgad, kindlustus jne); 
— personalikulud seoses teenuslepingutega, mis on sõlmitud tehniliste ja haldustööde ja intellektuaalteenuste tarni- 
miseks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega 
ning lisakulud seoses ametnike lähetamisega riikide avalikesse teenistustesse või rahvusvahelistesse organisatsiooni- 
desse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 8 870 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A6 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
415 000  435 000  458 670,—  28.2.2018  ET L 57/1957 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 02  (jätkub)  
A6 01 02 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate töötajate lähetustega ja riikide või rahvusvaheliste ekspertide või ametnike 
lähetuses olemisega seotud sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— ametlikult komisjoni esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— õppe- ja töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste korralda- 
misega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate infrastruk- 
tuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud; 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus amet osaleb; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida viivad läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (füüsilised või 
juriidilised isikud) lepingu alusel, juhul kui ametil ei ole sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid läbi viia; 
— kulutused koolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning ameti töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteedi ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majuta- 
misega seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite ostmine.  L 57/1958  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 02  (jätkub)  
A6 01 02 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A6 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
12 963 000  12 174 000  12 627 935,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti hoonete ja nendega seotud kulude katmiseks, sealhulgas eelkõige: 
— hoonete ostmise või liisimisega või hoonete ehitamisega seotud kulud; 
— üür ja maakasutuse tasud ning konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustusmaksed; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade vee-, gaasi-, elektri- ja küttekulud; 
— ruumide, tõsteseadmete, keskkütte- ja kliimaseadmete jne käituskulud; kulud, mis on seotud korrapäraste koristus- 
tööde, sealhulgas hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete jms ostmisega ning töökodades läbi 
viidava värvimise, remondi ja materjalikuluga; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  28.2.2018  ET L 57/1959 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, rentimise ning hooldamise 
kulud, vabatahtliku tuletõrjeabina tegutsevate töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine; 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— eri tüüpi kindlustused; 
— kulud seoses töövahenditega, eriti: 
— vormirõivaste ost (peamiselt portjeedele, autojuhtidele ning restorani ja kohviku töötajatele); 
— töörõivaste ostmine töökodade töötajatele ja töötajatele, kes teevad töid, mille puhul on vajalik kaitse halva või 
külma ilma, tavapäratu kulumise ja mustuse vastu, ja nende rõivaste puhastamine; 
— kõikide seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 
89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus, ning 
andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, väikeste arvutite, välisseadmete, ühendusvahendite ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liising 
ja hooldus; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja digitaalsed 
koopiamasinad) ost, üürimine või liisimine ja hooldus;  L 57/1960  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 03  (jätkub)  
— kirjutusmasinate, tekstitöötlusseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikutega ning väliste trükiteenuste osutajatega seotud kulud; 
— postikulu ja kättetoimetamistasud; õhu-, mere- või raudteetranspordiga saadetud posti- ja muude pakkide tasudega 
ning ameti siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, tele- ja videokonverentsid) abonementmaksud ja nende 
teenustega seotud kulud, andmesidevõrkude, telemaatikateenuste ja muu sellisega seotud kulud ning telefonikata- 
loogide ostuga seotud kulud; 
— hoonetevaheliste telefoni- ja arvutiühenduste ning ELi ametite eri asukohtade riikidevaheliste sideliinidega seotud 
kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning arvutialaste projektide elluviimine; 
— muud eespool nimetamata tegevuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 800 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A6 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/1961 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 50  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiseks: 
— ameti osalus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiürituste kulude katmises ning ameti eri rahvustest 
töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamise algatustega seotud kulude katmises; 
— ameti osalus sõime- ja lasteaiakulude katmises; 
— puudega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puudega inimeste abistamine: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed personalieeskirjade tähenduses.  
Selle assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud meditsiinivälised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks 
ja tulenevad nende inimeste puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või 
päritoluriigis antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A6 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— ameti kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks juriidilisi nõudeid.  
A6 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/1962  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 60  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonisisese veebilehekülje (My IntraComm) tegemise ja arendamisega ning komis- 
jonisisese kuulehe  Commission en direct  tegemisega seotud kulude, andmete kiire ekraanile kuvamise teenustega seotud 
kulude, köitmiskulude ja muude teatmeteoste ja perioodiliste väljaannete säilitamisega seotud kulude katmiseks. Samuti 
ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimise kulude,  Euroopa Liidu Teataja , parlamendi dokumentide, väliskau- 
bandusstatistika, uudisteagentuuride teadete ja mitme muu eriväljaande tellimisega seotud kulude katmiseks; ameti 
tegevusega seotud väljaannete ja tehniliste tööde ostmisega seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK A6 10 — RESERVID  
A6 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on eranditult määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigu- 
tamist teistele eelarveridadele vastavalt finantsmäärusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A6 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/1963 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG  L 57/1964  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED EUROOPA LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  902 000  871 000  852 575,73  94,52  
4 0 3  Ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele 
rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Laekumised ametnike ja muude alaliste teenistujate palkadelt 
makstavast erimaksust  167 000  156 000  157 626,81  94,39  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  1 069 000  1 027 000  1 010 202,54  94,50  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  1 507 000  1 440 000  1 446 950,99  96,02  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  1 507 000  1 440 000  1 446 950,99  96,02  
Jaotis 4 — Kogusumma  2 576 000  2 467 000  2 457 153,53  95,39  28.2.2018  ET L 57/1965 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED EUROOPA LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
902 000  871 000  852 575,73  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest, 
mis arvatakse iga kuu maha talituse töötajate palkadest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse iga kuu maha talituse töötajate töötasudest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Ühenduse ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a selle 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/1966  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Laekumised ametnike ja muude alaliste teenistujate palkadelt makstavast erimaksust  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
167 000  156 000  157 626,81  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
1 507 000  1 440 000  1 446 950,99  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki talituse töötajate sissemakseid, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt 
vastavalt personalieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/1967 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  2 576 000  2 467 000  2 457 153,53  95,39  L 57/1968  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse selles punktis jaotise 6 teistes osades nimetamata tulud, mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2018  ET L 57/1969 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
A7 INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — 
LUXEMBOURG  
A7 01  HALDUSKULUD  24 763 600  24 369 000  23 988 893,57  
A7 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A7 — Kogusumma  24 763 600  24 369 000  23 988 893,57  
KÕIK KOKKU  24 763 600  24 369 000  23 988 893,57  L 57/1970  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS A7 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG  
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A7 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK A7 01  
A7 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  12 533 600  12 293 000  11 614 484,10  92,67  
A7 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A7 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  7 428 000  7 195 000  7 778 582,38  104,72  
A7 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  250 000  270 000  227 210,—  90,88  
Artikkel A7 01 02 — Kogusumma  7 678 000  7 465 000  8 005 792,38  104,27  
A7 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  4 552 000  4 611 000  4 368 617,09  95,97  
A7 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A7 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A7 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A7 01 — KOGUSUMMA  24 763 600  24 369 000  23 988 893,57  96,87  
PEATÜKK A7 10  
A7 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A7 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A7 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A7 — Kogusumma  24 763 600  24 369 000  23 988 893,57  96,87  
KÕIK KOKKU  24 763 600  24 369 000  23 988 893,57  96,87  28.2.2018  ET L 57/1971 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS A7 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG  
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  
A7 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
12 533 600  12 293 000  11 614 484,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks nende 
päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud ning selliste rahaliste tasude 
suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud, mis kantakse üle riiki, mis ei ole töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende perekonnad) ametisse asumisega, institutsioonist lahkumisega või 
teise töökohta üleviimisega seotud sõidukulud; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma 
oma elukohta seoses tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või institutsioonist lahkumise ja mujale elama 
asumisega; 
— kolimiskulud, mida makstakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või töölt lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 57/1972  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A7 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 428 000  7 195 000  7 778 582,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— lepingu alusel palgatavate töötajate (teenistustingimuste IV jaotise tähenduses) töötasud, kõnealuste töötajate IV 
jaotises kirjeldatud sotsiaalkindlustuskavad ning nimetatud töötajate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefit- 
siendikulud; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud ajutiste töötajate ja koosseisuväliste töötajatega seotud kulud (töötasud, 
kindlustus jms); 
— personalikulud seoses teenuslepingutega, mis on sõlmitud tehniliste ja haldustööde, lisaabi ja intellektuaalteenuste 
tarnimiseks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega, 
ning täiendavad kulud seoses ametnike lähetamisega riikide avalikesse teenistustesse või rahvusvahelistesse organis- 
atsioonidesse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 320 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A7 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
250 000  270 000  227 210,—  28.2.2018  ET L 57/1973 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 02  (jätkub)  
A7 01 02 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate töötajate lähetustega ja riikide või rahvusvaheliste ekspertide või ametnike 
lähetustega seotud sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— ametlikult komisjoni esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— õppe- ja töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste 
organiseerimisega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate 
infrastruktuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud; 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus talitus osaleb; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida viivad läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (füüsiline või 
juriidiline isik) lepingu alusel, juhul kui talitusel ei ole sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid teha, kaasa 
arvatud juba tehtud uuringute ostmine; 
— kulutused koolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning talituse töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimis-, strateegia-, kvaliteedi- ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majuta- 
misega seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite ostmine.  L 57/1974  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 02  (jätkub)  
A7 01 02 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A7 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 552 000  4 611 000  4 368 617,09  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud talituse hoonete ja nendega seotud kulude katmiseks, sealhulgas eelkõige: 
— hoonete soetamise või liisimisega või hoonete ehitamisega seotud kulud; 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üüri- ja liisingumaksed ning konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja 
parkimiskohtade üür; 
— talituse kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustusmaksed; 
— talituse kasutuses olevate hoonete või hooneosade kulud seoses vee, gaasi, elektri ja küttega; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega ning maalri- ja remonttöödega ja töökodades kasutatavate materjalide ostmisega; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui talitus on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute, koolituste ja väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille 
väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui talitus on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  28.2.2018  ET L 57/1975 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ja hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamise, koolituste ning kohustusliku kontrollimisega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui talitus on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine; 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— eri liiki kindlustused (eelkõige tsiviilvastutusega seotud ja vargusevastane); 
— kulud seoses töövahenditega, eriti 
— vormirõivaste ostmine (peamiselt portjeedele, autojuhtidele ning restorani ja kohviku töötajatele); 
— töörõivaste ostmine töökodade töötajatele ja töötajatele, kes teevad töid, mille puhul on vajalik kaitse halva või 
külma ilma, tavapäratu kulumise ja mustuse vastu, ja nende rõivaste puhastamine; 
— seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 89/391/ 
EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üür, paigaldus ning hooldus, ning andme- 
sidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, paig- 
aldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liisimine 
ja hooldus; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja digitaalsed 
koopiamasinad) ost, üürimine või liisimine; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlemisseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine;  L 57/1976  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 03  (jätkub)  
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikutega ning väliste trükiteenuste osutajatega seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete postikulu ja kättetoimetamistasud; õhu-, mere- või raudteetrans- 
pordiga saadetud posti- ja muude pakkidega seotud kulud ning talituse siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonementmaksud ja 
nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkude, telemaatikateenustega jne seotud kulud ning telefonikataloogide 
ostuga seotud kulud; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning Euroopa Liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinidega 
seotud kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paberil ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning infotehnoloogia projektide elluviimine; 
— muud eespool nimetamata tegevuskulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A7 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— talituse panus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiüritustega ning eri rahvustest töötajate vahel 
sotsiaalsete kontaktide edendamise algatustega seotud kulude katmisse;  28.2.2018  ET L 57/1977 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 50  (jätkub)  
— talituse panus sõime- ja lasteaiakulude katmisse; 
— puuetega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puuetega inimeste abistamine: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed personalieeskirjade tähenduses.  
Assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja 
tulenevad nende inimeste puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või päritoluriigis 
antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A7 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— ameti kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks juriidilisi nõudeid.  
A7 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonisisese veebilehekülje (My IntraComm) tegemise ja arendamisega seotud kulude, 
andmete kiire ekraanil kuvamise teenustega seotud kulude, köitmiskulude ja muude raamatute ja väljaannete säilita- 
misega seotud kulude, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimise kulude, ameti tegevusega seotud 
väljaannete ja tehniliste tööde ostmisega seotud kulude katmiseks.  L 57/1978  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 10 — RESERVID  
A7 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantud assigneeringud on määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigu- 
tamist teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses sätestatud asjakohasele menetlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A7 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/1979 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
TÖÖTAJAD  L 57/1980  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Komisjon  
Halduskulud  
Tegevusüksus ja palgaaste (  1 ) ( 2 ) Halduskulud  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  24  —  24  —  
AD 15  190  22  190  22  
AD 14  637  31  637  31  
AD 13  1 734  —  1 732  —  
AD 12  1 290  44  1 290  44  
AD 11  888  62  797  62  
AD 10  1 072  21  976  21  
AD 9  1 322  10  1 298  9  
AD 8  1 456  26  1 466  26  
AD 7  1 320  20  1 322  20  
AD 6  808  10  925  10  
AD 5  901  6  883  6  
Kokku AD  11 642  252  11 540  251  
AST 11  190  —  190  —  
AST 10  152  10  151  10  
AST 9  674  —  608  —  
AST 8  584  13  584  13  
AST 7  1 028  18  1 107  18  
AST 6  696  19  650  19  
AST 5  1 069  16  1 047  16  
AST 4  850  —  861  —  
AST 3  512  —  632  —  
AST 2  221  13  295  13  
AST 1  109  —  210  —  
Kokku AST  6 085  89  6 335  89  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  35  —  —  —  
AST/SC 4  15  35  65  35  
AST/SC 3  15  —  —  —  
AST/SC 2  85  —  70  —  
AST/SC 1  486  —  401  —  
Kokku AST/SC  636  35  536  35  
Kokku  18 363  376  18 411  375  
Kõik kokku  18 739  18 786  
( 1 ) Ametikohtade loetelus nõustutakse järgmiste  ad personam  nimetamistega, mille tulemusena kuni 25 AD 15 võivad saada AD 16 ametikoha; kuni 21 AD 14 võivad saada 
AD 15 ametikoha; kuni 13 AD 11 võivad saada AD 14 ametikoha ja üks AST 8 võib saada AST 10 ametikoha. 
( 2 ) Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 53 hõlmab ametikohtade loetelu järgmisi Euratomi Tarneagent uuri alalisi ametikohti: üks  ad 
personam  AD 15 ametikoht (agentuuri peadirektor), kaks AD 14 ametikohta (kellest üks on agentuuri asepeadirektor) ning kolm AD 12, üks AD 11, kaks AD 10, üks 
AST 10, kaks AST 8, üks AST 7, üheksa AST 6, üks AST 5 ja kaks AST 3 ametikohta.  28.2.2018  ET L 57/1981 Euroopa Liidu Teataja
 
Teadusuuringud ja innovatsioon – Teadusuuringute Ühiskeskus  
Tegevusüksus ja palgaaste  Teadusuuringud ja innovatsioon – Teadusuuringute Ühiskeskus  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  2  —  2  —  
AD 15  11  —  10  —  
AD 14  70  —  70  —  
AD 13  223  —  223  —  
AD 12  170  —  170  —  
AD 11  52  —  44  —  
AD 10  57  —  49  —  
AD 9  86  —  86  —  
AD 8  80  —  80  —  
AD 7  62  —  68  —  
AD 6  49  —  48  —  
AD 5  9 —  9  —  
Kokku AD  871  —  859  —  
AST 11  56  —  53  —  
AST 10  62  —  62  —  
AST 9  153  —  153  —  
AST 8  80  —  80  —  
AST 7  95  —  101  —  
AST 6  97  —  91  —  
AST 5  139  —  121  —  
AST 4  98  —  116  —  
AST 3  64  —  73  —  
AST 2  19  —  25  —  
AST 1  5 —  5  —  
Kokku AST  868  —  880  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  1  —  1  —  
AST/SC 1  7 —  8  —  
Kokku AST/SC  8  —  9  —  
Kokku  1 747  —  1 748  —  
Kõik kokku  1 747  1 748  L 57/1982  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Teadusuuringud ja innovatsioon – Kaudsed meetmed - 2  
Tegevusüksus ja palgaaste  Teadusuuringud ja innovatsioon – Kaudsed meetmed  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  19  —  19  —  
AD 14  94  —  94  —  
AD 13  238  —  238  —  
AD 12  142  —  142  —  
AD 11  51  —  54  —  
AD 10  72  —  77  —  
AD 9  105  —  110  —  
AD 8  79  —  84  —  
AD 7  66  —  71  —  
AD 6  56  —  58  —  
AD 5  30 —  34  —  
Kokku AD  953  —  982  —  
AST 11  17  —  17  —  
AST 10  15  —  15  —  
AST 9  57  —  52  —  
AST 8  46  —  42  —  
AST 7  80  —  87  —  
AST 6  90  —  103  —  
AST 5  90  —  102  —  
AST 4  73  —  76  —  
AST 3  34  —  34  —  
AST 2  9  —  9  —  
AST 1  2 —  2  —  
Kokku AST  513  —  539  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  3  —  3  —  
AST/SC 2  5  —  5  —  
AST/SC 1  8 —  8  —  
Kokku AST/SC  16  —  16  —  
Kokku  1 482  —  1 537  —  
Kõik kokku  ( 1 ) 1 482  1 537  
( 1 ) Ametikohtade loetelus nõustutakse järgmiste  ad personam  nimetamistega: kaks AD15 ametikohta saavad AD16 ametikohaks; üks AD14 ametikoht saab AD15 
ametikohaks.  28.2.2018  ET L 57/1983 Euroopa Liidu Teataja
 
Ametid  
Väljaannete talitus (OP)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Väljaannete talitus (OP)  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  3  —  3  —  
AD 14  9  —  8  —  
AD 13  9  —  9  —  
AD 12  14  —  14  —  
AD 11  10  —  9  —  
AD 10  17  —  14  —  
AD 9  17  —  20  —  
AD 8  14  —  13  —  
AD 7  16  —  14  —  
AD 6  11  —  13  —  
AD 5  10 —  16  —  
Kokku AD  131  —  134  —  
AST 11  22  —  20  —  
AST 10  18  —  20  —  
AST 9  45  —  46  —  
AST 8  43  —  39  —  
AST 7  69  —  63  —  
AST 6  84  —  84  —  
AST 5  75  —  90  —  
AST 4  52  —  57  —  
AST 3  27  —  38  —  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  435  —  457  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  2  —  2  —  
AST/SC 1  2 —  2  —  
Kokku AST/SC  4  —  4  —  
Kokku  570  —  595  —  
Kõik kokku  570  595  L 57/1984  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  2  1  2  1  
AD 14  13  —  13  —  
AD 13  22  6  22  6  
AD 12  21  7  21  7  
AD 11  21  —  19  —  
AD 10  20  1  17  1  
AD 9  21  5  22  6  
AD 8  17  —  15  —  
AD 7  21  —  21  —  
AD 6  11  —  11  —  
AD 5  9 —  15  —  
Kokku AD  179  20  179  21  
AST 11  6  9  6  9  
AST 10  8  4  9  4  
AST 9  15  2  15  2  
AST 8  11  9  12  9  
AST 7  13  —  15  —  
AST 6  13  —  6  —  
AST 5  23  —  19  —  
AST 4  14  —  19  —  
AST 3  7  —  12  —  
AST 2  2  —  4  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  112  24  117  24  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  2  —  —  —  
AST/SC 2  2  —  4  —  
AST/SC 1  3 —  4  —  
Kokku AST/SC  7  —  8  —  
Kokku  298  44  304  45  
Kõik kokku  342  349  28.2.2018  ET L 57/1985 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  
AD 14  2  —  1  —  
AD 13  6  —  7  —  
AD 12  4  —  4  —  
AD 11  3  —  3  —  
AD 10  3  —  3  —  
AD 9  3  —  3  —  
AD 8  3  —  3  —  
AD 7  1  —  1  —  
AD 6  1  —  1  —  
AD 5  5 —  5  —  
Kokku AD  31  1  31  1  
AST 11  4  —  4  —  
AST 10  4  —  4  —  
AST 9  7  —  7  —  
AST 8  6  —  6  —  
AST 7  12  —  12  —  
AST 6  10  —  10  —  
AST 5  12  —  12  —  
AST 4  11  —  11  —  
AST 3  8  —  8  —  
AST 2  2  —  2  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  76  —  76  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  1  —  1  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  1  —  1  —  
Kokku  108  1  108  1  
Kõik kokku  109  ( 1 ) 109  
( 1 ) Neist alalisi ametikohti Euroopa haldusjuhtimise koolis (EUSA): kolm AD 12, üks AD 11, kaks AD 8, üks AST 10, üks AST 9, üks AST 8, üks AST 7, üks AST 5, üks 
AST 4 ja kaks AST 3.  L 57/1986  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  1  —  1  —  
AD 14  5  —  5  —  
AD 13  8  —  10  —  
AD 12  7  —  7  —  
AD 11  1  —  1  —  
AD 10  4  —  4  —  
AD 9  2  —  2  —  
AD 8  5  —  5  —  
AD 7  2  —  2  —  
AD 6  —  —  1  —  
AD 5  — —  —  —  
Kokku AD  35  —  38  —  
AST 11  6  —  6  —  
AST 10  7  —  7  —  
AST 9  14  —  15  —  
AST 8  18  —  18  —  
AST 7  41  —  42  —  
AST 6  29  —  30  —  
AST 5  6  —  7  —  
AST 4  1  —  1  —  
AST 3  1  —  1  —  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  123  —  127  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  2  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  2  —  —  —  
Kokku  160  —  165  —  
Kõik kokku  160  165  ( 1 ) 
( 1 ) Neist 7 ametikohta on ette nähtud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadile.  28.2.2018  ET L 57/1987 Euroopa Liidu Teataja
 
Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  1  —  1  —  
AD 14  7  —  7  —  
AD 13  13  —  13  —  
AD 12  7  —  7  —  
AD 11  5  —  5  —  
AD 10  9  —  8  —  
AD 9  10  —  7  —  
AD 8  9  —  7  —  
AD 7  8  —  8  —  
AD 6  9  —  9  —  
AD 5  9 —  12  —  
Kokku AD  87  —  84  —  
AST 11  8  —  8  —  
AST 10  9  —  8  —  
AST 9  14  —  14  —  
AST 8  20  —  19  —  
AST 7  46  —  42  —  
AST 6  51  —  42  —  
AST 5  98  —  72  —  
AST 4  39  —  26  —  
AST 3  23  —  24  —  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  1 —  —  —  
Kokku AST  309  —  255  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  
Kokku  396  —  339  —  
Kõik kokku  396  339  L 57/1988  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  
2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  1  —  1  —  
AD 14  3  —  3  —  
AD 13  4  —  4  —  
AD 12  4  —  4  —  
AD 11  2  —  2  —  
AD 10  3  —  2  —  
AD 9  5  —  4  —  
AD 8  3  —  4  —  
AD 7  2  —  3  —  
AD 6  2  —  3  —  
AD 5  1 —  —  —  
Kokku AD  30  —  30  —  
AST 11  2  —  2  —  
AST 10  2  —  2  —  
AST 9  8  —  8  —  
AST 8  7  —  7  —  
AST 7  14  —  14  —  
AST 6  13  —  14  —  
AST 5  18  —  19  —  
AST 4  17  —  17  —  
AST 3  10  —  10  —  
AST 2  1  —  1  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  92  —  94  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  3  —  2  —  
AST/SC 1  1 —  2  —  
Kokku AST/SC  4  —  4  —  
Kokku  126  —  128  —  
Kõik kokku  126  128  28.2.2018  ET L 57/1989 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Liidu asutused, kellel on juriidilise isiku staatus  
Detsentraliseeritud asutused  
Detsentraliseeritud asutused — Ettevõtlus ja tööstus  
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  1  —  1  
AD 14  —  8  —  4  —  5  
AD 13  —  16  —  7  —  15  
AD 12  —  21  —  13  —  20  
AD 11  —  34  —  17  —  34  
AD 10  —  43  —  24  —  39  
AD 9  —  56  —  43  —  54  
AD 8  —  63  —  54  —  62  
AD 7  —  64  —  69  —  64  
AD 6  —  27  —  74  —  35  
AD 5  — 5  —  25  —  8  
Kokku AD  —  337  —  331  —  337  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  1  —  —  —  —  
AST 9  —  5  —  3  —  5  
AST 8  —  8  —  2  —  7  
AST 7  —  15  —  5  —  14  
AST 6  —  18  —  11  —  15  
AST 5  —  34  —  23  —  34  
AST 4  —  22  —  29  —  22  
AST 3  —  17  —  38  —  18  
AST 2  —  1  —  11  —  5  
AST 1  — —  —  2  —  3  
Kokku AST  —  121  —  124  —  123  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  458  —  455  —  460  
Kõik kokku  458  455  460  L 57/1990  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  3  —  1  —  2  
AD 12  —  6  —  5  —  5  
AD 11  —  7  —  5  —  6  
AD 10  —  14  —  12  —  13  
AD 9  —  13  —  12  —  12  
AD 8  —  32  —  30  —  30  
AD 7  —  35  —  34  —  34  
AD 6  —  8  —  8  —  8  
AD 5  — 4  —  —  —  —  
Kokku AD  —  123  —  108  —  111  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  2  —  1  —  2  
AST 5  —  1  —  2  —  1  
AST 4  —  1  —  1  —  1  
AST 3  —  1  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  1  —  1  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  5  —  5  —  5  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  128  —  113  —  116  
Kõik kokku  128  113  116  28.2.2018  ET L 57/1991 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine  
Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  2  —  1  
AD 13  2  4  —  2  1  4  
AD 12  1  7  2  3  2  7  
AD 11  1  5  1  5  —  5  
AD 10  —  4  —  —  2  4  
AD 9  —  5  1  3  1  3  
AD 8  1  7  2  5  1  6  
AD 7  —  6  1  7  —  7  
AD 6  —  3  —  7  —  4  
AD 5  — 1  —  7  —  1  
Kokku AD  5  44  7  41  7  43  
AST 11  —  1  —  —  —  —  
AST 10  —  1  —  2  —  2  
AST 9  —  5  —  3  —  5  
AST 8  —  7  —  4  —  8  
AST 7  2  8  —  8  2  8  
AST 6  3  2  1  5  3  1  
AST 5  1  7  3  3  1  8  
AST 4  —  2  —  5  1  1  
AST 3  —  1  —  3  —  1  
AST 2  —  1  —  4  1  —  
AST 1  — 1  3  1  —  1  
Kokku AST  6  36  7  38  8  35  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  11  80  14  79  15  78  
Kõik kokku  91  93  93  L 57/1992  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  2  —  1  —  1  
AD 13  —  1  —  2  —  2  
AD 12  —  2  —  1  —  2  
AD 11  —  1  —  1  —  1  
AD 10  —  3  —  2  —  3  
AD 9  —  3  —  1  —  3  
AD 8  —  7  —  7  —  5  
AD 7  —  5  —  5  —  7  
AD 6  —  —  —  3  —  —  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  24  —  23  —  24  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  1  —  1  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  1  —  —  —  —  
AST 6  —  3  —  2  —  3  
AST 5  —  7  —  8  —  6  
AST 4  —  1  —  2  —  2  
AST 3  —  3  —  2  —  4  
AST 2  —  —  —  1  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  16  —  16  —  16  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  40  —  39  —  40  
Kõik kokku  40  39  40  28.2.2018  ET L 57/1993 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Liikuvus ja transport  
Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  26  —  5  —  25  
AD 13  —  33  —  9  —  32  
AD 12  —  57  —  20  —  53  
AD 11  —  81  —  33  —  76  
AD 10  —  103  —  73  —  98  
AD 9  —  119  —  99  —  117  
AD 8  —  80  —  134  —  77  
AD 7  —  44  —  103  —  52  
AD 6  —  13  —  52  —  20  
AD 5  — —  —  22  —  1  
Kokku AD  —  557  —  551  —  552  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  —  —  1  
AST 8  —  4  —  —  —  4  
AST 7  —  13  —  1  —  14  
AST 6  —  27  —  8  —  25  
AST 5  —  34  —  22  —  33  
AST 4  —  23  —  35  —  24  
AST 3  —  17  —  31  —  16  
AST 2  —  4  —  23  —  8  
AST 1  — —  —  5  —  1  
Kokku AST  —  123  —  125  —  126  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  680  —  676  —  678  
Kõik kokku  680  676  678  L 57/1994  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  2  —  1  
AD 13  1  4  —  2  1  4  
AD 12  1  10  1  5  1  10  
AD 11  —  14  —  10  —  14  
AD 10  1  19  1  18  1  19  
AD 9  —  28  —  28  —  28  
AD 8  —  31  —  28  —  29  
AD 7  —  26  1  16  —  26  
AD 6  —  8  —  20  —  12  
AD 5  — 7  —  4  —  5  
Kokku AD  3  149  3  133  3  149  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  1  —  —  —  1  
AST 9  —  —  —  1  —  —  
AST 8  —  1  —  —  —  1  
AST 7  —  4  —  2  —  4  
AST 6  —  19  —  10  —  15  
AST 5  —  20  —  15  —  20  
AST 4  —  12  —  18  —  16  
AST 3  —  3  —  11  —  3  
AST 2  —  —  —  2  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  60  —  59  —  60  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  3  209  3  192  3  209  
Kõik kokku  212  195  212  28.2.2018  ET L 57/1995 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  2  —  —  —  1  
AD 11  —  6  —  3  —  5  
AD 10  —  18  —  12  —  18  
AD 9  —  32  —  25  —  33  
AD 8  —  22  —  16  —  21  
AD 7  —  15  —  20  —  14  
AD 6  —  15  —  20  —  10  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  111  —  97  —  103  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  3  —  2  —  3  
AST 8  —  5  —  1  —  5  
AST 7  —  4  —  1  —  4  
AST 6  —  3  —  3  —  3  
AST 5  —  8  —  7  —  8  
AST 4  —  9  —  6  —  9  
AST 3  —  4  —  10  —  3  
AST 2  —  1  —  6  —  1  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  37  —  36  —  36  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  148  —  133  —  139  
Kõik kokku  148  133  139  L 57/1996  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Keskkond  
Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  2  —  2  —  2  
AD 13  1  4  —  1  1  3  
AD 12  —  13  1  9  —  12  
AD 11  —  12  —  8  —  11  
AD 10  —  12  —  8  —  11  
AD 9  —  12  —  8  —  11  
AD 8  —  3  —  10  —  8  
AD 7  —  1  —  11  —  3  
AD 6  —  —  —  6  —  —  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  1  60  1  63  1  62  
AST 11  —  3  —  —  —  3  
AST 10  —  4  —  2  —  4  
AST 9  3  10  1  2  3  9  
AST 8  —  12  2  8  —  10  
AST 7  —  11  —  8  —  10  
AST 6  —  11  —  6  —  10  
AST 5  —  9  —  11  —  12  
AST 4  —  —  —  12  —  3  
AST 3  —  —  —  9  —  —  
AST 2  —  —  —  4  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  3  60  3  62  3  61  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  4  120  4  125  4  123  
Kõik kokku  124  129  127  28.2.2018  ET L 57/1997 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) — Tegevus biotsiide käsitlevate õigusaktide valdkonnas  
Vt ametikohtade loetelus sisalduv personal (lisa S 03 01 02 — Euroopa Kemikaaliamet).  
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) — Tegevus ohtlike kemikaalide importi ja eksporti käsitlevate õigusaktide valdkonnas  
Vt ametikohtade loetelus sisalduv personal (lisa S 03 01 02 — Euroopa Kemikaaliamet).  
Detsentraliseeritud asutused — Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia  
Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  3  —  2  —  3  
AD 11  —  —  —  1  —  —  
AD 10  —  5  —  2  —  5  
AD 9  —  10  —  2  —  10  
AD 8  —  15  —  5  —  15  
AD 7  —  —  —  2  —  —  
AD 6  —  —  —  13  —  —  
AD 5  — —  —  1  —  —  
Kokku AD  —  34  —  29  —  34  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  2  —  1  —  2  
AST 6  —  5  —  1  —  5  
AST 5  —  5  —  2  —  5  
AST 4  —  1  —  5  —  2  
AST 3  —  —  —  6  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  13  —  15  —  14  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  47  —  44  —  48  
Kõik kokku  47  44  48  L 57/1998  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) – büroo  
Tegevusüksus ja palgaaste  Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) — Büroo  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  —  —  —  —  —  
AD 11  —  1  —  —  —  —  
AD 10  —  1  —  1  —  1  
AD 9  —  2  —  1  —  1  
AD 8  —  1  —  2  —  2  
AD 7  —  2  —  1  —  1  
AD 6  —  3  —  1  —  4  
AD 5  — —  —  4  —  1  
Kokku AD  —  11  —  11  —  11  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  1  —  —  —  —  
AST 4  —  2  —  1  —  3  
AST 3  —  —  —  2  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  3  —  3  —  3  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  14  —  14  —  14  
Kõik kokku  14  14  14  28.2.2018  ET L 57/1999 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Merendus ja kalandus  
Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  2  —  2  —  2  
AD 12  —  3  —  2  —  3  
AD 11  —  —  —  —  —  —  
AD 10  —  3  —  3  —  3  
AD 9  —  6  —  6  —  6  
AD 8  —  14  —  5  —  14  
AD 7  —  2  —  2  —  2  
AD 6  —  —  —  1  —  —  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  31  —  22  —  31  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  7  —  7  —  7  
AST 9  —  3  —  3  —  3  
AST 8  —  3  —  3  —  3  
AST 7  —  8  —  8  —  8  
AST 6  —  2  —  2  —  2  
AST 5  —  6  —  6  —  6  
AST 4  —  1  —  —  —  1  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  30  —  29  —  30  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  61  —  51  —  61  
Kõik kokku  61  51  61  L 57/2000  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Siseturg ja teenused  
Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  1  —  1  —  1  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  2  —  —  —  2  
AD 13  —  2  —  2  —  2  
AD 12  —  8  —  3  —  7  
AD 11  —  12  —  6  —  12  
AD 10  —  12  —  9  —  11  
AD 9  —  18  —  17  —  15  
AD 8  —  26  —  14  —  20  
AD 7  —  20  —  29  —  21  
AD 6  —  18  —  26  —  16  
AD 5  — 14  —  9  —  15  
Kokku AD  —  134  —  117  —  123  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  3  —  —  —  1  
AST 5  —  4  —  3  —  4  
AST 4  —  2  —  2  —  3  
AST 3  —  1  —  3  —  2  
AST 2  —  1  —  1  —  1  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  11  —  9  —  11  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  145  —  126  —  134  
Kõik kokku  145  126  134  28.2.2018  ET L 57/2001 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  1  —  1  —  1  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  4  —  3  —  3  
AD 12  —  11  —  6  —  8  
AD 11  —  14  —  9  —  10  
AD 10  —  13  —  10  —  10  
AD 9  —  15  —  10  —  12  
AD 8  —  14  —  10  —  12  
AD 7  —  11  —  10  —  12  
AD 6  —  9  —  10  —  11  
AD 5  — 2  —  5  —  4  
Kokku AD  —  96  —  76  —  85  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  1  —  —  —  1  
AST 9  —  1  —  1  —  1  
AST 8  —  3  —  2  —  2  
AST 7  —  3  —  2  —  3  
AST 6  —  3  —  3  —  3  
AST 5  —  3  —  2  —  3  
AST 4  —  2  —  1  —  2  
AST 3  —  —  —  2  —  1  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  16  —  13  —  16  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  112  —  89  —  101  
Kõik kokku  112  89  101  L 57/2002  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  1  —  1  —  1  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  2  —  1  —  2  
AD 12  —  6  —  1  —  5  
AD 11  —  9  —  3  —  8  
AD 10  —  14  —  7  —  13  
AD 9  —  28  —  14  —  26  
AD 8  —  28  —  32  —  28  
AD 7  —  26  —  30  —  26  
AD 6  —  14  —  20  —  14  
AD 5  — 15  —  13  —  13  
Kokku AD  —  144  —  123  —  137  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  2  —  —  —  1  
AST 7  —  2  —  —  —  2  
AST 6  —  3  —  —  —  3  
AST 5  —  4  —  2  —  4  
AST 4  —  1  —  6  —  3  
AST 3  —  —  —  2  —  —  
AST 2  —  —  —  1  —  —  
AST 1  — —  —  2  —  —  
Kokku AST  —  12  —  13  —  13  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  156  —  136  —  150  
Kõik kokku  156  136  150  28.2.2018  ET L 57/2003 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Haridus ja kultuur  
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  2  —  2  —  2  
AD 12  4  4  4  4  4  4  
AD 11  —  10  —  9  —  10  
AD 10  —  10  —  10  —  10  
AD 9  —  5  —  5  —  5  
AD 8  —  5  —  5  —  5  
AD 7  —  4  —  4  —  4  
AD 6  —  2  —  1  —  2  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  4  44  4  42  4  44  
AST 11  —  1  —  1  —  1  
AST 10  1  1  1  1  1  1  
AST 9  1  2  —  2  —  2  
AST 8  1  2  2  2  2  2  
AST 7  3  7  3  7  3  7  
AST 6  3  5  4  5  4  5  
AST 5  —  6  2  6  1  6  
AST 4  —  10  —  10  —  9  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  9  34  12  34  11  33  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  13  78  16  76  15  77  
Kõik kokku  91  92  92  L 57/2004  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Koolitusfond (ETF)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Koolitusfond (ETF)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  4  —  —  —  6  
AD 12  —  14  —  8  —  14  
AD 11  —  8  —  9  —  7  
AD 10  —  6  —  7  —  8  
AD 9  —  12  —  11  —  13  
AD 8  —  9  —  10  —  5  
AD 7  —  1  —  9  —  3  
AD 6  —  —  —  2  —  —  
AD 5  — —  —  1  —  —  
Kokku AD  —  55  —  58  —  57  
AST 11  —  3  —  —  —  3  
AST 10  —  5  —  1  —  5  
AST 9  —  9  —  8  —  8  
AST 8  —  6  —  6  —  6  
AST 7  —  4  —  4  —  4  
AST 6  —  4  —  2  —  4  
AST 5  —  —  —  4  —  1  
AST 4  —  —  —  5  —  —  
AST 3  —  —  —  1  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  31  —  31  —  31  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  86  —  89  —  88  
Kõik kokku  86  89  88  28.2.2018  ET L 57/2005 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Tervise- ja tarbijakaitse  
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  2  —  —  —  7  
AD 13  —  10  —  1  —  6  
AD 12  —  12  —  4  —  10  
AD 11  —  18  —  4  —  16  
AD 10  —  27  —  7  —  23  
AD 9  —  25  —  13  —  32  
AD 8  —  18  —  28  —  18  
AD 7  —  13  —  1  —  13  
AD 6  —  —  —  23  —  1  
AD 5  — —  —  30  —  —  
Kokku AD  —  126  —  111  —  127  
AST 11  —  2  —  —  —  2  
AST 10  —  4  —  —  —  4  
AST 9  —  4  —  —  —  4  
AST 8  —  8  —  1  —  8  
AST 7  —  12  —  3  —  12  
AST 6  —  16  —  4  —  16  
AST 5  —  8  —  16  —  9  
AST 4  —  —  —  19  —  —  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  5  —  —  
AST 1  — —  —  6  —  —  
Kokku AST  —  54  —  54  —  55  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  180  —  165  —  182  
Kõik kokku  180  165  182  L 57/2006  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  2  —  1  —  2  
AD 13  —  2  —  1  —  2  
AD 12  1  16  —  6  1  16  
AD 11  —  11  —  6  —  11  
AD 10  1  18  —  11  1  17  
AD 9  1  43  —  27  1  42  
AD 8  —  54  —  54  —  54  
AD 7  1  55  4  46  1  56  
AD 6  1  14  1  43  1  15  
AD 5  — 5  —  12  —  6  
Kokku AD  5  221  5  207  5  222  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  3  —  —  —  3  
AST 7  —  4  —  2  —  4  
AST 6  —  9  —  2  —  9  
AST 5  —  30  —  15  —  30  
AST 4  —  23  —  40  —  23  
AST 3  —  23  —  17  —  25  
AST 2  —  1  —  29  —  2  
AST 1  — —  —  3  —  —  
Kokku AST  —  93  —  108  —  96  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  5  314  5  315  5  318  
Kõik kokku  319  320  323  28.2.2018  ET L 57/2007 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Ravimiamet (EMA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Ravimiamet (EMA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  3  —  2  —  4  
AD 14  —  7  —  6  —  6  
AD 13  —  11  —  9  —  11  
AD 12  —  43  —  39  —  40  
AD 11  —  43  —  37  —  40  
AD 10  —  41  —  44  —  43  
AD 9  —  45  —  37  —  42  
AD 8  —  59  —  54  —  53  
AD 7  —  65  —  54  —  61  
AD 6  —  23  —  37  —  37  
AD 5  — —  —  18  —  3  
Kokku AD  —  340  —  337  —  340  
AST 11  —  2  —  2  —  2  
AST 10  —  7  —  5  —  6  
AST 9  —  6  —  7  —  7  
AST 8  —  16  —  16  —  16  
AST 7  —  22  —  17  —  19  
AST 6  —  42  —  39  —  43  
AST 5  —  46  —  42  —  43  
AST 4  —  57  —  49  —  52  
AST 3  —  46  —  46  —  45  
AST 2  —  7  —  27  —  23  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  251  —  250  —  256  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  591  —  587  —  596  
Kõik kokku  591  587  596  L 57/2008  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Siseasjad  
Euroopa Liidu Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (Frontex)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  2  —  1  
AD 13  —  6  —  5  —  5  
AD 12  —  17  —  13  —  15  
AD 11  —  17  —  8  —  11  
AD 10  —  12  —  9  —  10  
AD 9  —  23  —  13  —  20  
AD 8  —  110  —  34  —  85  
AD 7  —  72  —  30  —  65  
AD 6  —  37  —  10  —  34  
AD 5  — 15  —  4  —  14  
Kokku AD  —  311  —  128  —  261  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  1  —  —  
AST 8  —  5  —  7  —  5  
AST 7  —  11  —  12  —  11  
AST 6  —  16  —  21  —  16  
AST 5  —  27  —  17  —  27  
AST 4  —  45  —  6  —  28  
AST 3  —  3  —  5  —  4  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  107  —  69  —  91  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  418  —  197  —  352  
Kõik kokku  418  197  352  28.2.2018  ET L 57/2009 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  5  —  2  —  5  
AD 12  —  11  —  7  —  11  
AD 11  —  17  —  10  —  17  
AD 10  —  28  —  9  —  30  
AD 9  —  61  —  45  —  61  
AD 8  —  100  —  77  —  97  
AD 7  —  128  —  113  —  126  
AD 6  —  158  —  198  —  139  
AD 5  — 36  —  13  —  29  
Kokku AD  —  546  —  476  —  517  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  3  —  —  —  2  
AST 7  —  5  —  3  —  5  
AST 6  —  6  —  4  —  6  
AST 5  —  7  —  7  —  8  
AST 4  —  5  —  10  —  8  
AST 3  —  3  —  2  —  3  
AST 2  —  1  —  3  —  1  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  30  —  29  —  33  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  576  —  505  —  550  
Kõik kokku  576  505  550  L 57/2010  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  —  —  —  
AD 13  —  —  —  1  —  1  
AD 12  —  —  —  —  —  —  
AD 11  —  2  —  —  —  2  
AD 10  —  2  —  2  —  2  
AD 9  —  1  —  3  —  1  
AD 8  —  —  —  —  —  —  
AD 7  —  2  —  1  —  2  
AD 6  —  7  —  1  —  6  
AD 5  — 6  —  9  —  6  
Kokku AD  —  21  —  17  —  20  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  1  —  —  —  1  
AST 5  —  3  —  2  —  3  
AST 4  —  6  —  2  —  6  
AST 3  —  1  —  4  —  1  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  11  —  8  —  11  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  32  —  25  —  31  
Kõik kokku  32  25  31  28.2.2018  ET L 57/2011 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  1  2  1  3  1  2  
AD 12  4  11  3  5  4  11  
AD 11  1  11  —  6  1  11  
AD 10  —  13  —  2  —  13  
AD 9  —  6  1  5  —  6  
AD 8  —  —  1  8  —  —  
AD 7  —  —  —  8  —  —  
AD 6  —  —  —  2  —  —  
AD 5  — —  —  2  —  —  
Kokku AD  6  45  6  42  6  45  
AST 11  1  —  —  —  1  —  
AST 10  —  3  —  1  —  3  
AST 9  1  7  —  3  1  7  
AST 8  2  7  —  1  2  7  
AST 7  —  4  1  2  —  5  
AST 6  —  —  —  8  —  —  
AST 5  —  —  1  6  —  —  
AST 4  —  —  —  1  —  —  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  1  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  4  21  3  22  4  22  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  10  66  9  64  10  67  
Kõik kokku  76  73  77  L 57/2012  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet (eu-LISA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  2  —  2  —  2  
AD 12  —  3  —  3  —  3  
AD 11  —  5  —  3  —  4  
AD 10  —  8  —  5  —  6  
AD 9  —  13  —  9  —  10  
AD 8  —  17  —  12  —  17  
AD 7  —  21  —  13  —  17  
AD 6  —  12  —  14  —  13  
AD 5  — 11  —  10  —  14  
Kokku AD  —  94  —  72  —  88  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  1  —  1  
AST 8  —  2  —  1  —  2  
AST 7  —  4  —  2  —  3  
AST 6  —  9  —  6  —  8  
AST 5  —  14  —  12  —  12  
AST 4  —  11  —  12  —  14  
AST 3  —  1  —  9  —  3  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  42  —  43  —  43  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  136  —  115  —  131  
Kõik kokku  136  115  131  28.2.2018  ET L 57/2013 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  1  —  —  —  —  
AD 12  —  4  —  4  —  4  
AD 11  —  1  —  1  —  1  
AD 10  —  11  —  6  —  9  
AD 9  —  8  —  5  —  5  
AD 8  —  30  —  9  —  11  
AD 7  —  44  —  28  —  41  
AD 6  —  16  —  5  —  11  
AD 5  — 19  —  10  —  24  
Kokku AD  —  135  —  69  —  107  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  5  —  2  —  3  
AST 4  —  30  —  6  —  10  
AST 3  —  35  —  5  —  26  
AST 2  —  5  —  2  —  5  
AST 1  — 4  —  2  —  4  
Kokku AST  —  79  —  17  —  48  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  214  —  86  —  155  
Kõik kokku  214  86  155  L 57/2014  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Keeletalitused  
Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  1  —  1  —  1  —  
AD 12  16  10  4  5  14  8  
AD 11  9  3  11  5  10  4  
AD 10  6  6  6  4  5  6  
AD 9  4  11  5  7  4  12  
AD 8  3  22  10  11  6  18  
AD 7  5  19  3  16  4  18  
AD 6  1  16  4  24  1  21  
AD 5  — 1  —  16  —  —  
Kokku AD  45  89  44  89  45  88  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  5  —  3  —  4  —  
AST 8  1  2  3  2  2  1  
AST 7  3  3  2  2  3  3  
AST 6  1  5  1  2  —  4  
AST 5  2  18  1  11  2  18  
AST 4  1  12  3  16  2  13  
AST 3  —  5  —  11  —  8  
AST 2  —  —  —  5  —  1  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  13  45  13  49  13  48  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  1  —  —  —  1  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  1  —  —  —  1  
Kokku  58  135  57  138  58  137  
Kõik kokku  193  195  195  28.2.2018  ET L 57/2015 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Energeetika  
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  4  —  3  —  4  
AD 11  —  5  —  2  —  5  
AD 10  —  —  —  2  —  —  
AD 9  —  5  —  3  —  4  
AD 8  —  11  —  10  —  11  
AD 7  —  8  —  6  —  10  
AD 6  —  10  —  10  —  7  
AD 5  — 11  —  11  —  11  
Kokku AD  —  55  —  48  —  53  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  1  —  —  —  1  
AST 5  —  2  —  1  —  4  
AST 4  —  4  —  4  —  4  
AST 3  —  5  —  7  —  6  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  12  —  12  —  15  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  67  —  60  —  68  
Kõik kokku  67  60  68  L 57/2016  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Õigusküsimused  
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  2  —  1  —  2  
AD 12  —  6  —  —  —  8  
AD 11  —  —  —  5  —  —  
AD 10  —  12  —  2  —  12  
AD 9  —  12  —  7  —  11  
AD 8  —  4  —  8  —  1  
AD 7  —  6  —  15  —  7  
AD 6  —  3  —  6  —  3  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  47  —  45  —  46  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  1  —  —  —  1  
AST 9  —  4  —  —  —  3  
AST 8  —  3  —  3  —  3  
AST 7  —  6  —  3  —  6  
AST 6  —  10  —  3  —  12  
AST 5  —  —  —  7  —  —  
AST 4  —  1  —  8  —  1  
AST 3  —  —  —  1  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  25  —  25  —  26  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  72  —  70  —  72  
Kõik kokku  72  70  72  28.2.2018  ET L 57/2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  1  —  1  —  1  
AD 12  —  1  —  —  —  1  
AD 11  —  —  —  1  —  —  
AD 10  —  2  —  1  —  1  
AD 9  —  3  —  2  —  3  
AD 8  —  3  —  2  —  3  
AD 7  —  6  —  3  —  5  
AD 6  —  5  —  7  —  5  
AD 5  — —  —  4  —  2  
Kokku AD  —  21  —  21  —  21  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  1  —  —  —  —  
AST 7  —  1  —  1  —  2  
AST 6  —  3  —  1  —  —  
AST 5  —  1  —  4  —  4  
AST 4  —  —  —  —  —  —  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  6  —  6  —  6  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  27  —  27  —  27  
Kõik kokku  27  27  27  L 57/2018  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  —  —  1  
AD 13  —  1  —  1  —  1  
AD 12  —  —  —  —  —  —  
AD 11  —  3  —  —  —  —  
AD 10  —  8  —  6  —  9  
AD 9  —  13  —  8  —  10  
AD 8  —  30  —  18  —  26  
AD 7  —  32  —  9  —  30  
AD 6  —  5  —  25  —  12  
AD 5  — 3  —  3  —  4  
Kokku AD  —  96  —  70  —  93  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  1  —  1  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  1  —  —  
AST 6  —  4  —  9  —  3  
AST 5  —  34  —  42  —  24  
AST 4  —  51  —  38  —  54  
AST 3  —  17  —  33  —  22  
AST 2  —  6  —  2  —  11  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  113  —  126  —  115  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  209  —  196  —  208  
Kõik kokku  209  196  208  28.2.2018  ET L 57/2019 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa ühisettevõtted  
ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  
Tegevusüksus ja palgaaste  ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  3  1  —  1  1  —  
AD 13  14  7  8  3  14  5  
AD 12  15  17  9  1  17  13  
AD 11  4  21  6  15  5  21  
AD 10  —  26  2  22  —  25  
AD 9  —  35  1  30  —  29  
AD 8  1  40  8  43  1  40  
AD 7  —  28  2  32  —  37  
AD 6  1  28  —  36  —  33  
AD 5  1 —  1  —  2  —  
Kokku AD  39  204  37  183  40  204  
AST 11  4  —  —  —  4  —  
AST 10  2  —  1  —  2  —  
AST 9  3  —  1  —  3  —  
AST 8  2  1  2  —  1  —  
AST 7  1  1  2  —  2  1  
AST 6  —  8  3  1  —  5  
AST 5  —  12  —  9  —  14  
AST 4  —  5  3  7  —  7  
AST 3  —  1  1  10  —  —  
AST 2  —  —  2  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  12  28  15  27  12  27  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  51  232  52  210  52  231  
Kõik kokku  283  262  283  L 57/2020  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev ühisettevõte (SESAR)  
Tegevusüksus ja palgaaste  ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev ühisettevõte (SESAR)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1 (  1 ) 
AD 14  —  —  —  1  —  —  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  4  —  3  —  4  
AD 11  —  3  —  —  —  2  
AD 10  —  2  —  4  —  2  
AD 9  —  3  —  1  —  3  
AD 8  —  6  —  4  —  6  
AD 7  —  6  —  4  —  5  
AD 6  —  7  —  5  —  9  
AD 5  — 1  —  10  —  1  
Kokku AD  —  33  —  32  —  33  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  1  
AST 7  —  1  —  1  —  1  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  —  —  1  —  —  
AST 4  —  2  —  —  —  1  
AST 3  —  1  —  2  —  2  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — 1  —  2  —  1  
Kokku AST  —  6  —  6  —  6  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  39  —  38  —  39  
Kõik kokku  39  38  39  
( 1 ) Eelarvepädevad institutsioonid peavad ühisettevõte SESAR direktori  ad personam  nimetamise AD15 ametikohale heaks kiitma.  28.2.2018  ET L 57/2021 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  —  —  1  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  1  —  —  —  —  
AD 11  —  —  —  1  —  1  
AD 10  —  3  —  —  —  1  
AD 9  —  9  —  5  —  8  
AD 8  —  9  —  5  —  5  
AD 7  —  9  —  8  —  13  
AD 6  —  7  —  13  —  7  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  39  —  32  —  36  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  1  —  1  —  1  
AST 4  —  3  —  2  —  3  
AST 3  —  1  —  1  —  1  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  5  —  4  —  5  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  44  —  36  —  41  
Kõik kokku  44  36  41  L 57/2022  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Täitevasutused ja rakendusametid  
Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  5  —  4  —  4  
AD 13  —  7  —  5  —  7  
AD 12  —  6  —  2  —  6  
AD 11  —  6  —  5  —  6  
AD 10  —  6  —  4  —  6  
AD 9  —  16  —  13  —  13  
AD 8  —  7  —  5  —  10  
AD 7  —  9  —  4  —  10  
AD 6  —  11  —  5  —  10  
AD 5  — 27  —  32  —  20  
Kokku AD  —  100  —  79  —  92  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  2  —  —  —  2  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  5  —  2  —  4  
AST 4  —  6  —  12  —  9  
AST 3  —  2  —  1  —  3  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  15  —  15  —  18  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  115  —  94  —  110  
Kõik kokku  115  94  110  28.2.2018  ET L 57/2023 Euroopa Liidu Teataja
 
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  7  —  2  —  5  
AD 13  —  7  —  9  —  8  
AD 12  —  5  —  2  —  5  
AD 11  —  12  —  11  —  12  
AD 10  —  15  —  9  —  11  
AD 9  —  12  —  19  —  14  
AD 8  —  9  —  8  —  8  
AD 7  —  7  —  6  —  8  
AD 6  —  5  —  6  —  7  
AD 5  — 2  —  3  —  3  
Kokku AD  —  81  —  75  —  81  
AST 11  —  1  —  —  —  1  
AST 10  —  2  —  1  —  2  
AST 9  —  —  —  1  —  —  
AST 8  —  1  —  1  —  1  
AST 7  —  2  —  —  —  3  
AST 6  —  6  —  3  —  5  
AST 5  —  11  —  11  —  9  
AST 4  —  5  —  9  —  5  
AST 3  —  —  —  3  —  3  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  28  —  29  —  29  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  109  —  104  —  110  
Kõik kokku  109  104  110  L 57/2024  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  1  —  1  —  1  
AD 12  —  4  —  2  —  3  
AD 11  —  1  —  2  —  2  
AD 10  —  —  —  —  —  —  
AD 9  —  1  —  —  —  —  
AD 8  —  —  —  1  —  1  
AD 7  —  3  —  1  —  2  
AD 6  —  2  —  1  —  2  
AD 5  — 3  —  3  —  3  
Kokku AD  —  16  —  12  —  15  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  1  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  1  —  1  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  1  —  —  —  1  
AST 4  —  —  —  1  —  —  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  2  —  2  —  2  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  18  —  14  —  17  
Kõik kokku  18  14  17  28.2.2018  ET L 57/2025 Euroopa Liidu Teataja
 
Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
( 1 ) —  7  —  7  —  7  
AD 13  —  9  —  6  —  9  
AD 12  —  5  —  3  —  5  
AD 11  —  5  —  4  —  4  
AD 10  —  5  —  3  —  4  
AD 9  —  7  —  4  —  5  
AD 8  —  10  —  8  —  9  
AD 7  —  9  —  10  —  12  
AD 6  —  2  —  1  —  2  
AD 5  — 2  —  1  —  1  
Kokku AD  —  61  —  47  —  58  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  1  —  1  —  1  
AST 6  —  1  —  —  —  —  
AST 5  —  2  —  2  —  2  
AST 4  —  4  —  2  —  3  
AST 3  —  2  —  5  —  4  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  10  —  10  —  10  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  71  —  57  —  68  
Kõik kokku  71  57  68  
( 1 ) Ametikohtade loetelu võimaldab järgmisi  ad personam  ametissenimetamisi: üks AD 14 ametnik võib saada AD 15 ametnikuks.  L 57/2026  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
( 1 ) —  6  —  2  —  6  
AD 13  —  9  —  10  —  9  
AD 12  —  3  —  6  —  2  
AD 11  —  3  —  1  —  3  
AD 10  —  19  —  4  —  10  
AD 9  —  41  —  36  —  43  
AD 8  —  18  —  30  —  23  
AD 7  —  8  —  9  —  6  
AD 6  —  15  —  14  —  16  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  122  —  112  —  118  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  —  —  —  —  —  
AST 4  —  —  —  —  —  —  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  122  —  112  —  118  
Kõik kokku  122  112  118  
( 1 ) Ametikohtade loetelu võimaldab järgmisi  ad personam  ametissenimetamisi: üks AD 14 ametnik võib saada AD 15 ametnikuks.  28.2.2018  ET L 57/2027 Euroopa Liidu Teataja
 
Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  
2018  2017  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  8  —  5  —  6  
AD 13  —  11  —  10  —  11  
AD 12  —  12  —  3  —  9  
AD 11  —  11  —  5  —  8  
AD 10  —  16  —  7  —  12  
AD 9  —  25  —  16  —  19  
AD 8  —  28  —  20  —  28  
AD 7  —  32  —  28  —  33  
AD 6  —  28  —  30  —  29  
AD 5  — —  —  12  —  2  
Kokku AD  —  171  —  136  —  157  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  3  —  —  —  2  
AST 8  —  3  —  2  —  2  
AST 7  —  2  —  —  —  2  
AST 6  —  —  —  2  —  2  
AST 5  —  —  —  5  —  2  
AST 4  —  —  —  1  —  —  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  8  —  10  —  10  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  179  —  146  —  167  
Kõik kokku  ( 1 ) 179  146  167  
( 1 ) Ametikohtade loetelu võimaldab järgmisi  ad personam  ametissenimetamisi: lähetatud ametnikke võib nimetada rakendusameti ametikohtade loetelu kohasele kõrgemale 
palgaastmele, kui see palgaaste vastab nende palgaastmele komisjonis. See erand kehtib ainult lähetatud ametnike kohta.  L 57/2028  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
IV JAGU  
EUROOPA LIIDU KOHUS  28.2.2018  ET L 57/2029 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Kohtu eelarveaasta 2018 kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  410 025 089  
Omavahendid  – 55 505 000  
Nõutav osamaks  354 520 089  L 57/2030  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA TEISTE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenis- 
tujate ja pensionisaajate töötasude, palkade ja hüvitiste 
maksustamisest  29 190 000  28 312 000  25 244 159,20  86,48  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teen- 
istuses olevate teenistujate töötasudelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  7 417 000  6 172 000  4 474 812,11  60,33  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  36 607 000  34 484 000  29 718 971,31  81,18  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  18 898 000  19 111 000  18 041 688,55  95,47  
4 1 1  Pensioniõiguste ülekandmine või ostmine teenistujate poolt  p.m.  p.m.  1 284 932,51  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  6 583,79  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  18 898 000  19 111 000  19 333 204,85  102,30  
Jaotis 4 — Kogusumma  55 505 000  53 595 000  49 052 176,16  88,37  28.2.2018  ET L 57/2031 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA TEISTE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensionisaajate töötasude, palkade ja hüvitiste 
maksustamisest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
29 190 000  28 312 000  25 244 159,20  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (EL) nr 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised 
tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
7 417 000  6 172 000  4 474 812,11  L 57/2032  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) nr 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised 
tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
18 898 000  19 111 000  18 041 688,55  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Pensioniõiguste ülekandmine või ostmine teenistujate poolt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 284 932,51  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eeskätt artikli 11 lõige 2 ja VIII lisa artikkel 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  6 583,79  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/2033 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE 
EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  125 406,32  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  125 406,32  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  40 000,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  165 406,32  
PEATÜKK 5 1  
5 1 1  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu ning üüri 
kõrvalkulude hüvitamine  
5 1 1 0  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  13,16  
5 2 2  Eelfinantseeringutest saadav intress  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  13,16  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Sellised tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende 
tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  L 57/2034  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD MAKSED JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUUD TULUD HALDUSTEGEVUSEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  27 011,05  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, 
kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni sihtotstar- 
belised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud tagasimaksed ja 
muud maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  561 459,66  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  588 470,71  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üürimisega seotud maksetest laekunud tulu — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekunud tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  71 370,62  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  71 370,62  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muud tulud haldustegevusest  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  825 260,81  28.2.2018  ET L 57/2035 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate transpordivahendite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks. Siia kantakse ka laekumised nende transpordivahendite müügist, mis on välja vahetatud või maha 
kantud, sest nende väärtus on raamatupidamises täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  125 406,32  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a transpordivahendite) müügist või väljavahetamisest 
laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  40 000,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 57/2036  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 1 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu ning üüri kõrvalkulude hüvitamine  
5 1 1 0 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt tuleb nimetatud tulu käsitleda sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt tuleb nimetatud tulu käsitleda sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  13,16  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse investeeringutest või antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid.  
5 2 2 Eelfinantseeringutest saadav intress  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2037 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  (jätkub)  
5 5 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Sellised tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD MAKSED JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  27 011,05  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 57/2038  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD MAKSED JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud tagasimaksed ja muud maksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  561 459,66  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üürimisega seotud maksetest laekunud tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekunud tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  71 370,62  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUUD TULUD HALDUSTEGEVUSEST  
5 9 0 Muud tulud haldustegevusest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse muud haldustegevusest saadavad tulud.  28.2.2018  ET L 57/2039 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  55 505 000  53 595 000  49 877 436,97  89,86  L 57/2040  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2041 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  34 608 700  33 493 500  30 329 098,12  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  254 579 000  249 717 500  225 901 709,22  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  23 740 000  22 985 500  20 649 295,78  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA 
SEONDUVAD MUUD KULUD  6 236 500  6 140 000  5 989 075,59  
Jaotis 1 — Kogusumma  319 164 200  312 336 500  282 869 178,71  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  64 492 389  61 288 000  64 742 188,16  
2 1 INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: 
OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  21 670 000  20 944 000  21 519 393,96  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  1 377 500  1 336 000  1 157 473,20  
2 5 KOHTUMISED JA KONVERENTSID  522 000  521 500  498 003,91  
2 7 TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA 
LEVITAMINE  2 740 000  2 859 000  2 477 929,47  
Jaotis 2 — Kogusumma  90 801 889  86 948 500  90 394 988,70  
3 INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
3 7 TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  59 000  59 000  7 000,—  
Jaotis 3 — Kogusumma  59 000  59 000  7 000,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  410 025 089  399 344 000  373 271 167,41  L 57/2042  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 0 0 0  Töötasud ja toetused  
Liigendamata assigneeringud  29 748 000  29 148 000  26 253 205,77  88,25  
1 0 0 2  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel 
ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  1 287 600  422 000  1 335 000,—  103,68  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  31 035 600  29 570 000  27 588 205,77  88,89  
1 0 2  Ajutised toetused  
Liigendamata assigneeringud  2 691 600  3 042 000  2 155 679,60  80,09  
1 0 4  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  342 000  342 000  322 281,52  94,23  
1 0 6  Koolitus  
Liigendamata assigneeringud  539 500  539 500  262 931,23  48,74  
1 0 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  34 608 700  33 493 500  30 329 098,12  87,63  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0  Töötasud ja toetused  
Liigendamata assigneeringud  251 616 000  246 665 000  223 279 267,85  88,74  
1 2 0 2  Ületunnitöö tasustamine  
Liigendamata assigneeringud  701 200  685 000  646 971,89  92,27  
1 2 0 4  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel 
ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  2 031 800  2 137 500  1 975 469,48  97,23  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  254 349 000  249 487 500  225 901 709,22  88,82  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegse lõppemise korral  
1 2 2 0  Hüvitised institutsiooni huvides teenistusest vabastamise puhul  
Liigendamata assigneeringud  230 000  230 000  0,—  28.2.2018  ET L 57/2043 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 2 2  (jätkub)  
1 2 2 2  Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ja eripensioniskeem 
ametnikele ja ajutistele töötajatele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  230 000  230 000  0,—  
1 2 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  254 579 000  249 717 500  225 901 709,22  88,74  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  7 988 200  7 323 500  6 174 871,76  77,30  
1 4 0 4  Kohapealne koolitus ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  895 300  808 000  682 000,—  76,18  
1 4 0 5  Muud sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  245 000  242 500  221 640,—  90,47  
1 4 0 6  Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  14 611 500  14 611 500  13 570 784,02  92,88  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  23 740 000  22 985 500  20 649 295,78  86,98  
1 4 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  23 740 000  22 985 500  20 649 295,78  86,98  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0  Mitmesugused värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  180 500  197 000  150 825,61  83,56  
1 6 1 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  1 739 500  1 689 500  1 603 192,11  92,16  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  1 920 000  1 886 500  1 754 017,72  91,36  L 57/2044  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 6 2  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  498 500  391 500  358 719,60  71,96  
1 6 3  Institutsiooni personaliga seonduvad lisakulud  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  20 000  20 000  5 917,50  29,59  
1 6 3 2  Töötajatevahelised sotsiaalsed kontaktid ja muud sotsiaal- 
hoolekande kulud  
Liigendamata assigneeringud  350 000  264 500  257 340,83  73,53  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  370 000  284 500  263 258,33  71,15  
1 6 5  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutav tegevus  
1 6 5 0  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  212 000  297 000  112 586,24  53,11  
1 6 5 2  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  88 000  88 000  79 993,70  90,90  
1 6 5 4  Laste päevakeskus  
Liigendamata assigneeringud  2 990 000  3 085 000  3 399 500,—  113,70  
1 6 5 5  Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kulud 
Euroopa Liidu Kohtu personali toimikute haldamisel  
Liigendamata assigneeringud  118 000  86 500  0,—  
1 6 5 6  Euroopa Koolid  
Liigendamata assigneeringud  40 000  21 000  21 000,—  52,50  
Artikkel 1 6 5 — Kogusumma  3 448 000  3 577 500  3 613 079,94  104,79  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  6 236 500  6 140 000  5 989 075,59  96,03  
Jaotis 1 — Kogusumma  319 164 200  312 336 500  282 869 178,71  88,63  28.2.2018  ET L 57/2045 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 0 0 0 Töötasud ja toetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
29 748 000  29 148 000  26 253 205,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni liikmete puhul järgmiste kulude katmiseks: 
— põhitöötasud, 
— eluasemetoetused, 
— peretoetused, st majapidamistoetus, ülalpeetava lapse toetus ja õppetoetus, 
— esinduskulude ja teenistusülesannete täitmisega seotud kulude hüvitised, 
— õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse tööandja osamakse (0,87 %), ravikindlustuse tööandja osamakse (3,4 %), 
— sünnitoetus, 
— institutsiooni liikme surma korral makstavad hüvitised, 
— põhitöötasu, eluasemetoetuse ja peretoetuse suhtes ning institutsiooni liikmete töötasu osa ülekandmisel muusse 
liikmesriiki kui töökohariik kohaldatavad paranduskoefitsiendid (Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade VII lisa 
artikli 17 kohaldamine analoogia alusel).  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 3, 4, 4a, 11 ja 14.  
Nõukogu määrus (EL) nr 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised 
tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 57/2046  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 2 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 287 600  422 000  1 335 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— institutsiooni liikmete teenistusse asumisega või teenistusest lahkumisega seotud (sh pereliikmete) sõidukulud, 
— institutsiooni liikmete teenistusse asumise või teenistusest lahkumisega seotud sisseseadmis- ja ümberasumistoe- 
tused, 
— institutsiooni liikmete teenistusse asumisega või teenistusest lahkumisega seotud kolimiskulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 5.  
Nõukogu määrus (EL) nr 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised 
tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 2 Ajutised toetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 691 600  3 042 000  2 155 679,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste toetuste, peretoetuste ja institutsiooni liikmete teenistusest lahkumise järgse 
elukohariigi paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 7.  28.2.2018  ET L 57/2047 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 2  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EL) nr 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised 
tasud (ELT L 58, 4.3.2016).  
1 0 4 Lähetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
342 000  342 000  322 281,52  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordikulude, lähetuse päevarahade ja lähetusega seotud kulude või ettenägematute 
kulude katteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 6.  
Nõukogu määrus (EL) nr 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised 
tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 6 Koolitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
539 500  539 500  262 931,23  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni liikmete keelekursustel ja muul koolitusel osalemise kulude katmiseks.  
1 0 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2048  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 9  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud võimalike eelarveaasta jooksul tehtavate palga ajakohastamiste mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele eelarveri- 
dadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringute suhtes on kohaldatud 2,5 % suurust kindlasummalist vähendust.  
1 2 0 Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0 Töötasud ja toetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
251 616 000  246 665 000  223 279 267,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate põhipalgad, 
— peretoetused, mille hulka kuuluvad ametnike ja ajutiste töötajate majapidamistoetus, ülalpeetava lapse toetus ja 
õppetoetus, 
— ametnike ja ajutiste töötajate kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetused, 
— kiirmasinakirjutajana, teleksioperaatorina, masinakirjutajana, juhtivsekretärina või põhisekretärina töötavate AST- 
kategooria ametnike sekretariaaditoetus, 
— ravikindlustuse tööandja osamaks (3,4 % põhipalgast); teenistuja osamaks on 1,7 % põhipalgast,  28.2.2018  ET L 57/2049 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 0  (jätkub)  
— tööandja osamaksed kutsehaigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse riskide katteks (0,5 % põhipalgast) ning person- 
alieeskirjade vastavate sätete kohaldamisest tulenevad täiendavad kulud, 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus, 
— institutsiooni maksed ajutiste töötajate pensioniõiguste loomiseks või säilitamiseks nende päritolumaal, 
— sünnitoetus ja ametniku surma korral surmale järgneva kolmanda kuu lõpuni täismääras töötasu maksmine ning 
surnukeha päritolukohta transportimise kulud, 
— ametniku või ajutise töötaja iga-aastase puhkusega seotud sõidukulud (sh tema abikaasa ja ülalpeetavate sõidukulud) 
teenistuskohast päritolukohta, 
— vallandamistoetus selge mittevastavuse tõttu töölt kõrvaldatud katseajal olevale ametnikule, hüvitis ajutisele töötajale 
temaga lepingu lõpetamisel institutsiooni algatusel, ajutiseks töötajaks või ametnikuks nimetatud endiste abiteenis- 
tujate pensioniõiguste tagasiostmine, 
— ametnike ja abiteenistujate töötasule ja ületunnitöö tasule kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju, 
— majutus- ja transporditoetus, 
— ametiülesannete täitmisega seotud kindlasummalised toetused, 
— kindlasummalised kohalike sõidukulude hüvitised, 
— vahetustega töö ning kodus ja/või töökohal tehtava valveaja hüvitised.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 62, 64, 65, 66, 67 ja 68 ning VII lisa I jagu, artikkel 69 ja 
VII lisa artikkel 4, XIII lisa artikkel 18, artiklid 72 ja 73, VIII lisa artikkel 15, artiklid 70, 74 ja 75, VII lisa artikkel 8, 
ning artikkel 34.  L 57/2050  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 0  (jätkub)  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige artiklid 28a, 42, 47 ja 48.  
Euroopa ühenduste ametnike ravikindlustuse ühine eeskiri, eelkõige artikkel 23.  
1 2 0 2 Ületunnitöö tasustamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
701 200  685 000  646 971,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnikele ja abiteenistujatele ning kohalikele töötajatele ületunnitöö eest makstava 
kindlasummalise toetuse ja tunnitasu katmiseks, kui täiendava puhkuse andmine ei ole kehtiva korra alusel võimalik.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
1 2 0 4 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 031 800  2 137 500  1 975 469,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistujate (sealhulgas nende pereliikmete) sõidukulud teenistusse asumisel või teenistusest lahkumisel, 
— nende teenistujate sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, kes peavad teenistusse asumisega seoses vahetama 
elukohta või kes pärast lõplikult teenistusest lahkumist mujale ümber asuvad, 
— nende teenistujate kolimiskulud, kes peavad teenistusse asumisega seoses vahetama elukohta või kes pärast lõplikult 
teenistusest lahkumist mujale ümber asuvad, 
— päevaraha teenistujatele, kes tõendavad, et on pidanud teenistusse asumisega seoses vahetama elukohta.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2051 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 20 ja 71 ning VII lisa artiklid 5, 6, 7, 9 ja 10.  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegse lõppemise korral  
1 2 2 0 Hüvitised institutsiooni huvides teenistusest vabastamise puhul  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
230 000  230 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katmaks hüvitisi ametnikele, kes arvatakse ajutiselt reservi institutsiooni ametikohtade arvu 
vähendamise tõttu, ning ametnikele, kelle ametikoha palgaaste on AD 16, AD 15 või AD 14 ning kes saadetakse 
pensionile teenistuskoha huvides, samuti ametnikele, kes saadetakse puhkusele organisatsiooniliste vajaduste tõttu, mis 
on seotud uute pädevuste omandamisega institutsioonides.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja eeskätt artiklid 42c ja 50 ning IV lisa.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ja eripensioniskeem ametnikele ja ajutistele töötajatele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Antud assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— katmaks hüvitisi personalieeskirjade või muude reeglite kohaldamisel, 
— hüvitisi saavate isikute ravikindlustuse tööandja osamakse katmiseks, 
— paranduskoefitsientide mõju katmiseks mitmesuguste hüvitiste puhul.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 64 ja 72.  L 57/2052  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud võimalike eelarveaasta jooksul tehtavate palga ajakohastamiste mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele eelarveri- 
dadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 988 200  7 323 500  6 174 871,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— abiteenistujate, kohalike töötajate ja abitõlkide töötasu ja sotsiaalkindlustuse tööandja osamaksud, 
— erinõustajate tasud ja muud kulud, sealhulgas institutsiooni meditsiinitöötaja tasu, 
— lepinguliste töötajate võimaliku kasutamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2053 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eeskätt artikkel 4 ja V jaotis ning artikkel 5 ja VI jaotis.  
1 4 0 4 Kohapealne koolitus ja personalivahetus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
895 300  808 000  682 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liikmesriikide ametnike ja muude riiklike ekspertide Euroopa Liidu Kohtu teenistustesse lähetamise kulud, 
— institutsiooni teenistustes väljaõppel viibivatele üliõpilastele makstavad stipendiumid.  
1 4 0 5 Muud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
245 000  242 500  221 640,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisseostetavate teenuste kulude katteks, kui institutsiooni töötajad ei saa tööülesandeid ise 
täita.  
1 4 0 6 Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
14 611 500  14 611 500  13 570 784,02  L 57/2054  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— institutsioonidevahelise suulise ja kirjaliku tõlke komitee (CITI) poolt institutsioonidevahelise keelealase koostöö 
edendamiseks võetud meetmed, 
— komisjoni suulise tõlke peadirektoraadi vabakutseliste tõlkide tasud, 
— konverentsitõlkide tasu, 
— tasu lepingulise ja muu koosseisuvälise konverentsipersonali teenuste eest, 
— tekstide korrektuuri tugiteenuse osutamisega seotud kulud, eelkõige vabakutseliste korrektorite töötasud ning 
kindlustus-, sõidu-, elamis- ja lähetuskulud ja nendega seotud halduskulud, 
— vabakutseliste või tõlkebüroode tõlkijate teenuste või masinakirjatööde ja muude väljastpoolt tõlketeenistust tellitud 
tööde kulud.  
Euroopa Liidu Kohus soovib muude institutsioonidega vastastikuse mõistmise vaimus koostööd teha, et vältida 
menetlusdokumentide tõlkimisel tarbetut topelttööd ja aidata tänu sellele liidu üldeelarves raha kokku hoida.  
1 4 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud võimalike eelarveaasta jooksul tehtavate palga ajakohastamiste mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist teistesse käesoleva 
peatüki artiklitesse või punktidesse finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/2055 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0 Mitmesugused värbamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
180 500  197 000  150 825,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu Kohtu korraldatavate teenistujate valikumenetluste korraldamise kulude ning 
kandidaatide sõidu- ja meditsiinilise läbivaatuse kulude katmiseks.  
Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud teenistuse vajadustega, võib seda assigneeringut pärast konsulteerimist Euroopa 
Personalivaliku Ametiga kasutada institutsiooni enda läbiviidavate konkursside korraldamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 6 1 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 739 500  1 689 500  1 603 192,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonidevaheliste täiendus- ja ümberõppekursuste, sealhulgas keelekursuste kulude 
katmiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka õppematerjali ja tehniliste vahendite kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
1 6 2 Lähetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
498 500  391 500  358 719,60  L 57/2056  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuse päevaraha ja lähetusega seotud lisakulude või ettenägematute 
kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
1 6 3 Institutsiooni personaliga seonduvad lisakulud  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 000  20 000  5 917,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eriti raskes olukorras olevate teenistujate abistamiseks rakendatavate meetmetega seotud 
kulude katmiseks.  
See on ühtviisi ette nähtud puuetega inimeste abistamise poliitika raames järgmistele puuetega inimestele: 
— teenistuses olevad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— teenistuses olevate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses.  
Assigneering võimaldab eelarve võimaluste piires hüvitada puudest tingitud, vajalikuks tunnistatud ning dokumen- 
taalselt tõendatud kulutusi (v.a mittemeditsiinilisi kulutusi), kui elukoha- või päritoluriigi õigused on ammendatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 76.  
1 6 3 2 Töötajatevahelised sotsiaalsed kontaktid ja muud sotsiaalhoolekande kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
350 000  264 500  257 340,83  28.2.2018  ET L 57/2057 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 
— kõigi selliste algatuste edendamiseks ja rahaliseks toetamiseks, mille eesmärk on töötajate klubide ning spordi- ja 
kultuuriühenduste tegevust toetades eri rahvustest teenistujate vaheliste sotsiaalsete kontaktide edendamine, 
— ametnike ja nende perede toetamiseks võetavate muude toetusmeetmete kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 6 5 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutav tegevus  
1 6 5 0 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
212 000  297 000  112 586,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike iga-aastase tervisekontrolli, kaasa arvatud kõigi kontrolli raames nõutavate 
meditsiiniliste läbivaatuste ja uuringute kulude ning meditsiinikeskuse halduskulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 5 2 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
88 000  88 000  79 993,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate sisseseade ostmise ja hooldamise kulude ning osaliselt ka 
tegevuskulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti restoranide ja sööklate sisseseade väljavahetamise ja uuendamise kulud.  L 57/2058  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 5  (jätkub)  
1 6 5 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 6 5 4 Laste päevakeskus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 990 000  3 085 000  3 399 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Luxembourgi laste päevakeskuse ja õppekeskuse Euroopa Liidu Kohtu osamaksu katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 6 5 5 Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kulud Euroopa Liidu Kohtu personali toimikute haldamisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
118 000  86 500  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti (PMO) ja Euroopa Liidu Kohtu 
vahelise teenuslepinguga seonduvate kulude katmiseks.  
1 6 5 6 Euroopa Koolid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 000  21 000  21 000,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Liidu Kohtu toetust nendele II tüübi Euroopa Koolidele, mille on akrediteerinud 
Euroopa Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa Koolide kura- 
tooriumi poolt akrediteeritud II tüüpi Euroopa Koolidele Euroopa Liidu Kohtu nimel ja komisjoniga sõlmitud 
teenuslepingu alusel. Sellega kaetakse nendes koolides käivate Euroopa Liidu Kohtu koosseisuliste töötajate lastega 
seotud kulud.  28.2.2018  ET L 57/2059 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  9 762 000  9 710 000  4 211 358,73  43,14  
2 0 0 1  Kapitalirent/ostmine  
Liigendamata assigneeringud  33 838 389  32 133 000  39 053 669,38  115,41  
2 0 0 3  Kinnisvara soetamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 7  Tööruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  1 112 000  895 000  2 803 868,99  252,15  
2 0 0 8  Ehitusprojektidega seotud uuringud ja tehnoabi  
Liigendamata assigneeringud  1 496 000  1 100 000  1 332 894,48  89,10  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  46 208 389  43 838 000  47 401 791,58  102,58  
2 0 2  Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Puhastusteenused ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  7 896 000  7 423 000  7 581 674,55  96,02  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  2 518 000  2 485 000  2 140 661,34  85,01  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  7 520 000  7 232 000  7 196 463,22  95,70  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  137 000  99 000  107 386,58  78,38  
2 0 2 9  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  213 000  211 000  314 210,89  147,52  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  18 284 000  17 450 000  17 340 396,58  94,84  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  64 492 389  61 288 000  64 742 188,16  100,39  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, 
tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  7 125 500  6 604 000  7 167 066,04  100,58  L 57/2060  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD 
PEATÜKK 2 5 — KOHTUMISED JA KONVERENTSID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  Sisseostetavad teenused tarkvara ja süsteemide käitamiseks, 
arendamiseks ja hoolduseks  
Liigendamata assigneeringud  11 680 000  11 185 000  11 305 568,89  96,79  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  400 000  687 000  295 472,75  73,87  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  19 205 500  18 476 000  18 768 107,68  97,72  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  629 500  657 500  678 815,91  107,83  
2 1 4  Tehnilised vahendid ja tehniline sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  303 000  225 000  542 347,71  178,99  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  1 532 000  1 585 500  1 530 122,66  99,88  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  21 670 000  20 944 000  21 519 393,96  99,31  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused tarbekaubad  
Liigendamata assigneeringud  660 000  690 000  693 999,94  105,15  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  20 000  20 000  10 087,75  50,44  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahjuhüvitised  
Liigendamata assigneeringud  130 000  70 000  14 150,—  10,88  
2 3 6  Postikulud  
Liigendamata assigneeringud  144 000  157 000  111 000,—  77,08  
2 3 8  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  423 500  399 000  328 235,51  77,51  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  1 377 500  1 336 000  1 157 473,20  84,03  
PEATÜKK 2 5  
2 5 2  Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  142 000  147 000  138 000,—  97,18  
2 5 4  Kohtumised, kongressid, konverentsid ja külastused  
Liigendamata assigneeringud  380 000  374 500  360 003,91  94,74  28.2.2018  ET L 57/2061 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 5 — KOHTUMISED JA KONVERENTSID  (jätkub)  
PEATÜKK 2 7 — TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA LEVITAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 5 7  Õigusteabetalitus  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 2 5 — KOGUSUMMA  522 000  521 500  498 003,91  95,40  
PEATÜKK 2 7  
2 7 0  Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud ja uurimused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 7 2  Dokumenteerimis-, raamatukogu- ja arhiveerimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 971 000  1 615 000  1 545 734,26  78,42  
2 7 4  Väljaandmine ja teabe levitamine  
2 7 4 0  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  150 000  450 000  493 750,—  329,17  
2 7 4 1  Üldväljaanded  
Liigendamata assigneeringud  430 000  637 500  292 135,34  67,94  
2 7 4 2  Muud teavitamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  189 000  156 500  146 309,87  77,41  
Artikkel 2 7 4 — Kogusumma  769 000  1 244 000  932 195,21  121,22  
PEATÜKK 2 7 — KOGUSUMMA  2 740 000  2 859 000  2 477 929,47  90,44  
Jaotis 2 — Kogusumma  90 801 889  86 948 500  90 394 988,70  99,55  L 57/2062  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
9 762 000  9 710 000  4 211 358,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni valduses olevate hoonete üürikulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 1 Kapitalirent/ostmine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
33 838 389  32 133 000  39 053 669,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kapitalirendi- või ostulepingu esemeks olevate hoonete eest tasumisele kuuluvate maksete 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 3 Kinnisvara soetamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5 Hoonete ehitamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehitamise kulude katmiseks.  
2 0 0 7 Tööruumide sisustamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 112 000  895 000  2 803 868,99  28.2.2018  ET L 57/2063 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 7  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 
— erinevate sisustustööde kulude katmiseks, milleks on eeskätt vaheseinte paigaldamine, kardinad, juhtmed, värvimine, 
seinakatted, põrandakatted, vahelaed ja tehnilised seadmed või muu sellega seonduv, 
— selliste kulude katmiseks, mis tulenevad uuringute ja nõustamisega seotud töödest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 8 Ehitusprojektidega seotud uuringud ja tehnoabi  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 496 000  1 100 000  1 332 894,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud suuremahuliste ehitusprojektidega seotud uuringutest ja tehnoabist tulenevate kulude 
katmiseks.  
2 0 2 Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Puhastusteenused ja hooldus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 896 000  7 423 000  7 581 674,55  
Märkused  
Assigneering on vastavalt olemasolevatele lepingutele ette nähtud ruumide ja tehnilise sisseseade koristamise ja hoolduse 
ning institutsiooni poolt kasutatavate hoonete üldhoolduse (värvimine, parandustööd jms) kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 518 000  2 485 000  2 140 661,34  L 57/2064  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 120 000 eurot.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 520 000  7 232 000  7 196 463,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige institutsiooni kasutatavate hoonete valvega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
137 000  99 000  107 386,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kasutatava kinnisvara kindlustuslepingute alusel tasutavate kindlustusmaksete 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 2 9 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
213 000  211 000  314 210,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonetega seotud muude jooksvate kulude katmiseks, mida pole selle peatüki teistes 
artiklites eraldi välja toodud, sealhulgas teemaksud, kanalisatsiooni- ja prügiveokulud, teeviidad jms.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2065 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
2 1 0 Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 125 500  6 604 000  7 167 066,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud infotehnoloogia, bürootehnika ja telefonside (sh telefaksid, videokonverentsi- ja multi- 
meediaseadmed) ning suulise tõlke abivahendite (nt simultaantõlkeks vajalikud tõlkekabiinid, kõrvaklapid ja kanali 
vahetamise aparatuur), seadmete ja sisseseade ostmise, uuendamise, üürimise, parandamise ja hooldamise kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 2 Sisseostetavad teenused tarkvara ja süsteemide käitamiseks, arendamiseks ja hoolduseks  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 680 000  11 185 000  11 305 568,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud infotehnoloogiliste analüüside ja programmeerimise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
400 000  687 000  295 472,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi selliste telekommunikatsiooniga seotud kulude katmiseks nagu (laua- ja mobiiltele- 
fonide) abonementmaksud ja telekommunikatsioonikulud.  
Assigneering on samuti ette nähtud andmeedastusvõrkudega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
629 500  657 500  678 815,91  L 57/2066  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lisamööbli ostmine, 
— vähemalt 15 aastat vana mööbli ja parandamiskõlbmatu mööbli väljavahetamine, 
— mööbli üürimine, 
— mööbli hooldamine ja parandamine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 4 Tehnilised vahendid ja tehniline sisseseade  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
303 000  225 000  542 347,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— tehniliste seadmete ostmine, 
— tehniliste seadmete, eelkõige audiovisuaalsete vahendite ja arhiveerimis- ning raamatukoguvahendite ja hoonete 
hooldustöökodade mitmesuguste tööriistade ning paljundus-, levitamis- ja postitustehnika uuendamine, 
— tehniliste vahendite ja tehnilise sisseseade üürimine, 
— käesolevas artiklis nimetatud vahendite ning sisseseade hooldamine ja parandamine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 532 000  1 585 500  1 530 122,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— transpordivahendite soetamine,  28.2.2018  ET L 57/2067 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 6  (jätkub)  
— suurima läbisõiduga (vähemalt 120 000 km) sõidukite väljavahetamine, 
— sõidukite rentimine ja renditud sõidukite kasutamine, 
— ametiautode hooldamine, remont, garaažis hoidmine ja parkimine ning teemaksud ja kindlustus.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 47 000 eurot.  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
2 3 0 Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused tarbekaubad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
660 000  690 000  693 999,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kontoritarvete soetamiseks: 
— kserokoopia- ja valguskoopiapaber ning makseblanketid, 
— kontoripaber ja -tarbed, 
— dokumentide paljundamise teenistuse tarvikud, 
— jaotus- ja postitusteenistuse tarvikud, 
— helisalvestustarvikud, 
— trükised ja blanketid, 
— infotehnoloogia- ja bürootehnika seadmete tarvikud, 
— muud tarvikud ja vahendid, mida ei kanta põhivarade loetelusse.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 000 eurot.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 000  20 000  10 087,75  L 57/2068  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakulude (komisjoni- ja vahendustasu, mitmesugused kulud) ja muude finantskulude 
katmiseks.  
Institutsiooni pangakontole laekuvad intressid kirjendatakse tuluna.  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahjuhüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
130 000  70 000  14 150,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muuhulgas advokaaditasudeks, mida institutsioon peab maksma neilt saadud kutsealaste 
teenuste eest, või nende kulude hüvitamiseks, mida institutsioon peab kandma kohtuotsuse täitmisel, samuti tasumisele 
kuuluvateks kahjuhüvitisteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 3 6 Postikulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
144 000  157 000  111 000,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 3 8 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
423 500  399 000  328 235,51  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— mitmesugused kindlustused (eelkõige tsiviilvastutus- ja varguskindlustus ning tekstitöötlustehnikaga seotud riskide 
ning elektririskide kindlustus), 
— kohtunike ja kohtujuristide talaaride, kohtuteenrite ja autojuhtide vormirõivaste ning paljundusteenistuse ja 
hoolduspersonali tööriiete ostmine, hooldus ja puhastamine,  28.2.2018  ET L 57/2069 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 8  (jätkub)  
— mitmesugused sisenõupidamiste kulud, 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete kolimise ja teisaldamise kulud, 
— teenuste osutajatega seotud tegevuskulud, 
— muud eelnevatel eelarveridadel eraldi välja toomata tegevuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
PEATÜKK 2 5 — KOHTUMISED JA KONVERENTSID  
2 5 2 Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
142 000  147 000  138 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kohustustega seotud vastuvõtu- ja esinduskulude ning töötajate vastuvõtu- ja 
esinduskulude katmiseks.  
2 5 4 Kohtumised, kongressid, konverentsid ja külastused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
380 000  374 500  360 003,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige koostöös liikmesriikide justiitsministeeriumidega liikmesriikide kohtunikele ja 
teistele juristidele institutsiooni asukohas seminaride ja muu väljaõppe korraldamise kulude katmiseks.  
Institutsiooni ja liikmesriikide kohtute liidu õiguse alase kohtupraktika arengule kaasa aitamiseks on vajalik töökoo- 
solekute korraldamine liikmesriikide kõrgeimate kohtuinstantside kohtunike ja liidu õiguse asjatundjatega.  
Assigneering on samuti ette nähtud korralduskulude, sh osalejate reisi- ja elamiskulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud grupikülastuste toetamiseks ka juhul, kui külastajad ei ole õigusala töötajad ning eriti siis, 
kui külastajad on üliõpilased.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/2070  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 5 — KOHTUMISED JA KONVERENTSID  (jätkub)  
2 5 7 Õigusteabetalitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis võivad tekkida komisjoni poolt institutsioonile esitatud 
taotluse korral osaleda õigusteabetalituse (teabe talletamine institutsioonidevahelisse andmebaasi ja selle teabe levi- 
tamine) kulude kandmisel.  
PEATÜKK 2 7 — TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA LEVITAMINE  
2 7 0 Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud ja uurimused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
2 7 2 Dokumenteerimis-, raamatukogu- ja arhiveerimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 971 000  1 615 000  1 545 734,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— raamatute, dokumentide ja muude väljaannete ostmine ning olemasolevate fondide ajakohastamine, 
— õigusteabe infotehnoloogiline talletamine ja sellise teabe ostmine, 
— raamatukogu erivahendite ostmine, 
— ajalehtede ning mitmesuguse üldperioodika ja bülletäänide tellimine, 
— uudisteagentuuridele tehtud tellimused, 
— raamatukogu teoste köitmine ja säilitamine, 
— teatavatest õigusteabe andmebaasidest tehtavad teabeotsingud, 
— Euroopa Liidu Kohtu osamakse Euroopa Liidu Ajaloo Arhiivi varude säilitamise ja hoidmise kulude katmiseks 
Firenzes asuvas Euroopa Ülikool-Instituudis, 
— kohtulahendite analüüs ja andmete hankimine andmebaasidele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2071 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 7 — TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 7 4 Väljaandmine ja teabe levitamine  
2 7 4 0 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
150 000  450 000  493 750,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni poolt  Euroopa Liidu Teatajas  materjalide avaldamise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 7 4 1 Üldväljaanded  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
430 000  637 500  292 135,34  
Märkused  
Antud assigneering on ette nähtud eelkõige Euroopa Liidu Kohtu lahendite kogumiku, kaasa arvatud Üldkohtu lahendid, 
samuti liidu õiguse kohtupraktika lühikokkuvõtte trükkimise ja levitamise kulude katteks.  
Assigneering on samuti ette nähtud eelkõige Euroopa Liidu Kohtu aastaaruande ja muude külastajatele jagatavate 
Euroopa Liidu Kohut tutvustavate infotrükiste väljaandmise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 7 4 2 Muud teavitamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
189 000  156 500  146 309,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu õigust käsitlevate üldhuviteoste ostmise ja väljaandmise kulude katmiseks, samuti 
muude teabe- ja teavitamiskulude ning fotografeerimiskulude katmiseks. Ühtlasi kasutatakse seda ajakirjanike, õigusa- 
jakirjade toimetajate või kolmandate riikide teadlastega kohtumiste korraldamise hõlbustamiseks.  
Vastavad assigneeringud olid varem kirjendatud artiklis 2 5 6.  L 57/2072  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 3 7 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 3 7  
3 7 1  Euroopa Liidu Kohtule eriomased kulud  
3 7 1 0  Kohtukulud  
Liigendamata assigneeringud  59 000  59 000  7 000,—  11,86  
3 7 1 1  Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 18 
ette nähtud vahekohtukomitee  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 7 1 — Kogusumma  59 000  59 000  7 000,—  11,86  
PEATÜKK 3 7 — KOGUSUMMA  59 000  59 000  7 000,—  11,86  
Jaotis 3 — Kogusumma  59 000  59 000  7 000,—  11,86  28.2.2018  ET L 57/2073 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 3 7 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  
3 7 1 Euroopa Liidu Kohtule eriomased kulud  
3 7 1 0 Kohtukulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
59 000  59 000  7 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kohtu töö normaalse sujumise tagamiseks kõigil neil juhtudel, kui on antud luba tasuta 
kohtumenetluseks, ning sellega kaetakse tunnistajate ja asjatundjatega seotud kulud, ekspertiisikulud, õigusabinõudega 
seotud kulud, advokaaditasud ja muud kulud, mis võivad jääda institutsiooni kanda.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 7 1 1 Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 18 ette nähtud vahekohtukomitee  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2074  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  410 025 089  399 344 000  373 271 167,41  91,04  28.2.2018  ET L 57/2075 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2076  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PERSONAL  
IV jagu — Euroopa Liidu Kohus  
Tegevusüksus ja palgaaste  2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  5  —  5  —  
AD 15  12  3  10  1  
AD 14  61 (  1 ) 56 (  1 ) 64 (  1 ) 57 (  1 ) 
AD 13  101  —  101  —  
AD 12  99 (  2 ) 86  99 (  2 ) 86  
AD 11  64  97  50  97  
AD 10  189  45  158  44  
AD 9  151  3  164  2  
AD 8  111  1  133  1  
AD 7  114  28  122  28  
AD 6  6  —  6  —  
AD 5  35 —  35  —  
Kokku AD  948  319  947  316  
AST 11  12  —  10  —  
AST 10  15  1  17  1  
AST 9  39  —  35  —  
AST 8  46  15  50  15  
AST 7  41  38  41  38  
AST 6  81  36  58  36  
AST 5  129  22  118  22  
AST 4  73  59  107  59  
AST 3  107  26  109  27  
AST 2  13  5  13  5  
AST 1  1 —  2  —  
Kokku AST  557  202  560  203  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  3  —  3  
AST/SC 2  34  —  34  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  34 (  3 ) 3 (  3 ) 34 (  3 ) 3 (  3 ) 
Kokku  1 539  ( 4 ) 524  1 541  ( 4 ) 522  
Kõik kokku  2 063  ( 5 ) 2 063  ( 5 ) 
( 1 ) Millest üks  ad personam  palgaastmel AD 15. 
( 2 ) Millest üks  ad personam  palgaastmel AD 14. 
( 3 ) Hetkel ei saa institutsioon vajalike ametikohtade arvu veel täpselt hinnata. 
( 4 ) Ei hõlma virtuaalreservi, milleks assigneeringuid ei eraldata ja mis on seotud nende ametnikega, kes on üle viidud Euroopa Ko htu või Üldkohtu liikmete juurde (6 AD 
12, 12 AD 11, 20 AD 10, 15 AD 7, 11 AST 6, 17 AST 5, 21 AST 4, 8 AST 3). 
( 5 ) Teatavaid osalise tööajaga ametikohti võib kompenseerida, võttes igas kategoorias selle tagajärjel vabanenud ametikohtadele t ööle muid teenistujaid.  28.2.2018  ET L 57/2077 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
V JAGU  
EUROOPA KONTROLLIKODA  L 57/2078  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus kontrollikoja eelarveaasta 2018 kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  146 015 591  
Omavahendid  – 21 169 000  
Nõutav osamaks  124 846 591  28.2.2018  ET L 57/2079 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  11 334 000  10 826 000  10 435 078,72  92,07  
4 0 3  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest maksudest 
laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  2 000 000  1 850 000  1 904 882,48  95,24  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  13 334 000  12 676 000  12 339 961,20  92,55  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  7 835 000  7 618 000  7 735 099,57  98,72  
4 1 1  Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine  p.m.  p.m.  59 071,73  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  7 835 000  7 618 000  7 794 171,30  99,48  
Jaotis 4 — Kogusumma  21 169 000  20 294 000  20 134 132,50  95,11  L 57/2080  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
11 334 000  10 826 000  10 435 078,72  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/2081 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
2 000 000  1 850 000  1 904 882,48  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
7 835 000  7 618 000  7 735 099,57  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  59 071,73  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning VIII lisa artikkel 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/2082  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST LAEKUV TULU 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Vallasvara (varustuse) müügist laekuv tulu  
5 0 0 0  Transpordivahendite müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Muu vallasvara müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu 
(endine artikkel 5 0 0)  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Väljaannete, trükiste ja filmide müügist laekuv tulu — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 1  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning sellega seotud 
kulude tagasimaksetest laekuv tulu  
5 1 1 0  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest laekuv tulu — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üürileandmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  0,—  
5 2 2  Eelfinantseerimisest laekunud intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2083 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST SAADUD TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  131 669,97  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked 
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised 
tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  131 669,97  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üürile andmisega seotud hüvitistest laekunud tulud — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest saadud tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  131 669,97  L 57/2084  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST LAEKUV TULU  
5 0 0 Vallasvara (varustuse) müügist laekuv tulu  
5 0 0 0 Transpordivahendite müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate transpordivahendite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Muu vallasvara müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu (endine artikkel 5 0 0)  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a transpordivahendite) müügist või väljavahetamisest 
laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Väljaannete, trükiste ja filmide müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2085 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 0 — VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST LAEKUV TULU  (jätkub)  
5 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 1 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning sellega seotud kulude tagasimaksetest laekuv tulu  
5 1 1 0 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üürileandmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2086  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  (jätkub)  
5 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud investeeringutest või antud laenudest, samuti institutsiooni kontodele makstud panga- ja muude 
intressidena laekuvate tulude kirjendamiseks.  
5 2 2 Eelfinantseerimisest laekunud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelfinantseeringutest saadud intressidena laekuvate tulude kirjendamiseks.  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/2087 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  131 669,97  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üürile andmisega seotud hüvitistest laekunud tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2088  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST SAADUD TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest saadud tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud muu haldustegevusest saadud tulu kirjendamiseks.  28.2.2018  ET L 57/2089 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  6 964,81  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  6 964,81  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  6 964,81  
KÕIK KOKKU  21 169 000  20 294 000  20 272 767,28  95,77  L 57/2090  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  6 964,81  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud mitmesuguste tulude kirjendamiseks.  28.2.2018  ET L 57/2091 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  12 515 200  11 300 000  11 090 744,74  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  106 599 800  103 632 000  97 629 003,38  
1 4 MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  5 745 000  5 101 000  4 993 167,34  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID 
PUUDUTAVAD MUUD KULUD  6 440 000  6 238 000  5 704 793,07  
Jaotis 1 — Kogusumma  131 300 000  126 271 000  119 417 708,53  
2 HOONED, VALLASVARA, SEADMED JA MITME- 
SUGUSED TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  2 929 591  3 216 000  4 842 581,41  
2 1 ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, 
ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  8 649 000  8 333 000  9 046 407,09  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  555 000  438 000  392 549,70  
2 5 NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  706 000  676 000  630 293,26  
2 7 INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, 
TOOTMINE JA LEVITAMINE  1 876 000  2 306 000  1 737 194,66  
Jaotis 2 — Kogusumma  14 715 591  14 969 000  16 649 026,12  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  146 015 591  141 240 000  136 066 734,65  L 57/2092  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 0 0 0  Töötasu, hüvitised ja pensionid  
Liigendamata assigneeringud  9 228 000  9 107 000  8 815 107,93  95,53  
1 0 0 2  Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  591 800  164 000  525 914,29  88,87  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  9 819 800  9 271 000  9 341 022,22  95,12  
1 0 2  Ajutised hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  2 279 400  1 613 000  1 454 267,81  63,80  
1 0 3  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 0 4  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  336 000  336 000  224 000,—  66,67  
1 0 6  Koolitus  
Liigendamata assigneeringud  80 000  80 000  71 454,71  89,32  
1 0 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  12 515 200  11 300 000  11 090 744,74  88,62  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0  Töötasu ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  105 206 800  102 261 000  96 457 035,32  91,68  
1 2 0 2  Tasustatud ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  398 800  401 000  363 928,92  91,26  
1 2 0 4  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel 
ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  838 800  817 000  635 347,59  75,74  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  106 444 400  103 479 000  97 456 311,83  91,56  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0  Hüvitised teenistuse huvides ametist vabastamisel  
Liigendamata assigneeringud  155 400  153 000  172 691,55  111,13  28.2.2018  ET L 57/2093 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
PEATÜKK 1 4 — MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 2 2  (jätkub)  
1 2 2 2  Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste 
teenistujate vanaduspensioni eriskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  155 400  153 000  172 691,55  111,13  
1 2 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  106 599 800  103 632 000  97 629 003,38  91,58  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muu personal ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0  Muu personal  
Liigendamata assigneeringud  3 818 600  3 216 000  3 230 488,72  84,60  
1 4 0 4  Praktika ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  1 349 000  1 323 000  1 155 977,78  85,69  
1 4 0 5  Muud sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  109 400  104 000  74 700,84  68,28  
1 4 0 6  Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  468 000  458 000  532 000,—  113,68  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  5 745 000  5 101 000  4 993 167,34  86,91  
1 4 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  5 745 000  5 101 000  4 993 167,34  86,91  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0  Mitmesugused värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  40 000  42 000  40 980,—  102,45  
1 6 1 2  Personali täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  750 000  750 000  676 552,20  90,21  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  790 000  792 000  717 532,20  90,83  
1 6 2  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  3 450 000  3 450 000  3 145 756,05  91,18  
1 6 3  Institutsiooni töötajate abistamise meetmed  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  35 000  40 000  13 000,—  37,14  L 57/2094  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 2  Töötajate sotsiaalsed kontaktid ja muud sotsiaalmeetmed  
Liigendamata assigneeringud  72 000  73 000  70 581,33  98,03  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  107 000  113 000  83 581,33  78,11  
1 6 5  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad 
meetmed  
1 6 5 0  Meditsiiniabi  
Liigendamata assigneeringud  177 000  177 000  78 008,08  44,07  
1 6 5 2  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  125 000  120 000  73 915,41  59,13  
1 6 5 4  Laste päevakeskus  
Liigendamata assigneeringud  1 466 000  1 406 000  1 456 000,—  99,32  
1 6 5 5  Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kulud 
kontrollikoja personali toimikute haldamisel  
Liigendamata assigneeringud  325 000  180 000  150 000,—  46,15  
Artikkel 1 6 5 — Kogusumma  2 093 000  1 883 000  1 757 923,49  83,99  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  6 440 000  6 238 000  5 704 793,07  88,58  
Jaotis 1 — Kogusumma  131 300 000  126 271 000  119 417 708,53  90,95  28.2.2018  ET L 57/2095 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 0 0 0 Töötasu, hüvitised ja pensionid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
9 228 000  9 107 000  8 815 107,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja liikmete palkade, hüvitiste ja palgaga seotud väljamaksete, samuti töötasule ja 
tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest paranduskoefitsientidest 
tingitud kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artikkel 2.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 2 Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
591 800  164 000  525 914,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kontrollikoja liikmete teenistusse asumise või teenistusest lahkumisega seotud sõidukulud, 
— kontrollikoja liikmetele teenistusse asumisel või teenistusest lahkumisel makstavad sisseseadmis- ja ümberasumis- 
toetused, 
— kontrollikoja liikmetele teenistusse asumisel või teenistusest lahkumisel hüvitatavad kolimiskulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artikkel 6.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 57/2096  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 2 Ajutised hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 279 400  1 613 000  1 454 267,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja liikmete ajutiste hüvitiste ja peretoetuste katmiseks pärast teenistuse lõppu.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artikkel 8.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 3 Pensionid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endiste kontrollikoja liikmete vanaduspensionide, invaliidsuspensionide ning leskedele ja 
orbudele makstava toitjakaotuspensioni katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artiklid 9, 10, 11 ja 16.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 4 Lähetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
336 000  336 000  224 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuste päevaraha ja lähetusega seotud lisakulude või ettenägematute kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile e vastavad sihtotstarbelised tulud: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2097 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artikkel 7.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 6 Koolitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
80 000  80 000  71 454,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja liikmete keelekursustel ja muudel erialase täiendusõppe kursustel osalemise 
kulude katmiseks.  
1 0 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasu ja pensioni ajakohastamisega seotud kulutuste katmiseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringute suhtes on kohaldatud 3 % suurust kindlasummalist vähendust.  L 57/2098  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0 Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0 Töötasu ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
105 206 800  102 261 000  96 457 035,32  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, hüvitised ja palkadega seotud väljamaksed; 
— ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustused, kutsehaiguskindlustus ja muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— institutsiooni osamakse ravikindlustusse; 
— muud hüvitised ja toetused; 
— ametnike või ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate sõidukulude väljamaksed nende sõitmisel 
teenistuskohast päritolukohta; 
— töötasule ja tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni väljamaksed ajutiste töötajate pensioniõiguste kehtestamiseks või 
säilitamiseks nende päritoluriigis; 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega lõpetatakse töösuhe ilmse tööga toimetulematuse tõttu; 
— hüvitis ajutistele töötajatele juhul, kui asutus lõpetab nende töölepingu; 
— hüvitis vahetustega töö või valveaja eest teenistuja töökohal ja/või kodus.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 2 Tasustatud ületunnitöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
398 800  401 000  363 928,92  28.2.2018  ET L 57/2099 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamiseks vastavalt eespool toodud sätetele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 56 ja VI lisa.  
1 2 0 4 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
838 800  817 000  635 347,59  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekondade) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, institut- 
sioonist lahkumise või teisele töökohale üleviimise korral; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused ning kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on 
sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või institutsioonist 
lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— päevarahad, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega või üleviimisega teisele töökohale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/2100  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0 Hüvitised teenistuse huvides ametist vabastamisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
155 400  153 000  172 691,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste katmiseks ametnikele, kes on reservi arvatud ametikohtade arvu vähendamise 
tõttu, ja vanemametnikele, kes on teenistuse huvides ametist vabastatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 41 ja 50 ning IV lisa.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste teenistujate vanaduspensioni eriskeem  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade või määruste kohaselt makstavad hüvitised, 
— tööandjapoolsed osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse, 
— eri hüvitistele kohaldatavatest paranduskoefitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 64 ja 72.  
1 2 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasude ajakohastamisega seotud kulutuste katmiseks eelarveaasta jooksul.  28.2.2018  ET L 57/2101 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 9  (jätkub)  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
käesoleva peatüki muudesse artiklitesse või punktidesse finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 4 — MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muu personal ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0 Muu personal  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 818 600  3 216 000  3 230 488,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud peamiselt järgmiste kulude katmiseks: 
— muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste teenistujate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistust- 
ingimuste tähenduses) töötasud, tööandjapoolsed osamaksed erinevatesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, 
mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes; 
— meditsiinilise ja parameditsiinilise personali tasud vastavalt teenuse osutamise kokkuleppele ja erandjuhtudel ajutiselt 
teistest asutustest värvatud personali töötasud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 0 4 Praktika ja personalivahetus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 349 000  1 323 000  1 155 977,78  L 57/2102  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 4 — MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kontrollikojas lähetuses viibivate või seal ajutisel ametikohal töötavate, eelistatavalt liikmesriikide või teiste riikide 
ametnike ja teiste spetsialistide või lühiajalise nõustamistööga seonduvad kulud; 
— liidu ametnikele personalivahetusest tingitud lisakulude hüvitamine; 
— kontrollikojas tehtava praktikaga seotud kulud.  
1 4 0 5 Muud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
109 400  104 000  74 700,84  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste töötajate (välja arvatud ajutised tõlkijad) palkamiseks.  
1 4 0 6 Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
468 000  458 000  532 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— institutsioonidevahelise suulise ja kirjaliku tõlke komitee (ICTI) vastu võetud meetmetega seonduvad kulud, mis on 
mõeldud institutsioonidevahelise keelealase koostöö edendamiseks; 
— vabakutseliste ja teiste mittekoosseisuliste tõlkide tasud, sotsiaalkindlustuse osamaksed, sõidukulud ja päevarahad; 
— vabakutseliste või ajutiste tõlkijate tööga või masinakirja- ja muude tõlketeenistuse poolt tellitud töödega seonduvad 
kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2103 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 4 — MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasude ajakohastamisega seotud kulutuste katmiseks eelarveaasta jooksul.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
käesoleva peatüki muudesse artiklitesse või punktidesse finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0 Mitmesugused värbamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 000  42 000  40 980,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja korraldatavate konkursside ja muude valikumenetluste reklaamimise, 
kandidaatide kutsumise, ruumide ja varustuse rentimise kulude, samuti kandidaatide sõidu- ja meditsiinilise läbivaatuse 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
1 6 1 2 Personali täiendusõpe  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
750 000  750 000  676 552,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonidevaheliste täiendusõppe kursuste, kaasa arvatud keelekursuste, finants- 
juhtimis- ja -kontrollialaste seminaride korraldamise ja liikmesriikides toimuvate samalaadsete seminaride registreeri- 
mistasude katmiseks.  L 57/2104  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 2  (jätkub)  
Assigneering katab ka osa panusest, mille annavad teatud kutseühingud, kelle tegevus seondub kontrollikoja tööga.  
See katab ka personalikoolituse jaoks vajalike õppematerjalide ja tehnilise varustuse ostmise.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m..  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 24a.  
1 6 2 Lähetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 450 000  3 450 000  3 145 756,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja koosseisuliste töötajate ning kontrollikojas lähetuses viibivate spetsialistide, 
riiklike või rahvusvaheliste ametnike ja praktikantide sõidukulude (kaasa arvatud lisakulud seoses piletite ja broneering- 
utega), lähetushüvitiste ja lisa- või erakorraliste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
1 6 3 Institutsiooni töötajate abistamise meetmed  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
35 000  40 000  13 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eriti raskes olukorras olevate ametnike abistamise kulude katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2105 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 0  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud puuetega inimeste abistamise poliitika raames antava abi kulude katmiseks järgmistele 
puuetega inimestele: 
— teenistuses olevad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— teenistuses olevate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses.  
Assigneering võimaldab eelarve võimaluste piires hüvitada puudest tingitud, vajalikuks tunnistatud ning nõuetekohaselt 
tõendatud mittemeditsiinilisi kulutusi, kui elukoha- või päritoluriigi õigused on ammendatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 76.  
1 6 3 2 Töötajate sotsiaalsed kontaktid ja muud sotsiaalmeetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
72 000  73 000  70 581,33  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 
— eri rahvustest töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamiseks ja selleks rahalise toetuse pakkumiseks, näiteks 
toetusteks töötajate klubidele, kultuuri- ja spordiühingutele; 
— muu töötajatele ja nende peredele antava abi ja toetusrahade katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
1 6 5 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad meetmed  
1 6 5 0 Meditsiiniabi  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
177 000  177 000  78 008,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud personali iga-aastase tervisekontrolli, kaasa arvatud kõigi kaasneda võivate nõutavate 
meditsiiniliste läbivaatuste ja analüüside kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  L 57/2106  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 5  (jätkub)  
1 6 5 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 5 2 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
125 000  120 000  73 915,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate tegevuskulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud restorani ja sööklate sisseseade ümberkorraldamise ja uuendamise katmiseks, et täita 
kehtivaid riiklikke töötervishoiu- ja tööohutusstandardeid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
1 6 5 4 Laste päevakeskus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 466 000  1 406 000  1 456 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja osamakse katmiseks Luxembourgi laste päevakeskuse ja õppekeskuse osas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
1 6 5 5 Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kulud kontrollikoja personali toimikute haldamisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
325 000  180 000  150 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni (individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti) ja kontrollikoja vahelise 
teenuslepinguga seonduvate kulude katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2107 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 2 
HOONED, VALLASVARA, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  175 000  175 000  149 790,11  85,59  
2 0 0 1  Üürimine/ostmine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 3  Kinnisvara ostmine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitus  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 7  Teenistusruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  143 591  220 000  194 398,85  135,38  
2 0 0 8  Ehitusprojektidega seonduvad uuringud ja tehniline abi  
Liigendamata assigneeringud  210 000  210 000  88 583,78  42,18  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  528 591  605 000  432 772,74  81,87  
2 0 2  Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Puhastus ja korrashoid  
Liigendamata assigneeringud  1 250 000  1 250 000  1 374 068,61  109,93  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  850 000  915 000  819 000,—  96,35  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  165 000  310 000  2 140 000,—  1 296,97  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  96 000  96 000  43 413,65  45,22  
2 0 2 9  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  40 000  40 000  33 326,41  83,32  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  2 401 000  2 611 000  4 409 808,67  183,67  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  2 929 591  3 216 000  4 842 581,41  165,30  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, 
tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ning hooldus  
Liigendamata assigneeringud  2 228 000  2 242 000  2 328 196,62  104,50  L 57/2108  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD 
PEATÜKK 2 5 — NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  Tarkvara ja süsteemide käitamise, arendamise ja hooldamisega 
seotud sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  4 792 000  4 694 000  5 558 803,38  116,00  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  472 000  472 000  354 000,—  75,00  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  7 492 000  7 408 000  8 241 000,—  110,00  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  250 000  74 000  71 594,88  28,64  
2 1 4  Tehniline varustus ja sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  300 000  215 000  170 187,68  56,73  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  607 000  636 000  563 624,53  92,85  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  8 649 000  8 333 000  9 046 407,09  104,59  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad  
Liigendamata assigneeringud  90 000  100 000  99 705,71  110,78  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  20 000  20 000  20 000,—  100,00  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahjutasud  
Liigendamata assigneeringud  200 000  100 000  80 000,—  40,00  
2 3 6  Posti- ja kättetoimetamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  27 000  30 000  18 610,88  68,93  
2 3 8  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  218 000  188 000  174 233,11  79,92  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  555 000  438 000  392 549,70  70,73  
PEATÜKK 2 5  
2 5 2  Esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  233 000  233 000  231 145,72  99,20  
2 5 4  Nõupidamised, kongressid ja konverentsid  
Liigendamata assigneeringud  131 000  101 000  86 779,89  66,24  
2 5 6  Teabe levitamise ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Liigendamata assigneeringud  17 000  17 000  12 367,65  72,75  28.2.2018  ET L 57/2109 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 5 — NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  (jätkub)  
PEATÜKK 2 7 — INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 5 7  Ühendatud tõlke- ja konverentsitalitus  
Liigendamata assigneeringud  325 000  325 000  300 000,—  92,31  
PEATÜKK 2 5 — KOGUSUMMA  706 000  676 000  630 293,26  89,28  
PEATÜKK 2 7  
2 7 0  Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud ja uurimused  
Liigendamata assigneeringud  296 000  576 000  436 327,67  147,41  
2 7 2  Dokumentatsiooni, raamatukogu ja arhiveerimisega seotud 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  405 000  405 000  390 000,—  96,30  
2 7 4  Tootmine ja levitamine  
2 7 4 0  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  150 000  350 000  200 000,—  133,33  
2 7 4 1  Üldväljaanded  
Liigendamata assigneeringud  1 025 000  975 000  710 866,99  69,35  
Artikkel 2 7 4 — Kogusumma  1 175 000  1 325 000  910 866,99  77,52  
PEATÜKK 2 7 — KOGUSUMMA  1 876 000  2 306 000  1 737 194,66  92,60  
Jaotis 2 — Kogusumma  14 715 591  14 969 000  16 649 026,12  113,14  L 57/2110  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 2 
HOONED, VALLASVARA, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
175 000  175 000  149 790,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud üürikulude katmiseks Luxembourgis, Brüsselis ja Strasbourgis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 0 1 Üürimine/ostmine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud iga-aastaste üürimaksete ja muude samalaadsete üüri-/müügilepingutest tulenevate 
institutsiooni kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 0 3 Kinnisvara ostmine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Luxembourgis (Kirchbergis) asuva kontrollikoja hoone laiendamise tööde finantseerimise 
katmiseks iga-aastaste osamaksete kaupa.  
2 0 0 5 Hoonete ehitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehituseks mõeldud assigneeringute katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2111 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 7 Teenistusruumide sisustamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
143 591  220 000  194 398,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— erinevate sisustustööde, sealhulgas vaheseinte, kardinate, juhtmete, põrandakatete ja ripplagede paigaldamise, 
värvimis- ja tapetseerimistööde ning nendega kaasnevate tehniliste tööde kulude katmiseks; 
— suuremahuliste ehitusprojektidega seonduvate uuringute ja tehnilise abi kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 0 8 Ehitusprojektidega seonduvad uuringud ja tehniline abi  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
210 000  210 000  88 583,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud suuremahuliste ehitusprojektidega seonduvate uuringute ja tehnilise abi kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Puhastus ja korrashoid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 250 000  1 250 000  1 374 068,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— ruumide, liftide, keskkütte, õhukonditsioneerimissüsteemide ja elektriseadmete korrashoiu ja puhastuse ning 
ümberehitamise ja remontimise kulude katmiseks; 
— hooldus-, puhastus-, pesu- ja keemilise puhastuse vahendite ning muude korrashoiuks vajalike tarvete ostmiseks.  L 57/2112  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 2  (jätkub)  
Enne lepingute uuendamist või sõlmimist konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingut- 
ingimuste suhtes (hinnad, valitud vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused), võttes arvesse finantsmääruse 
artiklit 70.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
850 000  915 000  819 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
165 000  310 000  2 140 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete turvalisusega, eelkõige hoonete valvelepingute, tuletõrjeseadmete ja julgeolekua- 
metnike varustuse ostmise ja korrashoiuga seonduvate jms kulude katmiseks.  
Enne lepingute uuendamist või sõlmimist konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingut- 
ingimuste suhtes (hinnad, valitud vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused), võttes arvesse finantsmääruse 
artiklit 70.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
96 000  96 000  43 413,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni valduses olevate hoonete, samuti vallasvara ja kunstiteostega seonduvate 
kindlustusmaksete katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2113 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 8  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 9 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 000  40 000  33 326,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonetega seotud muude, selle peatüki teistes artiklites eraldi välja toomata jooksvate 
kulude, eelkõige kanalisatsiooni, prügiveo, liiklusmaksude, märkidega jms seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
2 1 0 Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ning hooldus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 228 000  2 242 000  2 328 196,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste tegevuskulude katmiseks: 
— arvutiseadmete ja tarkvara, samuti muude tarvikute ja paberkandjate ostmine, liisimine ja hooldus, 
— arvutikaablid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 1 0 2 Tarkvara ja süsteemide käitamise, arendamise ja hooldamisega seotud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 792 000  4 694 000  5 558 803,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud asutusevälise personali ning väljastpoolt tellitavate tööde, sealhulgas  helpdesk ’i teenuste 
kulude katmiseks.  L 57/2114  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
472 000  472 000  354 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi telekommunikatsiooniga seonduvate kulude (liitumistasud, telefoniliinid, kõnetasud, 
hooldustasud, telefoniseadmete ostmine, uuendamine, remont ja hooldus) katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
250 000  74 000  71 594,88  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud täiendava mööbli ostmiseks või üürimiseks, hoolduseks ja parandamiseks, samuti kulunud 
või kahjustatud mööbli väljavahetamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 1 4 Tehniline varustus ja sisseseade  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
300 000  215 000  170 187,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tehnilise varustuse ja kontori sisseseade ostmiseks, uuendamiseks, üürimiseks, hoolduseks 
ja remondiks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2115 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
607 000  636 000  563 624,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordivahendite ostmiseks ja üürimiseks koos juhiga või ilma (kaasa arvatud taksod), 
samuti nende kasutamisega seonduvate kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
2 3 0 Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
90 000  100 000  99 705,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirja- ja kontoritarvetega seonduvate kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 000  20 000  20 000,—  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahjutasud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
200 000  100 000  80 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi kulude ja tasude katmiseks, mida kontrollikoda võib kanda.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  L 57/2116  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 6 Posti- ja kättetoimetamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
27 000  30 000  18 610,88  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 3 8 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
218 000  188 000  174 233,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lähetuses olevate töötajate pagasikindlustuse kulud; 
— kullerite ja autojuhtide vormirõivad ning muud töörõivad; 
— institutsiooni sisenõupidamistel pakutavad karastusjoogid ning kerged eined; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete kolimise ja teisaldamise kulud, 
— muud, eelnevatel ridadel eraldi välja toomata tegevuskulud ning hooldus- ja remondivahendite kulud; 
— pisikulud, 
— EMASi alane tegevus, sh edendamine, ja Euroopa Kontrollikoja süsinikuheite tasakaalustamise kava.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
PEATÜKK 2 5 — NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  
2 5 2 Esinduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
233 000  233 000  231 145,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja kohustustest tulenevate esinduskulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 5 4 Nõupidamised, kongressid ja konverentsid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
131 000  101 000  86 779,89  28.2.2018  ET L 57/2117 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 5 — NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  (jätkub)  
2 5 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud uurimisgruppides ja töörühmades osalevate spetsialistide sõidukulude, päevaraha ja 
kaasnevate lisakulutuste ning selliste kohtumiste korraldamise kulude katmiseks, kui neid ei kaeta olemasoleva infras- 
truktuuriga.  
See on ette nähtud ka konverentside, kongresside ja kohtumiste korraldamise ning neil osalemise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 5 6 Teabe levitamise ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
17 000  17 000  12 367,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis seonduvad kontrollikoja tegevust tutvustavate teabe- 
kohtumiste korraldamisega ülikoolide õppejõududele, erialaajakirjade toimetajatele ja muudele liikmesriikide asjast 
huvitatutele. Assigneering on samuti ette nähtud kontrollikoja teabe- ja kommunikatsioonipoliitikaga seonduvate 
muude kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 5 7 Ühendatud tõlke- ja konverentsitalitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
325 000  325 000  300 000,—  
Märkused  
Selle assigneeringuga on kavas katta tõlkekulud.  
PEATÜKK 2 7 — INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
2 7 0 Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud ja uurimused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
296 000  576 000  436 327,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud auditi- ja haldusalaste uuringute tellimiseks lepingu alusel asutusevälistelt spetsialistidelt.  L 57/2118  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 7 — INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 7 0  (jätkub)  
Audititöö käigus tuleb kontrollikojal pöörduda asutuseväliste spetsialistide poole tehniliste uuringute ning keemiliste, 
füüsikaliste ja statistiliste analüüside asjus. Assigneering katab ka kulud seoses sõltumatu audiitori tehtava kontrollikoja 
raamatupidamise aastaaruande auditiga, mille aruanne avaldatakse  Euroopa Liidu Teatajas . 
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 7 2 Dokumentatsiooni, raamatukogu ja arhiveerimisega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
405 000  405 000  390 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— materjalide, dokumentide ja teiste mitteperioodiliste väljaannete hankimine ning ka olemasolevate köidete ajako- 
hastamine; 
— spetsiaalne raamatukogu sisustus; 
— mitmesuguste ajalehtede, ajakirjade ja bülletäänide tellimine; 
— uudisteagentuuride või väliste andmebaaside kasutajaks registreerimine; 
— osa välisandmete kohta päringu tegemine; 
— raamatukogu materjalide köitmine ja säilitamine; 
— arhiivimaterjalide töötlemine ja nende asendusmaterjalide hankimine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 7 4 Tootmine ja levitamine  
2 7 4 0 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
150 000  350 000  200 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja materjalide  Euroopa Liidu Teatajas  avaldamise kulude katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2119 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 7 — INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 7 4  (jätkub)  
2 7 4 0  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt p.m.  
2 7 4 1 Üldväljaanded  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 025 000  975 000  710 866,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— kontrollikoja poolt vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule ja artikli 325 lõikele 
4 vastu võetud ettekannete ning arvamuste avaldamise ja levitamise kulude katmiseks; 
— üldisest audititööst ja kontrollikoja tegevusest teavitamise kulude katmiseks (eriti veebileht, audiovisuaalsed 
materjalid, dokumentatsioon), sh kulud suhtluseks ajakirjanduse ja teiste sidusrühmadega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  L 57/2120  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  146 015 591  141 240 000  136 066 734,65  93,19  28.2.2018  ET L 57/2121 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2122  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PERSONAL  
V jagu — Kontrollikoda  
Kategooria ja palgaaste  Kontrollikoda  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad (  1 ) 
2018  2017  2018  2017  
Kategooria puudub  1  1  
AD 16  
AD 15  11  11  
AD 14  40 (  2 ) 40 (  2 ) ( 5 ) 30  30  
AD 13  38  38 (  5 ) 2  2  
AD 12  67 (  9 ) 54 (  3 ) ( 5 ) 5  5  
AD 11  50 (  9 ) 44 (  5 ) 31  31  
AD 10  38 (  8 ) ( 9 ) 56 (  5 ) 2  2  
AD 9  82 (  9 ) 60  
AD 8  89 (  9 ) 71 (  5 ) 
AD 7  58 (  8 ) ( 9 ) 76 (  5 ) 
AD 6  58 (  9 ) 69 (  6 ) 
AD 5  7 (  9 ) 17 (  4 ) 
Kokku AD  538  536  71  71  
AST 11  7  7  
AST 10  6 (  8 ) 7  1  1  
AST 9  23 (  9 ) 14 (  5 ) 1  1 (  5 ) 
AST 8  14 (  9 ) 18 (  4 ) ( 5 ) 1  1 (  5 ) 
AST 7  20 (  8 ) ( 9 ) 26 (  5 ) 26  26 (  5 ) 
AST 6  24 (  9 ) 19  
AST 5  37 (  9 ) 31 (  5 ) 2  2  
AST 4  22 (  9 ) 32 (  5 ) 23 (  9 ) ( 10 ) 25  
AST 3  12 (  9 ) 11 (  5 ) ( 6 ) 5 (  9 ) 7 (  7 ) 
AST 2  3 (  9 ) 5 (  5 ) 0 (  7 ) 
AST 1  0 (  8 ) 2 (  5 ) 
Kokku AST  168  172  59  63  
AST/SC 6  
AST/SC 5  6 (  10 ) 2  
AST/SC 4  2 (  9 ) 1 (  7 ) 
AST/SC 3  2 (  9 ) 3 (  7 ) 28.2.2018  ET L 57/2123 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
Kategooria ja palgaaste  Kontrollikoda  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad (  1 ) 
2018  2017  2018  2017  
AST/SC 2  2 (  8 ) 4  5 (  8 ) 1 (  7 ) 
AST/SC 1  
AST/SC kokku  2  4  15  7  
Kõik kokku  708  ( 11 ) 712  ( 11 ) 145  141  
( 1 ) Liikmete kabinettidele eraldatud ametikohtade täitmisel järgitakse samu palgaastmekriteeriume, mis kehtisid enne 1. maid 2004 . 
( 2 ) Millest üks AD 15  ad personam . 
( 3 ) Millest üks AD 14  ad personam.  
( 4 ) Ühe ametikoha muutmine 26.4.2016. 
( 5 ) Järgmisele palgaastmele üleviimine 2017. aastal. 
( 6 ) Üheksa ametikoha kaotamine (2017). 
( 7 ) Nelja ametikoha muutmine (2017). 
( 8 ) Nelja ametikoha muutmine 1.2.2017. 
( 9 ) Järgmisele palgaastmele üleviimine 2018. aastal. 
( 10 ) Nelja ametikoha muutmine (2018).. 
( 11 ) Ei sisalda liikmete kabinettides lähetuses töötavate ametnike assigneeringuteta erireservi.  L 57/2124  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
VI JAGU  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE  28.2.2018  ET L 57/2125 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee eelarveaasta 2018 
kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  135 630 905  
Omavahendid  – 11 928 082  
Nõutav osamaks  123 702 823  L 57/2126  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenis- 
tujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja toetuste 
maksustamisest  5 312 917  5 013 628  4 955 680,—  93,28  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
aktiivses teenistuses olevate teenistujate palkadelt makstavast 
ajutisest maksust  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  1 048 002  983 267  977 534,—  93,28  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  6 360 919  5 996 895  5 933 214,—  93,28  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  5 567 163  5 304 342  5 272 313,—  94,70  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  279 711,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  5 567 163  5 304 342  5 552 024,—  99,73  
Jaotis 4 — Kogusumma  11 928 082  11 301 237  11 485 238,—  96,29  28.2.2018  ET L 57/2127 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja 
toetuste maksustamisest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
5 312 917  5 013 628  4 955 680,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate palkadelt 
makstavast ajutisest maksust  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
1 048 002  983 267  977 534,—  L 57/2128  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
5 567 163  5 304 342  5 272 313,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  279 711,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning VIII lisa artikkel 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2129 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST SAADAVAD TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara (varustuse) müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  111,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  111,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  111,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised vallasvara ja seadmete üürileandmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning 
sellega seotud kulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  1 505 391,—  
5 1 1 1  Üürileandmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 505 391,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 505 391,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  51,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  51,—  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  2 081 782,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2 081 782,—  L 57/2130  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  10 942,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, 
kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtot- 
starbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  313 025,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  323 967,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üürimisega seotud hüvitistest saadav tulu — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  9 671,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  9 671,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  4 517,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  4 517,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  3 925 490,—  28.2.2018  ET L 57/2131 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara (varustuse) müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate transpordivahendite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  111,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a transpordivahendite) müügist või väljavahetamisest 
laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  L 57/2132  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 0 Laekumised vallasvara ja seadmete üürileandmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning sellega seotud kulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 505 391,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üürileandmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  51,—  28.2.2018  ET L 57/2133 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST SAADAVAD TULUD  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  2 081 782,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  10 942,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  L 57/2134  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  313 025,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üürimisega seotud hüvitistest saadav tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  9 671,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  4 517,—  28.2.2018  ET L 57/2135 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  11 928 082  11 301 237  15 410 728,—  129,20  L 57/2136  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2137 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED JA VOLITATUD ESINDAJAD  20 898 223  20 530 405  20 186 752,—  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  69 699 962  67 942 054  64 124 889,—  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  5 487 289  5 401 927  4 488 570,—  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD 
KULUD  1 979 791  2 007 248  1 873 897,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  98 065 265  95 881 634  90 674 108,—  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  20 566 028  20 348 390  20 490 331,—  
2 1 INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA 
HOOLDUS  6 174 228  6 138 123  6 181 204,—  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  580 001  513 359  620 979,—  
2 5 TEGEVUSKULUD  8 382 339  8 906 132  7 383 042,—  
2 6 TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE 
OMANDAMINE  1 863 044  2 019 700  1 629 802,—  
Jaotis 2 — Kogusumma  37 565 640  37 925 704  36 305 358,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 2  HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  135 630 905  133 807 338  126 979 466,—  L 57/2138  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED JA VOLITATUD ESINDAJAD 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Konkreetsed hüvitised ja väljamaksed  
1 0 0 0  Konkreetsed hüvitised ja väljamaksed  
Liigendamata assigneeringud  96 080  96 080  96 059,—  99,98  
1 0 0 4  Koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidukulud ja 
päevarahad  
Liigendamata assigneeringud  20 247 625  19 889 612  19 561 194,—  96,61  
1 0 0 8  Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni volitatud esindajate 
koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidukulud ja 
päevarahad  
Liigendamata assigneeringud  488 098  479 468  472 382,—  96,78  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  20 831 803  20 465 160  20 129 635,—  96,63  
1 0 5  Täiendusõpe, keele- ja muud kursused  
Liigendamata assigneeringud  66 420  65 245  57 117,—  85,99  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  20 898 223  20 530 405  20 186 752,—  96,60  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  68 987 962  67 296 213  63 810 198,—  92,49  
1 2 0 2  Tasustatud ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  35 000  34 000  12 422,—  35,49  
1 2 0 4  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale 
üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  378 000  425 000  285 090,—  75,42  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  69 400 962  67 755 213  64 107 710,—  92,37  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0  Hüvitised teenistujatele teenistuskoha huvides pensionile või 
puhkusele saatmise korral  
Liigendamata assigneeringud  299 000  186 841  17 179,—  5,75  
1 2 2 2  Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning ametnike ja 
ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  299 000  186 841  17 179,—  5,75  28.2.2018  ET L 57/2139 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 2 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  69 699 962  67 942 054  64 124 889,—  92,00  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  2 378 121  2 261 081  2 152 749,—  90,52  
1 4 0 4  Praktika, stipendiumid ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  826 385  845 920  653 179,—  79,04  
1 4 0 8  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale 
üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  65 000  66 000  29 791,—  45,83  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  3 269 506  3 173 001  2 835 719,—  86,73  
1 4 2  Sisseostetavad teenused  
1 4 2 0  Täiendavad tõlketeenused  
Liigendamata assigneeringud  1 411 075  1 411 075  885 000,—  62,72  
1 4 2 2  Õigusloomealase tegevusega seotud ekspertiisid  
Liigendamata assigneeringud  731 708  742 851  717 851,—  98,11  
1 4 2 4  Institutsioonidevaheline koostöö ja sisseostetavad teenused 
personalijuhtimise valdkonnas  
Liigendamata assigneeringud  75 000  75 000  50 000,—  66,67  
Artikkel 1 4 2 — Kogusumma  2 217 783  2 228 926  1 652 851,—  74,53  
1 4 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  5 487 289  5 401 927  4 488 570,—  81,80  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0  Värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  43 500  50 000  17 050,—  39,20  
1 6 1 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  578 200  580 000  554 401,—  95,88  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  621 700  630 000  571 451,—  91,92  L 57/2140  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 6 2  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  398 191  438 988  354 000,—  88,90  
1 6 3  Kõigi institutsiooni heaks töötavate isikutega seonduvad 
meetmed  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  50 000  40 000  113 500,—  227,00  
1 6 3 2  Teenistujate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed  
Liigendamata assigneeringud  164 900  171 535  150 389,—  91,20  
1 6 3 4  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  120 000  116 725  59 557,—  49,63  
1 6 3 6  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 6 3 8  Lasteaed ja lastesõimed  
Liigendamata assigneeringud  625 000  610 000  625 000,—  100,00  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  959 900  938 260  948 446,—  98,81  
1 6 4  Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele  
1 6 4 0  Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 6 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  1 979 791  2 007 248  1 873 897,—  94,65  
Jaotis 1 — Kogusumma  98 065 265  95 881 634  90 674 108,—  92,46  28.2.2018  ET L 57/2141 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED JA VOLITATUD ESINDAJAD  
1 0 0 Konkreetsed hüvitised ja väljamaksed  
1 0 0 0 Konkreetsed hüvitised ja väljamaksed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
96 080  96 080  96 059,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee liikmete hüvitiste ja väljamaksete, sealhulgas 
erihüvitiste jm hüvitiste, kindlustusmaksete (sh ravi-, õnnetusjuhtumi- ja reisikindlustusmaksete) ning puudega liikmete 
eritoetuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
1 0 0 4 Koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidukulud ja päevarahad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 247 625  19 889 612  19 561 194,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmetele ning nende asendusliikmetele tehtud 
väljamaksete katmiseks vastavalt kehtivale transpordi-, sõidu- ja kohtumiste kulude hüvitamise korrale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
1 0 0 8 Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni volitatud esindajate koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidukulud ja 
päevarahad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
488 098  479 468  472 382,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tööstuse muutuste nõuandekomisjoni volitatud esindajatele ning nende asendajatele tehtud 
väljamaksete katmiseks vastavalt kehtivale transpordi-, sõidu- ja kohtumiste kulude hüvitamise korrale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  L 57/2142  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED JA VOLITATUD ESINDAJAD  (jätkub)  
1 0 5 Täiendusõpe, keele- ja muud kursused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
66 420  65 245  57 117,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ning tööstuse muutuste nõuandekomisjoni 
volitatud esindajate keelekursuste või muude erialakursuste registreerumiskulude osaliseks katmiseks.  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringute suhtes on kohaldatud 4,5 % suurust kindlasummalist vähendust.  
1 2 0 Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
68 987 962  67 296 213  63 810 198,—  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, hüvitised ja palgaga seotud väljamaksed, 
— ravi-, õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud, 
— institutsiooni osamakse ravikindlustusse, 
— kindlasummalised ületunnitasud, 
— muud hüvitised ja toetused, sealhulgas vanema- või perepuhkuse hüvitis, 
— ametnike või ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate sõidukulude väljamaksed nende sõitmisel 
teenistuskohast päritolukohta,  28.2.2018  ET L 57/2143 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 0  (jätkub)  
— töötasule ja tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud, 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni väljamaksed ajutiste töötajate pensioniõiguste kehtestamiseks või 
säilitamiseks nende päritoluriigis, 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega teenistussuhe lõpetatakse ilmse tööga mittetoimetuleku tõttu, 
— hüvitis ajutise töötaja lepingu lõpetamise korral institutsiooni poolt, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 2 Tasustatud ületunnitöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
35 000  34 000  12 422,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamisega seotud kulude katmiseks vastavalt eespool nimetatud sätetele.  
See on ka ette nähtud aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõjuga seotud kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/2144  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 4 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
378 000  425 000  285 090,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, 
teenistusest lahkumise või teisele töökohale üleviimise korral, 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetus ning kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on 
sunnitud muutma oma elukohta seoses teenistusse asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõplikult institut- 
sioonist lahkumise ja mujale elama asumisega, 
— päevaraha, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud muutma oma 
elukohta seoses teenistusse asumisega või üleviimisega teisele töökohale, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0 Hüvitised teenistujatele teenistuskoha huvides pensionile või puhkusele saatmise korral  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
299 000  186 841  17 179,—  28.2.2018  ET L 57/2145 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2  (jätkub)  
1 2 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste maksmiseks ametnikele, kes on institutsiooni ametikohtade arvu vähendamise 
tõttu reservi arvatud, teenistuskoha huvides puhkusele saadetud ametnikele ja vanemametnikele, kes on teenistuskoha 
huvides pensionile saadetud.  
Assigneering katab ka tööandjapoolse ravikindlustuse osamakse ja nimetatud hüvitistele kohaldatavatest paranduskoe- 
fitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eriti artiklid 41, 42c ja 50 ning IV lisa.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ülalnimetatud sätetega kehtestatud tingimuste kohaselt makstavad hüvitised, 
— tööandja osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse, 
— eri hüvitistele kohaldatavatest paranduskoefitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 64 ja 72.  
1 2 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2146  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 9  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering oli ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu otsustest tulenevate töötasude ajakohastamise mõjuga seotud 
kulude katmiseks ning on hõlmatud eelarvepunktides 1 2 0 0, 1 2 0 2 ja 1 2 0 4.  
See on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele 
eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65 ja XI lisa.  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 378 121  2 261 081  2 152 749,—  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste teenistujate, kohalike teenistujate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude 
teenistujate teenistustingimuste tähenduses) töötasud, tööandja osamaksed erinevatesse sotsiaalkindlustussüstee- 
midesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude või 
lepingu lõpetamise hüvitise suhtes, 
— meditsiinilise ja parameditsiinilise personali tasud vastavalt teenuse osutamise kokkuleppele ja erandjuhtudel ajutiselt 
värvatud teenistujate töötasud, 
— suurenenud töökoormuse tõttu või erandjuhtudel kasutatavate konverentsikorraldajate ja multimeedia spetsialistide 
töötasud või tasud, 
— kindlasummalised ületunnitasud, 
— ületunnitöö tasustamine vastavalt personalieeskirjade artiklile 56 ja VI lisale, 
— muud hüvitised ja toetused, sealhulgas vanema- või perepuhkuse hüvitis,  28.2.2018  ET L 57/2147 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 0  (jätkub)  
— hüvitis teenistuja lepingu lõpetamise korral institutsiooni poolt, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju, 
— õnnetusjuhtumi- või elukindlustusmaksete tasumine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 0 4 Praktika, stipendiumid ja personalivahetus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
826 385  845 920  653 179,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— praktikantide sõidu- ja lähetuskulud ja -hüvitis ning ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus praktika ajal, 
— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning liikmesriikide või muude riikide avaliku sektori vahelise person- 
alivahetusega seotud kulud vastavalt eeskirjadele, 
— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tegevusvaldkondade Euroopa integratsiooniga seoses erilist huvi pakkuvate 
uurimisprojektide realiseerimise kulud (piiratud ulatuses), 
— kulud programmidele noorte koolitamiseks Euroopa vaimus, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju, 
— õnnetusjuhtumi- või elukindlustusmaksete tasumine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/2148  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 8 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
65 000  66 000  29 791,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistujate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, teenistusest lahkumise 
või teisele töökohale üleviimise korral, 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetus ning kolimiskulud teenistujatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
teenistusse asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõplikult institutsioonist lahkumise ja mujale elama 
asumisega, 
— päevaraha, mida makstakse teenistujatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud muutma oma elukohta seoses 
teenistusse asumisega või üleviimisega teisele töökohale, 
— teenistujate poolt liikmesriikide pensioniskeemi tehtud sissemaksete ja liidu vastavasse skeemi tehtavate sissemaksete 
vahe lepingu muutumisel, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 2 Sisseostetavad teenused  
1 4 2 0 Täiendavad tõlketeenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 411 075  1 411 075  885 000,—  28.2.2018  ET L 57/2149 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 2  (jätkub)  
1 4 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud välislepingupartnerite osutatud tõlketeenuste ja muude allhanke korras tellitud tõlkega 
seotud teenuste kulude katmiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse kulud ning kogu keelealane koostöö institutsioonide 
vahel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
1 4 2 2 Õigusloomealase tegevusega seotud ekspertiisid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
731 708  742 851  717 851,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ekspertidele tehtavate maksete katmiseks vastavalt 
kehtivale sõidukulude hüvitamise ja päevarahade maksmise korrale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
1 4 2 4 Institutsioonidevaheline koostöö ja sisseostetavad teenused personalijuhtimise valdkonnas  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
75 000  75 000  50 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi institutsioonidevahelise koostöö tegevuste rahastamiseks personalijuhtimise vald- 
konnas.  
Assigneering on samuti ette nähtud sisseostetavate teenuste rahastamiseks personalijuhtimise valdkonnas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  L 57/2150  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering oli ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu otsustest tulenevate töötasude ajakohastamise mõjuga seotud 
kulude katmiseks ning on hõlmatud eelarvepunktides 1 2 0 0, 1 2 0 2 ja 1 2 0 4.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65 ja XI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0 Värbamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
43 500  50 000  17 050,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 ette nähtud konkursside korraldamise kulud ning intervjuule ja meditsiinilisele 
läbivaatusele kutsutud kandidaatide sõidu- ja elamiskulud, 
— ajutiste töötajate, lepinguliste teenistujate ja kohalike teenistujate valikumenetluste korraldamise kulud, 
— tasu nõustamisteenuste eest juhtivteenistujate valikumenetluses (hindamiskeskused), 
— õnnetusjuhtumi- või elukindlustusmaksete tasumine.  
Kui see on põhjendatud ametikohast tulenevate vajadustega ja kui on konsulteeritud Euroopa Personalivaliku Ametiga, 
võib seda assigneeringut osaliselt kasutada institutsiooni enda läbiviidavate konkursside korraldamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31 ja artikkel 33 ning III lisa.  28.2.2018  ET L 57/2151 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 0  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 6 1 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
578 200  580 000  554 401,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistujate täienduskoolituse ja ümberõppe ning keelekursuste korraldamine institutsioonidevahelistel alustel. 
Assigneeringuid võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel osaliselt kasutada institutsioonisiseste kursuste korralda- 
miseks; 
— õppeprogrammide kavandamiseks ja läbiviimiseks õppematerjalide soetamise või valmistamise ning spetsialistide 
läbiviidavate erialaste koolituste korraldamisega seotud kulud; 
— erialased koolituskursused, mille eesmärk on teadlikkuse parandamine puuetega inimeste küsimuses, ning võrdseid 
võimalusi ja karjäärinõustamist käsitlevad ja eelkõige võimekuse hindamisele suunatud koolitused; 
— teenistujate koolitusega seotud lähetuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 2 Lähetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
398 191  438 988  354 000,—  L 57/2152  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuse päevaraha ja lähetusega seotud lisakulude või ettenägematute 
kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ning VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 3 Kõigi institutsiooni heaks töötavate isikutega seonduvad meetmed  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
50 000  40 000  113 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— puuetega inimeste abistamise institutsioonidevahelise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate isikute 
abistamine: 
— aktiivses teenistuses olevad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— aktiivses teenistuses olevate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses, 
— puudest tingitud, vajalikuks tunnistatud, dokumentaalselt tõendatud ja eelarvesse kirjendatud summa ulatuses 
tehtavate mittemeditsiiniliste, ühise ravikindlustussüsteemi poolt mittehüvitatavate kulutuste tagasimaksmine tingi- 
musel, et elukoha- või päritoluriigis kehtivad õigused on ammendatud, 
— eriti raskes olukorras ametnike ja muude teenistujate abistamiseks rakendatavad meetmed,  28.2.2018  ET L 57/2153 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 0  (jätkub)  
— meditsiini- ja sotsiaalteenuste osutamine (nt koduabi, haigete laste hoidmine, psühholoogiline abi või lepitus), 
— sotsiaaltalituse pisikulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 9 lõike 3 kolmas lõik ja artikkel 76.  
1 6 3 2 Teenistujate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
164 900  171 535  150 389,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni töötajate vaheliste sotsiaalsete kontaktide edendamiseks ja selleks rahalise 
toetuse pakkumiseks ning tööheaolu loomiseks.  
Samuti katab see toetust personalikomiteele, selleks et see saaks osaleda niisuguste sotsiaalhoolekandeasutuste 
juhtimises ja järelevalves nagu töötajate klubid, spordiühingud, kultuuriüritused, hobid jne.  
Assigneering on ette nähtud ka institutsiooni poolt tihedas koostöös personalikomiteega vastu võetud sotsiaalmeet- 
meteks rahalise toetuse pakkumiseks (personalieeskirjade artikkel 1e).  
Samuti katab see Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee finantsosaluse Overijses (Belgia) asuva Euroopa Liidu 
institutsioonide vahelise keskuse sotsiaal-, spordi-, haridus- ja kultuuritegevuse toetuseks.  
Samuti katab assigneering töötajatele suunatud liikuvuskava elluviimist. Kava eesmärk on soodustada ühistranspordi 
kasutamist, vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja CO  2 -jalajälge.  
1 6 3 4 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
120 000  116 725  59 557,—  L 57/2154  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud meditsiiniteenistuse halduskulude katmiseks, sealhulgas materjali, ravimite jne ostmine, 
ennetuslike arstlike läbivaatuste kulud, invaliidsuskomisjoni halduskulud ning kulud väljastpoolt saadavale eriarstiabile, 
mida teenistuse arst peab vajalikuks.  
Samuti katab see assigneering teatud meditsiiniliselt hädavajalike töövahendite soetamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu personalieeskirjad, eelkõige artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 3 6 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate tegevuskulude katmiseks.  
1 6 3 8 Lasteaed ja lastesõimed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
625 000  610 000  625 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu lasteaia, samuti sõimede ja päevakeskuste Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
osamakse katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate lapsevanemate tehtavatest osamaksetest saadavate sihtotstar- 
beliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/2155 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 4 Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele  
1 6 4 0 Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetust nendele II tüübi Euroopa Koolidele, mille on 
akrediteerinud Euroopa Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa 
Koolide kuratooriumi poolt akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nimel ja 
poolt ning komisjoniga sõlmitud volitus- ja teenuslepingu alusel. Sellest rahastatakse ka Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee töötajate II tüübi Euroopa Koolidesse registreeritud laste kulusid.  L 57/2156  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  2 176 467  2 169 393  2 044 785,—  93,95  
2 0 0 1  Iga-aastased liisingumaksed ja samalaadsed kulud  
Liigendamata assigneeringud  12 212 997  12 049 281  12 347 970,—  101,11  
2 0 0 3  Kinnisvara soetamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 7  Ruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  398 289  397 114  566 368,—  142,20  
2 0 0 8  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  57 020  56 852  51 740,—  90,74  
2 0 0 9  Esialgne assigneering institutsiooni kinnisvarainvesteeringutele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  14 844 773  14 672 640  15 010 863,—  101,12  
2 0 2  Muud hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Puhastus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  2 670 606  2 662 728  2 785 393,—  104,30  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  790 311  807 921  690 000,—  87,31  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  2 173 362  2 125 372  1 953 325,—  89,88  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  86 976  79 729  50 750,—  58,35  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  5 721 255  5 675 750  5 479 468,—  95,77  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  20 566 028  20 348 390  20 490 331,—  99,63  28.2.2018  ET L 57/2157 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA HOOLDUS 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD 
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, 
tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus ning seotud 
tööd  
Liigendamata assigneeringud  1 590 905  1 549 824  1 723 915,—  108,36  
2 1 0 2  Tarkavarasüsteemide käitamise, arendamise ja hooldusega 
seotud sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  1 907 138  1 901 512  2 079 300,—  109,03  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  1 375 469  1 368 534  1 169 734,—  85,04  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  4 873 512  4 819 870  4 972 949,—  102,04  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  145 073  144 819  80 466,—  55,47  
2 1 4  Tehniline varustus ja sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  1 067 343  1 082 549  1 067 113,—  99,98  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  88 300  90 885  60 676,—  68,72  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  6 174 228  6 138 123  6 181 204,—  100,11  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad  
Liigendamata assigneeringud  169 683  177 359  160 239,—  94,43  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  6 000  6 000  6 000,—  100,00  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahju hüvitamise kulud  
Liigendamata assigneeringud  150 000  95 000  224 147,—  149,43  
2 3 6  Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  91 350  90 000  81 000,—  88,67  
2 3 8  Kolimis- ja muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  162 968  145 000  149 593,—  91,79  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  580 001  513 359  620 979,—  107,07  
PEATÜKK 2 5  
2 5 4  Koosolekud, konverentsid, kongressid, seminarid ja muud 
üritused  
2 5 4 0  Mitmesugused sisenõupidamiste kulud  
Liigendamata assigneeringud  238 800  255 000  271 912,—  113,87  L 57/2158  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 5 4  (jätkub)  
2 5 4 2  Arutelude ja muude ürituste korraldamise ja neil osalemise 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  604 789  617 132  410 848,—  67,93  
2 5 4 4  Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni tegevuse korraldamise 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  50 000  50 000  7 958,—  15,92  
2 5 4 6  Esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  90 000  99 000  50 000,—  55,56  
2 5 4 8  Tõlgid  
Liigendamata assigneeringud  7 398 750  7 885 000  6 642 324,—  89,78  
Artikkel 2 5 4 — Kogusumma  8 382 339  8 906 132  7 383 042,—  88,08  
PEATÜKK 2 5 — KOGUSUMMA  8 382 339  8 906 132  7 383 042,—  88,08  
PEATÜKK 2 6  
2 6 0  Teabevahetus, teave ja väljaanded  
2 6 0 0  Teabevahetus  
Liigendamata assigneeringud  789 880  831 000  618 799,—  78,34  
2 6 0 2  Väljaannete avaldamine ja levitamine  
Liigendamata assigneeringud  457 660  482 000  439 045,—  95,93  
2 6 0 4  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  115 786  250 000  173 250,—  149,63  
Artikkel 2 6 0 — Kogusumma  1 363 326  1 563 000  1 231 094,—  90,30  
2 6 2  Teabe kogumine, dokumentatsioon ja arhiveerimine  
2 6 2 0  Uurimused, teadusuuringud ja arutelud  
Liigendamata assigneeringud  250 000  205 000  203 246,—  81,30  
2 6 2 2  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  157 700  158 700  104 657,—  66,36  
2 6 2 4  Arhiveerimine ja sellega seotud tööd  
Liigendamata assigneeringud  92 018  93 000  90 805,—  98,68  
Artikkel 2 6 2 — Kogusumma  499 718  456 700  398 708,—  79,79  
PEATÜKK 2 6 — KOGUSUMMA  1 863 044  2 019 700  1 629 802,—  87,48  
Jaotis 2 — Kogusumma  37 565 640  37 925 704  36 305 358,—  96,65  28.2.2018  ET L 57/2159 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Märkused  
Kui assigneering on ette nähtud seadmete soetamiseks või teenuste tellimiseks sõlmitud lepingu kulude katmiseks, 
konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega nende poolt kokku lepitud tingimuste osas.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikkel 60.  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 176 467  2 169 393  2 044 785,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete üüri ning selliste koosolekute ruumide üürikulude katmiseks, mis korraldatakse 
hoonetes, mida komitee alaliselt ei kasuta.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 0 0 1 Iga-aastased liisingumaksed ja samalaadsed kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
12 212 997  12 049 281  12 347 970,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kapitalirendilepingutest tulenevate iga-aastaste liisingumaksete ja muude 
samalaadsete kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  L 57/2160  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 3 Kinnisvara soetamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete soetamise kulude katmiseks. Kinnistute ja nende arendamisega seotud toetusi 
jagatakse vastavalt finantsmäärusele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 0 0 5 Hoonete ehitamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehituseks mõeldud võimalike assigneeringute katmiseks.  
2 0 0 7 Ruumide sisustamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
398 289  397 114  566 368,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustöödeks, sealhulgas renoveerimiseks (nt et vähendada energiatarbimist keskkonna- 
juhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) kohaselt) ja juhtmete paigaldamiseks, turvalisuse ja restoraniga 
seotud töödeks, samuti asjaomase tööga otseselt seotud kuludeks, eelkõige arhitektide või inseneride töötasudeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 0 0 8 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
57 020  56 852  51 740,—  28.2.2018  ET L 57/2161 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 8  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— hoonetega seotud kulud, mida ei ole käesoleva peatüki teistes artiklites konkreetselt mainitud, eelkõige insener- 
tehnilised ja ehitusalased nõustamisteenused seoses komitee teenistusruumide sisustamise projektidega ning õigu- 
sabikulud seoses hoonete võimaliku ostuvõimalusega, 
— EMASi konsultatsioonid, 
— muud uuringud ehitusprojektide jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 0 0 9 Esialgne assigneering institutsiooni kinnisvarainvesteeringutele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni võimalike kinnisvarainvesteeringute kulude katmiseks.  
See on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele 
eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
2 0 2 Muud hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Puhastus ja hooldus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 670 606  2 662 728  2 785 393,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: ruumide, liftide, küttesüsteemide, kliimaseadmete ja tule- 
kindlate uste puhastus ja hooldus ning samuti kahjuritõrje, värvimis- ja parandustööd ning hoonete välimuse ja 
ümbruse parandamine, sh kulud uuringutele, analüüsidele, lubadele, EMASi normidest kinnipidamisele, kontrollidele 
jne. 
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
5 000 eurot.  L 57/2162  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
790 311  807 921  690 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige vee-, gaasi-, elektrienergia- ja muude energiakulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 173 362  2 125 372  1 953 325,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige liikmete, teenistujate ja hoonete turvalisust ja valvet tagavate teenistujate kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
86 976  79 729  50 750,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlustusmaksete kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA HOOLDUS  
Märkused  
Kui assigneering on ette nähtud sisseseade ostmise kulude või sisseseade soetamiseks või teenuse tellimiseks sõlmitud 
lepingu kulude katmiseks, konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingutingimuste osas.  28.2.2018  ET L 57/2163 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 0 Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus ning seotud tööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 590 905  1 549 824  1 723 915,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonile seadmete ja tarkvara ostmise, üürimise, teenindamise, konfigureerimise ja 
hooldamise ning muude seotud tööde kulude katmiseks.  
Sellest kaetakse ka liidu institutsioonidega sõlmitud teenustaseme kokkulepetega (nt infosüsteemide kasutamiseks) ja 
muude teenuste eest arvete uuesti esitamisega (eeskätt IT-hangete puhul) seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 1 0 2 Tarkavarasüsteemide käitamise, arendamise ja hooldusega seotud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 907 138  1 901 512  2 079 300,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teenindusbüroodele ja andmetöötlusnõustajatele andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks 
vajalike sisseostetavate teenuste kulude, samuti infosüsteemide loomise, arendamise ja haldamise, kasutajate – sealhulgas 
liikmete – abistamise, uuringute tegemise ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamise ja sisestamisega seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 375 469  1 368 534  1 169 734,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kaabel- ja raadioside (laua- ja mobiiltelefonide, televisiooni) liitumis- ja teenustasude, samuti 
andmesidevõrkude ja telemaatikateenuste kulude katmiseks. Samuti katab see liikmete ja volitatud esindajate jaoks 
selliste seadmete kaasfinantseerimist, mis võimaldavad neil saada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee dokumente 
elektrooniliselt, sealhulgas kõik lõppseadmetega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  L 57/2164  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
145 073  144 819  80 466,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mööbli, sealhulgas ergonoomilise büroomööbli ostmiseks, üürimiseks, korrashoiuks ja 
parandamise töödeks, samuti kulunud ja kasutamiskõlbmatu mööbli väljavahetamiseks.  
Kunstiteoste puhul on assigneering ette nähtud nii nende omandamiseks kui ka erivahendite ostmiseks tehtud kulude ja 
nendega seotud jooksvate kulude, sealhulgas raamimis-, restaureerimis-, puhastus-, kindlustus- ning eritranspordikulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 1 4 Tehniline varustus ja sisseseade  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 067 343  1 082 549  1 067 113,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirjastamise, arhiveerimise, turvalisuse, toitlustamise, hoonete, telefoniteenuste, konverent- 
siruumide ja audiovisuaalse sisseseadega seotud kohtkindla või teisaldatava tehnilise varustuse ja sisseseade ostmiseks, 
üürimiseks, hoolduseks ja remondiks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
88 300  90 885  60 676,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordivahendite (autode ja jalgrataste) ostmiseks, üürimiseks, hoolduseks ja remondiks, 
samuti autode, taksode, busside ja veoautode üürimiseks koos juhiga või ilma juhita, kaasa arvatud asjakohased 
kindlustuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/2165 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
2 3 0 Kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
169 683  177 359  160 239,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud paberi, ümbrike, kontoritarvete, trükikoja ja paljundustöökodade varustuse ning mõne 
väljastpoolt trükitöö ostmiseks tehtava kulu katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 000  6 000  6 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakulude (komisjonitasude, vahendustasude, mitmesuguste muude kulude) ja muude 
finantskulude, sealhulgas hoonete rahastamisega seotud lisakulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahju hüvitamise kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
150 000  95 000  224 147,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kõik kulud, mis tulenevad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osalemisest liidu ja liikmesriikide kohtumenet- 
lustes, õigusteenuste kasutamisest, õigusalaste materjalide ja teoste soetamisest, samuti muud õigusalased ja 
õigustalituse osalusega menetlusi või menetluseelset tegevust puudutavad kulud, 
— kahjutasud, intressid ja seonduvad võlgnevused finantsmääruse artikli 11 lõikes 3 määratletud tähenduses.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  L 57/2166  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 6 Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
91 350  90 000  81 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postiteenistuse või transpordifirmade posti-, käitlemis- ja kättetoimetamistasude katmiseks.  
2 3 8 Kolimis- ja muud halduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
162 968  145 000  149 593,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kõik kolimisfirmade või alltöövõtjate kaudu läbi viidud kolimise ja sellega seotud tööde kulud, 
— kindlustuskulud, mis ei ole kaetud muude punktidega, 
— saaliteenindajate, autojuhtide ja kolijate, meditsiinipersonali ning mitmesuguste tehniliste teenistujate vormirõivaste 
ostmise ja korrashoiu kulud, 
— mitmesugused halduskulud, mis ei ole kaetud muude punktidega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  
2 5 4 Koosolekud, konverentsid, kongressid, seminarid ja muud üritused  
2 5 4 0 Mitmesugused sisenõupidamiste kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
238 800  255 000  271 912,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisenõupidamistel pakutavate jookide ning vahel kergete einete ja tööeinete kulude 
katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2167 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 5 4  (jätkub)  
2 5 4 0  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 5 4 2 Arutelude ja muude ürituste korraldamise ja neil osalemise kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
604 789  617 132  410 848,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse kulusid, sh esinduskulusid ning väliskülaliste osalemise kulusid, seoses a) Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee korraldatud üritustega, b) kellegagi ühiselt korraldatavate ürituste üldkuludega ning c) 
terve ürituse või selle osa korraldamise kuludega allhanke korras.  
Assigneeringuga kaetakse ka kulud, mis tulenevad a) ühiskondlik-ametialaste huvirühmade delegatsioonide külaskäi- 
kudest Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteesse, b) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osalemisest Majandus- ja 
Sotsiaalnõukogude ja Samalaadsete Institutsioonide Rahvusvahelise Assotsiatsiooni tegevuses ning c) Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee endiste liikmete ühenduse tegevusest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 5 4 4 Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni tegevuse korraldamise kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
50 000  50 000  7 958,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tööstuse muutuste nõuandekomisjoni tegevuskulude katmiseks, kuid ei hõlma Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ning tööstuse muutuste nõuandekomisjoni volitatud esindajate reisikulusid ja 
hüvitisi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 5 4 6 Esinduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
90 000  99 000  50 000,—  L 57/2168  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 5 4  (jätkub)  
2 5 4 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni esinduskulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 5 4 8 Tõlgid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 398 750  7 885 000  6 642 324,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tõlkide teenuste kasutamisega seotud kulude katteks Euroopa Majandus- ja Sotsiaal- 
komitees (nii teiste institutsioonide tõlkide kui ka vabakutseliste tõlkide kasutamine), sealhulgas nende tasude, 
sõidukulude ja päevarahade katteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  
2 6 0 Teabevahetus, teave ja väljaanded  
2 6 0 0 Teabevahetus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
789 880  831 000  618 799,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma kõik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee eesmärkide ja tegevusega seotud 
kommunikatsiooni- ja teabekulud, üldsuse ning sotsiaal-kutsealaste organisatsioonide teavitamisega seotud tegevuse 
kulud, konverentside, kongresside ja seminaride reklaamikulud ning suurte ürituste, kultuurialgatuste ja komitee 
mitmesuguste ürituste kulud, sealhulgas organiseeritud kodanikuühiskonna auhinna kulu. Samuti katab see kõik 
nimetatud üritustega seotud materjalide, teenuste, tarbekaupade ja varustuse kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/2169 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  (jätkub)  
2 6 0  (jätkub)  
2 6 0 2 Väljaannete avaldamine ja levitamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
457 660  482 000  439 045,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldamiskulude katmiseks kõigil andmekandjatel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 6 0 4 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
115 786  250 000  173 250,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud  Euroopa Liidu Teataja  trükkimiskulude ning levitamise ja muude sellega seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 6 2 Teabe kogumine, dokumentatsioon ja arhiveerimine  
2 6 2 0 Uurimused, teadusuuringud ja arutelud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
250 000  205 000  203 246,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud volitatud ekspertidele ja uurimisinstituutidele eri valdkondade ja uuringute ekspertide 
arutelude kulude katmiseks.  
2 6 2 2 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
157 700  158 700  104 657,—  L 57/2170  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  (jätkub)  
2 6 2  (jätkub)  
2 6 2 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— üldteatmeteoste soetamise ja uuendamise, samuti raamatukogu fondide nüüdisajastamisega seotud kulud, 
— ajalehtede ja ajakirjade, uudisteagentuuride ja nende väljaannete ning Interneti-teenuste tellimused, sealhulgas 
autoriõiguse tasud paljundamise ja levitamise eest nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, samuti ajakirjanduse 
ülevaadete koostamise ja väljavõtete tegemise teenuslepingud, 
— ajakirjade sisust kokkuvõtete ja analüüside tellimuste või teeninduslepingute või nende ajakirjade artiklite optilisel 
andmekandjal säilitamise kulud, 
— institutsioonideväliste dokumentide ja statistiliste andmebaaside kasutamise kulud (välja arvatud arvuti riistvara ja 
sidekulud), 
— rahvusvahelise ja/või institutsioonidevahelise koostöö raames Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele võetud 
kohustustega seotud kulud, 
— eriliste raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu vahendite, sealhulgas elektriliste, elektrooniliste ja 
arvutitehnika vahendite ja/või süsteemide ostmise või üürimise kulud, samuti nende vahendite ja süsteemide 
soetamiseks, arendamiseks, paigaldamiseks, kasutamiseks ja hooldamiseks sisseostetavate teenuste kulud, 
— raamatukogu tegevusega seotud teenustega seotud kulud, eriti sellistega, mis on suunatud raamatukogu klientidele 
(päringud, analüüsid), ning kvaliteedijuhtimissüsteemide jms seotud kulud, 
— raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu tarbeks vajalike köite- ja säilitusvahendite ning -tööde 
kulud, 
— siseväljaannete (brošüüride, uurimuste jms), sealhulgas selleks vajalike vahendite ning kommunikatsiooni kulud 
(infolehed, videod, CD-ROMid jne), 
— sõnaraamatute, erialasõnastike ja muude teoste soetamine keeleteenistuste jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 6 2 4 Arhiveerimine ja sellega seotud tööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
92 018  93 000  90 805,—  28.2.2018  ET L 57/2171 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  (jätkub)  
2 6 2  (jätkub)  
2 6 2 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teataja  ja mitmesuguste brošüüride köitmise kulud, 
— arhiveerimisega seotud sisseostetavate teenuste kulud, sealhulgas hoidlates sorteerimise, registreerimise ja korras- 
tamise kulud, arhiveerimisega seotud teenustööde kulud, samuti alternatiivsetel andmekandjatel (mikrofilmidel, 
diskettidel, kassettidel jne) olevate arhiivkogude soetamise ja kasutamise kulud, erivahendite (elektrooniliste, 
arvutitehniliste ja elektriliste vahendite) soetamise, üürimise ja hooldamise kulud ning kõikidel andmekandjatel 
(brošüürides, CD-ROMidel jne) teabe avaldamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  L 57/2172  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV 
PEATÜKK 10 2 — HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  135 630 905  133 807 338  126 979 466,—  93,62  28.2.2018  ET L 57/2173 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2 — HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2174  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PERSONAL  
VI jagu — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  
Tegevusüksus ja palgaaste  2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Kategooriata  —  1  —  1  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  5  —  6  —  
AD 14  18  1  20  1  
AD 13  29  3  33  3  
AD 12  41  —  41  —  
AD 11  22  1  22  1  
AD 10  29  2  21  2  
AD 9  52  7  38  7  
AD 8  47  —  49  —  
AD 7  29  2  35  2  
AD 6  21  2  28  2  
AD 5  19 2  17  2  
Kokku AD  313  20  311  20  
AST 11  5  —  6  —  
AST 10  6  —  8  —  
AST 9  20  —  16  —  
AST 8  28  —  25  —  
AST 7  40  3  40  3  
AST 6  48  2  49  2  
AST 5  56  5  54  5  
AST 4  45  2  45  2  
AST 3  32  3  42  3  
AST 2  —  —  3  —  
AST 1  1 —  —  —  
Kokku AST  281  15  288  15  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  13  —  13  —  
AST/SC 2  11  3  9  3  
AST/SC 1  11 —  5  —  
Kokku AST/SC  35  3  27  3  
Kokku  629  39  626  39  
Kõik kokku  668  665  28.2.2018  ET L 57/2175 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
VII JAGU  
EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE  L 57/2176  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD  
Euroopa Liidu osalus Regioonide Komitee 
eelarveaasta 2018 kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  96 100 540  
Omavahendid  – 9 231 349  
Nõutav osamaks  86 869 191  28.2.2018  ET L 57/2177 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenis- 
tujate ja pensioni saavate isikute töötasude, palkade ja 
hüvitiste maksustamisest  4 073 564  3 711 179  3 663 748,—  89,94  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
töötavate teenistujate töötasudelt makstavast ajutisest 
maksust  p.m.  p.m.  227,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  811 250  742 064  729 635,—  89,94  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  4 884 814  4 453 243  4 393 610,—  89,94  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  4 346 485  4 148 349  3 909 212,—  89,94  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  45 595,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  4 346 485  4 148 349  3 954 807,—  90,99  
Jaotis 4 — Kogusumma  9 231 299  8 601 592  8 348 417,—  90,44  L 57/2178  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasude, palkade ja 
hüvitiste maksustamisest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
4 073 564  3 711 179  3 663 748,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega on kehtestatud Euroopa 
ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude töötavate teenistujate töötasudelt makstavast ajutisest 
maksust  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  227,—  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
811 250  742 064  729 635,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
4 346 485  4 148 349  3 909 212,—  28.2.2018  ET L 57/2179 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  45 595,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle VIII lisa artikli 11 lõige 2 ning artiklid 17 ja 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 40 lõige 3 ja artikli 83 lõige 2.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige selle artiklid 41 ja 43.  L 57/2180  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULU OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja seadmete üürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  50 866  48,—  96,00  
5 2 2  Intressitulu eelfinantseerimisest  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  50 866  48,—  96,00  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Laekumised teistele institutsioonidele või asutustele osutatud 
teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2181 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, 
kinked ja annakud, kaasa arvatud institutsiooni sihtotstar- 
belised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üürimisega seotud hüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  50 866  48,—  96,00  L 57/2182  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate transpordivahendite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a transpordivahendite) müügist või väljavahetamisest 
laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artikkel hõlmab ka laekumisi kõnealuste toodete müügist elektrooniliste vahendite kaudu.  28.2.2018  ET L 57/2183 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 0 Laekumised mööbli ja seadmete üürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
50 866  48,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud investeeringutest või antud laenudest institutsiooni kontodele laekunud panga- või muude 
intressidena saadavate tulude kirjendamiseks.  L 57/2184  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  (jätkub)  
5 2 2 Intressitulu eelfinantseerimisest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelfinantseerimisest saadava intressitulu kirjendamiseks.  
PEATÜKK 5 5 — TULU OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Laekumised teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste 
institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2185 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üürimisega seotud hüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 57/2186  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artikkel hõlmab ka ametnike ja muude teenistujate palkade hüvitamist kindlustuse poolt seoses õnnetusega.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel hõlmab muud haldustegevusest saadavat tulu.  28.2.2018  ET L 57/2187 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  9 231 349  8 602 458  8 348 465,—  90,44  L 57/2188  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel hõlmab mitmesuguseid tulusid.  28.2.2018  ET L 57/2189 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  8 876 750  9 207 955  8 727 075,—  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  52 670 000  50 088 423  46 991 691,—  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  9 165 135  8 972 191  8 103 005,—  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD 
MUUD KULUD  1 705 661  1 780 661  1 746 258,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  72 417 546  70 049 230  65 568 029,—  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  15 524 008  15 275 750  15 288 517,—  
2 1 ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE 
JA HOOLDUS  4 453 946  4 261 583  4 146 077,—  
2 3 HALDUSKULUD  339 354  338 409  317 834,—  
2 5 KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  803 900  803 292  794 395,—  
2 6 EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, 
ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  2 561 786  2 566 682  3 235 771,—  
Jaotis 2 — Kogusumma  23 682 994  23 245 716  23 782 594,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 2  HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  96 100 540  93 294 946  89 350 623,—  L 57/2190  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasud, hüvitised ja väljamaksed  
1 0 0 0  Töötasud, hüvitised ja väljamaksed  
Liigendamata assigneeringud  115 000  115 000  444 000,—  386,09  
1 0 0 4  Sõidu- ja elamiskulud, kohtumistel osalemisega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  8 746 750  9 077 955  8 258 075,—  94,41  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  8 861 750  9 192 955  8 702 075,—  98,20  
1 0 5  Kursused institutsiooni liikmetele  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  25 000,—  166,67  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  8 876 750  9 207 955  8 727 075,—  98,31  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasud ja muud õigused  
1 2 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  52 161 000  49 549 423  46 759 866,—  89,65  
1 2 0 2  Tasustatav ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  60 000  61 000  21 882,—  36,47  
1 2 0 4  Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenis- 
tusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  249 000  278 000  209 943,—  84,31  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  52 470 000  49 888 423  46 991 691,—  89,56  
1 2 2  Hüvitised enneaegse teenistusest lahkumise korral  
1 2 2 0  Hüvitised teenistuskoha huvides pensionile jäänud personalile  
Liigendamata assigneeringud  200 000  200 000  0,—  
1 2 2 2  Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning eripension- 
isüsteem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  200 000  200 000  0,—  28.2.2018  ET L 57/2191 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 2 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  52 670 000  50 088 423  46 991 691,—  89,22  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  2 753 231  2 518 975  2 734 112,—  99,31  
1 4 0 2  Suulise tõlke teenused  
Liigendamata assigneeringud  4 113 347  4 021 000  3 740 880,—  90,94  
1 4 0 4  Praktika, toetused ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  842 970  817 816  681 800,—  80,88  
1 4 0 5  Lisateenused raamatupidamistalitusele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 4 0 8  Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenis- 
tusest lahkumisel ning töötajatele karjääri jooksul osutatud 
teenustega seotud muud kulud  
Liigendamata assigneeringud  100 000  75 000  70 000,—  70,00  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  7 809 548  7 432 791  7 226 792,—  92,54  
1 4 2  Sisseostetavad teenused  
1 4 2 0  Tõlkeosakonna sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  935 587  1 118 200  538 668,—  57,58  
1 4 2 2  Nõuandetegevusega seotud eksperdiabi  
Liigendamata assigneeringud  420 000  421 200  337 545,—  80,37  
Artikkel 1 4 2 — Kogusumma  1 355 587  1 539 400  876 213,—  64,64  
1 4 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  9 165 135  8 972 191  8 103 005,—  88,41  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimise kulud  
1 6 1 0  Mitmesugused värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  40 000  40 000  45 000,—  112,50  
1 6 1 2  Täiendusõpe, ümberõpe ja töötajate teavitamine  
Liigendamata assigneeringud  435 136  435 136  391 608,—  90,00  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  475 136  475 136  436 608,—  91,89  L 57/2192  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 6 2  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  395 000  395 000  452 500,—  114,56  
1 6 3  Kõigi institutsiooni heaks töötavate isikutega seonduvad 
meetmed  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  20 000  20 000  7 000,—  35,00  
1 6 3 2  Komiteesisene sotsiaalne tegevus  
Liigendamata assigneeringud  31 000  31 000  34 680,—  111,87  
1 6 3 3  Liikuvus/transport  
Liigendamata assigneeringud  60 000  60 000  55 000,—  91,67  
1 6 3 4  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  124 525  124 525  100 300,—  80,55  
1 6 3 6  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 6 3 8  Lasteaed ja lastesõimed  
Liigendamata assigneeringud  600 000  675 000  660 170,—  110,03  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  835 525  910 525  857 150,—  102,59  
1 6 4  Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele  
1 6 4 0  Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 6 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  1 705 661  1 780 661  1 746 258,—  102,38  
Jaotis 1 — Kogusumma  72 417 546  70 049 230  65 568 029,—  90,54  28.2.2018  ET L 57/2193 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasud, hüvitised ja väljamaksed  
1 0 0 0 Töötasud, hüvitised ja väljamaksed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
115 000  115 000  444 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regioonide Komitee liikmete tegevuse ja ülesannetega seotud või raportöörina 
tegutsenud liikmete kontorikulude, ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustuse kulude, nende reisilubade valmistamise kulude 
katmiseks ning liikmete arvuti- ja telekommunikatsiooniseadmete ja -teenuste kulude katseprojekti rahastamiseks.  
1 0 0 4 Sõidu- ja elamiskulud, kohtumistel osalemisega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 746 750  9 077 955  8 258 075,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regioonide Komitee liikmetele ja nende asendusliikmetele tehtavate väljamaksete 
rahastamiseks vastavalt kehtivale sõidukulude hüvitamise ning reisi- ja koosolekupäevaraha maksmise korrale. 
Kõnealusest assigneeringust võidakse rahastada ka Euroopa Regioonide Komitee tegevuses osalevate kandidaatriikide 
vaatlejate ja nende asendajate sõidukulusid ning neile reisi- ja koosolekupäevaraha maksmist.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
1 0 5 Kursused institutsiooni liikmetele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 000  15 000  25 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete keelekursuste või muude 
tööalaste kursuste osalemistasude ning iseseisva õppimise materjalide ostmise osaliseks katmiseks kooskõlas eeskirjaga 
nr 003/2005.  L 57/2194  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Peatüki assigneeringute suhtes on kohaldatud 6,0 % suurust kindlasummalist vähendust.  
1 2 0 Töötasud ja muud õigused  
1 2 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
52 161 000  49 549 423  46 759 866,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige rahastama ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seonduvaid järgmisi kulusid: 
— palgad, peretoetused, kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetused ning palgaga seotud väljamaksed; 
— institutsiooni sissemakse ühisesse ravikindlustusskeemi (kindlustus haiguste, õnnetuste ja kutsehaiguste vastu); 
— ületundide eest saadav kindlasummaline hüvitis; 
— muud mitmesugused väljamaksed ja hüvitised; 
— töökohast päritolukohta sõidu kulude hüvitamine ametnikule või ajutisele teenistujale, tema abikaasale ning tema 
ülalpeetavatele; 
— töötasude ja teise kui töökohariiki korrapäraselt üle kantava töötasu osa suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide 
mõju; 
— ajutiste teenistujate töötuskindlustus ja institutsiooni maksed, et võimaldada ajutistel teenistujatel luua või säilitada 
pensioniõigused nende päritoluriigis; 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega töösuhe lõpetatakse ilmse tööga toimetulematuse tõttu; 
— hüvitis ajutistele töötajatele juhul, kui asutus lõpetab nende lepingu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/2195 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 2 Tasustatav ületunnitöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 000  61 000  21 882,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamisega seotud kulude katmiseks vastavalt eespool mainitud sätetele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 4 Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
249 000  278 000  209 943,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, 
teenistusest lahkumise või teisele töökohale üleviimise korral; 
— sisseseadmis- või ümberasumistoetus ja kolimiskulud ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on pidanud vahetama 
elukohta pärast teenistusse asumist või pärast nende teisele ametikohale üleviimist või pärast lõplikku teenistusest 
lahkumist, millele järgneb teise elukohta ümberasumine; 
— päevarahad, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega või üleviimisega teisele töökohale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/2196  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2 Hüvitised enneaegse teenistusest lahkumise korral  
1 2 2 0 Hüvitised teenistuskoha huvides pensionile jäänud personalile  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
200 000  200 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katmaks hüvitisi ametnikele: 
— reservi arvamise korral seoses töökohtade arvu vähendamisega institutsioonis, 
— kes töötavad AD 16 või AD 15 astme ametikohal ning saadetakse pensionile teenistuskoha huvides.  
See katab ka tööandja osa ravikindlustusest ja nimetatud hüvitistele kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning eripensionisüsteem  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse: 
— personalieeskirjade või määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3518/85 alusel makstavad toetused; 
— tööandjapoolne sissemakse hüvitise saajate ravikindlustusse; 
— mitmesuguste hüvitiste suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 64 ja 72.  
Nõukogu 12. detsembri 1985. aasta määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3518/85, millega kehtestatakse erimeetmed 
Euroopa ühenduste ametnike teenistuse lõpetamiseks Hispaania ja Portugali ühinemise tõttu (EÜT L 335, 13.12.1985, 
lk 56).  
1 2 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2197 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 9  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu otsustest tulenevate töötasude kohandamise kulude rahasta- 
miseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 753 231  2 518 975  2 734 112,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— muude teenistujate, sh lepinguliste teenistujate, lepinguliste töötajate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude teenis- 
tujate teenistustingimuste tähenduses) töötasud, sh ületunnid, tööandja maksed erinevatesse sotsiaalkindlustussüs- 
teemidesse, peretoetused, kodumaalt lahkumise toetused ja teenistuskohast päritolukohta sõitmise kulude hüvitised 
ning nimetatud teenistujate töötasu suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju või lepingu lõpetamise 
hüvitis; 
— meditsiinilise ja parameditsiinilise personali tasud vastavalt teenuse osutamise kokkuleppele ja erandjuhtudel ajutiselt 
värvatud personali töötasud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 13 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/2198  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 2 Suulise tõlke teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 113 347  4 021 000  3 740 880,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud suulise tõlke teenuste kulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud tõlkide tasude, sotsiaalmaksete, reisimise ja palga kulude katmiseks.  
1 4 0 4 Praktika, toetused ja personalivahetus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
842 970  817 816  681 800,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse: 
— praktikantide hüvitised, sõidukulud ning institutsiooni praktikaprogrammis ja endiste praktikantide programmis 
osalemisega seonduvad muud kulud (näiteks ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustused praktika ajal); 
— Euroopa Regioonide Komitee ja liikmesriikide või muude riikide avaliku sektori vahelise personalivahetusega seotud 
kulud vastavalt eeskirjadele; 
— Euroopa Regioonide Komitee tegevusvaldkondade Euroopa integratsiooniga seoses erilist huvi pakkuvate uuri- 
misprojektide realiseerimise kulud (piiratud ulatuses).  
1 4 0 5 Lisateenused raamatupidamistalitusele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamatupidamis- ja finantsvaldkonna IT-süsteemide arendamise, rakendamise, nendealase 
nõustamise ja konsulteerimise teenustega seonduvate teenuste katmiseks.  
1 4 0 8 Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel ning töötajatele karjääri jooksul 
osutatud teenustega seotud muud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  75 000  70 000,—  28.2.2018  ET L 57/2199 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 8  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis tekivad komitee ametnike, ajutiste töötajate ja muude teenistujate õiguste kind- 
laksmääramise ja nendele õiguste alusel tehtavate maksetega seotud teenustest. Kuna sellised teenused võivad hõlmata 
muu hulgas Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti pakutavaid teenuseid, süven- 
datakse institutsioonidevahelist koostööd ning selle kasu tuleneb mastaabisäästust, millega kaasneb kokkuhoid. Selliste 
teenuste hulka võib kuuluda: 
— pensioniõiguste ülekandmine päritoluriigist ja päritoluriiki; 
— pensioniõiguste arvutamine; 
— ümberasumistoetuse kindlaksmääramine ja maksmine; 
— töötushüvitistega seotud toimikute haldamine ja hüvitiste maksmine õigustatud isikutele.  
Seda on kavas kasutada ka personaliga seotud muude horisontaalsete teenuste osutamise kulude katmiseks komitee 
ametnike, ajutiste töötajate ja muude teenistujate (ja nende pereliikmete) puhul kogu nende karjääri vältel, näiteks 
võimaldades komitee töötajatel osaleda Euroopa Komisjoni vastuvõtutalituse korraldatud üritustel ning hallata Euroopa 
Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga nr 7 seonduvaid välisriigis elavate töötajate haldustoetuse toimikuid.  
Kui muude mittestrateegiliste rahalise mõjuga personalipoliitika protsesside (nagu üksikisiku õiguste kindlaksmääramine 
vastavalt personalieeskirjade VII lisa sätetele) puhul kasutatakse allhanget, kaetakse ka sellega seotud kulud kõnealusest 
assigneeringust.  
Täiendava mastaabisäästu saavutamiseks osutatakse selliseid teenuseid üldjuhul süvendatud institutsioonidevahelise 
koostöö raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 2 Sisseostetavad teenused  
1 4 2 0 Tõlkeosakonna sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
935 587  1 118 200  538 668,—  L 57/2200  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 2  (jätkub)  
1 4 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud välislepingupartnerite osutatud tõlketeenuste kulude katmiseks: raamlepingute raames 
tõlgivad vabakutselised tõlkijad liidu 24 ametlikku keelde ja ka muudesse kui liidu ametlikesse keeltesse, v.a mõne sellise 
muu keele puhul, kui samalaadsed menetlused puuduvad.  
Samuti kaetakse antud assigneeringust Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (Luksemburgis) kulud ning kogu 
keelealane koostöö institutsioonide vahel.  
1 4 2 2 Nõuandetegevusega seotud eksperdiabi  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
420 000  421 200  337 545,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regioonide Komitee töös osalevatele (oma erialavaldkonnas kvalifitseeritud) 
raportööre nõustavatele ekspertidele ja külalisesinejatele tehtavate väljamaksete rahastamiseks vastavalt nende kulude 
suhtes kohaldatavale eeskirjale.  
1 4 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu otsustest tulenevate töötasude kohandamise kulude rahasta- 
miseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/2201 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimise kulud  
1 6 1 0 Mitmesugused värbamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 000  40 000  45 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mitmesuguste värbamisega seotud kulude katmiseks: 
— avalike ja/või sisekonkursside korraldamisega seotud kulud; kõigi personalikategooriate (ametnike, ajutiste ja 
lepinguliste teenistujate, erinõunike ja riikide lähetatud ekspertide) valiku- ja/või töölevõtmismenetlused, sh 
suulistele või kirjalikele testidele, meditsiinilisele läbivaatusele jne kutsutud kandidaatide sõidu- ja elamiskulud; 
— eelnimetatud kandidaatide kindlustusega seotud kulud; 
— juhtivate ametikohtade täitmisega seotud valikumenetluste kulud, sh hindamiskeskused; 
— vabade ametikohtade või töölevõtmise teadete avaldamine asjakohastes meediakanalites; 
— jne.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani 25. juuli 2002. aasta otsus 2002/620/EÜ Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise 
kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ja Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja 25. juuli 2002. aasta otsus 2002/621/EÜ Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organis- 
atsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 6 1 2 Täiendusõpe, ümberõpe ja töötajate teavitamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
435 136  435 136  391 608,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— koolituste ja ümberõppekursuste, sh institutsioonisiseste, institutsioonidevaheliste või institutsioonideväliste 
pakkujate keelekursuste korraldamine;  L 57/2202  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 2  (jätkub)  
— töötajatele või juhtkonnale seminaride korraldamine; 
— välisekspertide kasutamine personalihalduse valdkonnas; 
— isikliku, tööalase ja organisatsioonilise arengu vahendite väljatöötamine ning kasutamine Euroopa Regioonide 
Komitee ametnike, ajutiste töötajate ja muude teenistujate jaoks; 
— õppematerjalide soetamise või koostamise kulud; 
— erialased koolituskursused, mille eesmärk on teadlikkuse parandamine puuetega inimeste küsimuses, ning võrdseid 
võimalusi ja karjäärinõustamist käsitlevad ja eelkõige võimekuse hindamisele suunatud koolitused.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
1 6 2 Lähetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
395 000  395 000  452 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuse päevaraha ja Euroopa Regioonide Komitee töölähetuste juhendis 
ettenähtud muude lähetusega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 71 ning VII lisa artiklid 11–13.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 3 Kõigi institutsiooni heaks töötavate isikutega seonduvad meetmed  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 000  20 000  7 000,—  28.2.2018  ET L 57/2203 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— institutsioonidevahelise puudega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate 
puudega inimeste abistamine: 
— teenistuses olevad ametnikud ja ajutised või lepingulised töötajad; 
— teenistuses olevate ametnike ja ajutiste või lepinguliste töötajate abikaasad; 
— ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses; 
— puudest tingitud, vajalikuks tunnistatud, nõuetekohaselt tõendatud ja eelarvesse kirjendatud summa ulatuses 
tehtavate mittemeditsiiniliste, ühise ravikindlustussüsteemi poolt mittehüvitatavate kulutuste tagasimaksmine 
tingimusel, et elukoha- või päritoluriigis kehtivad õigused on ammendatud; 
— konkreetsete eriti raskes olukorras ametnike ja muude teenistujate abistamiseks rakendatavad meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 76 (kaasa arvatud ELi muude teenistujate teenistust- 
ingimuste artiklite 30 ja 98 sätted).  
1 6 3 2 Komiteesisene sotsiaalne tegevus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
31 000  31 000  34 680,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötajatele (ja nende peredele) suunatud kollektiivse ühiskondliku tegevuse korraldamiseks 
ja eri rahvustest töötajate (k.a regulaarselt komitee ruumides töötavad välistöövõtja personali liikmed) vaheliste 
sotsiaalsete kontaktide edendamiseks ja selleks rahalise toetuse pakkumiseks, näiteks toetusteks töötajate klubidele, 
spordiühingutele, kultuuriühingutele jms.  
Samuti katab see toetuse personalikomiteele, töötajatele suunatud ühiskondliku tegevuse lisakulud ning institutsioonid- 
evaheliste ühiskondlike tegevuste kulud, sealhulgas Euroopa Regioonide Komitee osamaksu Overijses asuva Euroopa 
Liidu institutsioonide vahelise keskuse sotsiaal-, spordi-, haridus- ja kultuuritegevuse toetuseks.  
Assigneeringust rahastatakse võrdsete võimaluste toetamise meetmeid Euroopa Regioonide Komitees ja kaetakse abi 
personalile, mida ei kata käesoleva peatüki teised artiklid.  L 57/2204  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 9 lõige 3, artikkel 10b ja artikkel 24b.  
1 6 3 3 Liikuvus/transport  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 000  60 000  55 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liikuvuse kavas sisalduvate meetmete kulutuste katmiseks, näiteks toetus ühistranspordi, 
ametijalgrataste jne kasutamise innustamiseks.  
1 6 3 4 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
124 525  124 525  100 300,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud meditsiiniteenistuse halduskulude katmiseks kuues eri hoonetes asuvas ruumis, sealhulgas 
materjali, ravimite jne ostmine, ennetuslike arstlike läbivaatuste kulud (k.a välislaboratooriumide teenustasudega seotud 
kulud), invaliidsuskomisjoni halduskulud ning kulud väljastpoolt saadavale eriarstiabile, mida teenistuse arst peab 
vajalikuks.  
Assigneeringust kaetakse samuti teatavate tervislikel põhjustel hädavajalike töövahendite soetamise kulud või muud 
kulutused, mis tehakse institutsiooni ennetava tervishoiupoliitika raames, k.a selliste kampaaniate korraldamine 
töötajate teadlikkuse tõstmiseks üldist huvi pakkuvatel sotsiaal-meditsiinilistel teemadel ning teemadel, mis keskenduvad 
psühhosotsiaalsete riskide ennetamisele töökohal, läbipõlemise ennetamisele ja seoses sellega toetuse osutamisele ning 
toitumisalase teadlikkuse optimeerimisele.  
Kõnealusest assigneeringust kaetakse ka kõigi selliste meditsiiniteenuste kulud, mida ei ole võimalik nõuetekohaselt 
osutada komiteesiseselt ning mille jaoks kasutatakse allhanget, võimaluse korral süvendatud institutsioonidevahelise 
koostöö raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  28.2.2018  ET L 57/2205 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 6 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja kohvikute tegevuskulude katmiseks.  
1 6 3 8 Lasteaed ja lastesõimed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
600 000  675 000  660 170,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regioonide Komitee osamaksu katmiseks ELi institutsioonide hallatud või heaks 
kiidetud lasteaedades, samuti lastesõimedes ja päevakeskustes või muude lastehoiuteenustega seotud kulude tasumiseks.  
1 6 4 Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele  
1 6 4 0 Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse komitee toetust nendele II tüübi Euroopa koolidele, mille on akrediteerinud Euroopa 
Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa Koolide kuratooriumi poolt 
akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele komitee nimel ja poolt ning komisjoniga sõlmitud volitus- ja teenuslepingu 
alusel. Sellest rahastatakse komitee töötajate II tüübi Euroopa koolidesse registreeritud laste kulusid.  L 57/2206  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned ja nendega seotud kulud  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  1 640 339  1 612 135  1 560 113,—  95,11  
2 0 0 1  Iga-aastased liisingumaksed  
Liigendamata assigneeringud  8 981 466  8 920 578  8 459 496,—  94,19  
2 0 0 3  Kinnisvara ostmine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 7  Teenistusruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  198 469  198 469  1 136 288,—  572,53  
2 0 0 8  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  83 288  42 090  166 804,—  200,27  
2 0 0 9  Esialgne assigneering institutsiooni kinnisvarainvesteeringuteks  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  10 903 562  10 773 272  11 322 701,—  103,84  
2 0 2  Muud hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Puhastus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  2 350 907  1 971 327  1 957 244,—  83,25  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  606 470  598 137  510 000,—  84,09  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  1 602 638  1 877 540  1 461 447,—  91,19  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  60 431  55 474  37 125,—  61,43  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  4 620 446  4 502 478  3 965 816,—  85,83  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  15 524 008  15 275 750  15 288 517,—  98,48  28.2.2018  ET L 57/2207 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS 
PEATÜKK 2 3 — HALDUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, 
tegevuskulud ning teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus ning seotud 
tööd  
Liigendamata assigneeringud  1 220 505  1 220 505  1 212 224,—  99,32  
2 1 0 2  Tarkvarasüsteemide käitamiseks, arendamiseks ja hoolduseks 
sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  1 853 131  1 850 184  1 854 316,—  100,06  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  191 205  189 627  150 530,—  78,73  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  3 264 841  3 260 316  3 217 070,—  98,54  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  95 402  95 657  54 934,—  57,58  
2 1 4  Tehniline varustus ja sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  1 020 845  836 091  810 962,—  79,44  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  72 858  69 519  63 111,—  86,62  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  4 453 946  4 261 583  4 146 077,—  93,09  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused tarbekaubad  
Liigendamata assigneeringud  126 752  127 253  112 527,—  88,78  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 500  1 500  2 000,—  133,33  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahju hüvitamise kulud  
Liigendamata assigneeringud  30 000  30 000  30 000,—  100,00  
2 3 6  Postikulud ja kättetoimetamistasud  
Liigendamata assigneeringud  65 975  65 975  64 000,—  97,01  
2 3 8  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  115 127  113 681  109 307,—  94,94  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  339 354  338 409  317 834,—  93,66  L 57/2208  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 5  
2 5 4  Koosolekud, konverentsid, kongressid, seminarid ja muud 
üritused  
2 5 4 0  Brüsselis korraldatavate koosolekute kulud  
Liigendamata assigneeringud  141 250  141 442  141 000,—  99,82  
2 5 4 1  Kolmandad osapooled  
Liigendamata assigneeringud  72 800  72 000  66 990,—  92,02  
2 5 4 2  Ürituste korraldamine (Brüsselis või väljaspool Brüsselit) 
kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, nende liitude ja teiste ELi 
institutsioonide partnerluses  
Liigendamata assigneeringud  439 850  439 850  479 105,—  108,92  
2 5 4 6  Esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  150 000  150 000  107 300,—  71,53  
Artikkel 2 5 4 — Kogusumma  803 900  803 292  794 395,—  98,82  
PEATÜKK 2 5 — KOGUSUMMA  803 900  803 292  794 395,—  98,82  
PEATÜKK 2 6  
2 6 0  Teabevahetus ja väljaanded  
2 6 0 0  Suhted (Euroopa, riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi või 
valdkondliku) meediaga ning partnerluste sõlmimine meediaga 
(tele-, raadio- ja kirjutav ajakirjandus)  
Liigendamata assigneeringud  682 210  682 210  927 441,—  135,95  
2 6 0 2  Paberkandjal, audiovisuaalsete, elektrooniliste või veebipõhiste 
(internet/intranet) teabematerjalide koostamine ja levitamine  
Liigendamata assigneeringud  774 471  774 471  977 654,—  126,24  
2 6 0 4  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  54 731  120 000  114 000,—  208,29  
Artikkel 2 6 0 — Kogusumma  1 511 412  1 576 681  2 019 095,—  133,59  
2 6 2  Dokumentide hankimine ja arhiveerimine  
2 6 2 0  Väliseksperdid ja -uuringud  
Liigendamata assigneeringud  500 000  449 410  511 080,—  102,22  
2 6 2 2  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  90 730  81 647  98 969,—  109,08  
2 6 2 4  Arhiivifondide kulud  
Liigendamata assigneeringud  140 700  140 000  137 427,—  97,67  
Artikkel 2 6 2 — Kogusumma  731 430  671 057  747 476,—  102,19  28.2.2018  ET L 57/2209 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  
(jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 6 4  Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: 
teavitus- ja teabevahetustegevus  
Liigendamata assigneeringud  318 944  318 944  469 200,—  147,11  
PEATÜKK 2 6 — KOGUSUMMA  2 561 786  2 566 682  3 235 771,—  126,31  
Jaotis 2 — Kogusumma  23 682 994  23 245 716  23 782 594,—  100,42  L 57/2210  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
Märkused  
2017. aastal moodustasid kahe komitee ühistalituste rahastamiseks mõeldud assigneeringud jaotise 2 raames 
24 622 424 eurot Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee puhul ja 18 512 104 eurot Euroopa Regioonide Komitee 
puhul.  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned ja nendega seotud kulud  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 640 339  1 612 135  1 560 113,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete üüri ning nende koosolekute ruumide üürikulude katmiseks, mis korraldatakse 
hoonetes, mida komitee alaliselt ei kasuta.  
2 0 0 1 Iga-aastased liisingumaksed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 981 466  8 920 578  8 459 496,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kapitalirendilepingutest tulenevate iga-aastaste liisingumaksete ja muude 
samalaadsete kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
2 0 0 3 Kinnisvara ostmine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kinnisvara ostmise kulude katmiseks. Kinnistute ja nende arendamisega seotud toetuste 
jagamine toimub vastavalt finantsmäärusele.  28.2.2018  ET L 57/2211 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 5 Hoonete ehitamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehituseks mõeldud võimalike assigneeringute katmiseks.  
2 0 0 7 Teenistusruumide sisustamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
198 469  198 469  1 136 288,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustöödeks, sealhulgas renoveerimiseks (nt energiatarbimise vähendamiseks EMASi 
kava kohaselt) ja juhtmete paigaldamiseks, turvalisuse ja restoraniga seotud töödeks, samuti asjaomase tööga seotud 
kuludeks, eelkõige arhitektide või inseneride töötasudeks.  
2 0 0 8 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
83 288  42 090  166 804,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse hoonetega seotud kulud, mida ei ole käesoleva peatüki teistes artiklites konkreetselt mainitud, 
eelkõige: 
— insener-tehnilised ja arhitektuurilised nõustamisteenused seoses komitee teenistusruumide sisustamise projektidega 
ning õigusabikulud seoses hoonete ostuvõimalusega; 
— EMASi konsultatsioonid; 
— muud uuringud ehitusprojektide jaoks.  
2 0 0 9 Esialgne assigneering institutsiooni kinnisvarainvesteeringuteks  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2212  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 9  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni võimalike kinnisvarainvesteeringute kulude katmiseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
2 0 2 Muud hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Puhastus ja hooldus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 350 907  1 971 327  1 957 244,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ruumide, liftide, küttesüsteemide, kliimaseadmete ja tulekindlate uste puhastuse ja hoolduse 
ning samuti kahjuritõrje, värvimis- ja parandustööde ning hoonete välimuse ja ümbruse parandamise kulude, sh 
uuringute, analüüside, lubade, EMASi normidest kinnipidamise, kontrollide jne kulude katmiseks.  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
606 470  598 137  510 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige vee-, gaasi- ja elektrienergiakulude ning muude energiakulude katmiseks.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 602 638  1 877 540  1 461 447,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige liikmete, töötajate ja hoonete turvalisust ja valvet tagavate teenistujate kulude 
katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2213 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 431  55 474  37 125,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlustusmaksete kulude katmiseks.  
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
2 1 0 Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ning teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus ning seotud tööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 220 505  1 220 505  1 212 224,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonile seadmete ja tarkvara ostmise, üürimise, teenindamise, konfigureerimise ja 
hooldamise ning muude sellega seotud tööde kulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka Euroopa institutsioonidega sõlmitud teenustaseme kokkulepetega (nt infosüsteemide, 
iseäranis Sysperi, EU Learni, ABACi ja muude seotud rakenduste kasutamiseks) ja muude teenuste eest arvete uuesti 
esitamisega (eeskätt IT-hangete puhul) seotud kulude katmiseks.  
2 1 0 2 Tarkvarasüsteemide käitamiseks, arendamiseks ja hoolduseks sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 853 131  1 850 184  1 854 316,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teenindusbüroodele ja andmetöötlusnõustajatele andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks 
vajalike sisseostetavate teenuste kulude, samuti infosüsteemide loomise, arendamise ja haldamise, kasutajate – sealhulgas 
liikmete – abistamise, uuringute tegemise ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamise ja sisestamisega seotud kulude 
katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka konkreetselt Euroopa Regioonide Komitees kasutamiseks mõeldud infosüsteemide 
arendamise ja haldamisega seotud kulude katmiseks.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
191 205  189 627  150 530,—  L 57/2214  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 3  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kaabel- ja raadioside (laua- ja mobiiltelefonide, televisiooni) liitumis- ja teenustasude, samuti 
andmesidevõrkude ja telemaatikateenuste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 000 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
95 402  95 657  54 934,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mööbli, sealhulgas eelkõige ergonoomilise büroomööbli ostmiseks, üürimiseks, hool- 
damise ja paranduse töödeks, samuti kulunud ja kasutamiskõlbmatu mööbli väljavahetamiseks.  
Kunstiteoste osas on assigneering ette nähtud nii nende omandamiseks kui ka erivahendite ostmiseks tehtud kulude ja 
nendega seotud jooksvate kulude, sealhulgas raamimis-, restaureerimis-, puhastus-, kindlustus- ning eritranspordikulude 
katmiseks.  
2 1 4 Tehniline varustus ja sisseseade  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 020 845  836 091  810 962,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tehnilise varustuse ja sisseseade ostmiseks, üürimiseks, hoolduseks ja remondiks eelkõige 
järgmistes valdkondades: 
— kirjastamise, arhiveerimise, turvalisuse, toitlustamise, hoonete jms seotud tehniline kohtkindel või teisaldatav 
sisseseade ja varustus; 
— trükikoja, arhiivide, sööklate, töötajate kaupluste ja audiovisuaalne sisseseade ning telefoniteenuse, turvalisuse ja 
konverentside tehnilise teenindamisega seotud tehniline varustus jne; 
— komiteesiseste koosoleku- ja konverentsiruumide tehnilise varustuse ja sisseseade hooldus ja remont.  28.2.2018  ET L 57/2215 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
72 858  69 519  63 111,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordivahendite (autode ja jalgrataste) ostmiseks, üürimiseks, hoolduseks ja remondiks, 
samuti autode, taksode, busside ja veoautode üürimiseks koos juhiga või ilma juhita, kaasa arvatud asjakohased 
kindlustuskulud.  
PEATÜKK 2 3 — HALDUSKULUD  
2 3 0 Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused tarbekaubad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
126 752  127 253  112 527,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud paberi, ümbrike, kontoritarvete, trükikoja ja paljundustöökodade varustuse ning mõningate 
sisseostetavate trükitööde kulude katmiseks.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 500  1 500  2 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakulude (komisjonitasude, vahendustasude, mitmesuguste muude kulude) ja muude 
finantskulude, sealhulgas hoonete rahastamisega seotud lisakulude katmiseks.  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahju hüvitamise kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
30 000  30 000  30 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kõikvõimalikud kulud, mis kaasnevad Euroopa Regioonide Komitee osalemisega liidu ja liikmesriikide kohtute 
menetlustes, õigusteenuste kasutamisega, õigusalaste materjalide ja teoste soetamisega, samuti muud õigusalased 
kohtu- või kohtuvälised kulud; 
— kahjutasud, intressid ja kõik nendega seonduvad võlgnevused finantsmääruse artikli 11 lõikes 3 määratletud 
tähenduses.  L 57/2216  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 3 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 6 Postikulud ja kättetoimetamistasud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
65 975  65 975  64 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postiteenistuse või eratranspordifirmade posti-, käitlemis- ja kättetoimetamistasude 
katmiseks.  
2 3 8 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
115 127  113 681  109 307,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse: 
— kindlustuskulud, mis ei ole kaetud muude punktidega; 
— saaliteenindajate, autojuhtide ja kolijate, meditsiinipersonali ning mitmesuguste tehniliste teenistujate vormirõivaste 
ostmise ja hooldamise kulud; 
— kõik kolimise ja teisaldamise ning kolimisfirmade või alltöövõtjate kaudu kasutatavate ajutiste teenistujate tehtud 
tööde kulud; 
— mitmesugused tegevuskulud, näiteks dekoratsioonid, annetused jne.  
PEATÜKK 2 5 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  
2 5 4 Koosolekud, konverentsid, kongressid, seminarid ja muud üritused  
2 5 4 0 Brüsselis korraldatavate koosolekute kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
141 250  141 442  141 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regioonide Komitee ruumides korraldatavatel korralistel koosolekutel ja muudel 
temaatilistel üritustel ning Brüsselis toimuvatel täiskogu istungjärkudel tõlkidele ja osalejatele pakutava vee, kohvi ja tee 
kulude katmiseks. Vahel kaetakse assigneeringuga ka sisekoosolekutel pakutavate kergete einete ja tööeinete kulud 
vastavalt peasekretäri kehtestatud tingimustele. Lisaks nähakse assigneeringuga presidendi kantseleile ja fraktsioonide 
sekretariaatidele ette piiratud eelarve kohvi, tee ja muude jookide ostmiseks komiteevälistele külalistele pakkumise 
eesmärgil.  28.2.2018  ET L 57/2217 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  (jätkub)  
2 5 4  (jätkub)  
2 5 4 1 Kolmandad osapooled  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
72 800  72 000  66 990,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Regioonide Komitee tegevuses osalevate kolmandate osapoolte sõidu- ja hotelli- 
kulude hüvitamist.  
2 5 4 2 Ürituste korraldamine (Brüsselis või väljaspool Brüsselit) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, nende liitude ja tei ste 
ELi institutsioonide partnerluses  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
439 850  439 850  479 105,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude (kaasa arvatud esinduskulude ja transpordikulude) katmiseks: 
— selliste üldiste või konkreetsete ürituste korraldamine Euroopa Regioonide Komitee poolt, mille eesmärk on 
edendada komitee poliitilist või nõuandetegevust. Need üritused toimuvad kas Brüsselis või väljaspool Brüsselit, 
tavaliselt partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, nende liitude ja teiste ELi institutsioonidega; 
— Euroopa Regioonide Komitee liikmete osalemine kongressidel, konverentsidel, kollokviumidel, seminaridel või 
sümpoosionidel, mille on korraldanud kolmas osapool (ELi institutsioonid, kohalikud või piirkondlikud omaval- 
itsused, nende liidud jne).  
2 5 4 6 Esinduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
150 000  150 000  107 300,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni esinduskohustusest tulenevate kulude katmiseks.  
Samuti katab see institutsiooni esindavate kindlaksmääratud ametnike esinduskulud.  L 57/2218  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  
2 6 0 Teabevahetus ja väljaanded  
2 6 0 0 Suhted (Euroopa, riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi või valdkondliku) meediaga ning partnerluste sõlmimine 
meediaga (tele-, raadio- ja kirjutav ajakirjandus)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
682 210  682 210  927 441,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kohaliku ja piirkondliku tasandi ajakirjanike võõrustamine Brüsselis Euroopa Regioonide Komitee koosolekute ja 
komitee korraldatud ürituste ajal, 
— Euroopa Regioonide Komitee avaliku teabevahetuse ja teavitamise algatused komitee korraldatavate ürituste ja 
meetmete edendamiseks, sealhulgas kõik seotud audiovisuaalteenused ja -materjalid, 
— meediapartnerlused ja meediaseire tootmistoetused.  
2 6 0 2 Paberkandjal, audiovisuaalsete, elektrooniliste või veebipõhiste (internet/intranet) teabematerjalide koostamine ja lev i- 
tamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
774 471  774 471  977 654,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud veebi-, sotsiaalmeedia-, digitaal- ja trükitud sisu kulude katmiseks. Lisaks kaetakse sellest 
Euroopa Regioonide Komitee teabevahetusmeetmete mõju mõõtmisega seotud kulud.  
Selle peamine mootor on Euroopa Regioonide Komitee digitaalse teabevahetuse strateegia, kuid ka Euroopa Regioonide 
Komitee teabevahetusstrateegia 2015–2020 ja sellega seotud aastakavad.  
Sellest assigneeringust kaetakse muu hulgas väljaannete edasine digiteerimine, sotsiaalmeedial põhineva sisu mõju 
suurendamine ja veebiseire vahendite tõhustamine, Euroopa Regioonide Komitee veebilehe säilitamine ja täiendamine 
ning arvukad innovaatilised meetmed.  
2 6 0 4  Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
54 731  120 000  114 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud  Euroopa Liidu Teataja  trükkimise kulude ning levitamise ja muude sellega seotud kulude 
katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2219 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 6 2 Dokumentide hankimine ja arhiveerimine  
2 6 2 0 Väliseksperdid ja -uuringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
500 000  449 410  511 080,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ekspertide ja uurimisinstituutide välisuuringute kulude katmiseks.  
2 6 2 2 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
90 730  81 647  98 969,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— üldteatmeteoste soetamise ja uuendamise, samuti raamatukogu fondide ajakohastamisega seotud kulud; 
— ajalehtede, perioodikaväljaannete, uudisteagentuuride ning trüki- ja veebiväljaannete tellimine, sealhulgas auto- 
riõiguse tasud paljundamise ja levitamise eest nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt; 
— ajakirjade sisust kokkuvõtete ja analüüside tellimuste või teeninduslepingute või nende ajakirjade artiklite optilisel 
andmekandjal säilitamise kulud; 
— institutsioonideväliste dokumentide ja statistiliste andmebaaside kasutamise kulud (välja arvatud arvuti riistvara ja 
sidekulud); 
— rahvusvahelise ja/või institutsioonidevahelise koostöö raames Euroopa Regioonide Komiteele võetud kohustustega 
seotud kulud; 
— erivarustuse, sealhulgas tava- või hübriidraamatukogu elektriliste, elektrooniliste ja arvutitehnika vahendite ja/või 
süsteemide ostmise ja üürimise kulud, samuti nende vahendite ja süsteemide ostmiseks, arendamiseks, paigalda- 
miseks, kasutamiseks ja hooldamiseks sisseostetavate teenuste kulud; 
— raamatukogu tegevusega seotud teenuste kulud, eriti selliste teenuste, mis on suunatud raamatukogu klientidele 
(päringud, analüüsid), ning kvaliteedijuhtimissüsteemide jms seotud kulud; 
— raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu tarbeks köite- ja säilitusvahendite ning -tööde kulud; 
— sõnaraamatute, erialasõnastike ja muude teatmeteoste soetamine tõlkedirektoraadi jaoks.  L 57/2220  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 6 2  (jätkub)  
2 6 2 4 Arhiivifondide kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
140 700  140 000  137 427,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud arhiveerimisega seotud sisseostetavate teenuste kulude, sealhulgas hoidlates sorteerimise, 
registreerimise ja korrastamise kulude, arhiveerimisega seotud teenustööde kulude, samuti alternatiivsetel andme- 
kandjatel (mikrofilmidel, diskettidel, kassettidel jne) olevate arhiivkogude soetamise ja kasutamise kulude, erivahendite 
(elektrooniliste, arvutitehniliste ja elektriliste vahendite) soetamise, üüri ja hooldamise kulude ning kõikidel andme- 
kandjatel (brošüürides, CD-ROMidel jne) teabe avaldamise kulude katmiseks.  
2 6 4 Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: teavitus- ja teabevahetustegevus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
318 944  318 944  469 200,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad Euroopa Regioonide Komitee liikmete poolt nende 
Euroopa mandaadi raames tehtud poliitiliste ja teavitusalaste tegevuste kulude katmisest: 
— Euroopa Regioonide Komitee liikmete rolli edendamine ja tugevdamine fraktsioonide tegevuse kaudu; 
— kodanike teavitamine Euroopa Regioonide Komitee rollist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilise 
esindajana Euroopa Liidus.  
Õiguslik alus  
Regioonide Komitee eeskiri nr 0008/2010 Regioonide Komitee liikmete poliitilise ja teavitustegevuse rahastamise kohta.  28.2.2018  ET L 57/2221 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV 
PEATÜKK 10 2 — HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  96 100 540  93 294 946  89 350 623,—  92,98  L 57/2222  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada alles pärast selle ümberpaigutamist teistesse 
eelarve peatükkidesse kooskõlas finantsmäärusega.  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2 — HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2223 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PERSONAL  
VII jagu — Euroopa Regioonide Komitee  
Tegevusüksus ja palgaaste  2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Kategooriata  —  1  —  1  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  6  —  6  —  
AD 14  25  3  25  3  
AD 13  21  2  20  2  
AD 12  28  3  26  2  
AD 11  21  1  22  2  
AD 10  26  4  23  4  
AD 9  39  3  35  3  
AD 8  53  5  55  3  
AD 7  22  4  29  6  
AD 6  15  14  14  14  
AD 5  2 —  1  —  
Kokku AD  258  39  256  39  
AST 11  5  —  5  —  
AST 10  5  —  5  —  
AST 9  10  —  9  —  
AST 8  15  1  14  1  
AST 7  24  2  21  2  
AST 6  31  1  30  1  
AST 5  50  6  49  6  
AST 4  29  4  36  3  
AST 3  1  1  1  2  
AST 2  —  1  —  1  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  170  16  170  16  
AST/SC 6  1  —  1  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  6  —  6  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  7  —  7  —  
Kokku  435  56  433  56  
Kõik kokku  491  489  L 57/2224  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
VIII JAGU  
EUROOPA OMBUDSMAN  28.2.2018  ET L 57/2225 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Ombudsmani eelarveaasta 2018 kulude 
finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  10 837 545  
Omavahendid  – 1 290 851  
Nõutav osamaks  9 546 694  L 57/2226  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenis- 
tujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja hüvitiste 
maksustamisest  641 445  671 423  534 298,01  83,30  
4 0 3  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliste teenistujate 
töötasult makstavast ajutisest maksust laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  80 564  103 069  91 613,39  113,72  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  722 009  774 492  625 911,40  86,69  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  568 842  575 930  495 130,02  87,04  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  0,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  568 842  575 930  495 130,02  87,04  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 290 851  1 350 422  1 121 041,42  86,85  28.2.2018  ET L 57/2227 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja 
hüvitiste maksustamisest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
641 445  671 423  534 298,01  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15), eelkõige selle artikli 10 lõiked 2 ja 3.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliste teenistujate töötasult makstavast ajutisest maksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Ajutisi makse käsitlevad sätted kehtisid 30. juunini 2003. Seepärast hõlmab kõnealune eelarverida komisjoni liikmete, 
ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadelt makstud ajutiste maksude jääkidest tulenevaid tulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  L 57/2228  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
80 564  103 069  91 613,39  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a, ning Euroopa Liidu muude teenistujate 
teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15), eelkõige selle artikli 10 lõiked 2 ja 3.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
568 842  575 930  495 130,02  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle VIII lisa artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 48.  28.2.2018  ET L 57/2229 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 40 lõige 3, ning Euroopa Liidu muude teenistujate 
teenistustingimuste artikkel 17.  L 57/2230  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0  Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 2  Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või 
asutustele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja 
muud intressid institutsiooni kontodelt  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2231 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, 
kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni sihtotstar- 
belised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude 
tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 57/2232  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0 Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluvate sõidukite müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia kantakse ka 
laekumised selliste sõidukite müügist, mis on välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on 
täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukid) müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia 
kantakse ka laekumised selliste vahendite, sisseseade, materjali ning teaduslike ja tehniliste seadmete müügist, mis on 
välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või asutustele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/2233 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti h kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 0 Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 57/2234  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
5 2 0 Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja muud intressid institutsiooni kontodelt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid, millega on 
krediteeritud ja debiteeritud institutsioonide kontosid.  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende 
institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2235 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  (jätkub)  
5 5 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed.  L 57/2236  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse muud haldustegevusest saadavad tulud.  28.2.2018  ET L 57/2237 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 57/2238  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt on käesolev punkt ette nähtud selliste tulude kirjendamiseks, mida ei nähta ette 
jaotise 6 teistes osades ja mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks nende kulutuste rahastamiseks, milleks 
nimetatud tulud on sihtotstarbeliselt määratud.  28.2.2018  ET L 57/2239 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 9 
MUUD TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MUUD TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Muud tulud  p.m.  p.m.  396,24  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  396,24  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  396,24  
KÕIK KOKKU  1 290 851  1 350 422  1 121 437,66  86,88  L 57/2240  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 9 
MUUD TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MUUD TULUD  
9 0 0 Muud tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  396,24  
Märkused  
Käesolevasse artiklisse kirjendatakse muud tulud.  28.2.2018  ET L 57/2241 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE 
KULUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  478 500  481 880  557 797,24  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  6 950 483  6 978 883  6 294 766,34  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  856 078  856 078  626 392,20  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD 
KULUD  359 000  373 000  438 076,09  
Jaotis 1 — Kogusumma  8 644 061  8 689 841  7 917 031,87  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  1 042 984  1 000 000  824 214,04  
2 1 ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OSTMINE, 
ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  275 000  275 000  544 693,90  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  409 200  399 300  432 066,80  
Jaotis 2 — Kogusumma  1 727 184  1 674 300  1 800 974,74  
3 INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄIT- 
MISEGA SEOTUD KULUD  
3 0 KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  245 000  280 000  241 189,73  
3 2 EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: OMANDAMINE, 
ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  202 000  242 000  187 369,14  
3 3 UURINGUD JA MUUD TOETUSED  17 800  17 800  20 300,—  
3 4 OMBUDSMANI ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD 
KULUD  1 500  1 500  1 350,—  
Jaotis 3 — Kogusumma  466 300  541 300  450 208,87  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  10 837 545  10 905 441  10 168 215,48  L 57/2242  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Palgad, hüvitised ja palkadega seotud väljamaksed  
Liigendamata assigneeringud  433 500  436 880  406 302,28  93,73  
1 0 2  Ajutised hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  124 000,—  
1 0 3  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  8 000  8 000  2 935,32  36,69  
1 0 4  Lähetuskulud  
Liigendamata assigneeringud  35 000  35 000  22 579,64  64,51  
1 0 5  Keele- ja arvutikursused  
Liigendamata assigneeringud  2 000  2 000  1 980,—  99,00  
1 0 8  Toetused ja kulud teenistusse asumisel ja teenistusest 
lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  478 500  481 880  557 797,24  116,57  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  6 887 483  6 915 883  6 216 931,06  90,26  
1 2 0 2  Tasustatav ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  3 000  3 000  0,—  0  
1 2 0 4  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale 
üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  60 000  60 000  77 835,28  129,73  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  6 950 483  6 978 883  6 294 766,34  90,57  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte enne tähtaega lõpetamise korral  
1 2 2 0  Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 2 2 2  Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning ametnike ja 
ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  6 950 483  6 978 883  6 294 766,34  90,57  28.2.2018  ET L 57/2243 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised isikud  
1 4 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  694 078  694 078  466 617,53  67,23  
1 4 0 4  Praktika, stipendiumid ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  162 000  162 000  159 774,67  98,63  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  856 078  856 078  626 392,20  73,17  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  856 078  856 078  626 392,20  73,17  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0  Värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  5 000  10 000  1 573,54  31,47  
1 6 1 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  130 000  95 000  189 680,70  145,91  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  135 000  105 000  191 254,24  141,67  
1 6 3  Institutsiooni teenistujate abistamise meetmed  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 6 3 1  Liikuvus  
Liigendamata assigneeringud  7 000  7 000  0,—  0  
1 6 3 2  Töötajatevahelised suhted ja muud sotsiaalmeetmed  
Liigendamata assigneeringud  7 000  6 000  5 704,05  81,49  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  14 000  13 000  5 704,05  40,74  
1 6 5  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad 
meetmed  
1 6 5 0  Euroopa Koolid  
Liigendamata assigneeringud  210 000  255 000  241 117,80  114,82  
Artikkel 1 6 5 — Kogusumma  210 000  255 000  241 117,80  114,82  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  359 000  373 000  438 076,09  122,03  
Jaotis 1 — Kogusumma  8 644 061  8 689 841  7 917 031,87  91,59  L 57/2244  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Palgad, hüvitised ja palkadega seotud väljamaksed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
433 500  436 880  406 302,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud palkade, hüvitiste ja muude ombudsmani palgaga seotud väljamaksete katmiseks, täpsemalt 
institutsiooni osamakseteks õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse, institutsiooni osamakseteks ravikindlustusse, 
sünnitoetusteks, surma korral makstavateks toetusteks, iga-aastaseks tervisekontrolliks jms.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artiklid 4a, 11 ja 14.  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 2 Ajutised hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  124 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste hüvitiste, peretoetuste ja elukohariigi paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artikkel 7.  28.2.2018  ET L 57/2245 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 2  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 3 Pensionid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 000  8 000  2 935,32  
Märkused  
Endiste ombudsmanide vanaduspensioni (samuti leskede ja orbude toitjakaotuspensioni ning nende elukohariigi 
paranduskoefitsientide) kulud katab komisjon. Assigneering on ette nähtud kuludeks, mida komisjon ei kata, eelkõige 
ombudsmani osamaksudeks liidu ravikindlustusskeemi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 4 Lähetuskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
35 000  35 000  22 579,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuste päevaraha ja lähetustega seotud lisa- või erakorraliste kulutuste 
katmiseks.  L 57/2246  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 4  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artikkel 6.  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 5 Keele- ja arvutikursused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 000  2 000  1 980,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud keelekursuste või muude erialaste koolituskursuste kulude katmiseks.  
1 0 8 Toetused ja kulud teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ombudsmani teenistusse asumise või teenistusest lahkumise korral ombudsmani 
(sealhulgas tema perekonna) sõidukulude, sisseseadmis- ja ümberasumistoetuse ning kolimiskulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artikkel 5.  28.2.2018  ET L 57/2247 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 8  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
1 2 0 Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 887 483  6 915 883  6 216 931,06  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, hüvitised ja palgaga seotud väljamaksed; 
— ravi-, õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— kindlasummalised ületunnitasud; 
— mitmesugused hüvitised ja toetused; 
— ametnike või ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate sõidukulude väljamaksed nende sõitmisel 
teenistuskohast päritolukohta; 
— töötasule ja tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni väljamaksed ajutiste töötajate pensioniõiguste kehtestamiseks või 
säilitamiseks nende päritoluriigis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 57/2248  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 2 Tasustatav ületunnitöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 000  3 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamisega seotud kulude katmiseks vastavalt eespool nimetatud sätetele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 4 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
60 000  60 000  77 835,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumisel, 
teenistusest lahkumisel või üleviimisel teisele töökohale; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetus ning kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on 
sunnitud muutma oma elukohta seoses teenistusse asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõplikult institut- 
sioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— päevaraha, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud muutma oma 
elukohta seoses teenistusse asumisega või üleviimisega teisele töökohale; 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega töösuhe lõpetatakse ilmse tööga mittetoimetuleku tõttu; 
— hüvitis ajutistele töötajatele, kellega institutsioon lõpetab nende lepingu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/2249 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte enne tähtaega lõpetamise korral  
1 2 2 0 Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste katmiseks ametnikele, kes: 
— arvatakse institutsiooni töökohtade arvu vähendamise tõttu ajutiselt reservi; 
— töötavad astme AD 16 või AD 15 ametikohal ning vabastatakse ametist teenistuskoha huvides.  
Assigneering katab samuti tööandjapoolse ravikindlustuse osamakse ja nimetatud hüvitistele kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 41 ja 50 ning IV lisa.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade, määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3518/85 või määruse (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2688/95 
kohaselt makstavad hüvitised; 
— tööandjapoolsed osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse; 
— eri hüvitistele kohaldatavatest paranduskoefitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 64 ja 72.  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3518/85, 12. detsember 1985, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
ühenduste ametnike teenistussuhte lõpetamiseks seoses Hispaania ja Portugali ühinemisega (EÜT L 335, 13.12.1985, 
lk 56), ning nõukogu määrus (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2688/95, 17. november 1995, millega kehtestatakse erimeetmed 
Euroopa ühenduste ametnike teenistussuhte lõpetamiseks seoses Austria, Soome ja Rootsi ühinemisega (EÜT L 280, 
23.11.1995, lk 1).  L 57/2250  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised isikud  
1 4 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
694 078  694 078  466 617,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud peamiselt järgmiste kulude katmiseks: 
— muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste teenistujate, kohalike teenistujate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude 
teenistujate teenistustingimuste tähenduses) töötasud, tööandjapoolsed osamaksed erinevatesse sotsiaalkindlustuss- 
keemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes; 
— teenistujate tasud vastavalt teenuse osutamise kokkuleppele ja erandjuhtudel ajutiselt teistest asutustest värvatud 
teenistujate töötasud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 0 4 Praktika, stipendiumid ja personalivahetus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
162 000  162 000  159 774,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— praktikantide sõidu- ja lähetuskulud ja -hüvitised ning ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus praktika ajal; 
— ombudsmani ja liikmesriikide või muude riikide avaliku sektori vahelise personalivahetusega seotud kulud vastavalt 
eeskirjadele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Ombudsmani otsus praktika kohta ja Euroopa Ombudsmani otsus ombudsmani büroosse lähetatud rahvus- 
vahelise, riigi ja piirkondliku või kohaliku tasandi ametnike kohta.  28.2.2018  ET L 57/2251 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0 Värbamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 000  10 000  1 573,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 sätestatud konkursside korraldamise kulud ning intervjuule ja meditsiinilisele 
läbivaatusele kutsutud kandidaatide sõidu- ja elamiskulud; 
— ametnike ja muude teenistujate valimismenetluste korraldamise kulud.  
Seoses töökorraldusega nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja pärast konsulteerimist Euroopa Personalivaliku Ametiga 
võib seda assigneeringut kasutada institutsiooni enda läbiviidavate konkursside korraldamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride, Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 6 1 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
130 000  95 000  189 680,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulutusteks koolitusele, mille eesmärk on täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemus- 
likkust ja tõhusust; 
— sõidukulud, lähetuste päevaraha ja lähetustega seotud lisakulud või erakorralised kulud, sealhulgas sõidupiletite ja 
broneeringutega seotud lisakulud (mida ei kaeta artiklist 3 0 0).  L 57/2252  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 3 Institutsiooni teenistujate abistamise meetmed  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— järgmistesse kategooriatesse kuuluvate isikute osas institutsioonidevahelise puudega inimeste abistamise poliitika 
raames: 
— teenistuses olevad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— teenistuses olevate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses,  
puudest tingitud, nõuetekohaselt põhjendatud, vajalikuks tunnistatud ja eelarvesse kirjendatud summa ulatuses 
tehtavate selliste mittemeditsiiniliste kulutuste hüvitamine, mida ühine ravikindlustussüsteem ei hõlma, tingimusel et 
elukoha- või päritoluriigi õigused on ammendatud; 
— eriti raskes olukorras ametnike ja muude teenistujate abistamiseks rakendatavad meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 9 lõike 3 kolmas lõik ja artikkel 76.  
Euroopa Ombudsmani 15. jaanuari 2004. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa Ombudsmani büroo ametnike ja 
muude teenistujate sotsiaalabi eeskirjad.  28.2.2018  ET L 57/2253 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 1 Liikuvus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 000  7 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rahastama kava, millega toetatakse ühistranspordi kasutamist eri töökohtades.  
1 6 3 2 Töötajatevahelised suhted ja muud sotsiaalmeetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
7 000  6 000  5 704,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eri rahvustest töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamiseks ja rahaliseks toeta- 
miseks, näiteks töötajate klubide, ühingute, kultuuriürituste jms toetamiseks, samuti personalikomitee korraldatavate 
tegevuste (kultuuri- ja vaba aja üritused, toitlustamine jne) kulude osamakseteks.  
Lisaks katab assigneering rahalise osamakse institutsioonidevaheliseks sotsiaalseks tegevuseks.  
1 6 5 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad meetmed  
1 6 5 0 Euroopa Koolid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
210 000  255 000  241 117,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Ombudsmani toetus Euroopa Koolide kuratooriumi akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele või 
— Euroopa Koolide kuratooriumi akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolide toetuse hüvitamine komisjonile, kui 
komisjon andis selle toetuse Euroopa Ombudsmani nimel ja poolt volitus- ja teenuslepingu põhjal.  
See katab Euroopa Ombudsmani töötajate II tüübi Euroopa Koolidesse registreeritud laste õppe maksumuse.  L 57/2254  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 5  (jätkub)  
1 6 5 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus C(2013) 4886, 1. august 2013, ELi toetuse maksmise kohta Euroopa koolide kuratooriumi 
akrediteeritud koolidele proportsionaalselt ühenduse töötajate registreeritud laste arvule, millega asendatakse 
komisjoni otsus C(2009)7719, muudetud komisjoni otsusega C(2010)7993 (ELT C 222, 2.8.2013, lk 8).  28.2.2018  ET L 57/2255 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üürimine  
Liigendamata assigneeringud  1 042 984  1 000 000  824 214,04  79,02  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  1 042 984  1 000 000  824 214,04  79,02  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  1 042 984  1 000 000  824 214,04  79,02  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Andmetöötlus- ja telekommunikatsiooniseadmed, kasu- 
tuskulud ja teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  240 000  240 000  481 091,55  200,45  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  240 000  240 000  481 091,55  200,45  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  47 564,85  317,10  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  20 000  20 000  16 037,50  80,19  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  275 000  275 000  544 693,90  198,07  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Halduskulud  
2 3 0 0  Kontoritarbed, tarvikud ning mitmesugused äratarvitatavad 
kaubad  
Liigendamata assigneeringud  11 000  14 000  7 944,66  72,22  
2 3 0 1  Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  5 000  7 000  2 105,50  42,11  L 57/2256  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 3 0  (jätkub)  
2 3 0 2  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  11 000  8 000  8 858,15  80,53  
2 3 0 3  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  700  700  290,—  41,43  
2 3 0 4  Muud kulud  
Liigendamata assigneeringud  4 000  4 000  2 913,49  72,84  
2 3 0 5  Õigusabikulud ja kahjutasud  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  14 600,—  97,33  
Artikkel 2 3 0 — Kogusumma  46 700  48 700  36 711,80  78,61  
2 3 1  Kirjalik ja suuline tõlge  
Liigendamata assigneeringud  215 000  215 000  294 000,—  136,74  
2 3 2  Tegevustoetused  
Liigendamata assigneeringud  147 500  135 600  101 355,—  68,72  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  409 200  399 300  432 066,80  105,59  
Jaotis 2 — Kogusumma  1 727 184  1 674 300  1 800 974,74  104,27  28.2.2018  ET L 57/2257 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üürimine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 042 984  1 000 000  824 214,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlasummalise makse tasumiseks Euroopa Parlamendile bürooruumide eest, mille 
Euroopa Parlament annab ombudsmani käsutusse oma hoonetes Strasbourgis ja Brüsselis. Assigneeringust kaetakse 
üüritasud ning kindlustuse, vee- ja elektrivarustuse, kütte, koristamise ja korrashoiu, turva- ja valveteenuste teenustasud, 
samuti mitmesugused muud kinnisvarakulud, sh kõnealuste bürooruumide ümberehitamine, remont ja uuendamine.  
Õiguslik alus  
Ombudsmani ja Euroopa Parlamendi vahel sõlmitud haldusleping.  
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
Märkused  
Hankelepingu puhul konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingutingimuste üle.  
2 1 0 Andmetöötlus- ja telekommunikatsiooniseadmed, kasutuskulud ja teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
240 000  240 000  481 091,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— seadmete ostmine, üürimine, teenindus ja hooldus ning tarkvara väljatöötamine; 
— andmetöötlussüsteemide töö ja hooldusega seotud abi;  L 57/2258  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 0  (jätkub)  
— kolmandatele isikutele delegeeritud andmetöötlusega seotud toimingud ning muude andmetöötlusteenuste kulud; 
— telekommunikatsiooniseadmete ostmise, üürimise ja hooldusega seotud kulud ning telekommunikatsiooniga seotud 
muud kulud (andmesidevõrgud, telefonikeskjaamad, telefonid ja samalaadsed seadmed, faksid, teleksisüsteemid, 
paigalduskulud jne).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 000  15 000  47 564,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mööbli, sealhulgas eelkõige ergonoomilise büroomööbli ostmiseks, üürimiseks, korras- 
hoiuks ja parandamiseks, samuti kulunud ja kasutamiskõlbmatu mööbli ning bürooseadmete väljavahetamiseks.  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 000  20 000  16 037,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordivahendite (ametiautod) ostmiseks, hoolduseks, kasutamiseks ja remondiks, 
samuti autode, taksode, busside ja veoautode üürimiseks koos juhiga või ilma juhita, kaasa arvatud asjakohased 
kindlustuskulud, ning võimalike trahvide maksmiseks.  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
2 3 0 Halduskulud  
Märkused  
Hankelepingu puhul konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingutingimuste suhtes.  
2 3 0 0 Kontoritarbed, tarvikud ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 000  14 000  7 944,66  28.2.2018  ET L 57/2259 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 0  (jätkub)  
2 3 0 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud paberi, ümbrike, kontoritarvete, trükikoja ja paljundustöökodade varustuse jms ostmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
2 3 0 1 Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 000  7 000  2 105,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postiteenistuste või kullerifirmade posti-, käitlemis- ja kättetoimetamistasude katmiseks.  
2 3 0 2 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
11 000  8 000  8 858,15  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kaabel- ja raadioside (laua- ja mobiiltelefonid, televisioon) liitumis- ja teenustasude, samuti 
andmesidevõrkude ja telemaatikateenuste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 0 3 Finantskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
700  700  290,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakulude (komisjonitasud, vahendustasud, mitmesugused muud kulud) ja muude 
finantskulude, sealhulgas hoonete rahastamisega seotud lisakulude katmiseks.  L 57/2260  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 0  (jätkub)  
2 3 0 3  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 000 eurot.  
2 3 0 4 Muud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 000  4 000  2 913,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kindlustused, mis ei ole kaetud muude punktidega; 
— mitmesugused halduskulud, näiteks rongide ja lennukite sõiduplaanide ostmine, kasutatud varustuse müügi 
kuulutuste avaldamine ajalehtedes jne; 
— avansikontodega seotud kulud Brüsselis ja Strasbourgis.  
2 3 0 5 Õigusabikulud ja kahjutasud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 000  15 000  14 600,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kõik võimalikud kulud, mis tulenevad ombudsmani osalemisest liidu ja liikmesriikide kohtutes, õigusteenuste 
kasutamisest, samuti muud õigusalased, menetlusi või menetluseelset tegevust hõlmavad kulud; 
— kahjutasud, intressid ja igasugused võlgnevused finantsmääruse artikli 11 lõike 3 tähenduses.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 1 Kirjalik ja suuline tõlge  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
215 000  215 000  294 000,—  28.2.2018  ET L 57/2261 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide lisateenuste, eelkõige aastaaruande ja muude dokumentide tõlkimise ja trükki- 
misega seotud kulude, samuti lepinguliste ja vabakutseliste tõlkide teenuste ning muude sellega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 2 Tegevustoetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
147 500  135 600  101 355,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendile makstavateks üldisteks juhtimiskuludeks, millest kaetakse Euroopa 
Parlamendi üldteenuste osutamiseks (näiteks raamatupidamine, siseaudit, meditsiiniabi jne) kulutatud töötundide 
maksumus.  
See on ühtlasi ette nähtud selliste institutsioonidevaheliste teenuste osutamise kulude katmiseks, mida ei kaeta muudelt 
eelarveridadelt.  L 57/2262  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD KULUD  
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE 
PEATÜKK 3 3 — UURINGUD JA MUUD TOETUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Teenistujate lähetuskulud  
Liigendamata assigneeringud  165 000  165 000  171 434,29  103,90  
3 0 2  Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  3 000  7 000  1 028,40  34,28  
3 0 3  Koosolekud  
Liigendamata assigneeringud  50 000  81 000  41 934,10  83,87  
3 0 4  Sisekoosolekud  
Liigendamata assigneeringud  27 000  27 000  26 792,94  99,23  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  245 000  280 000  241 189,73  98,44  
PEATÜKK 3 2  
3 2 0  Teabe ja eksperdiarvamuste omandamine  
3 2 0 0  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  8 000  8 000  6 127,53  76,59  
3 2 0 1  Arhiivikogude kulud  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  14 952,—  99,68  
Artikkel 3 2 0 — Kogusumma  23 000  23 000  21 079,53  91,65  
3 2 1  Tootmine ja levitamine  
3 2 1 0  Kommunikatsioon ja väljaanded  
Liigendamata assigneeringud  179 000  219 000  166 289,61  92,90  
Artikkel 3 2 1 — Kogusumma  179 000  219 000  166 289,61  92,90  
PEATÜKK 3 2 — KOGUSUMMA  202 000  242 000  187 369,14  92,76  
PEATÜKK 3 3  
3 3 0  Uuringud ja toetused  
3 3 0 0  Uuringud  
Liigendamata assigneeringud  17 800  17 800  20 300,—  114,04  28.2.2018  ET L 57/2263 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 3 3 — UURINGUD JA MUUD TOETUSED  (jätkub)  
PEATÜKK 3 4 — OMBUDSMANI ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
3 3 0  (jätkub)  
3 3 0 1  Suhted liikmesriikide / piirkondlike ombudsmanide ja muude 
samasuguste organitega ning toetus Euroopa ombudsmanide 
võrgustikule  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 3 0 — Kogusumma  17 800  17 800  20 300,—  114,04  
PEATÜKK 3 3 — KOGUSUMMA  17 800  17 800  20 300,—  114,04  
PEATÜKK 3 4  
3 4 0  Ombudsmani ülesannete täitmisega seotud kulud  
3 4 0 0  Mitmesugused kulud  
Liigendamata assigneeringud  1 500  1 500  1 350,—  90,00  
Artikkel 3 4 0 — Kogusumma  1 500  1 500  1 350,—  90,00  
PEATÜKK 3 4 — KOGUSUMMA  1 500  1 500  1 350,—  90,00  
Jaotis 3 — Kogusumma  466 300  541 300  450 208,87  96,55  L 57/2264  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD KULUD  
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  
3 0 0 Teenistujate lähetuskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
165 000  165 000  171 434,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuste päevaraha ja lähetusega seotud lisakulude või ettenägematute 
kulude, sealhulgas sõidupiletite ja broneeringutega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ja VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
3 0 2 Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 000  7 000  1 028,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kohustustega seotud vastuvõtu- ja esinduskulude katmiseks ning 
ombudsmani esinduskohustustega seotud ostudeks.  
3 0 3 Koosolekud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
50 000  81 000  41 934,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonide, uurimisrühmade või töökoosolekutele kutsutud ekspertide ja muude isikute 
sõidukulude, päevaraha ja lisakulude ning muude koosolekutega seotud kulude (ruumide üürimine, tõlkevajaduste 
katmine jne) katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2265 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  (jätkub)  
3 0 4 Sisekoosolekud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
27 000  27 000  26 792,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni sisekoosolekutega seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
3 2 0 Teabe ja eksperdiarvamuste omandamine  
3 2 0 0 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 000  8 000  6 127,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— üldteatmeteoste soetamine ja uuendamine ning raamatukogu fondide ajakohastamine; 
— ajalehtede ja ajakirjade, uudisteagentuuride ja nende väljaannete ning sidusteenuste tellimused, sealhulgas auto- 
riõiguse tasud paljundamise ja levitamise eest nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, samuti ajakirjanduse 
ülevaadete koostamise ja väljavõtete tegemise teenuslepingud; 
— ajakirjandusväljaannete sisukokkuvõtete ja -analüüside koostamise tellimused või teenuslepingud ning ajakirjandus- 
väljaannetes ilmunud artiklite säilitamine optilisel andmekandjal; 
— institutsiooniväliste dokumendikogude ja statistiliste andmebaaside kasutamise kulud (välja arvatud riistvara ja 
sidekulud); 
— erivahendite, sealhulgas raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu elektriliste, elektrooniliste ning 
arvutitehniliste vahendite ja/või süsteemide ostmine või üürimine, samuti nende vahendite ja süsteemide soeta- 
miseks, arendamiseks, paigaldamiseks, kasutamiseks ja hooldamiseks sisseostetavate teenuste kulud; 
— raamatukogu tegevuse, eelkõige raamatukogu klientidega seotud teenuste (päringud, analüüsid) ning kvaliteedijuhti- 
missüsteemidega jms seonduvad kulud; 
— raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu köite- ja säilitusvahendite ning -tööde kulud; 
— sõnaraamatute, erialasõnastike ja muude teoste soetamine ombudsmani teenistuste jaoks.  L 57/2266  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 0  (jätkub)  
3 2 0 1 Arhiivikogude kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 000  15 000  14 952,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— arhiveerimisega seotud sisseostetavate teenuste kulud, sealhulgas hoidlates sorteerimise, registreerimise ja korras- 
tamise kulud, arhiveerimisega seotud teenustööde kulud, samuti alternatiivsetel andmekandjatel (mikrofilmidel, 
diskettidel, kassettidel jne) olevate arhiivkogude soetamise ja kasutamise kulud, erivahendite (elektroonilised, 
arvutitehnilised ja elektrilised vahendid) soetamise, üürimise ja hooldamise kulud ning kõikidel andmekandjatel 
(brošüürid, CD-ROM jne) teabe avaldamise kulud; 
— ombudsmani ametikohustuste täitmisel kogutud ning kehtestatud eeskirja kohaselt Euroopa Parlamendile, Euroopa 
Liidu Ajaloo Arhiivile (HAUC), mõnele ühendusele või fondile annetuste või annakutena üle antud dokumentide 
töötlemise kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa 
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43), ning ombudsmani büroos vastu 
võetud asjakohased rakendusmeetmed.  
3 2 1 Tootmine ja levitamine  
3 2 1 0 Kommunikatsioon ja väljaanded  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
179 000  219 000  166 289,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirjastamise ja teabekulude katmiseks, eelkõige: 
— Euroopa Liidu Teatajas  avaldamisega seotud trükikulud; 
— eri väljaannete (aastaaruanne jne) ametlikes keeltes trükkimise ja paljundamise kulud; 
— trükised (traditsioonilisel või elektroonilisel kujul), mille eesmärk on ombudsmani tegevusega seotud informatsiooni 
levitamine (avalikkussuhted ja vahendid avalikkuse teavitamiseks Euroopa Ombudsmani vastutusalast); 
— muud institutsiooni teabepoliitikaga seotud kulud (sümpoosionid, seminarid, osalemine avalikel üritustel jne).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  28.2.2018  ET L 57/2267 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 3 3 — UURINGUD JA MUUD TOETUSED  
3 3 0 Uuringud ja toetused  
3 3 0 0 Uuringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
17 800  17 800  20 300,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kvalifitseeritud ekspertidelt ja uurimisinstituutidelt tellitavate uurimuste ja/või uuringute 
rahastamiseks ning nimetatud uuringute avaldamise kulude ja lisakulude katmiseks.  
3 3 0 1 Suhted liikmesriikide / piirkondlike ombudsmanide ja muude samasuguste organitega ning toetus Euroopa ombuds- 
manide võrgustikule  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ombudsmani ja liikmesriikide / piirkondlike ombudsmanide ning samalaadsete 
organitega suhete arendamise ja koostöö edendamisega seotud kulude katmiseks.  
Eelkõige võib sellest katta rahalist toetust Euroopa ombudsmanide võrgustiku tegevusvaldkonnaga seotud projektidele 
(mida ei kaeta punkti 3 2 1 0 vahenditest).  
Samuti on see ette nähtud ombudsmani külastajate rühmadega seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK 3 4 — OMBUDSMANI ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD KULUD  
3 4 0 Ombudsmani ülesannete täitmisega seotud kulud  
3 4 0 0 Mitmesugused kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 500  1 500  1 350,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ombudsmani spetsiifiliste ülesannetega seotud kulude (nagu suhted liikmesriikide ombuds- 
manide ja ombudsmanide rahvusvaheliste organisatsioonidega, samuti rahvusvaheliste organisatsioonide väljaannete 
tellimused) katmiseks.  L 57/2268  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  10 837 545  10 905 441  10 168 215,48  93,82  28.2.2018  ET L 57/2269 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul tehtud eelarveotsuste ettenägematute kulude katmiseks.  L 57/2270  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
TÖÖTAJAD  
VIII jagu — Euroopa Ombudsman  
Tegevusüksus ja palgaaste  2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  1  —  1  
AD 15  2  —  2  —  
AD 14  1  —  1  —  
AD 13  4  —  4  —  
AD 12  —  1  —  1  
AD 11  1  1  1  1  
AD 10  4  2  4  2  
AD 9  2  1  2  1  
AD 8  3  1  3  1  
AD 7  6  1  4  1  
AD 6  6  1  7  —  
AD 5  — 1  1  2  
Kokku AD  29  10  29  10  
AST 11  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  1  
AST 8  —  1  —  1  
AST 7  2  1  1  1  
AST 6  4  —  5  —  
AST 5  2  3  2  3  
AST 4  3  3  3  3  
AST 3  4  1  4  1  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  15  10  15  10  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  1  —  1  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  1  —  1  —  
Kokku  45  20  45  20  
Kõik kokku  65  65  28.2.2018  ET L 57/2271 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
IX JAGU  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR  L 57/2272  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Andmekaitseinspektori eelarveaasta 2018 kulude 
finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  14 449 068  
Omavahendid  – 1 434 000  
Nõutav osamaks  13 015 068  28.2.2018  ET L 57/2273 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  705 000  659 000  444 767,22  63,09  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teen- 
istuses olevate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  123 000  112 000  87 827,59  71,40  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  828 000  771 000  532 594,81  64,32  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  606 000  546 000  392 036,07  64,69  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  0,—  
4 1 2  — Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  606 000  546 000  392 036,07  64,69  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 434 000  1 317 000  924 630,88  64,48  L 57/2274  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
705 000  659 000  444 767,22  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadelt makstavatest 
ajutistest maksudest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  28.2.2018  ET L 57/2275 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
123 000  112 000  87 827,59  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
606 000  546 000  392 036,07  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 48.  
4 1 2 — Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2276  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0  Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 2  Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või 
asutustele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja 
muud intressid institutsiooni kontodelt  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2277 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, 
kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni sihtotstar- 
belised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude 
tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 57/2278  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0 Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluvate sõidukite müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia kantakse ka 
laekumised selliste sõidukite müügist, mis on välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on 
täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukid) müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia 
kantakse ka laekumised selliste vahendite, sisseseade, materjali ning teaduslike ja tehniliste seadmete müügist, mis on 
välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või asutustele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2018  ET L 57/2279 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti h kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 0 Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 57/2280  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
5 2 0 Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja muud intressid institutsiooni kontodelt  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid, millega on 
krediteeritud ja debiteeritud institutsioonide kontosid.  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende 
institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2281 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  (jätkub)  
5 5 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed.  L 57/2282  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse muud haldustegevusest saadavad tulud.  28.2.2018  ET L 57/2283 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  1 434 000  1 317 000  924 630,88  64,48  L 57/2284  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud mitmesuguse tulu vastuvõtmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2285 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE 
KULUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  769 275  922 815  848 268,68  
1 1 INSTITUTSIOONI PERSONAL  6 454 300  6 199 045  4 959 928,40  
Jaotis 1 — Kogusumma  7 223 575  7 121 860  5 808 197,08  
2 HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGE- 
VUSKULUD  
2 0 HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  3 430 747  2 780 000  2 425 080,18  
Jaotis 2 — Kogusumma  3 430 747  2 780 000  2 425 080,18  
3 EUROOPA ANDMEKAITSENÕUKOGU  
3 0 NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  3 794 746  1 422 875  546 906,96  
Jaotis 3 — Kogusumma  3 794 746  1 422 875  546 906,96  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  14 449 068  11 324 735  8 780 184,22  L 57/2286  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasud, hüvitised ja muud liikmete rahalised õigused  
1 0 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  684 881  667 290  649 943,50  94,90  
1 0 0 1  Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 0 0 2  Ajutised hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  171 131  119 931,18  
1 0 0 3  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 0 0 4  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  684 881  838 421  769 874,68  112,41  
1 0 1  Muud liikmetega seotud kulud  
1 0 1 0  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  25 000  25 000  4 000,—  16,00  
1 0 1 1  Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  59 394  59 394  74 394,—  125,26  
Artikkel 1 0 1 — Kogusumma  84 394  84 394  78 394,—  92,89  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  769 275  922 815  848 268,68  110,27  
PEATÜKK 1 1  
1 1 0  Töötasud, hüvitised ning muud ametnike ja ajutiste teenis- 
tujate rahalised õigused  
1 1 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  5 427 553  5 185 664  3 953 190,36  72,84  
1 1 0 1  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teenistusest lahkumisel 
ning teisele tööle üleviimisel  
Liigendamata assigneeringud  50 000  50 000  0,—  0  
1 1 0 2  Tasustatav ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 0 3  Eritoetused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2287 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 4  Teenistuse enneaegse lõpetamisega seotud hüvitised ja muud 
toetused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 0 5  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 0 — Kogusumma  5 477 553  5 235 664  3 953 190,36  72,17  
1 1 1  Muud teenistujad  
1 1 1 0  Lepinguline personal  
Liigendamata assigneeringud  349 366  349 000  550 151,53  157,47  
1 1 1 1  Praktika ja personalivahetuse kulud  
Liigendamata assigneeringud  250 000  237 000  136 428,—  54,57  
1 1 1 2  Sisseostetavad teenused ja tööd  
Liigendamata assigneeringud  52 748  52 748  34 202,—  64,84  
Artikkel 1 1 1 — Kogusumma  652 114  638 748  720 781,53  110,53  
1 1 2  Muud personaliga seotud kulud  
1 1 2 0  Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  135 000  135 000  132 398,—  98,07  
1 1 2 1  Värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  6 789  6 789  6 789,—  100,00  
1 1 2 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  80 000  80 000  78 500,—  98,12  
1 1 2 3  Sotsiaalteenused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 2 4  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  14 844  14 844  7 422,—  50,00  
1 1 2 5  Liidu väikelaste keskus ning muud lastesõimed ja lastepäe- 
vakodud  
Liigendamata assigneeringud  80 000  80 000  50 000,—  62,50  
1 1 2 6  Töötajatevahelised suhted ja muud sotsiaalkulud  
Liigendamata assigneeringud  8 000  8 000  10 847,51  135,59  
Artikkel 1 1 2 — Kogusumma  324 633  324 633  285 956,51  88,09  
PEATÜKK 1 1 — KOGUSUMMA  6 454 300  6 199 045  4 959 928,40  76,85  
Jaotis 1 — Kogusumma  7 223 575  7 121 860  5 808 197,08  80,41  L 57/2288  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasud, hüvitised ja muud liikmete rahalised õigused  
1 0 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
684 881  667 290  649 943,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liikmete palkade, hüvitiste ja toetuste rahastamine ning töötasude ja muusse riiki kui töökohariiki üle kantud 
rahaliste tasude osa suhtes kohaldatavast paranduskoefitsiendist tulenevad kulud; 
— institutsiooni osamaksed (0,87 %) õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse; 
— institutsiooni osamaksed (3,4 %) ravikindlustusse; 
— sünnitoetused; 
— toetused surma korral.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 1 Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teenistusse asumise või teenistusest lahkumise korral liikmete (ja nende perekondade) 
sõidukulude, sisseseadmis- ja ümberasumishüvitiste ning kolimiskulude katmiseks.  28.2.2018  ET L 57/2289 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 2 Ajutised hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  171 131  119 931,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste hüvitiste, peretoetuste ja institutsiooni endiste liikmete elukohariigi paranduskoe- 
fitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 3 Pensionid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vanaduspensionide ja institutsiooni liikmete elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide, 
samuti leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  L 57/2290  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 3  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 4 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasude ja pensionide ajakohastamisega seotud mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle finantsmääruse kohast 
ümberpaigutamist muudele eelarveridadele.  
1 0 1 Muud liikmetega seotud kulud  
1 0 1 0 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
25 000  25 000  4 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud keelekursustel, seminaridel ja erialasel koolitusel osalemise kulude katmiseks.  
1 0 1 1 Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
59 394  59 394  74 394,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuses viibijate päevaraha ning lähetusega seotud lisa- ja erakorraliste 
kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2291 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 1  (jätkub)  
1 0 1 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  
1 1 0 Töötasud, hüvitised ning muud ametnike ja ajutiste teenistujate rahalised õigused  
1 1 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 427 553  5 185 664  3 953 190,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate põhipalgad; 
— peretoetused, sealhulgas majapidamistoetus, ülalpeetavate laste toetus ja õppetoetus; 
— kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetused; 
— institutsiooni osamaksed ravi- ning õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse; 
— institutsiooni osamaksed spetsiaalsesse töötusfondi; 
— institutsiooni maksed seoses ajutiste töötajate pensioniõiguste loomise või säilitamisega nende päritolumaal; 
— töötasude ning muusse riiki kui töökohariiki üle kantud rahaliste tasude osa suhtes kohaldatavast paranduskoefit- 
siendist tulenevad kulud;  L 57/2292  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 0  (jätkub)  
— sünnitoetused; 
— töötamiskohast päritolukohta sõidu kindlasummalised maksed; 
— eluaseme- ja transporditoetused ning fikseeritud määraga esinduskulud; 
— kindlasummalised sõiduraha hüvitised; 
— peaarvepidajate ja avansikontode haldajate erihüvitised.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 1 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teenistusest lahkumisel ning teisele tööle üleviimisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
50 000  50 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende pereliikmete) teenistusse asumisest ja 
teenistusest lahkumisest või geograafilisest ümberpaigutamisest tulenevate sõidukuludega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa 
artikkel 7), pärast teenistusse asumist, teenistuse lõpetamist või uuele töökohale üleviimist oma elukohta muutma 
pidavatele teenistujatele makstavate hüvitistega (VII lisa artiklid 5 ja 6), kolimiskuludega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa 
artikkel 9) ja pärast teenistusse asumist oma elukohta muutma pidanud ning seda tõendada suutvatele teenistujatele 
makstavate ajutiste päevarahadega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa artikkel 10) seotud kulutuste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
1 1 0 2 Tasustatav ületunnitöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2293 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö eest maksmiseks vastavalt eespool osutatud sätetes ette nähtud tingimustele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
1 1 0 3 Eritoetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eriti raskes olukorras olevate ametnike ja muude teenistujate suhtes võetud meetmete 
katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 76.  
1 1 0 4 Teenistuse enneaegse lõpetamisega seotud hüvitised ja muud toetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— reservi arvamise ja teenistuse huvides ametist vabastamise hüvitised, 
— tööandjapoolsed osamaksed eespool nimetatud hüvitiste saajate ravikindlustusse, 
— eespool nimetatud hüvitistele rakendatavate paranduskoefitsientide ning võimalike nõukogu poolt eelarveaasta 
jooksul vastu võetavate töötasude ajakohastamise mõju.  L 57/2294  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 41, 50, 64, 65 ja 72 ning IV lisa.  
1 1 0 5 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasude ja hüvitiste ajakohastamisega seotud mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle finantsmääruse kohast 
ümberpaigutamist muudele eelarveridadele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
1 1 1 Muud teenistujad  
1 1 1 0 Lepinguline personal  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
349 366  349 000  550 151,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepinguliste töötajate kasutamisega seotud kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/2295 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 1  (jätkub)  
1 1 1 1 Praktika ja personalivahetuse kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
250 000  237 000  136 428,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud praktikantide hüvitiste, sõidu- ja lähetuskulude ning õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse 
katmiseks praktika ajal.  
Assigneering on samuti ette nähtud ühelt poolt Euroopa Andmekaitseinspektori ning teiselt poolt liikmesriikide ja 
Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate EFTA riikide avaliku sektori ning rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise 
personalivahetuse kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 1 1 2 Sisseostetavad teenused ja tööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
52 748  52 748  34 202,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi teenuste katmiseks, mida osutavad isikud, kes ei ole seotud institutsiooniga, ja 
eelkõige ajutised töötajad.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 1 2 Muud personaliga seotud kulud  
1 1 2 0 Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
135 000  135 000  132 398,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, päevarahade maksmise ning lähetuse käigus tekkinud lisa- ja ettenägematute 
kuludega seotud kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/2296  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 2  (jätkub)  
1 1 2 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ning VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
1 1 2 1 Värbamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 789  6 789  6 789,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 osutatud konkursside korraldamisest tulenevate kulutuste 
ning töövestlustel ja arstlikel läbivaatustel osalevate kandidaatide reisi- ja elamiskulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti ajutiste ja lepinguliste töötajate valikumenetluse korraldamise kulud.  
Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja vajalik asutuse toimimiseks, võib pärast konsulteerimist Euroopa Person- 
alivaliku Ametiga assigneeringut kasutada ka Euroopa Andmekaitseinspektori enda poolt korraldatavate konkursside 
tarbeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride, Euroopa Kohtu kohtusekretäri, kontrollikoja, majandus- ja 
sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 
2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 1 2 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
80 000  80 000  78 500,—  28.2.2018  ET L 57/2297 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 2  (jätkub)  
1 1 2 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud personalikoolituse ja ümberõppe korraldamise kulude, sealhulgas institutsioonidevahelisel, 
institutsioonivälisel või -sisesel tasandil korraldatud keelekursustega seotud kulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti õppematerjalide ja tehniliste seadmete kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
1 1 2 3 Sotsiaalteenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et hüvitada institutsioonidevahelise poliitika raames – lähtudes eelarvelistest 
võimalustest ja pärast elukoha- või päritoluriigi riiklike saada olevate hüvitiste ammendamist – puudega inimeste 
(ametnike ja teenistuses olevate ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate laste Euroopa Liidu ametnike 
personalieeskirjades määratletud tähenduses) nõuetekohaselt põhjendatud mittemeditsiinilised kulud, mida puudest 
tulenevalt vajalikuks peetakse.  
1 1 2 4 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
14 844  14 844  7 422,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja selleks õigust omavate muude teenistujate iga-aastase meditsiinilise kontrolliga, 
sealhulgas selle kontrolli juurde kuuluvate vajalike analüüside ja arstlike läbivaatustega seotud kulutuste katmiseks.  
1 1 2 5 Liidu väikelaste keskus ning muud lastesõimed ja lastepäevakodud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
80 000  80 000  50 000,—  L 57/2298  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 2  (jätkub)  
1 1 2 5  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta Euroopa Andmekaitseinspektori osamaksed liidu väikelaste keskuse ning 
muude lastesõimede ja lastepäevakodudega seotud kulude hüvitamiseks.  
1 1 2 6 Töötajatevahelised suhted ja muud sotsiaalkulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 000  8 000  10 847,51  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— selleks, et katta kõikide selliste algatuste edendamise ja rahalise toetamisega seotud kulud, mis soodustavad 
sotsiaalseid kontakte eri rahvustest töötajate vahel, näiteks toetused töötajate klubidele, spordiklubidele ja kultuuri- 
tegevustele, ning et anda panus ka vaba aja veetmiseks mõeldud kohtumisvõimalusi pakkuva alalise struktuuri 
(kultuuri- ja sporditegevus jne) kulude kandmiseks; 
— selleks, et toetada personalikomitee korraldatava tegevuse (kultuuri- ja sporditegevus, eined jne) kulude katmist.  
Samuti katab assigneering töötajatele suunatud liikuvuskava elluviimist. Kava eesmärk on soodustada ühistranspordi 
kasutamist, vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja CO  2 -jalajälge.  28.2.2018  ET L 57/2299 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 2 
HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Üürikulud, maksud ja muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  1 403 747  926 000  922 000,—  65,68  
2 0 1  Institutsiooni tegevuskulud  
2 0 1 0  Seadmed  
Liigendamata assigneeringud  420 000  420 000  667 500,—  158,93  
2 0 1 1  Tarvikud  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  11 250,—  75,00  
2 0 1 2  Muud tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  215 000  130 000  158 250,—  73,60  
2 0 1 3  Kirjaliku ja suulise tõlke kulud  
Liigendamata assigneeringud  825 000  825 000  382 500,—  46,36  
2 0 1 4  Kirjastus- ja teavituskulud  
Liigendamata assigneeringud  158 000  127 000  112 000,—  70,89  
2 0 1 5  Institutsiooni tegevusega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  144 000  144 000  171 580,18  119,15  
2 0 1 6  Väliste sidusrühmadega seotud muud tegevused  
Liigendamata assigneeringud  250 000  193 000  0,—  0  
Artikkel 2 0 1 — Kogusumma  2 027 000  1 854 000  1 503 080,18  74,15  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  3 430 747  2 780 000  2 425 080,18  70,69  
Jaotis 2 — Kogusumma  3 430 747  2 780 000  2 425 080,18  70,69  L 57/2300  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 2 
HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  
2 0 0 Üürikulud, maksud ja muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 403 747  926 000  922 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud üüri ja kindlustus-, vee-, elektri-, kütte-, puhastus- ja hooldus-, turvamis- ja järelevalve- ning 
hoonete muude kuludega seotud tasude, sealhulgas kõnealuste tööruumide ümberehituse, remondi ja renoveerimisega 
seotud kulude katmiseks ühtse määra alusel või proportsionaalselt.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Andmekaitseinspektori ja tööruume kasutada võimaldava teise institutsiooni vahelise halduskoostöö leping.  
2 0 1 Institutsiooni tegevuskulud  
2 0 1 0 Seadmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
420 000  420 000  667 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— seadmed (ostmine ja rentimine), kasutus- ja hoolduskulud, infotehnoloogiaalased teenused, sealhulgas andmetööt- 
lussüsteemide toimimise ja haldamise osas abi andmine ja tarkvara arendamine; 
— kolmandatele isikutele usaldatud infotehnoloogiaalased toimingud ja muud infotehnoloogiaalaste teenustega seotud 
kulud, sealhulgas veebilehe arendamine ja haldamine; 
— telekommunikatsiooniseadmete ostmise, rendile võtmise, korrashoiu ja hooldusega seotud kulud ning muud 
telekommunikatsiooniga seotud kulud, sealhulgas telefoni, telegraafi ja teleksi teel suhtlemise ning elektroonilise 
andmeedastuse kulud;  28.2.2018  ET L 57/2301 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 0  (jätkub)  
— tehniliste (turva- ja muude) seadmete ja sisseseadete ning kontoriseadmete (paljundusmasinad ja kalkulaatorid jne) 
ostmine, asendamine ja hooldus; 
— mööbli ostmine, hooldus ja väljavahetamine; 
— muud teenistusruumide sisustamisega seotud esemed ja nendega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 1 Tarvikud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 000  15 000  11 250,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— paberi, ümbrike ning kontoritarvikute ostmine; 
— postisaadetised, postimaksud, kullerteenuse maksud, postipakid ja avalikkusele jaotamine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 2 Muud tegevuskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
215 000  130 000  158 250,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Andmekaitseinspektori nimel üldteenuseid, nagu lepingute, palkade ja hüvitiste administreerimine jne, 
pakkuva institutsiooni üldised halduskulud; 
— muud jooksvad halduskulud (finantskulud, juriidilised kulud jne).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/2302  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 3 Kirjaliku ja suulise tõlke kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
825 000  825 000  382 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi kirjaliku ja suulise tõlke kulude ning muude sellega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Andmekaitseinspektori ja teenust osutava institutsiooni vahelise halduskoostöö leping.  
2 0 1 4 Kirjastus- ja teavituskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
158 000  127 000  112 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirjastus- ja teavituskulude ning eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teatajas  avaldamise trükikulud; 
— erinevate ametlikes keeltes väljaannete trükkimise ja paljundamise kulud; 
— Euroopa Andmekaitseinspektorit käsitlev teabematerjal; 
— muud institutsiooni teavituspoliitikaga (sümpoosionid, seminarid, avalikel üritustel osalemine jne) seotud kulud; 
— Euroopa Andmekaitseinspektori eesmärke, tegevust ja rolli käsitlevate teavitustegevuste ja teabekampaaniatega 
seotud kulud; 
— Euroopa Andmekaitseinspektorit külastavate gruppidega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2303 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 5 Institutsiooni tegevusega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
144 000  144 000  171 580,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— vastuvõttude, esinduskulude ja tutvustavate esemete ostmise kulud; 
— kohtumiste kulud; 
— ekspertide ja teiste uurimisrühmadest või töökohtumistest osa võtma kutsutud isikute kutsumisega seotud kulud, 
sealhulgas sõidu- ja elamiskulud ja muud seonduvad kulud; 
— pädevate ekspertide ja uurimisinstituutide poolt lepingulisel alusel tehtavate uurimuste ja/või uuringute rahastamise 
kulud; 
— Euroopa Andmekaitseinspektori raamatukoguga seotud kulud, sealhulgas eelkõige raamatute ja CD-ROMide 
ostmine, perioodikaväljaannete ja pressiagentuuride teenuste tellimine ning muud sellega kaasnevad kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 6 Väliste sidusrühmadega seotud muud tegevused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
250 000  193 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— väliste sidusrühmadega tavade vahetuste ja koostöö edendamise kulud, sh Euroopa Andmekaitseinspektori strateegia 
rakendamisega seotud tegevuste või eritegevuste kulud; 
— koosolekukulud; 
— ekspertide ja teiste isikute töörühmadesse ja töökoosolekutele osalema kutsumise kulud, sealhulgas sõidukulud, 
päevarahad ja muud seotud kulud; 
— pädevatelt ekspertidelt ja teadusasutustelt tellitavate uuringute ja/või küsitluste finantseerimine.  L 57/2304  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 3 
EUROOPA ANDMEKAITSENÕUKOGU  
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Töötasud, hüvitised ja muud eesistuja rahalised õigused  
3 0 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 0 1  Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 0 2  Ajutised hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 0 3  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 1  Töötasud, hüvitised ning muud ametnike ja ajutiste teenis- 
tujate rahalised õigused  
3 0 1 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  1 196 482  562 375  303 339,45  25,35  
3 0 1 1  Teenistusse asumise, teenistusest lahkumise ning teisele tööle 
üleviimisega seotud rahalised õigused  
Liigendamata assigneeringud  50 000  25 000  0,—  0  
3 0 1 2  Teenistuse enneaegse lõpetamisega seotud hüvitised ja muud 
toetused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 0 1 — Kogusumma  1 246 482  587 375  303 339,45  24,34  
3 0 2  Muu personal  
3 0 2 0  Lepinguline personal  
Liigendamata assigneeringud  81 205  79 119  71 645,32  88,23  
3 0 2 1  Praktika ja personalivahetuse kulud  
Liigendamata assigneeringud  250 000  250 000  64 000,—  25,60  
3 0 2 2  Teenused ja töö välislepingute alusel  
Liigendamata assigneeringud  52 748  p.m.  0,—  0  
Artikkel 3 0 2 — Kogusumma  383 953  329 119  135 645,32  35,33  
3 0 3  Muud nõukogu teenistujatega seotud kulutused  
3 0 3 0  Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  20 000  15 000  4 190,72  20,95  
3 0 3 1  Värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  3 500  10 500  0,—  0  28.2.2018  ET L 57/2305 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
3 0 3  (jätkub)  
3 0 3 2  Täienduskoolitus  
Liigendamata assigneeringud  15 867  10 990  2 840,47  17,90  
3 0 3 3  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  2 944  891  891,—  30,26  
3 0 3 4  Liidu väikelaste keskus ja muud lastesõimed ja lastepäevakodud  
Liigendamata assigneeringud  32 000  16 000  0,—  0  
Artikkel 3 0 3 — Kogusumma  74 311  53 381  7 922,19  10,66  
3 0 4  Nõukogu tegevuskulud  
3 0 4 0  Nõukogu koosolekud  
Liigendamata assigneeringud  560 000  p.m.  0,—  0  
3 0 4 1  Kirjaliku ja suulise tõlke kulud  
Liigendamata assigneeringud  580 000  p.m.  0,—  0  
3 0 4 2  Kirjastus- ja teavituskulud  
Liigendamata assigneeringud  45 000  45 000  0,—  0  
3 0 4 3  Infotehnoloogiaseadmed ja -teenused  
Liigendamata assigneeringud  650 000  385 000  100 000,—  15,38  
3 0 4 4  Välisekspertide reisikulud  
Liigendamata assigneeringud  35 000  20 000  0,—  0  
3 0 4 5  Väliskonsultandid ja -uuringud  
Liigendamata assigneeringud  150 000  p.m.  0,—  0  
3 0 4 6  Euroopa Andmekaitsenõukogu tegevusega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  70 000  3 000  0,—  0  
Artikkel 3 0 4 — Kogusumma  2 090 000  453 000  100 000,—  4,78  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  3 794 746  1 422 875  546 906,96  14,41  
Jaotis 3 — Kogusumma  3 794 746  1 422 875  546 906,96  14,41  L 57/2306  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 3 
EUROOPA ANDMEKAITSENÕUKOGU  
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  
3 0 0 Töötasud, hüvitised ja muud eesistuja rahalised õigused  
3 0 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liikmete palkade, hüvitiste ja toetuste rahastamine ning töötasude ja muusse riiki kui töökohariiki üle kantud 
rahaliste tasude osa suhtes kohaldatavast paranduskoefitsiendist tulenevad kulud; 
— institutsiooni osamaksed õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse (0,87 %); 
— institutsiooni osamaksed haiguskindlustusse (3,4 %); 
— sünnitoetused; 
— toetused surma korral.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
3 0 0 1 Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liikmete (ja nende perekondade) sõidukulude katmiseks nõukogu teenistusse asumisel või 
teenistusest lahkumisel, nende sisseseadmis- ja ümberasumishüvitiste ning kolimiskulude katmiseks nõukogu teenistusse 
asumisel või teenistusest lahkumisel.  28.2.2018  ET L 57/2307 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 5.  
3 0 0 2 Ajutised hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste hüvitiste, peretoetuste ja nõukogu endiste liikmete elukohariigi paranduskoefit- 
sientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artikkel 7.  
3 0 0 3 Pensionid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vanaduspensionide ja nõukogu liikmete elukohariigi paranduskoefitsientide, samuti leskede 
ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukohariigi paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  L 57/2308  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 1 Töötasud, hüvitised ning muud ametnike ja ajutiste teenistujate rahalised õigused  
3 0 1 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 196 482  562 375  303 339,45  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate põhipalgad; 
— peretoetused, sealhulgas perekonnapea toetus, ülalpeetavate laste toetus ja õppetoetus; 
— kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetused; 
— institutsiooni osamaksed haiguskindlustusse ning õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse; 
— institutsiooni osamaksed spetsiaalsesse töötusfondi; 
— institutsiooni maksed, mida tehakse ajutiste töötajate pensioniõiguste loomiseks või nende päritoluriigis säilita- 
miseks; 
— töötasude ning muusse riiki kui töökohariiki üle kantud töötasu osade suhtes kohaldatavast paranduskoefitsiendist 
tulenevad kulud; 
— sünnitoetused; 
— töötamiskohast päritolukohta sõidu kindlasummalised kulud; 
— eluaseme- ja transporditoetused ning fikseeritud määraga esinduskulud; 
— kindlasummalised sõiduraha hüvitised; 
— peaarvepidajate ja avansikontode haldajate erihüvitised.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2018  ET L 57/2309 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 1  (jätkub)  
3 0 1 1 Teenistusse asumise, teenistusest lahkumise ning teisele tööle üleviimisega seotud rahalised õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
50 000  25 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende pereliikmete) teenistusse asumisest ja 
teenistusest lahkumisest või geograafilisest ümberpaigutamisest tulenevate sõidukuludega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa 
artikkel 7), pärast teenistusse asumist, teenistuse lõpetamist või uuele töökohale üleviimist oma elukohta muutma 
pidavatele töötajatele makstavate hüvitistega (VII lisa artiklid 5 ja 6), kolimiskuludega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa 
artikkel 9) ja pärast teenistusse asumist oma elukohta muutma pidanud ning seda tõendada suutvatele teenistujatele 
makstavate ajutiste päevarahadega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa artikkel 10) seotud kulutuste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
3 0 1 2 Teenistuse enneaegse lõpetamisega seotud hüvitised ja muud toetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— reservi arvamise ja teenistuslikes huvides ametist vabastamise hüvitised; 
— eespool nimetatud hüvitiste saajate haiguskindlustuse institutsioonipoolsed osamaksed; 
— eespool nimetatud hüvitiste suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ning võimalike nõukogu poolt eelarveaasta 
jooksul vastu võetavate töötasude ajakohastamistega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 41, 50, 64, 65 ja 72 ning IV lisa.  L 57/2310  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 2 Muu personal  
3 0 2 0 Lepinguline personal  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
81 205  79 119  71 645,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepingulise personali kasutamise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
3 0 2 1 Praktika ja personalivahetuse kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
250 000  250 000  64 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud praktikantide sõidu- ja lähetuskulude ning õnnetusjuhtumi- ja tervisekindlustuse kulude 
katmiseks praktika ajal. Assigneering on ette nähtud ka nende kulude katmiseks, mis tekivad personalivahetusest ühelt 
poolt Euroopa Andmekaitsenõukogu ning teiselt poolt liikmesriikide ja Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate EFTA 
riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 2 2 Teenused ja töö välislepingute alusel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
52 748  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi selliste teenuste kulude katteks, mida osutavad asutusega mitteseotud isikud, eelkõige 
ajutine personal.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2311 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 3 Muud nõukogu teenistujatega seotud kulutused  
3 0 3 0 Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 000  15 000  4 190,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, päevarahade ning lähetuse käigus tekkinud lisa- ja muude seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ning VII lisa artiklid 11–13.  
3 0 3 1 Värbamiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 500  10 500  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 osutatud konkursside korraldamisest tulenevate kulutuste 
ning töövestlustel ja arstlikel läbivaatustel osalevate kandidaatide reisi- ja elamiskulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti ajutiste ja lepinguliste töötajate valikumenetluste korralduskulud.  
Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja vajalik institutsiooni toimimiseks, võib pärast Euroopa Personalivaliku 
Ametiga nõupidamist assigneeringut kasutada ka Euroopa Andmekaitsenõukogu korraldatavate konkursside tarbeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).  L 57/2312  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 3  (jätkub)  
3 0 3 1  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride, Euroopa Kohtu kohtusekretäri, kontrollikoja, majandus- ja 
sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 
2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
3 0 3 2 Täienduskoolitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 867  10 990  2 840,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud personalikoolituse ja ümberõppe korraldamise kulude, sealhulgas institutsioonidevahelisel, 
institutsioonivälisel või -sisesel tasandil korraldatud keelekursustega seotud kulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti õppematerjalide ja tehniliste seadmete kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 24a kolmas lõik.  
3 0 3 3 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
2 944  891  891,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja muude selleks õigust omavate teenistujate iga-aastase arstliku kontrolli, sh 
nimetatud kontrolli käigus nõutavate meditsiiniliste analüüside ja uuringute kulude katmiseks.  
3 0 3 4 Liidu väikelaste keskus ja muud lastesõimed ja lastepäevakodud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
32 000  16 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Andmekaitsenõukogu osamaksete katmiseks liidu väikelaste keskuse ja muude 
lastesõimede ja lastepäevakodudega seotud kuludes.  28.2.2018  ET L 57/2313 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 4 Nõukogu tegevuskulud  
3 0 4 0 Nõukogu koosolekud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
560 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonides, uurimisrühmades või töökoosolekutel osalevate ekspertide ja muude isikute 
sõidukulude, päevaraha ja lisakulude ning muude koosolekutega seotud kulude (ruumide üürimine, tõlge, toitlustus jne) 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 4 1 Kirjaliku ja suulise tõlke kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
580 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide kirjaliku ja suulise tõlke kulude ning muude seonduvate kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Andmekaitsenõukogu ja teenust osutava institutsiooni vaheline halduskoostööleping.  
3 0 4 2 Kirjastus- ja teavituskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
45 000  45 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirjastus- ja teavituskulude ning eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teatajas  avaldamisega seotud trükikulud; 
— erinevate ametlikes keeltes väljaannete trükkimise ja paljundamise kulud; 
— Euroopa Andmekaitsenõukogu teabematerjalid;  L 57/2314  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 4  (jätkub)  
3 0 4 2  (jätkub)  
— muud institutsiooni teavituspoliitikaga seotud kulud (sümpoosionid, seminarid, avalikel üritustel osalemine jne); 
— Euroopa Andmekaitsenõukogu eesmärke, tegevust ja rolli käsitlevate teavitustegevuste ja teabekampaaniatega seotud 
kulud; 
— Euroopa Andmekaitsenõukogu külastavate gruppidega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 4 3 Infotehnoloogiaseadmed ja -teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
650 000  385 000  100 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— seadmed (ostmine ja rentimine), käitus- ja hoolduskulud, infotehnoloogiateenused, sealhulgas abi seoses andme- 
töötlussüsteemide käitamise ja hooldamisega ning tarkvara väljatöötamine; 
— kolmandatele isikutele usaldatud infotehnoloogiatoimingud ja muud infotehnoloogiateenustega seotud kulutused, 
sealhulgas veebilehe väljatöötamine ja haldamine; 
— telekommunikatsiooniseadmete ostmise, rentimise, korrashoiu ja hooldusega seotud kulutused ning muud tele- 
kommunikatsiooniga seotud kulutused, sealhulgas telefoni-, telegraafi- ja teleksiside ning elektroonilise andmeed- 
astuse kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 4 4 Välisekspertide reisikulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
35 000  20 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töörühmades ja töökoosolekutel osalema kutsutud ekspertide ja teiste isikute kutsumise 
kulude, sealhulgas sõidukulude, päevarahade ja muude kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2315 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 4  (jätkub)  
3 0 4 5 Väliskonsultandid ja -uuringud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
150 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pädevatelt ekspertidelt ja teadusasutustelt tellitavate uuringute, konsulteerimisteenuste ja/ 
või küsitluste finantseerimiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 4 6 Euroopa Andmekaitsenõukogu tegevusega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
70 000  3 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— vastuvõtu- ja esinduskulud ning esinduskohustusega seotud ostude kulud; 
— liikmesriikide andmekaitseasutuste töötajate, kolmandate riikide andmekaitseasutuste töötajate ja Euroopa Andme- 
kaitsenõukogu kutsutud muude asjakohaste andmekaitseekspertide jaoks seminaride, õpikodade ning muude ühiste 
koolitusprogrammide korraldamine; 
— teabe ja tavade jagamise soodustamine andmekaitse järelevalveasutuste vahel; 
— andmekaitse teadvustamine; 
— andmekaitseõiguse ja tavade teabe ning dokumentide jagamise soodustamine kogu maailma andmekaitse järelev- 
alveasutuste vahel; 
— juurdepääs teatud õigusteabe andmebaasidele; 
— Euroopa Andmekaitsenõukogu raamatukogu kulud, sealhulgas eelkõige raamatute ja CD-ROMide ostmise, ajakirjade 
ja uudistevoo tellimise ning muud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/2316  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  14 449 068  11 324 735  8 780 184,22  60,77  28.2.2018  ET L 57/2317 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/ 
2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste ettenägematute kulude katmiseks, mis tulenevad eelarveaasta jooksul vastu võetud 
eelarvelistest otsustest.  L 57/2318  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PERSONAL  
IX jagu — Euroopa Andmekaitseinspektor  
Tegevusüksus ja palgaaste  2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  —  —  —  —  
AD 14  3  —  3  —  
AD 13  1  —  1  —  
AD 12  3  —  3  —  
AD 11  5  —  5  —  
AD 10  8  —  2  —  
AD 9  7  —  12  —  
AD 8  4  —  2  —  
AD 7  10  —  5  —  
AD 6  5  —  7  —  
AD 5  — —  —  —  
Kokku AD  47  —  41  —  
AST 11  1  —  1  —  
AST 10  —  —  —  —  
AST 9  1  —  1  —  
AST 8  1  —  1  —  
AST 7  2  —  2  —  
AST 6  3  —  2  —  
AST 5  3  —  4  —  
AST 4  2  —  2  —  
AST 3  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  2 —  —  —  
Kokku AST  15  —  13  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  1  —  1  —  
AST/SC 3  1  —  1  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  2  —  2  —  
Kokku  64  —  56  —  
Kõik kokku  64  56  28.2.2018  ET L 57/2319 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
X JAGU  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS  L 57/2320  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa välisteenistuse eelarveaasta 2018 kulude 
finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  678 499 138  
Omavahendid  – 48 900 000  
Nõutav osamaks  629 599 138  28.2.2018  ET L 57/2321 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  24 450 000  21 267 000  22 327 520,66  91,32  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  4 196 000  4 045 000  3 826 408,82  91,19  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  28 646 000  25 312 000  26 153 929,48  91,30  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  20 254 000  18 321 000  18 855 137,74  93,09  
4 1 1  Töötajate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  0,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  20 254 000  18 321 000  18 855 137,74  93,09  
Jaotis 4 — Kogusumma  48 900 000  43 633 000  45 009 067,22  92,04  L 57/2322  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
24 450 000  21 267 000  22 327 520,66  
Märkused  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
4 196 000  4 045 000  3 826 408,82  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
20 254 000  18 321 000  18 855 137,74  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Töötajate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 4 ja 11 ning VIII lisa artikkel 48.  28.2.2018  ET L 57/2323 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikli 40 lõige 3.  L 57/2324  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULU LAEKUMISTEST OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  161 814,96  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  111 710,31  
5 0 0 2  Laekumised teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud 
kaupadest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  14 568,29  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  288 093,56  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  288 093,56  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja seadmete kasutusse andmise eest  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning 
üürimisega seotud maksete hüvitistest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  1 125 429,60  
5 1 1 1  Üürile andmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  2 321 407,93  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  3 446 837,53  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  3 446 837,53  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  54 901,13  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  54 901,13  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  25 070 477,06  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  4 931 901,88  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  30 002 378,94  28.2.2018  ET L 57/2325 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSKORRALDUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  3 260 531,91  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu tulu fondidelt, toetused, kinked 
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised 
tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud sisse- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  32 449,74  
5 7 4  Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa 
välisteenistusele liidu delegatsioonide kulude katteks — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  185 923 296,01  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  189 216 277,66  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Mitmesugused hüvitised — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu halduskorraldusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  212 639,11  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  212 639,11  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  223 221 127,93  L 57/2326  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  161 814,96  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  111 710,31  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupadest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  14 568,29  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist laekuvate tulude kirjendamiseks.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2327 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 0 Laekumised mööbli ja seadmete kasutusse andmise eest  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üürimisega seotud maksete hüvitistest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 125 429,60  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üürile andmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  2 321 407,93  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  54 901,13  L 57/2328  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 5 — TULU LAEKUMISTEST OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  25 070 477,06  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  4 931 901,88  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  3 260 531,91  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2329 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 2  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud sisse- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  32 449,74  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 4 Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa välisteenistusele liidu delegatsioonide kulude katteks — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  185 923 296,01  
Märkused  
Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa välisteenistusele, et katta liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personali, sealhulgas Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatava komisjoni personali kohalikul tasandil 
hallatavad kulud ja muud kulud, mis on muu hulgas seotud ajakirjandus- ja teavitustegevusega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigete 2 ja 3 kohaselt kasutatakse tulusid täiendavate assigneeringute eraldamiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse punkti 3 0 0 5.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 196 466 000 eurot.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Mitmesugused hüvitised — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  L 57/2330  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
avatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSKORRALDUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu halduskorraldusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  212 639,11  28.2.2018  ET L 57/2331 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 6 1  
6 1 2  Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 57/2332  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 2 Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida ei kasutata finants- 
määruse artikli 21 kohaselt.  28.2.2018  ET L 57/2333 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 7 
VIIVISED JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISED JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 7 0  
7 0 0  Viivised  
7 0 0 1  Muud viivised  p.m.  p.m.  1 474,49  
Artikkel 7 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 474,49  
7 0 9  Muud intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 7 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 474,49  
Jaotis 7 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 474,49  L 57/2334  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 7 
VIIVISED JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISED JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
7 0 0 Viivised  
7 0 0 1 Muud viivised  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  1 474,49  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  
7 0 9 Muud intressid  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  28.2.2018  ET L 57/2335 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  48 900 000  43 633 000  268 231 669,64  548,53  L 57/2336  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2018  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2018  ET L 57/2337 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
KULUD  
Assigneeringute (2018 ja 2017) ja täitumiste (2016) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 PEAKORTERI PERSONAL  
1 1 KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD 
ÕIGUSED  136 183 000  131 855 000  126 152 990,—  
1 2 KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD 
ÕIGUSED  26 232 000  20 991 250  20 480 619,—  
1 3 MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  2 636 000  2 077 000  2 150 063,—  
1 4 LÄHETUSED  8 527 000  8 452 000  8 120 178,—  
1 5 TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  1 501 000  1 311 000  1 467 225,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  175 079 000  164 686 250  158 371 075,—  
2 PEAKORTERI HOONED, SEADMED JA TEGE- 
VUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  30 754 538  32 174 000  31 214 828,—  
2 1 INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  34 870 000  33 028 000  24 146 935,—  
2 2 MUUD TEGEVUSKULUD  8 978 000  6 833 000  6 626 587,—  
Jaotis 2 — Kogusumma  74 602 538  72 035 000  61 988 350,—  
3 DELEGATSIOONID  
3 0 DELEGATSIOONID  428 817 600  423 258 750  595 744 365,—  
Jaotis 3 — Kogusumma  428 817 600  423 258 750  595 744 365,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  678 499 138  659 980 000  816 103 790,—  L 57/2338  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 1 
PEAKORTERI PERSONAL  
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 1 1  
1 1 0  Koosseisuliste töötajate töötasu ja muud õigused  
1 1 0 0  Põhipalgad  
Liigendamata assigneeringud  104 707 400  100 591 000  96 352 478,—  92,02  
1 1 0 1  Personalieeskirjades sätestatud ametiga seonduvad õigused  
Liigendamata assigneeringud  479 200  555 000  414 748,—  86,55  
1 1 0 2  Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad 
õigused  
Liigendamata assigneeringud  27 016 400  26 684 000  25 579 722,—  94,68  
1 1 0 3  Sotsiaalkindlustus  
Liigendamata assigneeringud  3 980 000  4 025 000  3 806 042,—  95,63  
1 1 0 4  Töötasude paranduskoefitsiendid ja ajakohastamised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 0 — Kogusumma  136 183 000  131 855 000  126 152 990,—  92,63  
PEATÜKK 1 1 — KOGUSUMMA  136 183 000  131 855 000  126 152 990,—  92,63  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Koosseisuväliste töötajate töötasu ja muud õigused  
1 2 0 0  Lepingulised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  12 985 200  8 430 250  8 344 670,—  64,26  
1 2 0 1  Lähetatud riiklikud mittesõjalised eksperdid  
Liigendamata assigneeringud  3 423 800  3 771 000  3 745 196,—  109,39  
1 2 0 2  Praktika  
Liigendamata assigneeringud  420 000  421 000  358 460,—  85,35  
1 2 0 3  Sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 2 0 4  Sisseostetud tööjõud ja erinõunikud  
Liigendamata assigneeringud  200 000  200 000  260 637,—  130,32  
1 2 0 5  Lähetatud riiklikud sõjalised eksperdid  
Liigendamata assigneeringud  9 203 000  8 169 000  7 771 656,—  84,45  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  26 232 000  20 991 250  20 480 619,—  78,07  28.2.2018  ET L 57/2339 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 1 4 — LÄHETUSED 
PEATÜKK 1 5 — TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
1 2 2  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  26 232 000  20 991 250  20 480 619,—  78,07  
PEATÜKK 1 3  
1 3 0  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 3 0 0  Värbamine  
Liigendamata assigneeringud  100 000  35 000  37 797,—  37,80  
1 3 0 1  Koolitus  
Liigendamata assigneeringud  1 201 000  1 201 000  899 159,—  74,87  
1 3 0 2  Õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja 
teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  1 335 000  841 000  1 213 107,—  90,87  
Artikkel 1 3 0 — Kogusumma  2 636 000  2 077 000  2 150 063,—  81,57  
PEATÜKK 1 3 — KOGUSUMMA  2 636 000  2 077 000  2 150 063,—  81,57  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  8 527 000  8 452 000  8 120 178,—  95,23  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  8 527 000  8 452 000  8 120 178,—  95,23  
PEATÜKK 1 5  
1 5 0  Töötajate abistamise meetmed  
1 5 0 0  Sotsiaalteenused ja töötajate abistamise meetmed  
Liigendamata assigneeringud  198 000  191 000  304 553,—  153,81  
1 5 0 1  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  715 000  520 000  554 910,—  77,61  
1 5 0 2  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 5 0 3  Lastesõimed ja lasteaiad  
Liigendamata assigneeringud  568 000  600 000  607 762,—  107,00  
1 5 0 4  Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Liigendamata assigneeringud  20 000  
Artikkel 1 5 0 — Kogusumma  1 501 000  1 311 000  1 467 225,—  97,75  
PEATÜKK 1 5 — KOGUSUMMA  1 501 000  1 311 000  1 467 225,—  97,75  
Jaotis 1 — Kogusumma  175 079 000  164 686 250  158 371 075,—  90,46  L 57/2340  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 1 
PEAKORTERI PERSONAL  
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringuid on hinnatud eelarveaastakse kinnitatud Euroopa välisteenistuse ametikohtade loetelu 
alusel.  
1 1 0 Koosseisuliste töötajate töötasu ja muud õigused  
1 1 0 0 Põhipalgad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
104 707 400  100 591 000  96 352 478,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate 
põhipalkade ning personalieeskirjade IV lisas ette nähtud hüvitise rahastamiseks.  
Assigneeringu kasutamisel järgitakse täiel määral nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega 
määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30) sätteid ja eelkõige 
selle artikli 6 lõiget 9. Euroopa välisteenistuse töötajate seas esinevat tasakaalustamatust, mis on tingitud liikmesriikide 
diplomaatide ja ELi koosseisuliste töötajate osakaalust teatavatel ametikohtadel, käsitletakse vastavalt komisjoni 
asepresidendi / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võetud kohustustele, mis on välja toodud tema 
13. septembril 2016 Euroopa Parlamendile saadetud kirjas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 1 Personalieeskirjades sätestatud ametiga seonduvad õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
479 200  555 000  414 748,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate: 
— sekretariaaditoetusi,  28.2.2018  ET L 57/2341 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 1  (jätkub)  
— majutus- ja transporditoetusi, 
— kindlasummalisi kohalike sõitude kulude hüvitisi, 
— hüvitisi vahetustega töö või valveaja eest ametniku töökohal või kodus, 
— muid hüvitisi ja tagasimakseid, 
— ületunnitööd.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 2 Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
27 016 400  26 684 000  25 579 722,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetusi; 
— majapidamis-, lapse- ja koolitoetusi; 
— lapsehoolduspuhkuse või perepuhkuse toetusi; 
— töökohast päritolukohta sõidu kulude hüvitamine ametnikule või ajutisele teenistujale, tema abikaasale ning tema 
ülalpeetavatele; 
— kulud, mis tekivad ametniku või tema ülalpeetava isiku surma korral seoses surnu transportimisega vastavalt 
personalieeskirjade artiklile 75; 
— muid hüvitisi ja toetusi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/2342  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 3 Sotsiaalkindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 980 000  4 025 000  3 806 042,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— ravi-, õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni maksed, mis võimaldavad ajutistel töötajatel luua või säilitada 
pensioniõigused nende päritoluriigis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 4 Töötasude paranduskoefitsiendid ja ajakohastamised  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate 
puhul selliste paranduskoefitsientide mõju katmiseks, mida kohaldatakse töötasule ja osale tasudest, mis kantakse üle 
teise riiki kui töökohariik.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2343 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  
1 2 0 Koosseisuväliste töötajate töötasu ja muud õigused  
1 2 0 0 Lepingulised töötajad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
12 985 200  8 430 250  8 344 670,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepinguliste töötajate (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste tähenduses) 
töötasude, tööandja poolt eri sotsiaalkindlustussüsteemidesse tehtavate maksete ning selliste töötajate töötasule 
kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju rahastamiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka strateegilise teabevahetusega tegeleva 20 lepingulise töötajaga seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 109 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 1 Lähetatud riiklikud mittesõjalised eksperdid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 423 800  3 771 000  3 745 196,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lähetatud riiklike ekspertide (välja arvatud Euroopa Liidu sõjalise staabi) hüvitiste ja 
halduskulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 330 000 eurot.  L 57/2344  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. veebruari 2014. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad.  
1 2 0 2 Praktika  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
420 000  421 000  358 460,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kulutusteks, mis kaasnevad kõrgharidusega kandidaatidele mõeldud praktikakohtadega 
teenistuses, mis annavad ülevaate liidu eesmärkidest ja probleemidest, tutvustavad institutsioonide tööd ning võim- 
aldavad täiendada omandatud teadmisi töökogemusega Euroopa välisteenistuses.  
Assigneering katab stipendiumid ja muud seotud kulud (ülalpeetavatele või puuetega praktikantidele makstavad lisad, 
õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus jne, praktikaga seotud reisikulude hüvitamine, eelkõige praktika alguses ja lõpus, 
praktikaprogrammiga seotud sündmuste, nt külastuste, majutuse ja vastuvõtu organiseerimisega seotud kulutused). 
Samuti katab see praktikaprogrammi ning teabevahetuse ja teabe levitamise optimeerimiseks tehtud hindamise 
kulutused.  
Praktikantide valik peab põhinema objektiivsetel ja läbipaistvatel kriteeriumitel ning vastama geograafilise tasakaalu 
põhimõttele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 0 3 Sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi nende teenuste kulude katmiseks, mida osutavad isikud, kes ei ole seotud 
institutsiooniga ja kelleks on eelkõige: 
— mitmesuguseid teenuseid osutav ajutine personal, 
— lisapersonal kohtumisteks, 
— töötingimuste valdkonna eksperdid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2345 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 4 Sisseostetud tööjõud ja erinõunikud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
200 000  200 000  260 637,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud peamiselt sisseostetud tööjõu, ajutiste töötajate ja erinõunike (sealhulgas ÜJKP/ÜVJP 
valdkonna) töötasude, tööandja poolt eri sotsiaalkindlustussüsteemidesse tehtavate maksete ning selliste töötajate 
töötasule kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 5 Lähetatud riiklikud sõjalised eksperdid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
9 203 000  8 169 000  7 771 656,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ÜJKP/ÜVJP raames riikide poolt Euroopa Liidu sõjalisse staapi lähetatud sõjaliste ekspertide 
tasude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. veebruari 2014. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad.  
1 2 2 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul töötasude mis tahes ajakohastamise mõju katmiseks.  
Assigneering on esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist käesoleva peatüki asjakohastele 
eelarveridadele.  L 57/2346  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 2 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  
1 3 0 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 3 0 0 Värbamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
100 000  35 000  37 797,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 ette nähtud konkursside korraldamise kulud, vestlusele kutsutud kandidaatide sõidu- 
ja elamiskulud ning tööle värbamise arstliku läbivaatuse kulud, 
— ajutiste töötajate, abipersonali ja kohaliku personali valikuprotseduuride korraldamise kulud.  
Nõuetekohaselt põhjendatud teenistuse vajadustega seotud juhtudel ja pärast nõupidamist Euroopa Personalivaliku 
Ametiga võib assigneeringut kasutada institutsiooni enda korraldatud konkursside jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31 ja 33 ning III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide 
komitee ja Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti 
asutamise kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja 
Euroopa Kohtu kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride 
ja Euroopa ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti 
organisatsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  28.2.2018  ET L 57/2347 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
1 3 0 1 Koolitus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 201 000  1 201 000  899 159,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— institutsioonidevahelise täiendus- ja ümberõppe, sealhulgas keelekursuste korraldamine, kursusetasud, koolitajate 
kulud ja logistilised kulud, nagu ruumide ja seadmete üürimine, samuti mitmesugused asjaomased kulud, nagu 
joogid ja suupisted, Euroopa Liidu sõjalise staabi pädevuse raames kursustel, konverentsidel ja kongressidel 
osalemise kulud; 
— seminaride ja konverentside osavõtumaksud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu otsus 2001/80/ÜVJP, 22. jaanuar 2001, Euroopa Liidu sõjalise staabi moodustamise kohta (EÜT L 27, 
30.1.2001, lk 7).  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. veebruari 2014. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad.  
1 3 0 2 Õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 335 000  841 000  1 213 107,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse 
asumise või teenistusest lahkumise korral; 
— sisseseadmis- või ümberasumistoetus ja kolimiskulud ametnikele, ajutistele ja lepingulistele töötajatele, kes on 
pidanud vahetama elukohta pärast tööle asumist või pärast nende teisele tööle üleviimist või pärast töölt lõplikku 
lahkumist, millele järgneb teise elukohta ümberasumine;  L 57/2348  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
1 3 0 2  (jätkub)  
— päevarahad ametnikele, ajutistele ja lepingulistele töötajatele, kes tõendavad, et pärast tööle asumist on nad pidanud 
vahetama elukohta; 
— teenistusest vabastamise hüvitis katseajal olevale ametnikule, kes vabastatakse töölt ilmse sobimatuse tõttu; 
— hüvitis ajutise või lepingulise töötaja lepingu lõpetamise korral institutsiooni poolt.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 4 — LÄHETUSED  
1 4 0 Lähetused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
8 527 000  8 452 000  8 120 178,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— kõrge esindaja ja temaga kaasasolevate töötajate, eelkõige komisjoni ihukaitsjate lähetuskulud; 
— Euroopa välisteenistuse ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning erinõunike lähetuskulud ja ametireisid, 
sõidukulud, päevarahad ning lähetusega kaasnevad või erakorralised kulud; 
— Euroopa Liidu sõjalise staabi pädevuse raames tekkinud lähetuskulud; 
— riiklike ekspertide Euroopa välisteenistusse lähetamisega seotud kulud; 
— kõrge esindaja erinõunike ja eriesindajate lähetuskulud; 
— enne ametisseasumist koolitusele kutsutud konkursi edukalt läbinud kandidaatide lähetuskulud; 
— Sõjalise Komitee esimehe lähetuskulud.  28.2.2018  ET L 57/2349 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 4 — LÄHETUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 85 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus Euroopa välisteenistuse lähetuste suhtes kohaldatavate 
eeskirjade kohta.  
Nõukogu otsus 2001/80/ÜVJP, 22. jaanuar 2001, Euroopa Liidu sõjalise staabi moodustamise kohta (EÜT L 27, 
30.1.2001, lk 7).  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. veebruari 2014. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad.  
PEATÜKK 1 5 — TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  
1 5 0 Töötajate abistamise meetmed  
1 5 0 0 Sotsiaalteenused ja töötajate abistamise meetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
198 000  191 000  304 553,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— meetmed eriti raskes olukorras olevatele ametnikele ja muudele töötajatele abi andmiseks; 
— töötajatevaheliste sotsiaalsete kontaktide kulud; 
— tööle jõudmiseks kasutatava ühiskondliku transpordi kulude osaline hüvitamine töötajatele. Meede on mõeldud 
stiimulina ühiskondliku transpordi kasutamiseks.  
Assigneering on ette nähtud puudega inimeste abistamise poliitika raames antava abi katmiseks puudega inimestele, kes 
on: 
— teenistuses olevad ametnikud, 
— teenistuses olevate ametnike abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses.  L 57/2350  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 5 — TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  (jätkub)  
1 5 0  (jätkub)  
1 5 0 0  (jätkub)  
Assigneering võimaldab eelarve raames olemasolevate rahaliste vahendite piires ja pärast seda, kui elukoha- või 
päritoluriigis kehtivad õigused on ammendatud, hüvitada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vajalikud mittemedit- 
siinilised kulud, mis on tingitud puudest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 24 ja 76.  
1 5 0 1 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
715 000  520 000  554 910,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— meditsiinikeskuste tegevuskulud, lastesõimede tarbe- ja hooldusvahendite ning ravimite kulud, arstliku läbivaatuse ja 
invaliidsuskomitee ning prillidega seotud kulud, 
— teatud meditsiiniliselt hädavajalike töövahendite soetamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 5 0 2 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate pidaja osutatud teenuste eest makstava tasu katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2351 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 5 — TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  (jätkub)  
1 5 0  (jätkub)  
1 5 0 3 Lastesõimed ja lasteaiad  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
568 000  600 000  607 762,—  
Märkused  
Antud assigneering on ette nähtud lasteaia ja muude lastesõimede ning lasteasutuste kulude katmiseks tehtava Euroopa 
välisteenistuse osamakse katmiseks (tasutakse komisjonile ja/või nõukogule).  
Vanemate osamaksudest ja vanemate tööandjateks olevate asutuste osamaksudest laekuvatest tuludest tulenev sihtot- 
starbeline tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 5 0 4 Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
20 000  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa välisteenistuse toetust nendele II tüübi Euroopa koolidele, mille on akrediteerinud 
Euroopa Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa Koolide kura- 
tooriumi poolt akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele Euroopa välisteenistuse nimel ja poolt ning komisjoniga 
sõlmitud volitus- ja teenuslepingu alusel. Sellest rahastatakse Euroopa välisteenistuse töötajate II tüübi Euroopa 
koolidesse registreeritud laste kulusid.  L 57/2352  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 2 
PEAKORTERI HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür ja iga-aastased liisingumaksed  
Liigendamata assigneeringud  17 739 538  18 698 000  18 488 653,—  104,22  
2 0 0 1  Kinnisvara omandamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 2  Sisustus- ja turvalisusega seotud tööd  
Liigendamata assigneeringud  337 000  235 000  150 817,—  44,75  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  18 076 538  18 933 000  18 639 470,—  103,11  
2 0 1  Hoonetega seotud kulud  
2 0 1 0  Puhastus- ja hooldustööd  
Liigendamata assigneeringud  4 715 000  4 956 000  4 651 002,—  98,64  
2 0 1 1  Vesi, gaas, elektrienergia ja küte  
Liigendamata assigneeringud  1 383 000  1 410 000  1 545 729,—  111,77  
2 0 1 2  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  6 420 000  6 700 000  6 259 736,—  97,50  
2 0 1 3  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  40 000  45 000  31 753,—  79,38  
2 0 1 4  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  120 000  130 000  87 138,—  72,62  
Artikkel 2 0 1 — Kogusumma  12 678 000  13 241 000  12 575 358,—  99,19  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  30 754 538  32 174 000  31 214 828,—  101,50  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Informaatika ja telekommunikatsioon  
2 1 0 0  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Liigendamata assigneeringud  14 291 000  13 030 000  11 665 781,—  81,63  
2 1 0 1  Krüptograafia ja eriti tundliku sisuga teabe käsitlemiseks 
mõeldud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Liigendamata assigneeringud  15 190 000  15 760 000  8 985 112,—  59,15  28.2.2018  ET L 57/2353 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turvalisus teabe puhul, 
mille salastatuse aste on „EU Restricted“  
Liigendamata assigneeringud  3 786 000  2 588 000  2 377 569,—  62,80  
2 1 0 3  Tehnilised turbemeetmed  
Liigendamata assigneeringud  1 250 000  1 250 000  633 231,—  50,66  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  34 517 000  32 628 000  23 661 693,—  68,55  
2 1 1  Mööbel, tehniline varustus ja seadmed ning transport  
2 1 1 0  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  153 000  155 000  346 734,—  226,62  
2 1 1 1  Tehniline varustus ja seadmed  
Liigendamata assigneeringud  105 000  150 000  16 502,—  15,72  
2 1 1 2  Transport  
Liigendamata assigneeringud  95 000  95 000  122 006,—  128,43  
Artikkel 2 1 1 — Kogusumma  353 000  400 000  485 242,—  137,46  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  34 870 000  33 028 000  24 146 935,—  69,25  
PEATÜKK 2 2  
2 2 0  Konverentsid, kongressid ja koosolekud  
2 2 0 0  Kohtumiste, konverentside ja kongresside korraldamine  
Liigendamata assigneeringud  515 000  500 000  513 186,—  99,65  
2 2 0 1  Ekspertide sõidukulud  
Liigendamata assigneeringud  50 000  50 000  13 365,—  26,73  
Artikkel 2 2 0 — Kogusumma  565 000  550 000  526 551,—  93,19  
2 2 1  Teave  
2 2 1 0  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  955 000  765 000  822 464,—  86,12  
2 2 1 1  Satelliidifotod  
Liigendamata assigneeringud  450 000  450 000  450 000,—  100,00  
2 2 1 2  Üldväljaanded  
Liigendamata assigneeringud  40 000  41 000  17 339,—  43,35  
2 2 1 3  Avalik teave ja avalikud üritused  
Liigendamata assigneeringud  495 000  295 000  585 663,—  118,32  
2 2 1 4  Strateegilise teabevahetuse suutlikkus  
Liigendamata assigneeringud  800 000  
Artikkel 2 2 1 — Kogusumma  2 740 000  1 551 000  1 875 466,—  68,45  L 57/2354  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
2 2 2  Tõlketeenused  
2 2 2 0  Kirjalik tõlge  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 2 2 1  Suuline tõlge  
Liigendamata assigneeringud  520 000  450 000  497 760,—  95,72  
Artikkel 2 2 2 — Kogusumma  520 000  450 000  497 760,—  95,72  
2 2 3  Muud kulud  
2 2 3 0  Kontoritarbed  
Liigendamata assigneeringud  340 000  340 000  507 516,—  149,27  
2 2 3 1  Postikulud  
Liigendamata assigneeringud  155 000  155 000  160 633,—  103,63  
2 2 3 2  Uuringute, uurimuste ja konsultatsioonide kulud  
Liigendamata assigneeringud  40 000  40 000  0,—  0  
2 2 3 3  Institutsioonidevaheline koostöö  
Liigendamata assigneeringud  3 600 000  3 082 000  2 475 893,—  68,77  
2 2 3 4  Kolimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  120 000  120 000  123 536,—  102,95  
2 2 3 5  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  5 000  5 000  6 648,—  132,96  
2 2 3 6  Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid  
Liigendamata assigneeringud  293 000  80 000  82 521,—  28,16  
2 2 3 7  Muud tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  150 000  10 000  0,—  0  
Artikkel 2 2 3 — Kogusumma  4 703 000  3 832 000  3 356 747,—  71,37  
2 2 4  Konfliktide ennetamine ja vahendusteenused (jätk)  
2 2 4 0  Konfliktide ennetamine ja vahendusteenused (jätk)  
Liigendamata assigneeringud  450 000  450 000  370 063,—  82,24  
Artikkel 2 2 4 — Kogusumma  450 000  450 000  370 063,—  82,24  
PEATÜKK 2 2 — KOGUSUMMA  8 978 000  6 833 000  6 626 587,—  73,81  
Jaotis 2 — Kogusumma  74 602 538  72 035 000  61 988 350,—  83,09  28.2.2018  ET L 57/2355 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 2 
PEAKORTERI HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür ja iga-aastased liisingumaksed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
17 739 538  18 698 000  18 488 653,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse poolt kasutatavate hoonete üüri ja maksude ning koosoleku- 
ruumide, ladude ja parkimiskohtade üüri rahastamiseks Brüsselis.  
See on ette nähtud ka hoonete või hooneosade iga-aastasteks liisingumakseteks vastavalt kehtivatele või ettevalmis- 
tatavatele lepingutele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 985 000 eurot.  
2 0 0 1 Kinnisvara omandamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete omandamise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 2 Sisustus- ja turvalisusega seotud tööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
337 000  235 000  150 817,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustööde kulude katmiseks, eelkõige: 
— institutsiooni hoonete kohandamise ja laiendamise kohta tehtavateks uuringuteks, 
— hoonete sisustamise töödeks seoses isikute ja vara füüsilise ja materiaalse turvalisusega,  L 57/2356  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 2  (jätkub)  
— teenistusruumide sisustamiseks ja ümberkujundamiseks kooskõlas teenistusnõuetega, 
— teenistusruumide ja tehniliste seadmete kohandamiseks kehtivate töötervishoiu- ja -ohutusnõuete standarditega 
vastavusse viimise eesmärgil.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
2 0 1 Hoonetega seotud kulud  
2 0 1 0 Puhastus- ja hooldustööd  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
4 715 000  4 956 000  4 651 002,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste puhastus- ja hooldustööde kulude katmiseks: 
— büroode, töökodade ja ladude (kaasa arvatud kardinad, seinakatted, vaibad, ribakardinad jne) puhastamine; 
— kulunud kardinate, seinakatete ja vaipade väljavahetamine; 
— värvimine; 
— mitmesugused hooldustööd; 
— tehniliste sisseseadete remontimise tööd; 
— tehnilised seadmed; 
— mitmesuguste tehniliste seadmete (kliima-, kütte- ja jäätmekäitlusseadmed, liftid, turvaseadmed ja pealtkuulamis- 
kindlad ruumid) hooldamise lepingud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2357 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 1 Vesi, gaas, elektrienergia ja küte  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 383 000  1 410 000  1 545 729,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 45 000 eurot.  
2 0 1 2 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
6 420 000  6 700 000  6 259 736,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse poolt kasutatavate hoonete turvalisuse ja valvega seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 280 000 eurot.  
2 0 1 3 Kindlustus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 000  45 000  31 753,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse poolt kasutatavate hoonete jaoks kindlustusettevõtetega sõlmitud 
lepingute kohaste maksete rahastamiseks ja neid hooneid külastavaid isikuid hõlmavaks vastutuskindlustuseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 4 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
120 000  130 000  87 138,—  L 57/2358  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonetega (k.a Cortenbergi ja ER-hoonega) seotud ja käesoleva peatüki muudes artiklites 
määratlemata muude jooksvate kulude, eelkõige jäätmete koristamise, märgutahvlite, eriasutuste kontrollidega jne 
seotud kulude rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  
2 1 0 Informaatika ja telekommunikatsioon  
2 1 0 0 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
14 291 000  13 030 000  11 665 781,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud üldiste info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— arvutisüsteemide ja rakenduste jaoks vajalike seadmete või tarkvara ost või üür, 
— kulud arvutiteenuseid osutavatelt ettevõtetelt ja konsultatsioonifirmadelt saadud abile ja koolitusele seoses arvuti- 
süsteemide ning rakendustarkvara töö ja arendamisega (kaasa arvatud kasutajatugi), 
— arvutiseadmete ja süsteemide ning rakendustarkvara teeninduse ja hoolduse kulud, 
— kommunikatsiooniteenuste pakkujad, 
— kommunikatsiooni- ja andmeedastuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 1 Krüptograafia ja eriti tundliku sisuga teabe käsitlemiseks mõeldud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
15 190 000  15 760 000  8 985 112,—  28.2.2018  ET L 57/2359 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud krüptograafia ja eriti tundliku sisuga teabe käsitlemiseks mõeldud info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— turvaliste arvutisüsteemide ja rakenduste jaoks vajalike seadmete või tarkvara ost või üür, 
— kulud arvutiteenuseid osutavatelt ettevõtetelt ja konsultatsioonifirmadelt saadud abile ja koolitustele seoses arvuti- 
süsteemide ning rakendustarkvara töö ja arendamisega (kaasa arvatud kasutajatugi) ning arvutiseadmete ja 
süsteemide ning rakendustarkvara teenindusele ja hooldusele, 
— turvaliste kommunikatsiooniteenuste abonementtasud, 
— turvalise kommunikatsiooni ja andmete edastamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
2 1 0 2 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turvalisus teabe puhul, mille salastatuse aste on „EU Restricted“  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 786 000  2 588 000  2 377 569,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud salastatuse astmega „EU Restricted“ teabe turvalisuse tagamise kulude, eelkõige järgmiste 
kulude katmiseks: 
— seadmete või tarkvara ostmine või üürimine, 
— kulud arvutiteenuseid osutavatelt ettevõtetelt ja konsultatsioonifirmadelt saadud abile ja koolitusele seoses turvaliste 
arvutisüsteemide ning rakendustarkvara käitamise ja arendamisega (kaasa arvatud kasutajatugi), 
— arvutiseadmete ja -süsteemide ning rakendustarkvara hoolduse ja teeninduse kulud, 
— kommunikatsiooniteenuste abonementtasud, 
— kommunikatsiooni- ja andmeedastuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/2360  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 3 Tehnilised turbemeetmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
1 250 000  1 250 000  633 231,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teabe turvalisuse tagamiseks kasutatavate tehniliste turbemeetmete, eelkõige järgmiste 
kulude katmiseks: 
— peakorteri, delegatsioonide ning konverentsideks ja koosolekuteks kasutatavate hoonete turbekontrolliseadmete või 
-tarkvara ostmine või üürimine; 
— eriotstarbelistelt teenusettevõtjatelt, tootjatelt ja konsultatsioonifirmadelt saadud abi ja koolitus seoses selliste 
seadmete või tarkvara käitamise ja arendamisega (kaasa arvatud kasutajatugi); 
— selliste seadmete, süsteemide ja rakendustarkvara hoolduse ja teeninduse kulud; 
— turbekontrolliseadmete veo kulud; 
— pealtkuulamiskindlate ruumide jaoks vajalike eriseadmete omandamise, veo ja paigaldamise kulud; 
— ruumide turbekontrolliks või pealtkuulamiskindlate ruumide varustamiseks vajaliku personali lähetustega seotud 
kulud; 
— Euroopa välisteenistuse hoonete jaoks vajalike turvasüsteemide omandamine või üürimine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 1 Mööbel, tehniline varustus ja seadmed ning transport  
2 1 1 0 Mööbel  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
153 000  155 000  346 734,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— mööbli ja erimööbli ostmine või asendamine,  28.2.2018  ET L 57/2361 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 1  (jätkub)  
2 1 1 0  (jätkub)  
— mööbli üürimine missioonide ajal ja väljaspool Euroopa välisteenistuse ruume toimuvate koosolekute korral, 
— mööbli hooldus ja remont.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 1 1 Tehniline varustus ja seadmed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
105 000  150 000  16 502,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— mitmesuguste, eelkõige arhiveerimise, turvalisuse, konverentsitehnika, sööklate ja hoonetega seotud tehniliste püsi- 
või teisaldatavate seadmete ja varustuse ostu või väljavahetamise rahastamine; 
— eelkõige konverentside ja sööklatega seotud tehnilise abi ja järelevalve kulud; 
— tehnilise varustuse ja seadmete üürimise kulude, samuti nende teeninduse, hoolduse ja remondiga seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 1 2 Transport  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
95 000  95 000  122 006,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muu hulgas järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistussõidukite liisimine või soetamine; 
— autode üürimise kulud, kui ei ole võimalik kasutada Euroopa välisteenistuse käsutuses olevaid transpordivahendeid, 
eelkõige lähetuste käigus; 
— ametiautode käitamise ja hooldamise kulud (kütuse, rehvide jms ost).  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/2362  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  
2 2 0 Konverentsid, kongressid ja koosolekud  
2 2 0 0 Kohtumiste, konverentside ja kongresside korraldamine  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
515 000  500 000  513 186,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste meetmete jaoks mõeldud kulude rahastamiseks: 
— välisasjade nõukogu mitteametlike kohtumiste ja muude mitteametlike kohtumiste korraldamine, 
— poliitilise dialoogi korraldamine ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil, 
— konverentside ja kongresside korraldamine, 
— sisekoosolekutega seotud kulud, sealhulgas vajaduse korral erijuhtudel serveeritavad söök ja joogid, 
— institutsiooni vastuvõtu- ja esinduskohustuse täitmisest tulenevad kulud, 
— diplomaatilise protokolliga seotud tegevus.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 0 1 Ekspertide sõidukulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
50 000  50 000  13 365,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse poolt koosolekutele kutsutud või lähetusse saadetud ekspertide 
sõidukulude ja päevarahade katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 Teave  
2 2 1 0 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
955 000  765 000  822 464,—  28.2.2018  ET L 57/2363 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1  (jätkub)  
2 2 1 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— kulud seoses juurdepääsuga välistele dokumentide ja statistilistele andmebaasidele, sealhulgas geograafilistele 
andmetele; 
— ajalehtede, ajakirjade, nende sisuanalüüse esitavate teenuste ja muude elektrooniliste väljaannete tellimine, assig- 
neering katab samuti kõnealuste väljaannete püsikoopiatena või elektroonilisel kujul taasesitamisest ja ringlusesse 
laskmisest tulenevad autoriõigusega seotud kulud; 
— raamatute ja muude trükiste ja/või elektrooniliste väljaannete ost raamatukogu jaoks; 
— uudisteagentuuride teletaibivastuvõtjate abonementtasud; 
— raamatute köitmine ja muud väljaannete ning ajakirjade säilitamiseks vajalikud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2001/80/ÜVJP, 22. jaanuar 2001, Euroopa Liidu sõjalise staabi moodustamise kohta (EÜT L 27, 
30.1.2001, lk 7).  
2 2 1 1 Satelliidifotod  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
450 000  450 000  450 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse jaoks satelliidifotode hankimise kuludeks eelkõige kriiside 
ärahoidmise ja kriisiohje valdkondades.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 2 Üldväljaanded  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 000  41 000  17 339,—  L 57/2364  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1  (jätkub)  
2 2 1 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad Euroopa välisteenistuse väljaannete (sealhulgas  
Euroopa Liidu Teatajas  avaldatavate) koostamisest liikmesriikide ametlikes keeltes, väljaandmisest kas traditsioonilisel 
(paberil või filmil) või elektroonilisel kujul ja levitamisest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 3 Avalik teave ja avalikud üritused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
495 000  295 000  585 663,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— audiovisuaalteenused avalikkuse teavitamiseks liidu välispoliitikast ja kõrge esindaja tööst; 
— Euroopa välisteenistuse veebisaidi väljatöötamine ja toimimine; 
— institutsiooni tegevustega seotud väljaannetest ja avalikest üritustest teavitamise kulud, kaasa arvatud abijuhtimise ja 
infrastruktuuri kulud; 
— ÜJKP/ÜVJP valdkonna teavitamiskulud; 
— mitmesugused teabealase tegevuse ja avalike suhete kulud, sealhulgas reklaammaterjalid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 4 Strateegilise teabevahetuse suutlikkus  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
800 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise jaoks: 
— strateegilise teabevahetuse vahendid, sealhulgas juurdepääs veebipõhistele ja graafilistele vahenditele, 
— strateegilise teabevahetuse alase ekspertiisi, sealhulgas arvamusuuringute tellimine,  28.2.2018  ET L 57/2365 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1  (jätkub)  
2 2 1 4  (jätkub)  
— strateegilise teabevahetuse toodete keelelise mitmekesisuse toetamine, 
— desinformatsiooni tõrjumise spetsialistide võrgustiku loomine ja säilitamine liikmesriikides ja naaberriikides, 
parimate tavade vahetus, 
— ELi töötajate koolitamine ja sisemise suutlikkuse loomine strateegilise teabevahetuse alaste oskuste valdkonna ning 
teadmiste haldamine.  
2 2 2 Tõlketeenused  
2 2 2 0 Kirjalik tõlge  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni poolt Euroopa välisteenistusele osutatud kirjaliku 
tõlke teenuste rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 2 1 Suuline tõlge  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
520 000  450 000  497 760,—  
Märkused  
Kõnealune assigneering on ette nähtud komisjoni tõlkide poolt Euroopa välisteenistusele osutatud suulise tõlke teenuse 
rahastamiseks.  
See on ette nähtud ka poliitika- ja julgeolekukomitee ning sõjalise komitee koosolekute ja muude konkreetselt ÜJKP/ 
ÜVJP raames peetavate koosolekute korral Euroopa välisteenistusele komisjoni tõlkide poolt osutatud teenuste rahasta- 
miseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus nr 111/2007 suulise tõlkimise kohta 
Euroopa Ülemkogul, nõukogus ja selle ettevalmistusorganites.  L 57/2366  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3 Muud kulud  
2 2 3 0 Kontoritarbed  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
340 000  340 000  507 516,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— paberi soetamine; 
— valguskoopiad ja teenustasud; 
— paber ja kontoritarbed (iga päev kasutatavad kontoritarbed); 
— trükitud materjalid; 
— kirjade saatmiseks vajalikud tarvikud (ümbrikud, pakkepaber, postifrankeerimismasinad); 
— dokumentide paljundamise töökoja tarvikud (printeritahm, ofsetivormid, filmid ja kemikaalid plaatide valmis- 
tamiseks).  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 1 Postikulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
155 000  155 000  160 633,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postikulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 2 Uuringute, uurimuste ja konsultatsioonide kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
40 000  40 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepingute alusel väljastpoolt kaasatud kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide uurimuste ja 
konsultatsioonide kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 3 Institutsioonidevaheline koostöö  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
3 600 000  3 082 000  2 475 893,—  28.2.2018  ET L 57/2367 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 3  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonidevaheliseks tegevuseks, nimelt Euroopa välisteenistuse töötajaid, hooneid ja 
arhiive haldavate komisjoni, asutuste ja nõukogu haldustöötajate kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 4 Kolimiskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
120 000  120 000  123 536,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kolimise ja varustuse transpordiga seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 5 Finantskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
5 000  5 000  6 648,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide finantskulude, sealhulgas pangakulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 6 Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
293 000  80 000  82 521,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— võimalikud Euroopa Kohtu ja Üldkohtu poolt Euroopa välisteenistuse kanda jäetud kulud ning kohtus Euroopa 
välisteenistust esindavate lepinguliste juristide kulud;  L 57/2368  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 6  (jätkub)  
— lepinguliste juristidega konsulteerimise kulud; 
— kahjutasud, intressid ja kompensatsioonid, mida Euroopa välisteenistus võib olla kohustatud maksma.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 7 Muud tegevuskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
150 000  10 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— konverentsi teenindava personali ja turvatöötajate töörõivaste ning töökodade ja siseteenuste töötajate töövahendite 
ostu ja töörõivaste parandamise ning hooldamise kulud; 
— Euroopa välisteenistuse osalemine selliste ühenduste kulude rahastamises, kelle tegevus on otseselt seotud liidu 
institutsioonide tegevusega; 
— muud eelnevates rubriikides eraldi määratlemata tegevuskulud; 
— Euroopa välisteenistuse töötajate juurdepääsuload; 
— eelkõige Cortenbergi ja ER-hoone eest vastutavate julgeolekutöötajate vormirõivaste ja rõivamanuste ostmise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 4 Konfliktide ennetamine ja vahendusteenused (jätk)  
2 2 4 0 Konf liktide ennetamine ja vahendusteenused (jätk)  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
450 000  450 000  370 063,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— vahendus- ja dialoogiprotsessi toetava liidu personali rakendamine;  28.2.2018  ET L 57/2369 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 4  (jätkub)  
2 2 4 0  (jätkub)  
— lepingute sõlmimine sisevahendus- ja dialoogiekspertidega, samuti välisvahenduse tugiteenustele ligipääs, võttes 
arvesse ÜRO ja muude organisatsioonide tööd nimekirjade koostamisel; 
— teabehaldus, k.a õpitubade korraldamine ja konf liktianalüüs ning saadud kogemuste, parimate tavade ja juhiste 
väljatöötamine ja avaldamine; 
— liidu peakorteri personali, missioonidele saadetud liidu personali, ELi eriesindajate ning delegatsioonijuhtide ja nende 
personali koolitus ja sisemise suutlikkuse suurendamine seoses varajase hoiatamise, konf liktianalüüsi ning 
vahendus- ja dialoogiga seotud ülesannetega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 57/2370  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 3 
DELEGATSIOONID  
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Delegatsioonid  
3 0 0 0  Koosseisuliste töötajate töötasu ja õigused  
Liigendamata assigneeringud  118 350 400  116 124 000  110 840 629,—  93,65  
3 0 0 1  Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  72 090 600  68 517 000  64 380 868,—  89,31  
3 0 0 2  Muud personaliga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  27 633 600  27 961 000  25 703 219,—  93,01  
3 0 0 3  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  168 022 000  165 623 750  169 514 191,—  100,89  
3 0 0 4  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  42 721 000  45 033 000  40 336 078,—  94,42  
3 0 0 5  Komisjoni rahaline toetus delegatsioonidele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  184 969 380,—  
Artikkel 3 0 0 — Kogusumma  428 817 600  423 258 750  595 744 365,—  138,93  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  428 817 600  423 258 750  595 744 365,—  138,93  
Jaotis 3 — Kogusumma  428 817 600  423 258 750  595 744 365,—  138,93  28.2.2018  ET L 57/2371 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 3 
DELEGATSIOONID  
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  
3 0 0 Delegatsioonid  
3 0 0 0 Koosseisuliste töötajate töötasu ja õigused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
118 350 400  116 124 000  110 840 629,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ametikohtade loetelus ette nähtud ameti- 
kohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate kulude katmiseks: 
— põhipalgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste tekkimiseks või säilitamiseks nende pärito- 
luriigis; 
— mitmesugused hüvitised ja toetused; 
— ületunnitöö; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega töötasude suhtes; 
— eelarveaasta jooksul töötasude mis tahes ajakohastamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude kavandatud summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa välisteenistuse vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist, töötasusid ning muid finant- 
stingimusi.  
3 0 0 1 Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
72 090 600  68 517 000  64 380 868,—  L 57/2372  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide kulude katmiseks: 
— kohaliku ja/või lepingulise tööjõu töötasud, ning sotsiaalkindlustusmaksed ja hüvitised, mida peab tasuma tööandja; 
— tööandja sissemaksed seoses kohaliku personali täiendava sotsiaalkindlustuskattega; 
— sisseostetud tööjõu või vabakutseliste töötajate teenused.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
3 0 0 2 Muud personaliga seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
27 633 600  27 961 000  25 703 219,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud noorte (ülikooli lõpetanud) ekspertide ja praktikantide lähetamisega Euroopa Liidu deleg- 
atsioonidesse; 
— kulud, mis on seotud liikmesriikide või kolmandate riikide noortele diplomaatidele mõeldud seminaride korralda- 
misega; 
— kulud, mis on seotud liikmesriikide ametnike lähetamise või ajutise tööle määramisega delegatsioonidesse; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõpliku töölt lahkumise ja mujale elama asumisega;  28.2.2018  ET L 57/2373 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 2  (jätkub)  
— töötajate ning nende perekonnaliikmete sõidukulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumise või töölt lahkumisega, kui 
sellega kaasneb töökoha muutumine; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või lõpliku töölt lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— Euroopa välisteenistuse töötaja või tema ülalpeetava isiku surma korral kulud, mis tekivad seoses surnu trans- 
portimisega vastavalt personalieeskirjade artiklile 75; 
— personaliga seotud mitmesugused kulud ja toetused, sh õigusnõustamine; 
— ametnike, ajutiste töötajate, lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate värbamise menetlusega seotud kulutused, sh 
avaldamiskulud, sõidu- ja elamiskulud ning katsetele ja vestlusele kutsutud kandidaatide õnnetusjuhtumikindlustus 
ning rühmaviisiliste värbamiskatsete ning värbamiseelsete terviseuuringute korraldamisega seotud kulud; 
— delegatsioonidesse paigaldatavate meditsiiniseadmete soetamine, väljavahetamine, ümberkorraldamine ning hool- 
damine; 
— kulud, mis on seotud ametnike, lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate iga-aastaste terviseuuringute ning nende 
käigus tehtavate analüüside ja katsetega, kulud, mis on seotud meditsiinilise ja hambaravialase nõustamisega, ning 
kulud, mis tulenevad AIDSiga seotud meetmete rakendamisest töökohal; 
— kultuuriüritused ning välismaiste ja kohalike töötajate vaheliste ühiskondlike suhete sõlmimisele kaasa aitavad 
algatused; 
— kindlasummaline toetus, mida makstakse ametnikele, kelle ametiülesanded toovad kaasa regulaarseid esindusku- 
lusid, ning selliste kulude hüvitamine, mida kannavad volitatud ametnikud komisjoni ja/või Euroopa välisesinduse 
esindamisel teenistuse huvides ning seoses oma ametiülesannetega (liidu territooriumil asuvate delegatsioonide 
puhul kaetakse majutuskulud osaliselt kindlasummalisest esindustoetusest); 
— ametnike ja muude töötajate lähetustega seotud transpordikulud ning lähetuste päevarahad ja kaasnevad täiendavad 
või erakorralised kulud; 
— enne ametisseasumist koolitusele kutsutud konkursi läbinud kandidaatidega seotud transpordikulud ja päevarahad; 
— delegatsioonide koosolekutele kutsutud ekspertide reisikulud ja päevarahad; 
— meditsiinilise evakueerimisega seotud transpordikulud, päevarahad ja kindlustus; 
— kriisiolukordadest põhjustatud kulud, sealhulgas reisi- ja majutuskulud ning päevarahad; 
— kulutused üld- ja keelekoolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning institutsiooni töö tulemus- 
likkust; 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud;  L 57/2374  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 2  (jätkub)  
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatsioonimeetodite, planeerimise, juhtimise, strateegia, kvaliteedita- 
gamise ning personalijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— institutsiooni korraldatud koolituskursuste, -seminaride ja -konverentside kavandamise, pidamise ja hindamisega 
seotud kulutused (kursuste juhendajad / ettekannete esitajad ning nende sõidu- ja elamiskulud, ning õppematerjalid); 
— kursuste korraldamise praktiliste ja logistiliste aspektidega seotud kulud, sealhulgas ruumide, transpordi ja seadmete 
üürimine väljaõppe ning kohalike ja piirkondlike seminaride jaoks, samuti mitmesugused asjaomased kulud, nagu 
joogid ja suupisted; 
— konverentsidel ja sümpoosionidel osalemise kulud ning kutse- ja teadusorganisatsioonide liikmemaksud; 
— väljaannete ja teabe, vastavate internetilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— diplomaatide vahetuse programmi kulud, nagu reisi- ja sisseseadmiskulud vastavalt personalieeskirjadele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 120 000 eurot.  
3 0 0 3 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
168 022 000  165 623 750  169 514 191,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide kulude katmiseks: 
— ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate ajutised majutustoetused ja päevarahad; 
— väljaspool liitu asuvate delegatsioonide hoonete üür ja muud tasud järgmises ulatuses: 
— hoonete või hooneosade puhul, mida kasutavad kontoriruumidena väljaspool liitu asuvad delegatsioonid või 
väljapoole liitu tööle määratud ametnikud: üür (kaasa arvatud ajutine majutus) ja maksud, kindlustusmaksed, 
remont ning kapitaalremont, inimeste ja kaupade julgeolekuga seotud korralised kulutused (kodeerimismasinad, 
seifid, aknatrellid jne); 
— hoonete või hooneosade puhul, mida kasutavad väljaspool liitu asuvad delegatsioonid kontoriruumidena või 
delegatsioonide töötajad eluruumidena: vee, gaasi, elektrienergia ning kütuse eest makstavad tasud, hooldus- ja 
parandustööd, teisaldamine, remont ning muud korralised kulutused (tänavate korrashoiu ning prügiveo eest 
makstavad kohalikud maksud ning tähiste ja viitade ost);  28.2.2018  ET L 57/2375 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 3  (jätkub)  
— liidu territooriumil asuvate delegatsioonide hoonete üür ja muud tasud järgmises ulatuses: 
— delegatsioonide kontoriruumidena kasutatavate mis tahes hoonete või hooneosade puhul: üür, vee, gaasi, 
elektrienergia ning kütteenergia eest makstavad tasud, kindlustusmaksed, hooldus- ja parandustööd, remont ja 
kapitaalremont, julgeolekukulud, eelkõige valvelepingud, kustutite üürimine ja täitmine, tuletõrjevarustuse 
ostmine ja hooldus ning tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse asendamine, kohustuslike kontrolli- 
mistega seotud kulud jne; 
— ametnike kasutuses olevate hoonete ja hooneosade puhul: eluasemete turvalisusega seotud kulude hüvitamine; 
— ehituskruntide ja hoonete soetamise (ostmine või liisimine) või kontori- või eluruumide ehitamisega seotud kulud, 
sh esialgsete uuringute eest makstavad ning muud mitmesugused tasud.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artiklis 203 sätestati, et institutsioonidel on võimalik rahastada vara ostu 
laenude abil. Kõnealune punkt hõlmab seoses selliste laenudega tekkinud (põhisumma ja intressid) kulusid deleg- 
atsioonidele vara ostmisel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 26 770 000 eurot.  
3 0 0 4 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
42 721 000  45 033 000  40 336 078,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide kulude katmiseks: 
— mööbli ja seadmete, eelkõige audiovisuaal-, arhiivi-, trüki-, raamatukogu-, suulise tõlke ning eriotstarbeliste kontorit- 
arvete (koopiamasinad, skanner-printerid, faksimasinad jne) ost, üürimine, liisimine, hooldus ning remont ning 
selliste seadmete kohta käiva dokumentatsiooni ja nendega seotud tarvikute soetamine; 
— tehnilise varustuse, nagu generaatorite, kliimaseadmete jne ost, hooldus ja remont ning varustuse paigaldamine 
delegatsioonide üldkasutatavatesse ruumidesse; 
— sõidukite, sh tööriistade ost, asendamine, üürimine, liisimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite kindlustusmaksed;  L 57/2376  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 4  (jätkub)  
— raamatute, dokumentide ja muude mitteperioodiliste väljaannete ost ning ajakohastamine, ajalehtede, ajakirjade ning 
erinevate väljaannete abonementtasud, köitmiskulud ning muud perioodikaväljaannete säilitamisega seotud kulud; 
— uudisteagentuuridele tehtud tellimuste kulud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning paljundustarvikute ost ning trükiteenuste ostmine institutsioonivälistelt 
teenusepakkujatelt; 
— seadmete transport ja tollivormistus, portjeede, autojuhtide jne vormirõivaste ost ja puhastamine, erinevat tüüpi 
kindlustuslepingud (eelkõige tsiviilvastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu), sisekoosolekutega seotud kulud 
(joogid ning erijuhtudel serveeritav söök); 
— delegatsioonide haldustegevusega seotud uuringud, analüüsid ja konsultatsioonid ning muud tegevuskulud, mida ei 
ole konkreetselt kirjendatud käesoleva artikli teistesse punktidesse; 
— posti, raportite ja publikatsioonide ning postipakkide ja muude õhu-, maa-, mere- või raudteetranspordiga saadetud 
pakkide postikulud ja kättetoimetamise kulud; 
— diplomaatilise postiga seotud kulud; 
— igasugused kulud, mis on seotud ametnike kasutusse antud eluruumide mööbli ja sisseseadega; 
— tekstitöötlusseadmete (arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide) ja vajaliku tarkvara ost, 
üürimine või liisimine; 
— allhanke korras osutatavad teenused, nt infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine, hooldus ja tugi delegatsioonides; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete, nt printerite ja skännerite ost, üürimine ja liisimine; 
— telefonikeskjaamade ja vahetusjaamade ning andmeedastusseadmete ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liisimine; 
— kaabel- või raadioside (telefon, telegraaf, teleks, faks) abonementmaksud ja püsikulud, andmesidevõrkude, tele- 
maatikateenuste ja muu sellisega seotud kulud ning telefonikataloogide ost; 
— kõnealuste seadmete paigaldamise, konfigureerimise, hoolduse, tugisüsteemide, abiteenuste, dokumentatsiooni ja 
tarvikutega seotud kulud; 
— eriolukordade puhul delegatsioonides läbi viidavate aktiivsete julgeolekuoperatsioonidega seotud kulud; 
— kõik finantskulud, eelkõige pangakulud;  28.2.2018  ET L 57/2377 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 4  (jätkub)  
— avansikontode ajakohastamine, kui volitatud eelarvevahendite käsutaja on võtnud kõik olukorra lahendamiseks 
vajalikud meetmed, kuid sellest hoolimata ei ole võimalik ajakohastamisest tulenevat kulu kanda muule eelarvereale; 
— ajakohastamine olukordades, mil nõue tühistatakse täielikult või osaliselt pärast seda, kui see on tuluna raamatupi- 
damisarvestusse kirjendatud (eelkõige tasaarvestamisel võlaga); 
— ajakohastamine juhtudel, kui käibemaks on maksmata ja seda ei ole enam võimalik kanda samale reale, kust kanti 
põhikulud; 
— eespool nimetatud juhtudel saadavatele intressidele, kui neid ei saa kanda mõnele teisele eelarvereale.  
Punkt hõlmab vajaduse korral ka assigneeringut, millega kaetakse sellise panga likvideerimise või tegevuse lõpetamisega 
kaasnev kahjum, kus komisjonil on avansikontod.  
Sellest võib rahastada delegatsioonides liikmesriikidega, eelkõige kriisiolukorras tehtava kohaliku koostöö käigus 
tekkivaid kulusid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 9 360 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2010/427/EL, 26. juuli 2010, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja 
toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30), ja eelkõige selle artikli 5 lõige 10.  
3 0 0 5 Komisjoni rahaline toetus delegatsioonidele  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  184 969 380,—  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse kogu komisjoni ja Euroopa Arengufondi (EAF) tulu, millest toetatakse 
delegatsioonide nende kulude rahastamist, mis tulenevad komisjoni personali kohalolekust delegatsioonides, täiendavate 
assigneeringute tegemiseks.  
Assigneering on ette nähtud komisjoni personali, sealhulgas Euroopa Arengufondist rahastatava komisjoni personali 
järgmiste kulude katmiseks väljaspool liitu asuvates Euroopa Liidu delegatsioonides ja liidus asuvate rahvusvaheliste 
organisatsioonide juures asuvates Euroopa Liidu delegatsioonides: 
— kohapealt värvatud töötajate (ja sisseostetud tööjõu) töötasud ja nendega seotud kulud; 
— osa nimetatud personaliga seotud kuludest, mis kaetakse punktidest 3 0 0 0 („Koosseisuliste töötajate töötasu ja 
õigused“), 3 0 0 1 („Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused“), 3 0 0 2 („Muud personaliga seotud 
kulud“), 3 0 0 3 („Hooned ja nendega seotud kulud“) ja 3 0 0 4 („Muud halduskulud“).  L 57/2378  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 5  (jätkub)  
Lisaks sellele võib kõnealuse assigneeringuga katta selliseid kulusid nagu ajakirjandus- ja teavitustegevus, millega 
tegeletakse teiste institutsioonidega sõlmitud teenusetasandi kokkulepete alusel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2018  ET L 57/2379 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2018  Assigneeringud 
2017  Täitumine 2016  % 2016–2018  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  678 499 138  659 980 000  816 103 790,—  120,28  L 57/2380  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Selle peatüki assigneeringud on esialgsed ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist muudele 
eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2018  Assigneeringud 2017  Täitumine 2016  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettenägematute kulude katmiseks, mis tulenevad eelarveaasta jooksul vastu võetud 
eelarvelistest otsustest.  28.2.2018  ET L 57/2381 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PERSONAL  
X jagu — Euroopa välisteenistus  
Tegevusüksus ja palgaaste  2018  2017  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  6  —  6  —  
AD 15  23  —  23  —  
AD 14  172  —  155  —  
AD 13  162  —  176  —  
AD 12  190  —  210  —  
AD 11  78  —  64  —  
AD 10  70  —  63  —  
AD 9  83  —  71  —  
AD 8  79  —  76  —  
AD 7  43  —  55  —  
AD 6  29  —  34  —  
AD 5  8 —  17  —  
Kokku AD  943  —  950  —  
AST 11  24  —  32  —  
AST 10  26  —  27  —  
AST 9  61  1  60  —  
AST 8  76  —  64  1  
AST 7  87  —  90  —  
AST 6  84  —  82  —  
AST 5  111  —  102  —  
AST 4  64  —  66  —  
AST 3  41  —  58  —  
AST 2  12  —  25  —  
AST 1  4 —  4  —  
Kokku AST  590  1  610  1  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  9  —  1  —  
AST/SC 2  33  —  29  —  
AST/SC 1  19 —  20  —  
Kokku AST/SC  61  —  50  —  
Kokku  1 594  1  1 610  1  
Kõik kokku  1 595  ( 1 ) 1 611  
( 1 ) Ametikohtade arvu vähendamise tõttu kohaldatakse kuni kuue töötaja suhtes personalieeskirjade artiklit 41 vastavalt 2. detsem bri 2013. aasta institutsioonidevahelisele 
kokkuleppele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finant sjuhtimise kohta (ELT C 373, 
20.12.2013, lk 1).  L 57/2382  ET 28.2.2018 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS