III JAGU

KOMISJON

KULUD

Jaotis Rubriik Eelarve 2020 Paranduseelarve nr 5/2020 Uus summa Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse 01 MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND 550 910 219 1 501 374 219 550 910 219 1 501 374 219 02 SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED 3 203 612 540 2 706 787 634 3 203 612 540 2 706 787 634 03 KONKURENTS 116 380 398 116 380 398 116 380 398 116 380 398 04 TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS 14 881 605 545 13 394 134 411 14 881 605 545 13 394 134 411 05 PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG 58 698 932 091 57 007 767 922 58 698 932 091 57 007 767 922 06 LIIKUVUS JA TRANSPORT 4 871 268 495 3 065 461 523 4 871 268 495 3 065 461 523 07 KESKKOND 555 989 653 410 691 242 555 989 653 410 691 242 08 TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON 7 987 937 964 7 093 573 238 7 987 937 964 7 093 573 238 09 SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA 2 684 291 569 2 310 507 713 2 684 291 569 2 310 507 713 10 OTSENE TEADUSTEGEVUS 452 584 121 446 424 944 452 584 121 446 424 944 11 MERENDUS JA KALANDUS 1 096 734 831 904 804 693 1 096 734 831 904 804 693 Reservid (40 02 41) 67 843 000 64 300 000 67 843 000 64 300 000 1 164 577 831 969 104 693 1 164 577 831 969 104 693 12 FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT 114 419 241 115 165 918 114 419 241 115 165 918 13 REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA 42 744 008 381 36 327 905 306 42 744 008 381 36 327 905 306 14 MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT 177 055 750 170 293 750 177 055 750 170 293 750 15 HARIDUS JA KULTUUR 4 828 897 829 4 457 288 075 4 828 897 829 4 457 288 075 16 TEABEVAHETUS 219 381 095 216 738 095 219 381 095 216 738 095 17 TERVIS JA TOIDUOHUTUS 668 839 926 625 083 932 668 839 926 625 083 932 18 RÄNNE JA SISEASJAD 5 727 715 528 4 186 600 656 5 727 715 528 4 186 600 656 Reservid (40 02 41) 1 003 000 1 003 000 1 003 000 1 003 000 5 728 718 528 4 187 603 656 5 728 718 528 4 187 603 656 19 VÄLISPOLIITIKA VAHENDID 907 036 746 808 717 831 907 036 746 808 717 831 20 KAUBANDUS 119 662 291 118 971 291 119 662 291 118 971 291 21 RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG 3 819 395 952 3 320 689 539 3 819 395 952 3 320 689 539 22 NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED 4 349 309 007 3 379 739 705 100 000 000 100 000 000 4 449 309 007 3 479 739 705 23 HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE 1 740 017 691 1 536 881 622 485 000 000 68 000 000 2 225 017 691 1 604 881 622 24 PETTUSTEVASTANE VÕITLUS 84 569 600 80 879 853 84 569 600 80 879 853 25 KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE 261 638 248 262 663 248 261 638 248 262 663 248 26 KOMISJONI HALDUS 1 169 128 790 1 168 977 000 1 169 128 790 1 168 977 000 27 EELARVE 72 732 451 72 732 451 72 732 451 72 732 451 28 AUDIT 20 254 041 20 254 041 20 254 041 20 254 041 29 STATISTIKA 162 101 479 159 101 479 162 101 479 159 101 479 30 PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD 2 133 215 000 2 133 215 000 2 133 215 000 2 133 215 000 31 KEELETALITUSED 410 651 078 410 651 078 410 651 078 410 651 078 32 ENERGEETIKA 2 399 423 663 1 870 314 222 2 399 423 663 1 870 314 222 33 ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED 285 532 215 281 548 093 285 532 215 281 548 093 34 KLIIMAMEETMED 180 975 805 114 778 918 180 975 805 114 778 918 40 RESERVID 537 763 000 358 500 000 537 763 000 358 500 000 Kokku 168 302 818 233 151 220 902 040 585 000 000 168 000 000 168 887 818 233 151 388 902 040 Millest reservid (40 02 41) 68 846 000 65 303 000 68 846 000 65 303 000

JAOTIS 22

NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED

Assigneeringute (2020 ja 2019) ja täitumiste (2018) kokkuvõte

Jaotis Peatükk Rubriik Eelarve 2020 Paranduseelarve nr 5/2020 Uus summa Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse 22 01 NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD 173 311 741 173 311 741 173 311 741 173 311 741 22 02 LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA 1 476 821 144 1 239 777 074 1 476 821 144 1 239 777 074 22 04 EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND 2 699 176 122 1 966 650 890 100 000 000 100 000 000 2 799 176 122 2 066 650 890 Jaotis 22 — Kokku 4 349 309 007 3 379 739 705 100 000 000 100 000 000 4 449 309 007 3 479 739 705

PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt Rubriik FR Eelarve 2020 Paranduseelarve nr 5/2020 Uus summa Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse 22 04 EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND 22 04 01 Koostöö toetamine Vahemere piirkonna riikidega 22 04 01 01 Vahemere piirkonna riigid — Inimõigused, hea valitsemistava ja liikuvus 4 130 732 660 99 184 805 130 732 660 99 184 805 22 04 01 02 Vahemere piirkonna riigid — Vaesuse vähendamine ja säästev areng 4 654 227 065 470 341 793 654 227 065 470 341 793 22 04 01 03 Vahemere piirkonna riigid — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine 4 421 220 115 193 963 018 100 000 000 100 000 000 521 220 115 293 963 018 22 04 01 04 Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile 4 320 598 750 302 440 740 320 598 750 302 440 740 Artikkel 22 04 01 — Kokku 1 526 778 590 1 065 930 356 100 000 000 100 000 000 1 626 778 590 1 165 930 356 22 04 02 Koostöö toetamine idapartnerluse riikidega 22 04 02 01 Idapartnerluse riigid — Inimõigused, hea valitsemistava ja liikuvus 4 252 879 012 142 497 911 252 879 012 142 497 911 22 04 02 02 Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng 4 389 328 623 268 456 920 389 328 623 268 456 920 22 04 02 03 Idapartnerlus — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine 4 12 708 666 2 488 783 12 708 666 2 488 783 Artikkel 22 04 02 — Kokku 654 916 301 413 443 614 654 916 301 413 443 614 22 04 03 Tõhusa piiriülese koostöö tagamine ja toetus muudele mitut riiki hõlmavatele koostöömeetmetele 22 04 03 01 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus rubriigist 4 4 96 299 260 53 256 169 96 299 260 53 256 169 22 04 03 02 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus alamrubriigist 1b („Regionaalpoliitika“) 1.2 81 139 971 53 256 169 81 139 971 53 256 169 22 04 03 03 Toetus muudele mitut riiki hõlmavatele koostöömeetmetele naabruskonnas — Katusprogramm 4 223 300 000 145 229 012 223 300 000 145 229 012 22 04 03 04 Muud mitut riiki hõlmavad koostöömeetmed naabruskonnas — Toetusmeetmed 4 28 500 000 16 297 114 28 500 000 16 297 114 Artikkel 22 04 03 — Kokku 429 239 231 268 038 464 429 239 231 268 038 464 22 04 20 Erasmus+ — Toetus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist 4 88 242 000 83 635 984 88 242 000 83 635 984 22 04 51 Euroopa naabruspoliitika ja suhteid Venemaaga käsitleva valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine 4 p.m. 135 602 472 p.m. 135 602 472 22 04 52 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus alamrubriigist 1b („Regionaalpoliitika“) 1.2 p.m. p.m. p.m. p.m. 22 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed 22 04 77 03 Ettevalmistav meede — Euroopa – Vahemere piirkonna uus strateegia noorte tööhõive edendamiseks 4 p.m. p.m. p.m. p.m. 22 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa naabruspoliitika rahastamine — Töötajate ettevalmistamine ELi naabruspoliitikaga seonduvaks tööks 4 p.m. p.m. p.m. p.m. 22 04 77 05 Ettevalmistav meede — Varade tagastamine araabia kevade riikidele 4 p.m. p.m. p.m. p.m. 22 04 77 06 Katseprojekt — Euroopa naabreid puudutava teadmistel põhineva Euroopa ajakirjanduse arendamine Euroopa Kolledži Natolini ülikoolilinnaku pakutavate haridusmeetmete kaudu 4 p.m. p.m. p.m. p.m. 22 04 77 07 Ettevalmistav meede — Toetus liidu naaberriikidele varade tagastamise küsimuses 4 p.m. p.m. p.m. p.m. Artikkel 22 04 77 — Kokku p.m. p.m. p.m. p.m. Peatükk 22 04 — Kokku 2 699 176 122 1 966 650 890 100 000 000 100 000 000 2 799 176 122 2 066 650 890

22 04 01

Koostöö toetamine Vahemere piirkonna riikidega

22 04 01 03

Vahemere piirkonna riigid — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine

Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)

Eelarve 2020 Paranduseelarve nr 5/2020 Uus summa Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse 421 220 115 193 963 018 100 000 000 100 000 000 521 220 115 293 963 018

Märkused

Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki hõlmavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades:

— usaldusväärsuse ja rahu suurendamine, sh laste hulgas,

— julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine,

— pagulaste ja põgenike, sh laste, eelkõige (saatjata) laste, naiste ja seksuaalvägivalla ohvrite toetamine relvakonfliktide piirkondades ja väljaspool relvakonfliktide piirkondi.

Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.

Rohkem toetust tuleb anda Liibüa stabiliseerimiseks, võttes arvesse hiljuti riigis toimunud poliitilisi sündmusi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et liidu poolt Liibüale eraldatavaid vahendeid ei kasutataks selleks, et rahastada meelevaldseid kinnipidamisi ja haavatavate isikute, eelkõige laste kinnipidamist, ning sellele, et rändajate kohtlemisel järgitakse täielikult rahvusvahelisi inimõigustealaseid standardeid.

Tulu, mis on saadud liikmesriikide täiendavast rahalisest osalusest ning kolmandate riikide ja muude kui ELi toimimise lepingu või Euratomi asutamislepinguga loodud asutuste rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti a alapunkti ii ja punkti e kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 235 lõike 5 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast .

Tulude eelarvestuse punktide 5 2 2 0 ja 6 6 0 0 alusel saadud muu sihtotstarbelise tulu puhul võib sellest punktist eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 22 lõikele 1.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).

JAOTIS 23

HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE

Assigneeringute (2020 ja 2019) ja täitumiste (2018) kokkuvõte

Jaotis Peatükk Rubriik Eelarve 2020 Paranduseelarve nr 5/2020 Uus summa Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse 23 01 HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD 53 528 912 53 528 912 53 528 912 53 528 912 23 02 HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK 1 092 234 779 1 197 700 000 485 000 000 68 000 000 1 577 234 779 1 265 700 000 23 03 LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM 574 899 000 268 067 750 574 899 000 268 067 750 Reservid (40 02 41) 574 899 000 268 067 750 574 899 000 268 067 750 23 04 ELI HUMANITAARABI VABATAHTLIKKE KÄSITLEV ALGATUS 19 355 000 17 584 960 19 355 000 17 584 960 Jaotis 23 — Kokku 1 740 017 691 1 536 881 622 485 000 000 68 000 000 2 225 017 691 1 604 881 622 Reservid (40 02 41) 1 740 017 691 1 536 881 622 485 000 000 68 000 000 2 225 017 691 1 604 881 622

PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt Rubriik FR Eelarve 2020 Paranduseelarve nr 5/2020 Uus summa Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse 23 02 HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK 23 02 01 Kiire, tõhusa ja vajadusepõhise humanitaar- ja toiduabi andmine 4 1 042 234 779 1 144 000 000 485 000 000 68 000 000 1 527 234 779 1 212 000 000 23 02 02 Suurõnnetuste ärahoidmine, suurõnnetuste ohu vähendamine ja nendeks valmisolek 4 50 000 000 53 700 000 50 000 000 53 700 000 23 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed 23 02 77 01 Katseprojekt — Seksuaalse ja soolise vägivalla ohvritele tulemusliku abi andmise tagamine humanitaarkriisi tingimustes 4 p.m. p.m. p.m. p.m. Artikkel 23 02 77 — Kokku p.m. p.m. p.m. p.m. Peatükk 23 02 — Kokku 1 092 234 779 1 197 700 000 485 000 000 68 000 000 1 577 234 779 1 265 700 000

23 02 01

Kiire, tõhusa ja vajadusepõhise humanitaar- ja toiduabi andmine

Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)

Eelarve 2020 Paranduseelarve nr 5/2020 Uus summa Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse Kulukohustus Makse 1 042 234 779 1 144 000 000 485 000 000 68 000 000 1 527 234 779 1 212 000 000

Märkused

Assigneering on ette nähtud väljaspool liitu asuvates riikides antava humanitaar- ja toiduna antava abi operatsioonide rahastamiseks, millega aidatakse konfliktide ning inimese ja looduse põhjustatud suurõnnetuste (sõjad, sõjalised konfliktid jne) või muude samalaadsete hädaolukordade ohvreid seni, kuni kestab kõnealustest olukordadest tingitud humanitaarabi vajadus. Neid operatsioone rahastatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi käsitlevatele eeskirjadele.

Ohvritele antakse abi neid rassi, etnilise päritolu, usutunnistuse, puude, soo, vanuse, rahvuse või poliitiliste vaadete alusel diskrimineerimata või nimetatud tegurite alusel nende vahel vaenuliku vahetegemiseta. Abi antakse kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega ja teised partneritest rahastajad ei tohiks selle suhtes piiranguid kehtestada ning seda antakse niikaua, kui see on vajalik niisugustest olukordadest tulenevate humanitaarabivajaduste rahuldamiseks.

Assigneering on samuti ette nähtud rahastama humanitaarabimissioonide elluviimiseks vajalike toodete või seadmete ostmist ja kohaletoimetamist, sealhulgas eluaseme või peavarju ehitamist kannatanutele, lühiajalisi taastus- ja ülesehitustöid, eelkõige infrastruktuuri ja rajatisi, ning kulusid, mis on seotud väljastpoolt palgatud, välismaiste või kohalike töötajatega, ladustamisega, rahvusvaheliste või riigisiseste saadetistega, logistika toetamisega, hädaabi jaotamisega ja kõikide muude meetmetega, mille eesmärk on hõlbustada abi jõudmist abi saajateni.

Assigneeringut saab kasutada toidu, seemnete, elusloomade ning muude humanitaar- ja toiduabi operatsioonide läbiviimiseks vajalike toodete ja varustuse ostmiseks ja kohaletoimetamiseks.

Assigneeringut võidakse kasutada ka kõigi otseselt humanitaarabioperatsioonide läbiviimisega seotud kulude ning selliste meetmetega seotud kulude rahastamiseks, mis on olulised humanitaarabina antava toiduabi andmiseks nõutava aja jooksul ja viisil, mis vastab abisaajate vajadustele, järgib nõuet saavutada võimalikult suur tasuvus ja tagab suurema läbipaistvuse.

Muu hulgas hõlmab see järgmist:

— meetmed, millega tagatakse soodne keskkond ja juurdepääs kvaliteetsele haridusele humanitaarhädaolukordades, sh koolimajade ja -rajatiste taastamine ja uuesti ülesehitamine, psühhosotsiaalne tugi, õpetajate koolitus ja muud tooted või seadmed, mida on vaja haridusele juurdepääsu puudutavate humanitaarabioperatsioonide elluviimiseks;

— humanitaarabi teostatavusuuringud, humanitaarabiprojektide ja kavade hindamine, humanitaarabiga seotud tuntuse suurendamise meetmed ja teavituskampaaniad;

— humanitaarabiprojektide ja kavade järelevalve ning selliste algatuste edendamine ja väljatöötamine, mille eesmärk on suurendada kooskõlastatust ja koostööd, et tõhustada abi ning projektide ja kavade järelevalvet;

— asjaomaste humanitaar- ja toiduabiga seotud tegevuste abioperatsioonide läbiviimise järelevalve ja koordineerimine, täpsemalt asjaomaste toodete tarnimine, kohaletoimetamine, jaotamine ja kasutamine, sealhulgas ekvivalentfondide kasutamine;

— meetmed, millega tugevdatakse liidu kooskõlastatud tegevust liikmesriikidega, teiste doonorriikidega, rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega (eelkõige ÜROsse kuuluvate rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega), valitsusväliste organisatsioonidega ja viimati nimetatuid esindavate organisatsioonidega;

— selliste tehnilise abi lepingute rahastamine, millega lihtsustatakse tehnilise oskusteabe ja teadmiste vahetamist liidu humanitaarabiorganisatsioonide ja -asutuste vahel või kõnealuste organisatsioonide ja asutuste ning kolmandate riikide humanitaarabiorganisatsioonide ja -asutuste vahel;

— humanitaarabi ja toiduabi andmise poliitika eesmärkide saavutamisega seotud uuringud ja koolitus;

— humanitaarvõrgustike tegevustoetused ja jooksvate kulude toetused;

— lõhkekehade kõrvaldamisega seotud humanitaarmeetmed, sealhulgas kohalike kogukondade teadlikkuse suurendamine jalaväemiinide suhtes;

— humanitaarabivõrgustiku kulud vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/96 artiklile 4. Tegemist on üheaastase mitut teadusharu hõlmava humanitaarabialase kraadiõppeprogrammiga, mille eesmärk on suurendada humanitaarabitöötajate ametialast pädevust ja milles osaleb mitu ülikooli;

— abi transport ja jaotamine, sealhulgas nendega seotud toimingud, näiteks kindlustamine, peale- ja mahalaadimine, ning koordineerimine;

— abi kavandamisel, koordineerimisel ja optimaalsel rakendamisel olulised toetusmeetmed, mille kulusid ei rahastata muude assigneeringutega, näiteks erakorraline transport ja ladustamine, toiduainete kohapealne töötlemine või valmistamine, desinfitseerimine, konsultatsiooniteenused ning abi andmisega otseselt seotud tehniline abi ja varustus (tööriistad ja -vahendid, kütus jne);

— katseprojektid, mis on seotud uute transpordiliikidega, pakendamise ja ladustamisega, toiduabimeetmete uurimisega, humanitaarabiga seotud tuntuse suurendamise meetmetega ja teavituskampaaniatega teadlikkuse parandamiseks;

— toidu ladustamine (sealhulgas haldamisega, edasiste valikutega või valikuteta toimingutega, tehnikute koolitamisega, pakendite ja liikuvate ladustamisseadmetega ning ladude korrashoiu ja remondiga seotud kulud);

— humanitaarabiprojektide ettevalmistamiseks ja rakendamiseks vajalik tehniline abi, eelkõige kulud, mis tulenevad valdkonna sõltumatute ekspertide lepingukulude ning infrastruktuuri- ja logistikakulude rahastamisest ja mida maailma eri paikades asuvad Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) üksused katavad kinnitatud kulutustena avansikontodelt.

Et tagada finantsmääruse artiklite 62 ja 154–156 alusel täielik finantsiline läbipaistvus, teeb komisjon rahvusvaheliste organisatsioonide poolt projektide juhtimise ja rakendamise alaste kokkulepete sõlmimisel või muutmisel kõik endast oleneva, et nad võtaksid endale kohustuse saata kõik oma liidu rahaliste vahendite kasutamisega seotud sise- ja välisauditite aruanded Euroopa Kontrollikojale ning komisjoni siseaudiitorile.

Tulusid, mis on saadud liikmesriikide täiendavast rahalisest osalusest ja kolmandate riikide või muude kui ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutuste osalusest, mida makstakse teatavatesse välisabimeetmetesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti a alapunkti ii ja punkti e kohaselt sihtotstarbelise tulu. Vastav summa on hinnanguliselt 133 000 000 eurot maksete assigneeringutena. Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 235 lõike 5 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.

Tulude eelarvestuse punktide 4 0 1 1 ja 6 6 0 0 alusel saadud muu sihtotstarbelise tulu puhul võib sellest artiklist eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 22 lõikele 1.

Õiguslik alus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).