ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 Volitused 1. Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindaja volitused järgmised: a) olla ühenduses Aafrika Liidu, Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Darfuri relvastatud rühmituste ja teiste Sudaani osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonidega ning säilitada tihe koostöö ÜRO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke; b) esindada liitu Darfur-Darfuri dialoogis, ühiskomitee kõrgetasemelistel kohtumistel ning vajaduse korral muudel asjakohastel kohtumistel; c) esindada võimaluse korral liitu üldise rahukokkuleppe ja Darfuri rahukokkuleppe hindamiskomisjonides; d) jälgida Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamise arengut; e) tagada kooskõla Darfuris läbiviidavale kriisiohjamisele antava liidu abi ja Sudaaniga arendatavate liidu üldiste poliitiliste suhete vahel; f) jälgida Sudaanis olukorda seoses inimõigustega, sealhulgas laste ja naiste õigustega, ning karistamatusevastase võitlusega ning säilitada korrapäraseid kontakte Sudaani ametiasutuste, Aafrika Liidu ja ÜROga, eelkõige ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga, piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuriga; g) olla ühenduses eesistujariigi, peasekretäri/kõrge esindaja, ELi operatsiooni ülema ja operatsiooni EUFOR Tchad/RCA ELi relvajõudude juhatajaga, et tagada nende ühismeetme 2007/677/ÜVJP rakendamisega seotud tegevuse tihe kooskõlastamine; samuti tagatakse tihe kooskõlastamine komisjoni delegatsioonidega kohapeal; h) abistada peasekretäri/kõrget esindajat ühismeetme 2007/677/ÜVJP rakendamisel ÜRO, Tšaadi ametiasutustega, Kesk-Aafrika Vabariigi ja naaberriikide ametiasutustega ning teiste asjaomaste osapooltega suhtlemisel; i) anda operatsiooni EUFOR Tchad/RCA ELi relvajõudude juhatajale ilma käsuliini rikkumata poliitilisi suuniseid eelkõige küsimustes, millel on piirkondlik poliitiline mõõde; j) konsulteerida vastavalt oma operatsiooniga EUFOR Tchad/RCA seonduvatele ametikohustusele ELi relvajõudude juhatajaga poliitilistes küsimustes, millel on julgeolekumõõde. 2. Oma volituste täitmiseks ELi eriesindaja muu hulgas: a) säilitab ülevaate kõigi liidu tegevuste üle; b) tagab liidu osaluse koordineerituse ja ühtsuse AMISes; c) tagab operatsiooniga EUFOR Tchad/RCA seotud ELi tegevuse tiheda kooskõlastatuse ja ühtsuse; d) toetab poliitilist protsessi ning üldise rahukokkuleppe, Darfuri rahukokkuleppe ja Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamisega seotud tegevusi ning e) jälgib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006) ja 1769 (2007) järgimist Sudaani osalejate poolt ning annab selle kohta aru.”
4)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega: „Artikkel 5 Käsuliin 1. EUPT Kosovol on ühtne käsuliin. 2. Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EUPT Kosovo poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. 3. Tsiviiloperatsiooni ülem, kes tegutseb poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses, on EUPT Kosovo ülem strateegilisel tasandil, andes EUPT Kosovo juhile juhiseid ning andes talle nõu ja tehnilist abi. Pärast Kosovos läbiviidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja enne selle täitmisetapi käivitamist annab tsiviiloperatsiooni ülem EUPT Kosovo juhile juhiseid Kosovos läbiviidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi kaudu, kui viimane on ametisse nimetatud. 4. Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu. 5. EUPT Kosovo juht juhib ja kontrollib EUPT Kosovot kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale. Pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja selle täitmisetapi käivitamist tegutseb EUPT Kosovo juht Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi suuniste alusel, kui viimane on ametisse nimetatud. 6. EUPT Kosovo juht annab aru tsiviiloperatsiooni ülemale. Pärast Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni loomist ja selle täitmisetapi käivitamist annab EUPT Kosovo juht tsiviiloperatsiooni ülemale aru Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi kaudu, kui viimane on ametisse nimetatud. 7. Kui poliitika- ja julgeolekukomitee on jõudnud Kosovos läbi viidava ELi kriisiohjamise operatsiooni juhi määramise suhtes põhimõtteliselt kokkuleppele, tagab EUPT Kosovo juht asjakohaste kontaktide loomise ja koordinatsiooni.”
(3)

Nõukogu kiitis 18. juunil 2007 heaks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri suunised. Nendes suunistes nähakse eelkõige ette, et tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib strateegilisel tasandil kõigi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide planeerimist ja läbiviimist, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja üldises alluvuses. Lisaks nähakse suunistes ette, et nõukogu sekretariaadi raames asutatud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on iga kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni puhul tsiviiloperatsiooni ülem.
(3)

Euroopa Ülemkogu rõhutas 13.–14. detsembril 2007, et EL on valmis täitma juhtivat rolli piirkonnas stabiilsuse tugevdamisel ja Kosovo tulevast staatust määratleva kokkuleppe rakendamisel. Euroopa Ülemkogu märkis, et EL on valmis aitama Kosovot teel püsiva stabiilsuse suunas, sealhulgas EJKP missiooni abil ja toetades rahvusvahelist tsiviilbürood, mis on osa rahvusvahelisest kohalolekust.
f)

tulirelvade ja laskemoona suhtes, mis on mõeldud kasutamiseks Libeeria valitsuse politsei- ja julgeolekujõudude liikmetele, kes on alates ÜRO Libeeria missiooni algusest kontrollitud ja välja õpetatud, tingimusel et sanktsioonide komitee on sellised tarned Libeeria valitsuse ja eksportriigi ühistaotluse alusel eelnevalt heaks kiitnud, ning selliste tulirelvade ning laskemoonaga seotud tehnilise ja rahalise abi suhtes;
(2)

Nõukogu kiitis 18. juunil 2007 heaks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri suunised. Nendes suunistes nähakse muu hulgas ette, et tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib strateegilisel tasandil kõigi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide planeerimist ja läbiviimist, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja üldises alluvuses. Lisaks nähakse suunistes ette, et nõukogu sekretariaadi raames asutatud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on iga kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni puhul tsiviiloperatsiooni ülem.
d)

on vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud ja sanktsioonide komitee on selle heaks kiitnud;
(2)

Ühise seisukohaga 2006/318/ÜVJP kehtestatud piiravaid meetmeid tuleks veel kaheteistkümne kuu võrra pikendada, kuna inimõiguste olukord Birmas/Myanmaris ei ole paranenud ning et kõiki osapooli kaasava demokratiseerimisprotsessi osas pole nähtavat edu saavutatud, vaatamata Birma/Myanmari valitsuse teadaandele, et uue põhiseaduse referendum toimub 2008. aasta mais ning et mitmeparteilised valimised leiavad aset 2010. aastal.
(7)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee võttis 6. detsembril 2006 kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide toetusel vastu resolutsiooni nr 61/89 „Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”. 2006. aasta detsembris ning 2007. aasta juunis ja detsembris võttis nõukogu vastu järeldused, milles rõhutatakse, kui tähtis on see, et EL ja liikmesriigid osaleksid aktiivselt ja teeksid koostööd teiste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega ÜRO protsessis, et kehtestada tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsed rahvusvahelised standardid, mis annaksid suure panuse rahu, julgeolekut, arengut ja inimõiguste igakülgset austamist ohustava tavarelvade soovimatu ja vastutustundetu leviku piiramisele.
(2)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO). (2) Kõnealuse ühismeetmega nähakse muu hulgas ette, et EUPT Kosovo tegutseb peamise planeerimis- ja ettevalmistusüksusena EULEX KOSOVO jaoks ning et EUPT Kosovo vastutab EULEX KOSOVO jaoks isikkoosseisu värbamise ja lähetamise ning varustuse, teenuste ja tööruumide hankimise eest. Samuti nähakse ette, et kolmandad riigid võivad EULEX KOSOVO isikkoosseisu liikmeid lähetada ning et erandkorras võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka osalevate kolmandate riikide kodanikke.
(2)

Euroopa Liit peaks toetama Aafrika Liidu otsust rakendada Anjouani ebaseadusliku valitsuse ja sellega seotud isikute vastu sanktsioone vastuseks sellele, et nad on pidevalt keeldunud töötamast stabiilsuse ja leppimise saavutamist soodustavate tingimuste loomise suunas Komooridel, ning selleks, et saavutada olukord, kus Anjouani ebaseaduslik valitsus nõustuks uute valimiste korraldamisega, mis peaksid olema usaldusväärsed, läbipaistvad ja nõuetekohaselt läbi viidud.
(3)

Nõukogu teatas, et ta on siiski mures inimõiguste olukorra pärast Usbekistanis mitmes valdkonnas ning kutsus selle riigi ametivõime üles täielikult täitma oma vastavaid rahvusvahelisi kohustusi. Sellega seoses leppis nõukogu kokku, et ühise seisukohaga 2007/734/ÜVJP kehtestatud relvaembargot tuleks pikendada 12 kuu pikkuseks ajavahemikuks,
2.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 12 Kooskõlastamine 1. ELi eriesindaja edendab Euroopa Liidu üldist poliitilist kooskõlastamist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid Euroopa Liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt, et saavutada Euroopa Liidu poliitilisi eesmärke. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse eesistujariigi ja komisjoni ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate, eelkõige Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud ELi eriesindaja tegevusega, võttes arvesse viimati nimetatu volituste konkreetseid eesmärke. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja komisjoni delegatsioonidele. 2. Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu järelevalvemissiooni (EUMM Georgia) juhile kohalikul tasandil poliitilisi suuniseid. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsiooni ülem konsulteerivad vajaduse korral teineteisega. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.”
(1)

Nõukogu võttis 11. oktoobril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP, (1) et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad isikutele, keda on EJRK poolt avalikult sõjakuritegudes süüdistatud, kuid keda ei peeta EJRK juures vahi all.
3)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 3b 1. Liikmesriigid jälgivad hoolikalt oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate finantseerimisasutuste tegevust seoses järgmiste asutustega: a) Iraanis asuvate pankadega, eriti Bank Saderatiga; b) Iraanis asuvate pankade tütarettevõtjate ja filiaalidega, mis kuuluvad liikmesriikide jurisdiktsiooni alla, vastavalt III lisas esitatud loetelule; c) Iraanis asuvate pankade tütarettevõtjate ja filiaalidega, mis ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni alla, vastavalt IV lisas esitatud loetelule; d) finantsüksused, kelle asukoht ei ole Iraanis ja kes ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni alla, kuid mida kontrollivad Iraanis asuvad isikud või üksused, vastavalt IV lisas esitatud loetelule, et vältida kaasaaitamist massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikule tuumaenergiaalasele tegevusele või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisele. 2. Eespool nimetatud eesmärgil nõutakse finantseerimisasutustelt, et nad oma tegevuses lõikes 1 sätestatud pankade ja finantseerimisasutustega: a) jälgivad pidevalt hoolikalt kontode tehinguid, sealhulgas oma klientidele kohaldatava nõuetekohase hoolsuse programmide kaudu ning tulenevalt oma kohustustest seoses rahapesu ja terrorismi rahastamisega; b) nõuavad, et täidetakse maksekorralduste kõik teabeväljad, mis puudutavad kõnealuse tehingu makse algatajat ja saajat; ning sel juhul, kui seda teavet pole esitatud, keelduvad tehingust; c) säilitavad kõiki tehingute dokumente viis aastat ja teevad need taotluse korral riigi ametiasutustele kättesaadavaks; d) kui nad kahtlustavad või neil on põhjendatud alust kahtlustada, et rahalised vahendid on seotud massihävitusrelvade leviku rahastamisega, teavitavad viivitamata oma kahtlustest rahapesu andmebürood või muud asjakohase liikmesriigi määratud pädevat asutust. Rahapesu andmebürool või muul pädeval asutusel on vahetu või kaudne ja õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitsealasele teabele, mida ta vajab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas aruannetele kahtlaste finantstehingute kohta. 3. Liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad Bank Saderati filiaalid ning tütarettevõtjad peavad samuti oma asukohajärgse liikmesriigi pädevat asutust teavitama kõikidest nende poolt teostatud või neile tehtud rahaülekannetest viie päeva jooksul pärast vastava rahaülekande teostamist või saamist. Kooskõlas teabe jagamise korraga edastavad pädevad asutused, keda on teavitatud, vastavalt vajadusele viivitamata need andmed pädevatele asutustele teistes liikmesriikides, kus asub nende tehingute teine pool.”
4.

Artikli 4 lõige 7 asendatakse järgmisega: „7. Kui liikmesriik lubab lisas loetletud isikutel lõigete 3–6 alusel siseneda oma territooriumile või seda läbida, piirdub luba rangelt selle eesmärgiga, milleks see on antud, ja üksnes isikutega, kellele see on antud.”
28.

Mujahedin-e Khalq Organisation – MEK või MKO, välja arvatud National Council of Resistance of Iran – NCRI / Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu, (teise nimega The National Liberation Army of Iran – NLA / Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru, teise nimega the People's Mujahidin of Iran – PMOI, teise nimega Muslim Iranian Student's Society / Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus)
1)

Artikli 2 punktid a kuni e asendatakse järgmiste punktidega: „a) anda Kongo ametiasutustele nõu ja abi nende töös, mis on suunatud Kongo sõjaväe integratsioonile, ümberkorraldamisele ja ülesehitusele, eelkõige: — aidates kaasa erinevate riiklike kontseptsioonide ja poliitikate arendamisele, sealhulgas kõiki KDV julgeolekusektori reformi kaasatud valdkondi hõlmavaid horisontaalseid aspekte käsitlevatele töödele; — toetades nendesse töödesse kaasatud komiteesid ja organeid ning aidates kaasa kongolaste konkreetsete prioriteetide ja vajaduste kindlaksmääramisele; — aidates kindlaks määrata korra, mis käsitleb kiirreageerimisjõudude moodustamist ja järkjärgulist tegevusvalmiduse saavutamist sõjaväereformi üldise kava raames, mille puhul järgitakse inimõiguste, rahvusvahelise humanitaarõiguse ja soolise võrdõiguslikkuse alaseid põhimõtteid ning samuti relvakonfliktidest mõjutatud lapsi käsitlevaid põhimõtteid, ning esitades seejuures oma eksperdiarvamuse seoses isikkoosseisu valimise, koolituse ja väljaõppega ning infrastruktuuri ja vahenditega seotud vajaduste hindamisega; b) juhtida kuni selle lõpuni KDV kaitseministeeriumi maksete korra kaasaajastamisega seotud tehnilise abi projekti, edaspidi „maksete korda käsitlev projekt”, et täita nimetatud projekti üldkontseptsioonis kindlaksmääratud ülesandeid; c) toetada maksete korda käsitlevale projektile tuginedes inimressurssidega seotud ülesannete täitmist ja inimressursse käsitleva üldpoliitika väljatöötamist; d) määrata julgeolekusektori reformi valdkonnas kindlaks ja aidata välja töötada erinevaid projekte ja võimalusi, mida EL või selle liikmesriigid võivad otsustada toetada; e) võtta järelevalve alla ja tagada kooskõlas komisjoniga liikmesriikide poolt missiooni eesmärkide raames rahastatud või algatatud eriprojektide rakendamine; f) toetada vajaduse korral ELi eriesindajat rahuprotsessi edendamisega Kivudes tegelevates komiteedes tehtava töö raames ja g) aidata tagada kõikide julgeolekusektori reformi alaste jõupingutuste järjepidevus.”.
2.

Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 Missiooni struktuur ja lähetusala 1. Missioonil on peakorter Kinshasas, mille moodustavad: a) missiooni juht; b) strateegiaküsimustega tegelev politseinõunike meeskond; c) operatiivküsimustega tegelev politseinõunike meeskond; d) strateegia- ja operatiivküsimustega tegelev õigusnõunike meeskond; e) haldustugi. 2. Missioon on alaliselt esindatud Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas Gomas ja Bukavus, et pakkuda abi ja teadmisi stabiliseerimisprotsessis Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas. 3. Tegevused on jaotatud järgmiste üksuste vahel: a) mitmesse politseireformi töörühma kaasatud eksperdid ning Kongo ametiasutuste poolt ette nähtud politseireformi järelevalvekomitee tähtsamatele korraldus- ja otsustustasandiga ametikohtadele määratud nõunikud; b) Kongo Riiklikusse Politseisse, eelkõige tähtsamatele ametikohtadele, ning kriminaalpolitsei ja korravalvepolitsei juhendamiseks määratud eksperdid; c) õigusalane kontaktüksus kriminaalõiguse valdkonnas, eesmärgiga lisada politseialasele tegevusele side kriminaalkohtuga ning tegeleda edasi kriminaalkohtu reformi oluliste aspektidega, sealhulgas sõjalise karistusõiguse osas; d) ekspertiisiüksus, kelle eesmärgiks on aidata kaasa julgeolekusektori reformi horisontaalsete aspektidega seotud töödele; e) Kongo Riiklikusse Politseisse, eelkõige tähtsamatele ametikohtadele, ning piiripolitsei ja politsei sisekontrolli juhendamiseks määratud eksperdid; f) eksperdid, kes on määratud tegelema idaosas toimuva stabiliseerimisprotsessi politsei, sooliste, inimõiguste ning laste ja relvastatud konfliktidega seotud aspektidega ning selle protsessi sidumisega politsei reformiprotsessiga. 4. Lähetusala on Kinshasa, Goma ja Bukavu. Arvestades missiooni geograafilistest aspektidest tulenevat mõju kogu Kongo Demokraatliku Vabariigi territooriumi ulatuses, võib missiooni ülesannetest ja eesmärkidest lähtuvalt osutuda vajalikuks ekspertide ajutine lähetamine muudesse paikadesse provintsides ja nende sealviibimine, tuginedes missiooni juhi või missiooni juhi poolt selleks määratud isiku juhistele ning arvestades julgeolekuolukorda.”.
(3)

Ühismeetme 2008/131/ÜVJP (mida on muudetud ühismeetmega 2008/391/ÜVJP) artikli 5 lõikes 1 on ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks kuni 30. juunini 2008 ette nähtud lähtesumma 975 000 eurot. Kõnealust lähtesummat tuleks suurendada 678 000 euro võrra, et see kataks ELi eriesindaja volituste ülejäänud perioodil tekkivad kulud,
MODAFLi kontrolliosakonna asejuht. Vastutab kõikide MODAFLi (Ministry of Defence and Armed Forces Logistics) rajatiste ja seadmete eest.

9.

Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

NFPC aadress: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iraan

Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFCP) asedirektor ja peadirektor; nimetatud ettevõte moodustab osa AEOIst. AEOI juhib Iraani tuumaprogrammi ja on hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737 (2006). NFPC on osalenud rikastamisega seotud tegevustes, mille peatamist on Iraanilt nõudnud IAEA direktorite nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu.
(2)

Ühismeetme 2006/439/ÜVJP kohaselt antud Euroopa Liidu abi on tõhustanud nii Euroopa Liidu kui ka OSCE rolli Gruusia – Lõuna-Osseetia konflikti lahendamises. Eelkõige on Euroopa Liidu osalemine OSCE missioonil Gruusias tulemuslikult taganud Gruusia ja Lõuna-Osseetia esindajate alaliste sekretariaatide toimimise OSCE egiidi all ning aidanud kaasa koosolekute korraldamisele konflikti lahendamise protsessis peamist osa etendava ühise kontrollkomisjoni raames.
—

Olles hinnanud vastuvõtva riigi suhtumist inimõigusi käsitlevates rahvusvahelistes õigusaktides sätestatud asjakohastesse põhimõtetesse, liikmesriigid: a) keelduvad ekspordilitsentsi väljaandmisest, kui on olemas ilmne oht, et eksporditavat sõjatehnoloogiat või -varustust võidakse kasutada siserepressioonideks; b) on igal üksikjuhul ja võttes arvesse sõjatehnoloogia või -varustuse iseloomu, eriti ettevaatlikud ja valvsad litsentside väljaandmisel riikidele, kus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Euroopa Liidu või Euroopa Nõukogu pädevad asutused on tuvastanud tõsiseid inimõiguste rikkumisi; Selles tähenduses hõlmab tehnoloogia või varustus, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, muu hulgas ka tehnoloogiat või varustust, mille kohta on olemas tõendid selle või sarnase tehnoloogia või varustuse kasutamise kohta siserepressioonideks lõppkasutaja poolt, või on põhjust uskuda, et tehnoloogia või varustus suunatakse väidetavalt lõppkasutuselt või lõppkasutajalt ära ja kasutatakse siserepressioonideks. Kooskõlas käesoleva ühise seisukoha artikliga 1, kaalutakse hoolikalt tehnoloogia või varustuse olemust, esmajoones juhul, kui see on kavandatud kasutamiseks sisejulgeoleku eesmärgil. Siserepressioonid hõlmavad muu hulgas isikute piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemist või karistamist, kiirkorras ja omavolilist hukkamist, kadumist, omavolilist kinnipidamist ja muid olulisi inimõiguste ja põhivabaduste rikkumisi, mis on sätestatud asjakohastes inimõigusi käsitlevates rahvusvahelistes õigusaktides, sealhulgas inimõiguste ülddeklaratsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis.
(1)

ÜRO Julgeolekunõukogu teatas 2. juunil 2008 vastu võetud resolutsioonis 1816 (2008) olukorra kohta Somaalias, et ta on mures ohu pärast, mida laevade vastu suunatud piraatlusjuhtumid ja relvastatud röövimised kujutavad endast humanitaarabi toimetamisele Somaaliasse, kaubanduslike mereteede turvalisusele ja rahvusvahelisele laevandusele. ÜRO Julgeolekunõukogu julgustas eelkõige riike, kes on huvitatud Somaalia ranniku lähedaste kaubanduslike mereteede kasutamisest, suurendama ja koordineerima oma jõupingutusi piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste ärahoidmisel merel koostöös Somaalia föderaalse üleminekuvalitsusega. Julgeolekunõukogu andis kuueks kuuks alates resolutsiooni vastuvõtmisese kuupäevast föderaalse üleminekuvalitsusega koostööd tegevatele riikidele, kelle nimed föderaalne üleminekuvalitsus on teatanud varem ÜRO peasekretärile, loa siseneda Somaalia territoriaalvetesse ning kasutada kooskõlas asjakohase rahvusvahelise õigusega kõiki vahendeid piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste mahasurumiseks merel. ÜRO Julgeolekunõukogu kutsus samuti riike üles koordineerima oma eespool toodud sätete kohast tegevust teiste osalevate riikidega.
4.

Teise CTBTO ühismeetme raames võetud meetmete otsese järelmeetmena viib CTBTO läbi ulatuslikuma üldise mõõtmiskampaania. Selles keskendutakse analüüsimisele, kuidas kohalikud radioaktiivse ksenooni allikad mõjutavad radioaktiivse ksenooni kontsentratsioonide jaotust ja muutumist ajas. Projekt on suunatud järgmiste eesmärkide saavutamisele: — Täiendada teadmisi üldisest ksenooni foonist pikemate ja seega representatiivsemate ajavahemike vältel teostatavate mõõtmistega. See on vajalik piirkondlike ja hooajaliste ilmastikust tingitud levikustruktuuride mõju analüüsimiseks. — Koguda empiirilisi andmeid, et parandada arusaama väärisgaaside võrgustiku toimimisest ja aidata mõista selle tugevaid ja nõrku külgi, eelkõige seda, kuidas on omavahel seotud väärisgaaside tuvastamine ning muud rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) tehnoloogiad ja arvutused atmosfääris leviku kohta. See võib anda ka väärtusliku aluse väärisgaaside seire võime võimalikuks rakendamiseks selle võrgustiku kaudu, nagu on mainitud CTBT protokollis. — Katsetada ksenooni mõõtmisega seotud varustust ja logistikat erinevates keskkonnatingimustes. Eeldatakse, et olemasolevad ksenooni mõõtmissüsteemid (Rootsi SAUNA ja Prantsusmaa SPLAX süsteem) on kaasaegsed süsteemid, mida on võimalik transportida ja paigaldada kohtadesse, kus on rasked keskkonnatingimused. Siiski on vaja rohkem kogemusi, et teada saada, kuidas ja millistel tingimustel need süsteemid saab üles seada, ning millist logistilist ja tehnilist tuge on vaja.