ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1239/2005,

29. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate või liikidega, ja määrust (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses lõssipulbriga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 punkti b ja lõiget 14,

ning arvestades järgmist:

Komisjoni 16. juuni 2005. aasta määrusesse (EÜ) nr 909/2005, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused, (4) on alates 17. juunist 2005 lisatud Ceuta ja Melilla sihtkohatsoonide L 01 ja L 03 alla (milles on loetletud sihtkohad, mis ei vasta eksporditoetuste saamise tingimustele) ning võrdsustatud Venemaa suhtes kohaldatav või toetusemäär kõikide teiste sihtkohtade suhtes kohaldatava määraga. Seetõttu on vaja kõnealused sihtkohad välja arvata määruste (EÜ) nr 581/2004 ja (EÜ) nr 582/2004 kohaselt makstavate eksporditoetuste hulgast.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 582/2004 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1. Kuulutatakse välja alaline pakkumine, et määratleda eksporditoetus komisjoni määruse (EMÜ) nr 3846/87 (5) I lisa jaos 9 osutatud lõssipulbri jaoks, mis on pakitud vähemalt 25 kg netomassiga kottidesse ja mille lisatud piimavaba aine sisaldus ei ületa 0,5 massiprotsenti, tootekoodiga ex ex 0402 10 19 9000, mis on ette nähtud eksportimiseks kõigisse sihtkohtadesse, välja arvatud Andorra, Bulgaaria, Ceuta ja Melilla, Gibraltar, Ameerika Ühendriigid ja Vatikani Linnriik.
(1)

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 (1) artikliga 27 on veini halva kvaliteedi vältimiseks keelatud viinamarjade ülepressimine ning veinisette pressimine ning selleks on ette nähtud pressimisjääkide ja sette kohustuslik destilleerimine. Kuna Sloveenia ja Slovakkia viinamarjakasvatusvööndites peavad tootmis- ning turustusettevõtted tagama sellest sättest kinnipidamise, tuleks kõnealuse piirkonna tootjate puhul asendada veinivalmistamise kõrvalsaaduste destilleerimise kohustus kõnealuste kõrvalsaaduste järelevalve all kõrvaldamise kohustusega.
(4)

Mitmed ettevõtjad, kes ootavad, et nende piimatööstusettevõtted kiidetakse heaks, sest need vastavad nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivi 92/46/EMÜ nõuetele, millega sätestatakse toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimapõhiste toodete tootmise ja turuleviimise tervishoiueeskirjad, (3) taotlevad jätkuvalt ekspordilitsentside kehtivuse kestvust, et säilitada oma tavapärast kaubavahetust Venemaaga. Siiski ei saa nad kasutada kõnealuseid litsentse enne nende kehtivusaega.
(2)

EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on viimati muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud tollimaksu nullmäär KN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva teatava vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate KN-koodi ex22029010 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes.
(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 10 kolmandas taandes on sätestatud, et diferentseeritud toetuste korral tuleb toetuse saamiseks esitada tõend, et tooted on jõudnud litsentsil märgitud sihtkohta või teise sihtkohta, mille suhtes on toetus kindlaks määratud. Sellest reeglist võidakse teha erandeid kõnealuse määruse artikliga 42 ettenähtud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.
ET Euroopa Liidu Teataja L 193/25

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1189/2005,

20. juuli 2005,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük ICES VII b ja c püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, (3) mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse laevade suhtes püügipiirangutega vetes, on kehtestatud kvoodid 2005. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2005. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 20. juuli 2005 Komisjoni nimel kalandus- ja merendusasjade peadirektor Jörgen HOLMQUIST

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

(3) ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 860/2005 (ELT L 144, 8.6.2005, lk 1).

LISA
(2)

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni 21. aprilli 2004. aasta arvamuses Ühendkuningriigi kuupäevapõhise eksportimise skeemi ja üle kolmekümne kuu reeglisse muudatuste tegemise ettepaneku teadusliku põhjenduse kohta on järeldatud, et Ühendkuningriigis enne 1. augustit 1996 sündinud või kasvatatud veiste liha ei tohiks sattuda toidu hulka ega toiduahelasse, sest selles rühmas on kõrge veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) esinemissagedus. Pärast nimetatud kuupäeva sündinud kariloomade kohta on arvamuses järeldatud, et BSE oht tarbijatele on samal tasemel kui teistes liikmesriikides.
ET Euroopa Liidu Teataja L 189/28

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1178/2005,

20. juuli 2005,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise molva püük ICES II, IV ja V püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud 2005. aasta kvoodid.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2005. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 20. juuli 2005 Komisjoni nimel kalandus- ja merendusasjade peadirektor Jörgen HOLMQUIST

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

(3) ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 860/2005 (ELT L 144, 8.6.2005, lk 1).

LISA
(2)

Kuna teatavate määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ettenähtud toetuste puhul ei ole vahetuskursi rakendusjuhud kindlaks määratud, tuleb ette näha ühtne rakendusjuht, mis on otseselt seotud abisaaja esitatud taotlusega. Järjepidevuse ja läbipaistvuse huvides abisaajate suhtes, tuleks see kindlaks määrata kuupäeval, mis on võimalikult lähedal eespool nimetatud määruse raames kehtestatud makseperioodile, ning vahetuskursi kohaldamise kontrollimise lihtsustamiseks ning tõhustamiseks tuleks rakendusjuht kindlaks määrata enne kui algab eelarveaasta, mille käigus maksed tuleb sooritada.
(2)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (3) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatavat tariifikvooti hallatakse kooskõlas nende eeskirjadega.
Austraalia

Quarantine and Quality Assurance Branch Department of Primary Industry and Fisheries

GPO Box 192B Hobart TAS 7001

+.61.02.

33-8011
(5)

Trichoderma longibrachiatum’i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi, Trichoderma longibrachiatum’i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ja Bacillus amyloliquefaciens’i (DSM 9553) abil toodetud alfa-amülaasi ensüümpreparaadi kasutamist lubati esmakordselt ja ajutiselt võõrutatud põrsaste puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 2690/1999. (3) Kõnealuse ensüümpreparaadi tähtajatu loa taotlemise toetuseks on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused asjaomase loa väljastamiseks on täidetud. Sellest tulenevalt tuleks kõnealuse ensüümpreparaadi käesoleva määruse lisas piiritletud kasutamist lubada tähtajatult.
(1)

Määrusega (EÜ) nr 1760/2000 on sätestatud, et iga liikmesriik peab kehtestama veiste identifitseerimise süsteemi, mis sisaldab mitmeid identifitseerimise ja registreerimise elemente. Eelkõige sätestatakse, et kõik majandis peetavad pärast 31. detsembrit 1997 sündinud või ühendusesiseseks kauplemiseks pärast 1. jaanuari 1998 ettenähtud loomad ning Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias või Slovakkias ühinemise kuupäevaks sündinud ja majandis peetavad või ühendusesiseseks kauplemiseks pärast nimetatud kuupäeva ettenähtud loomad identifitseeritakse mõlemasse kõrva kinnitatava kõrvamärgiga (“heakskiidetud kõrvamärgid”). Määrusega sätestatakse ühtlasi, et mõlemal kõrvamärgil on ühesugune kordumatu identifitseerimiskood (“kordumatu identifitseerimiskood”), mis võimaldab identifitseerida iga looma ja majandi, kus loom on sündinud.
(2)

Plii piirnormid on kehtestatud mikroelementide ühendite funktsionaalrühma kuuluvatele lisanditele, kaasa arvatud tsinkoksiid, ning sideainete ja paakumisvastaste ainete funktsionaalrühma kuuluvatele lisanditele, kaasa arvatud vulkaaniline klinoptiloliit, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiviga 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta), (4) mida on muudetud komisjoni direktiiviga 2005/87/EÜ. (5) Kuna soovimatute ainete esinemist reguleerivad eeskirjad tuleks suurema selguse huvides koondada ühte teksti, on asjakohane kõrvaldada vastavad viited määrustest (EÜ) nr 1334/2003 ja (EÜ) nr 2148/2004.
(3)

Määruse (EÜ) nr 245/2001 artiklis 7 on sätestatud, et lina- ja kanepivarte kiuks töötlemise toetust makstakse tingimusel, et maatükid, kuhu on külvatud kiulina või – kanep, on asjaomasel turustusaastal deklareeritud komisjoni 23. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3887/92 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad ühenduse teatavate toetuskavade ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kohaldamiseks) (6) artiklis 4 osutatud pindalatoetuse taotluses. Kuna pindalatoetuse taotlused on asendatud ühtse taotlusega, nagu on osutatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 796/2004 (millega kehtestatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud täidetavate tingimuste, toetuse muutmise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad) (7) II osa II jaotise I peatükis, on vaja määruse (EÜ) nr 245/2001 artiklit 7 vastavalt muuta.
(2)

Määruse (EMÜ) nr 2261/84 artikli 17a lõige 1 näeb ette, et oliiviõli ettemakstava tootmistoetuse määra kindlaksmääramiseks ühiku kohta tuleks kehtestada asjaomase turustusaasta hinnanguline toodang. See summa tuleb kindlaks määrata sellisel tasemel, et oleks välistatud õigustamatute väljamaksete oht õlitootjatele. Nimetatud summa puudutab ka lauaoliive, mida väljendab vastav oliiviõli. Hinnanguline toodang ja ettemakstav tootmistoetuse määr ühiku kohta 2003/2004. turustusaastaks määrati kindlaks komisjoni määrusega (EÜ) nr 1807/2004. (8)
(2)

Määrustega, millega viimastel aastatel on muudetud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (3) I lisa, on samuti kehtestatud muudatusi koondnomenklatuuris teatavate puu- ja köögiviljade ning puu- ja köögiviljatoodete puhul, kuid kõik need muudatused ei kajastu järgmistes määrustes, millega reguleeritakse puu- ja köögiviljade ning puu- ja köögiviljatoodete ühist turukorraldust: komisjoni 5. juuni 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1591/87, (4) milles sätestatakse kapsa, rooskapsa, varsselleri, spinati ja ploomide kvaliteedistandardid; komisjoni 15. juuni 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 1677/88, (5) milles sätestatakse kurkide kvaliteedistandardid; nõukogu 21. veebruari 1994. aasta määrus (EÜ) nr 399/94 kuivatatud viinamarjade suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta; (6) nõukogu 21. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta; (7) komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta (8) ja komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1961/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega. (9)
4.

Lisatakse järgmine VI lisa: “VI LISA Loomse rasva põletamine soojuskatlas 1. Loomse rasva põletamine hõlmab loomsetest kõrvalsaadustest eraldatud rasvafraktsiooni töötlemist järgmistes tingimustes: a) loomsetest kõrvalsaadustest eraldatud rasvafraktsiooni töödeldakse esmalt, kasutades: i) 1. ja 2. kategooria materjali puhul määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükis viidatud 1. töötlemisviisi, kui rasvafraktsioon on ette nähtud põletamiseks teises ettevõttes, ja ii) 1. ja 2. kategooria materjali puhul, mis on ette nähtud põletamiseks samas ettevõttes, ja 3. kategooria materjali puhul määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükis viidatud 1.–5. või 7. töötlemisviisi, kalast saadud materjali puhul 6. töötlemisviisi; b) rasvafraktsioon eraldatakse valgust ning lahustumatute lisandite sisaldus viiakse tasemeni, mis ei ületa 0,15 massiprotsenti; c) pärast alapunktis a ja b viidatud töötlust rasv: i) viiakse aurukatlas aurufaasi ja põletatakse vähemalt 0,2 sekundit temperatuuril vähemalt 1 100 °C; või ii) töödeldakse samaväärseid parameetreid kasutades, kui pädev asutus on andnud selleks loa. 2. 1. ja 2. kategooria materjalist saadud rasva põletamine peab toimuma samas ettevõttes, kus rasv sulatatakse, et kasutada saadavat soojust rasva sulatamiseks. Pädev asutus võib aga lubada rasva vedamist põletamiseks teise ettevõttesse tingimusel, et: a) sihtkoha ettevõttel on luba sellise rasva põletamiseks; b) toidu või sööda heakskiidetud töötlemine samades ruumides toimub range eraldatuse tingimustes. 3. Muu loomse materjali kui rasva põletamine ei ole lubatud.”
2)

Punkt 3.064 asendatakse järgmisega: “3.064 Põllumajanduse puhul on muud olulisemad tootmisega seotud subsiidiumid järgmised: — palgasubsiidiumid, — residentidest tootmisüksustele makstavad intressitoetused (vt ESA 95, 4.37 alapunkt c), ka juhul, kui need on mõeldud kapitalimahutuse soodustamiseks. (2) Tegelikkuses on need jooksvad ülekanded, mille eesmärk on vähendada tootjate tegevuskulusid. Neid käsitatakse kontodel subsiidiumidena tootjatele, kes neid toetusi saavad, isegi juhul kui tegelikult tasutakse intressivahe otse valitsusele või laenu andnud krediidiasutusele (erand maksekriteeriumist), — ühtse maksumääraga süsteemide kohaldamisest tulenev lisandväärtusmaksu ülehüvitamine (vt 3.041 ja 3.042), — sotsiaalmaksete ja kinnisvaramaksude hüvitamine, — muude kulude hüvitamine, näiteks veini ja viinamarjavirde eraladustusabi ja abi lauaveinide ümberladustamiseks (tingimusel, et varud kuuluvad põllumajanduslikule üksusele), — mitmesugused muud tootmissubsiidiumid: — toetused maa tootmisest kõrvaldamiseks (kohustuslik tootmisest kõrvaldamine, mis on seotud kasvupinnal põhinevate toetustega, ja vabatahtlik tootmisest kõrvaldamine), — rahaline hüvitis värskete puu- ja köögiviljade turult kõrvaldamise eest. Neid toetusi makstakse sageli turutootjate rühmadele ning neid tuleks käsitada põllumajandussubsiidiumidena, kuna tegemist on otsese hüvitisega toodangu kadude eest, — hooajakohanduseks (aastaaegade mõju hüvitamine) ja ekstensiivistamiseks antavad kariloomatoetused, — toetused põllumajandustootmiseks ebasoodsamates ja/või mägistes piirkondades, — muud tootmismeetodite mõjutamiseks (ekstensiivistamine, reostuse vähendamise meetodid jms) antavad toetused, — tootjatele makstavad hüvitised korduvate kadude eest varudest, näiteks lõpetamata toodanguna käsitatavate taime- ja loomakasvatussaaduste ning kasvufaasis istandikega seotud kadude eest (vt 2.040–2.045). Seevastu hüvitised kaubavarude ja/või tootmisteguritena kasutatavate istandikega seotud kadude eest kirjendatakse kapitalikontole muude kapitalisiiretena.” (2) Kui aga toetusel on kaks eesmärki – nii laenu amortisatsiooni kui selle intresside katmine – ja seda ei ole võimalik nimetatud kaheks elemendiks jagada, käsitatakse kogu toetust investeerimistoetusena."
5.

Artikkel 94c asendatakse järgmise tekstiga. “Artikkel 94c Pakkumise vastuvõtmine ja komisjoni teavitamine 1. Sekkumisamet teatab pakkujatele tema pakkumise suhtes tehtud otsusest viivitamata ja kirjalikult kättesaamistõendi vastu. 2. Sekkumisamet edastab komisjonile artikli 94b lõikes 3 osutatud teatise kättesaamisele järgneva viie tööpäeva jooksul iga esitatud pakkumise asjaomase pakkuja nime ja aadressi. 3. Kahe nädala jooksul pärast lõikes 1 nimetatud pakkumise vastuvõtmise teate saamise kuupäeva saab iga edukas pakkuja sekkumisametilt pakkumise vastuvõtmise teate. 4. Kahe nädala jooksul pärast lõikes 1 nimetatud pakkumise vastuvõtmise teate saamise kuupäeva esitab iga edukas pakkuja asjaomasele sekkumisametile tõendi, et nad on esitanud täitmistagatise, mis on 40 eurot 100 %-lise alkoholi hektoliitri kohta, et tagada kõnealuse alkoholi tegelik kasutamine artikli 92 lõikega 1 täpsustatud otstarbel.”
(3)

Kaubandusstatistikast nähtub, et vedelkristalltehnoloogial põhinevaid 48,5 sm või väiksema ekraani diagonaaliga monitore, mille kuvasuhe on 4:3 või 5:4, kasutatakse peamiselt automaatsete andmetöötlusmasinate väljundseadmetena. Samas võib kirjeldatud monitore tihti kasutada ka muust allikast pärinevate videokujutiste taasesitamiseks ning seega ei saa öelda, et neid kasutataks üksnes või peamiselt koos nimetatud andmetöötlusmasinatega. Seetõttu ei ole nimetatud monitorid hõlmatud infotehnoloogiatoodetega kauplemise lepinguga, (2) ega selle rakendamist käsitleva teatisega; nõukogu kiitis mõlemad ühenduse nimel heaks 24. märtsi 1997. aasta otsusega 97/359/EÜ infotehnoloogiatoodete tollimaksude kaotamise kohta. (3)
—

importija esitatav tõend selle kohta, välja arvatud vääramatu jõu puhul, et veis on nuumatud vastavalt teisele taandele osutatud ettevõttes või ettevõtetes, et looma ei ole tapetud enne esimeses taandes ettenähtud ajavahemiku lõppu või et loom on tervislikel põhjustel tapetud või haiguse või õnnetuse tagajärjel surnud.
(5)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 490/2004 (3) anti neljaks aastaks ajutine luba Saccharomyces cerevisiae (CBS 493.94) mikroorganismipreparaadi nr 5 kasutamiseks hobuste puhul. On esitatud uued andmed kõnealuse preparaadi kolooniaid moodustavate osakeste miinimumsisalduse suurendamiseks tabeli veerus “Keemiline valem, kirjeldus” ilma loa väljastamise tingimustes maksimaalset, minimaalset või soovituslikku sisaldust täissöötades muutmata. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused asjaomase loa väljastamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse mikroorganismipreparaadi I lisa kohaseks kasutamiseks anda luba kuni 20. märtsini 2008.
(2)

See on esimene kord, kui Prantsusmaal toimub kvaliteetveinide erakorraline destilleerimine ning seetõttu on süsteemi käivitamisel täheldatud teatavaid raskusi. Võib juhtuda, et teatavad tootjad, kes sooviksid erakorralises destilleerimises osaleda, ei jõua seda ettenähtud tähtaja jooksul teha. Seepärast tuleb meetme tulemuslikkuse tagamiseks pikendada määruses (EÜ) nr 761/2005 sätestatud tarnelepingute sõlmimise tähtaega kuni 31. juulini 2005.