KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1029,

24. juuni 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, et pikendada teatavate terasetoodete impordi suhtes kehtestatud kaitsemeetme kehtivust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta, (2) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

1. TAUST

(1) Rakendusmäärusega (EL) 2019/159 (3) kehtestas Euroopa Komisjon teatavate terasetoodete suhtes lõpliku kaitsemeetme (edaspidi „kaitsemeede“), mis koosneb teatavate terasetoodete (edaspidi „vaatlusalune toode“) tariifikvootidest (edaspidi „tariifikvoodid“), mis hõlmavad 26 terasetoodete kategooriat ja on kehtestatud tasemel, mis säilitab tavapärased kaubavood tootekategooriate kaupa. 25 % tollimaksu kohaldatakse üksnes juhul, kui kõnealuste tariifikvootide koguselisi künniseid ületatakse. Kaitsemeede kehtestati esialgu kolmeks aastaks, st kuni 30. juunini 2021.

(2) Komisjon sai 15. jaanuaril 2021 kaheteistkümnelt ELi liikmesriigilt põhjendatud taotluse uurida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/478 artikli 19 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 16 alusel, kas olemasoleva kaitsemeetme kehtivust tuleks pikendada.

(3) Komisjon leidis, et taotlus sisaldas piisavalt tõendeid aegumise/pikendamise läbivaatamise algatamiseks. Seetõttu avaldas komisjon 26. veebruaril 2021 Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (4) (edaspidi „algatamisteade“).

2. MENETLUS

(4) Selleks et nõuetekohaselt hinnata, kas kaitsemeede on jätkuvalt vajalik, et ära hoida või heastada olulist kahju, kas ELi terasetööstus kohaneb ja kas selline pikendamine vastab ELi laiemale huvile, kogus komisjon küsimustike (5) abil liidu tootmisharult konkreetset teavet. See teave hõlmas muu hulgas vaatlusaluse toote peamiste majandus- ja finantsnäitajate muutumist ajavahemikus 2018–2020 (edaspidi „vaatlusalune ajavahemik“) ning tõendeid selle kohta, et tootmisharu kohaneb.

(5) Komisjon soovis võimaliku pikendamise kohta saada ka teiste huvitatud isikute seisukohti. Selleks kutsuti algatamisteates huvitatud isikuid üles uurimises osalema, esitades oma seisukohad ja tõendusmaterjalid.

(6) Et oleks tagatud nõuetekohane menetlus, koosnes pikendamise läbivaatamine kaheetapilisest kirjalikust menetlusest, mille käigus esitasid huvitatud isikud esiteks oma seisukohad, misjärel anti neile võimalus lükata ümber teiste isikute seisukohad ja esitada märkusi küsimustiku vastuste kohta. Ettenähtud tähtaja jooksul täideti komisjoni küsimustikku enam kui 150 korral ja komisjon sai huvitatud isikutelt üle 160 esildise. Komisjon pakkus huvitatud isikutele võimalust olla ära kuulatud, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. Seda võimalust kasutas ainult Venemaa Föderatsiooni valitsus (6).

(7) Pikendamise läbivaatamise käigus hindas komisjon esiteks seda, kas Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (WTO leping) ja liidu õigusaktide kohaselt kohustuslikud vajalikkuse ja kohandumise nõuded on täidetud (vt allpool 3. jagu). Teiseks hinnati, millise kestusega ja millistel liberaliseerimistingimustel tuleks pikendamine ette näha (vt vastavalt punkt 3.3 ja punkt 3.4). Viimaseks hindas komisjon, kas selline pikendamine oleks kooskõlas ELi huvidega (vt punkt 5). Oma hinnangus võttis komisjon nõuetekohaselt arvesse huvitatud isikutelt saadud seisukohti ja tõendeid ning muud eespool esitatud küsimustega seotud avalikult kättesaadavat teavet. Komisjon käsitles eraldi jaos (vt punkt 7) huvitatud isikute esitatud asjakohaseid väiteid, mis erinevad komisjoni hinnangust.

3. JURIIDILISED NÕUDED

3.1. Vajalikkus

(8) Vastavalt WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 7 lõikele 1 ja ELi määruse (EL) 2015/478 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (7) artikli 19 lõikele 2 võib kaitsemeetme kohaldamisaega pikendada, kui „kaitsemeedet on jätkuvalt vaja [...] [ja] on tõendeid liidu tootjate kohanemise kohta“.

(9) Kõigepealt uuris ja kirjeldas komisjon küsimustikule antud vastuste põhjal liidu tootmisharu majanduslikku olukorda (punkt 3.1.1). Seejärel hindas komisjon, kas ja mil määral oli impordisurve vaatlusalusel ajavahemikul olemas või jätkus (punkt 3.1.2). Hindamise käigus analüüsiti üksikasjalikult impordi ja tariifikvootide kasutamise muutumist kaitsemeetme kohaldamise ajal ning mitut muud asjakohast tegurit, et teha kindlaks liitu suunatud impordi tõenäoline dünaamika, kui kaitsemeede aegub (edaspidi „vastupidise stsenaariumi analüüs“).

3.1.1. Liidu terasetööstuse üldine majanduslik olukord

(10) Selleks et hinnata liidu terasetööstuse majanduslikku olukorda, saatis komisjon teadaolevatele liidu terasetootjatele küsimustikud, et saada teavet vaatlusaluse tootega seotud kahjunäitajate kohta ajavahemikul 2018–2020 (edaspidi „vaatlusalune ajavahemik“). Komisjon palus ka teadaolevatel liidu tootmisharu ühendustel (EUROFER, ESTA ja CET) jagada küsimustikke oma liikmetele. Lisaks teavitas komisjon teadaolevaid liidu tootjaid avatud toimiku süsteemi (TRON) (8) kaudu palvest täita küsimustikud, mis tehti kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (9).

(11) Komisjoni küsimustikku täideti enam kui 150 korral. Komisjon sai konsolideeritud andmeid ka talle teadaolevatelt tootmisharu ühendustelt. Lisaks sai komisjon küsimustikule eraldi vastused kõigilt tootjalt, kes olid teabe esitanud otse tootmisharu ühendustele, ja tootjatelt, kes ei kuulunud ühtegi ühendusse. Seejärel töötles komisjon saadud andmeid. Kõigepealt koondas ta otse ühenduste liikmetelt saadud andmed ning võrdles seejärel nende täpsust ja konsolideerimismetoodikat andmekoguga, mille tootmisharu ühendused esitasid 14. juunil 2021 toimunud spetsiaalsetel ristkontrolli alastel veebisessioonidel. Seejärel liitis komisjon ühenduse liikmete vastused ja vastused, mis saadi tootjatelt, kes ei ole ühegi ühenduse liikmed, ühte koondandmekogusse. See andmekogum on liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamise alus. Andmekogumi hindamine (tabelid 1-4) näitas järgmist:

(a) Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, laovarud

Tabel 1.

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, laovarud

tuhat tonni 2018 2019 2020 Tootmismaht vaatlusaluse toote puhul 200 416 189 459 168 675 indeks 2018 = 100 100 95 84 Tootmisvõimsus vaatlusaluse toote puhul 252 367 252 461 251 864 indeks 2018 = 100 100 100 100 Tootmisvõimsuse rakendamine 79,41 % 75,04 % 66,97 % Laovarud 21 464 20 000 18 251 indeks 2018 = 100 100 93 85 Allikas: Vastused küsimustikule

(12) Vaatlusalusel ajavahemikul vähenes tootmismaht aasta-aastalt püsivalt: –5 % 2019. aastal ja –16 % 2020. aastal (2018 näitajatega võrreldes). 2020. aasta kvartalijaotusest (10) on näha, et selle languse tingisid peamiselt teise ja kolmanda kvartali tulemused, mida COVID-19 pandeemia kõige rohkem mõjutas. Tootmisvõimsus püsis kogu ajavahemiku vältel stabiilsena ja seega oli tootmisvõimsuse rakendamine langustrendis koos tootmise vähenemisega (vt tabel 1). Lisaks vähenesid laovarud 2019. aastal 7 % ja 2020. aastal 15 % (2018. aastaga võrreldes).

(b) Liidu tarbimine, omamaine müük ja turuosa (11)

Tabel 2.

Liidu tarbimine, omamaine müük ja turuosa

2018 2019 2020 Tarbimine (tuhat tonni) 167 140 157 120 139 955 indeks 2018 = 100 100 94 84 Omamaine müük (tuhat tonni) 132 960 127 448 114 936 indeks 2018 = 100 100 96 86 Turuosa protsentides 79,6 % 81,1 % 82,1 % Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused.

(13) Tarbimine liidu turul hakkas 2019. aastal vähenema (–6 %) ja see suundumus jätkus ka 2020. aastal (–16 %) (2018. aastaga võrreldes). Liidu tootjate omamaise müügi mahtude muutused olid vaatlusalusel ajavahemikul väga sarnased (–4 % 2019. aastal ja –14 % 2020. aastal). Vaatlusalusel ajavahemikul suurendas liidu tootmisharu oma turuosa rohkem kui kahe protsendipunkti võrra.

(c) Ühiku müügihind, kasumlikkus, rahavoog ja kasutatud kapitali tasuvus

Tabel 3.

Ühiku müügihind, kasumlikkus, (12) rahavoog ja kasutatud kapitali tasuvus

2018 2019 2020 Ühiku müügihind (eurot/tonn) 763 725 666 indeks 2018 = 100 100 95 87 Kasumlikkus (% käibest) 5,7 % -0,4 % -3,7 % Rahavoog (miljon eurot) 7 456 6 798 6 386 indeks 2018 = 100 100 91 86 Kasutatud kapitali tasuvus (%) 8,6 % -2,6 % -19,4 % Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused.

(14) Müügimahu (vt tabel 2) ja väärtusega seotud kahjunäitajad vähenesid vaatlusalusel ajavahemikul püsivalt. Lisaks vähenes pidevalt ühiku müügihind – 2019. aastal 5 % ja 2020. aastal 12 % (2018. aastaga võrreldes). Vaatlusalusel ajavahemikul vähenesid aasta-aastalt ka rahavoog ja kasutatud kapitali tasuvus, kusjuures viimase näitajad olid negatiivsed nii 2019. aastal (–2,6 %) kui ka 2020. aastal (–19,4 %).

(15) Hinnalangus koos tootmis- ja müügimahu vähenemisega, mis on välja toodud tabelites 1 ja 2, muutis liidu tootmisharu kahjumlikuks juba 2019. aastal (–0,4 %) ja olukord halvenes veelgi 2020. aastal, jõudes –3,7 % kahjumini.

(d) Tööhõive

Tabel 4.

Tööhõive

(täistööaja ekvivalent) 2018 2019 2020 Tööhõive 215 359 215 620 202 331 indeks 2018 = 100 100 100 94 Allikas: Vastused küsimustikule

(16) Tööhõive püsis 2019. aastal stabiilsena, kuid vähenes 2020. aastal 2018. aastaga võrreldes 6 %.

Kokkuvõte

(17) Punktis 3.1.1 esitatud andmete kohaselt halvenes liidu tootmisharu majanduslik olukord märkimisväärselt juba 2019. aastal, mil see oli kahjumis, kuna peaaegu kõik kahjunäitajad muutusid järsult negatiivseks. Tuleb märkida, et aastatel 2018–2019 langes kasumlikkus järsult 6,1 protsendipunkti võrra, jõudes 2019. aasta lõpuks –0,4 %ni. Selline tõsine halvenemine toimus seega juba enne COVID-19 pandeemia ootamatut algust ja selle mõju turule. Liidu tootmisharu finantsseisund halvenes veelgi 2020. aastal, kui COVID-19 pandeemia majanduslik mõju suurendas liidu tootmisharu finantspositsiooni nõrkust, mida põhjustas 2020. aastal jätkunud eksportijatepoolne impordisurve liidule. Liidu tootmisharu finantsolukorra pidevale halvenemisele, mis oli tingitud impordisurvest, lisandus COVID-19 pandeemia mõju. Import koos COVID-19 pandeemiast tuleneva teatava mõjuga halvendasid tõsiselt liidu tootmisharu finantsolukorda, tuues kaasa 4 %lise kahjumi. Tuleb rõhutada, et pandeemia põhjustatud kriisi täiendav mõju liidu tootmisharu finantsseisundile, mis oli juba niigi impordi tõttu halvenenud, oli impordi põhjustatud kahjust väiksem. Aastatel 2019–2020 vähenes kasumlikkus 3,3 protsendipunkti võrra, jõudes seni suurima, peaaegu 4 % suuruse kahjumini. Seetõttu on COVID-19 pandeemia kriis võimendanud liidu tootmisharu jaoks juba tekkinud ja jätkuvat suurt kahju, mida peamiselt põhjustab import.

(18) Seega leidis komisjon kokkuvõttes, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halvenes kaitsemeetme kohaldamise ajal jätkuvalt impordisurve tõttu, mida avaldati ajavahemikul, mil liidu tootmisharu tehtud olulised kohandused ei ole veel positiivset mõju avaldanud.

Täiendav analüüs tooteperede kaupa

(19) Komisjon järeldas vaatlusaluse toote kohta tabelites 1–4 esitatud majandusolukorra andmete ja kahjunäitajate suundumuste põhjal, et liidu tootmisharu olukord halvenes aastatel 2018–2020 jätkuvalt ja on praegu ebakindlas olukorras.

(20) Lisaks sellele järeldusele ja kooskõlas algses uurimises järgitud lähenemisviisiga (13) kinnitas komisjon oma järeldusi kolme tootepere põhjal: lehttooted, pikad tooted ja torud (14). Tabel 5. Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, laovarud tuhat tonni 2018 2019 2020 Tootmismaht vaatlusaluse toote puhul (lehttooted) 150 598 143 287 126 795 indeks 2018 = 100 100 95 84 Tootmismaht vaatlusaluse toote puhul (pikad tooted) 41 395 38 879 35 769 indeks 2018 = 100 100 94 86 Tootmismaht vaatlusaluse toote puhul (torud) 8 423 7 293 6 111 indeks 2018 = 100 100 87 73 Tootmisvõimsus vaatlusaluse toote puhul (lehttooted) 184 802 184 682 183 924 indeks 2018 = 100 100 100 100 Tootmisvõimsus vaatlusaluse toote puhul (pikad tooted) 54 755 55 013 55 278 indeks 2018 = 100 100 100 101 Tootmisvõimsus vaatlusaluse toote puhul (torud) 12 810 12 767 12 661 indeks 2018 = 100 100 100 99 Tootmisvõimsuse rakendamine (lehttooted) 81,49 % 77,59 % 68,94 % Tootmisvõimsuse rakendamine (pikad tooted) 75,60 % 70,67 % 64,71 % Tootmisvõimsuse rakendamine (torud) 65,75 % 57,12 % 48,27 % Laovarud (lehttooted) 13 712 13 549 12 354 indeks 2018 = 100 100 99 90 Laovarud (pikad tooted) 4 859 4 469 4 146 indeks 2018 = 100 100 92 85 Laovarud (torud) 2 893 1 982 1 751 indeks 2018 = 100 100 69 61 Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused. Tabel 6. Liidu tarbimine, omamaine müük ja turuosa 2018 2019 2020 Tarbimine (tuhat tonni) (lehttooted) 108 661 103 357 91 373 indeks 2018 = 100 100 95 84 Tarbimine (tuhat tonni) (pikad tooted) 48 226 44 495 40 521 indeks 2018 = 100 100 92 84 Tarbimine (tuhat tonni) (torud) 10 253 9 269 8 060 indeks 2018 = 100 100 90 79 Omamaine müük (tuhat tonni) (lehttooted) 86 585 83 533 74 504 indeks 2018 = 100 100 96 86 Omamaine müük (tuhat tonni) (pikad tooted) 38 714 36 918 34 252 indeks 2018 = 100 100 95 88 Omamaine müük (tuhat tonni) (torud) 7 661 6 998 6 180 indeks 2018 = 100 100 91 81 Turuosa (lehttooted) 79,7 % 80,8 % 81,5 % Turuosa (pikad tooted) 80,3 % 83,0 % 84,5 % Turuosa (torud) 74,7 % 75,5 % 76,7 % Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused. Tabel 7. Ühiku müügihind, kasumlikkus, rahavoog ja kasutatud kapitali tasuvus 2018 2019 2020 Ühiku müügihind (eurot/tonn) (lehttooted) 775 741 689 indeks 2018 = 100 100 96 89 Ühiku müügihinnad (eurot/tonn) (pikad tooted) 674 623 556 indeks 2018 = 100 100 92 82 Ühiku müügihinnad (eurot/tonn) (torud) 1 065 1 070 999 indeks 2018 = 100 100 100 94 Kasumlikkus (% käibest) (lehttooted) 6,0 % -1,0 % -4,6 % Kasumlikkus (% käibest) (pikad tooted) 6,0 % 0,4 % -2,8 % Kasumlikkus (% käibest) (torud) 3,3 % 0,9 % -0,5 % Rahavoog (miljonit eurot) (lehttooted) 5 652 3 609 4 402 indeks 2018 = 100 100 64 78 Rahavoog (miljonit eurot) (pikad tooted) 1 411 2 300 879 indeks 2018 = 100 100 163 62 Rahavoog (miljonit eurot) (torud) 394 889 1 106 indeks 2018 = 100 100 226 281 Kasutatud kapitali tasuvus (%) (lehttooted) 7,68 % -3,75 % -28,47 % Kasutatud kapitali tasuvus (%) (pikad tooted) 10,13 % -1,59 % -4,76 % Kasutatud kapitali tasuvus (%) (torud) 8,58 % 3,05 % -3,16 % Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused. Tabel 8. Tööhõive (täistööaja ekvivalent) 2018 2019 2020 Tööhõive (lehttooted) 134 788 137 719 128 837 indeks 2018 = 100 100 102 96 Tööhõive (pikad tooted) 49 116 47 314 45 487 indeks 2018 = 100 100 96 93 Tööhõive (torud) 31 455 30 587 28 007 indeks 2018 = 100 100 97 89 Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused.

(21) Tabelid 5–8 näitasid kahjunäitajate muutumist tooteperede kaupa vaatlusalusel ajavahemikul. Eelkõige nähtus neist, et liidu tootmisharu majanduslik ja finantsolukord oli iga tootepere puhul langustrendis, järgides vaatlusaluse toote kui terviku puhul kindlaks tehtud suundumust. Näiteks halvenesid 2019. aastal pidevalt sellised kahjunäitajad nagu tootmismaht, omamaine müügimaht, ühiku müügihind ja kasumlikkus ning see suundumus jätkus ka 2020. aastal, mis näitab negatiivset majandus- ja finantsolukorda. Ainus erand vaatlusaluse toote puhul kindlaks tehtud suundumuste hulgas hõlmab rahavoo muutumist torude tooteperes vaatlusalusel ajavahemikul.

(22) Seda silmas pidades kinnitab tooteperede kaupa tehtud täiendav analüüs seega vaatlusaluse toote kohta tehtud järeldusi, st seda, et isegi tootepere alusel hinnates halvenes liidu tootmisharu majanduslik olukord vaatlusalusel ajavahemikul märkimisväärselt ja et liidu tootmisharu on praegu ebakindlas olukorras.

3.1.2. Impordisurve

(a) Impordisuundumused

(23) Et teha kindlaks, kas ja mil määral avaldas import liidu teraseturule vaatlusalusel ajavahemikul survet, hindas komisjon esiteks vaatlusaluse toote impordi suundumusi üldiselt (15) ja teiseks tarbimisega seoses. Lisaks hindas komisjon kaitsemeetmete raames kasutatavate tariifikvootide kujunemist (vt punkti 3.1.2 alapunkt b). Tabel 9. Muutused impordis (tonnides) 2018 2019 2020 Impordi maht 34 180 000 29 672 000 25 019 000 indeks 2018 = 100 100 87 73 Allikas: Eurostat

(24) Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse toote impordi maht 2018. aasta tasemega võrreldes 2019. aastal 13 % ja 2020. aastal 27 % (16). Tabel 10. Impordi osakaalu muutumine 2018 2019 2020 Tarbimine (tuhat tonni) 167 140 157 120 139 955 indeks 2018 = 100 100 94 84 Impordi maht (tonnides) 34 180 29 672 25 019 indeks 2018 = 100 100 87 73 Turuosa 20,4 % 18,9 % 17,9 % Allikas: Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused. Tabel 11. Impordi turuosa tooteperede kaupa Tarbimine (tuhat tonni) (lehttooted) 108 661 103 357 91 373 indeks 2018 = 100 100 95 84 Tarbimine (tuhat tonni) (pikad tooted) 48 226 44 495 40 521 indeks 2018 = 100 100 92 84 Tarbimine (tuhat tonni) (torud) 10 253 9 269 8 060 indeks 2018 = 100 100 90 79 Import (tuhat tonni) (lehttooted) 22 076 19 824 16 869 indeks 2018 = 100 100 90 76 Import (tuhat tonni) (lehttooted) 9 513 7 577 6 270 indeks 2018 = 100 100 80 66 Import (tuhat tonni) (torud) 2 592 2 271 1 880 indeks 2018 = 100 100 88 73 Turuosa (lehttooted) 20,3 % 19,2 % 18,5 % Turuosa (pikad tooted) 19,7 % 17,0 % 15,5 % Turuosa (torud) 25,3 % 24,5 % 23,3 % Allikas: Eurostat ja tootmisharu andmed

(25) Komisjon märkis, et kui hinnata tabelis 9 näidatud impordimahu vähenemist võrreldes tarbimise muutumisega liidu turul, siis kuigi impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult, jäi see 2020. aastal siiski samale tasemele kui 2017. aastal, st aastal vahetult enne kaitsemeetme kehtestamist (17). Peale selle oli impordi keskmine turuosa kaitsemeetmete kehtivusajal suurem kui nende kehtestamisele eelnenud aastatel (kas aastate lõikes või keskmiselt). Siit tuleneb, et hoolimata kaitsemeetmest ei ole import liidu teraseturul vähenenud. Pigem on see kaitsemeetme kehtestamisele eelnenud ajaga võrreldes suhteliselt suurenenud (18).

(b) Muutused tariifikvootide kasutamisel

(26) Komisjon uuris lähemalt ka impordisurvet, hinnates muutusi tariifikvootide kasutamisel kaitsemeetmete kohaldamise raames (19).

(27) See analüüs näitab, et terast enim eksportivad riigid on ammendanud suure osa neile eraldatud riigipõhistest kvootidest, üsna sageli suhteliselt lühikese aja jooksul kaitsemeetmete vastavatel kohaldamisperioodidel. Mõnel äärmuslikul juhul ammendati suur osa aastakvootidest ajavahemiku esimesel päeval või mõne nädala jooksul. See suundumus jätkus 1. juulil 2020 kehtestatud riigipõhiste kvootide haldamisel kvartalite kaupa. Analüüs näitas ka, et mõned neist riikidest kasutasid pärast oma kvootide ammendamist väga kiiresti ära teatavad jääkkvoodid mitmes kategoorias, tõrjudes seega välja teisi traditsioonilisi tarnijaid. See on järjepidev käitumismuster, mida võib täheldada eri tootekategooriate ja päritolu lõikes ning suurte koguste puhul.

(28) Peamised ekspordiriigid ei näita mitte ainult üles suutlikkust tarnida suuri koguseid lühikese aja jooksul, tekitades turul märkimisväärseid häireid, vaid on ka valmis suurendama oma kohalolekut ELi turul, kui meetme ülesehitus neile selleks võimaluse annab (näiteks erakorralise juurdepääsu kaudu jääkkvoodile). Seega, nagu leiti kaitsemeetme teise läbivaatamise käigus, (20) on peamiste ekspordiriikide eksportijate käitumine selgelt oportunistlik, et maksimeerida kaitsemeetme raames oma turuosa kõigi võimalike vahenditega.

(c) Muutused terast enim eksportivate riikide ülemaailmses ekspordis ja nende siseturgudel toimuvas tarbimises

(29) Enne kaubanduse laiendamise 1962. aasta seaduse paragrahvi 232 kohaste USA tariifimeetmete (edaspidi „paragrahvi 232 kohased meetmed“) kehtestamist teatavate terasetoodete suhtes 2018. aasta märtsis oli USA suurim teraseimpordi turg. Pärast impordile 25 % suuruse imporditollimaksu kehtestamist kaotas USA selle positsiooni liidule, kes on praegu Ameerika Ühendriikide ees maailma suurim teraseimportija (21). Selleks et kaitsta liidu turgu kaubavoogude edasise ümbersuunamise eest, kehtestas EL 2018. aasta juulis ajutiselt ja 2019. aasta veebruaris lõplikult vaatlusaluse toote suhtes tariifikvootide vormis kaitsemeetme, millega erinevalt USA meetmest säilitati traditsioonilised kaubavood ja tõkestati täiendavat importi, sh kaubanduse ümbersuunamist.

(30) Liitu suunatud import vähenes 2019. aastal 13 % ja 2020. aastal 27 % võrreldes 2018. aasta tipptasemega (vt tabel 5). Samal ajal oli USA turule suunatud import pärast paragrahvi 232 kohaste meetmete kehtestamist samal ajal isegi suuremas langustrendis, nagu on näidatud tabelis 11. Tabel 11. Import USAsse (tonnides ) (22) Aasta 2017 2018 2019 2020 Kolmandad riigid kokku (v.a EL) 21 933 440 18 472 301 15 052 561 12 143 791

(31) Nii näitavad need andmed, et USAsse suunatud impordi mahu oluline vähenemine pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kehtestamist ja ELi suunatud impordi samaaegne suurenemine, mida kaitsemeede osaliselt leevendab, on omavahel tihedalt ja oluliselt seotud. See seos on kinnitust leidnud kõigi kaitseperioodide puhul kuni COVID-19 pandeemia tagajärgede tekkimiseni.

(32) Olles kindlaks teinud sellised impordisuundumused kahel suurimal terase imporditurul (liit ja USA), hindas komisjon liidule enim terast tarnivate riikide eksporditulemusi muudel kolmandatel turgudel (23). Tabel 12. Muutused vaatlusaluse toote ekspordis ELi enim terast tarnivatest riikidest kolmandatesse riikidesse (välja arvatud EL ja USA) Aasta 2018 2019 2020 Muutused (%) Mahu muutumine Maht tonnides 126 541 868 125 633 907 117 579 311 -7 % -8 962 557

(33) Komisjon analüüsis ülemaailmsest andmebaasist Global Trade Atlas saadud andmete põhjal statistiliselt vaatlusaluse toote ekspordi suundumusi terast enim eksportivates riikides (24). Tabelist 8 on näha, et peamised vaatlusalust toodet liitu eksportivad riigid vähendasid vaatlusalusel ajavahemikul oluliselt oma ekspordi mahtu muude kolmandate riikide turgudele. Nende riikide eksporditulemuste individuaalne hindamine kinnitas, et enamikul neist riikidest vähenesid ekspordimahud ka riikide lõikes (välja arvatud EL ja USA). See tähendab niisiis, et ajal, mil maailma kahe suurima teraseimportija (liit ja USA) import siseriiklike meetmete kehtestamise järel märkimisväärselt vähenes, vähendasid liitu kõige enam eksportivad riigid ka muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi mahtu.

(34) Komisjon täiendas oma hinnangut OECD tehtud analüüsiga. OECD andmed kinnitasid komisjoni enda hinnangut, et terast enim eksportivate riikide eksport oli vaatlusalusel ajavahemikul üldiselt püsivalt vähenenud (25).

(35) Seejärel hindas komisjon terast enim eksportivate riikide omamaise tarbimise muutumist (26) vaatlusalusel ajavahemikul. Tabel 13. Muutused tarbimises peamistel terasetootmise turgudel (sh ELi enim eksportivad riigid) (27) Aasta/toode Kuumvaltsitud rullteras ja rullplaat Külmvaltsitud rullteras Kuumsukeldusgalvaanitud ja elektrolüütiliselt pinnatud rullteras Valgeplekk Kvartovalts Sarrusvarras ja valtstraat Kaubanduslik terasvarras ja teraskonstruktsioonide osad Rööpad Kõik – sh Hiina Hiina V. a Hiina 2018 501 093,59 172 655,53 87 021,82 8 539,49 110 692,33 495 876,36 190 878,27 8 136,93 1 574 894,32 964 829,00 610 065,32 2019 505 032,94 167 800,90 90 303,02 8 819,83 113 426,32 531 934,21 197 669,27 8 709,86 1 623 696,35 1 024 140,84 599 555,50 2020 518 795,17 176 848,77 91 167,34 8 371,03 121 358,51 552 591,72 211 094,72 8 110,75 1 688 338,02 1 141 388,71 546 949,31

(36) Tabelist 13 on näha, et vaatlusalusel ajavahemikul suurenes tarbimine (28) üldiselt peamiste terasetootmisriikide (mis hõlmab ELi enim terast tarnivaid riike) siseturul. See üldine suundumus on siiski tingitud erandlikust tarbimise kasvust Hiinas, mis on ülekaalukalt maailma suurim teraseturg. Kui see erand välja arvata, vähenes omamaine tarbimine kõigis teistes riikides pidevalt.

(37) Seetõttu näitab ekspordi ja omamaise tarbimise samaaegne vähenemine vaatlusalusel ajavahemikul enamikus terasetootmisega enim tegelevates riikides ühemõtteliselt, et neil on üha raskem leida oma tavapäraste eksporditehingute jaoks turustusvõimalusi. Need probleemid pingestavad märkimisväärselt konkurentsi ja põhjustavad eksportijate jõulist käitumist kolmandatel turgudel.

(d) Ülevõimsus

(38) Komisjon hindas ka terasesektori ülemaailmse liigse võimsusega seotud viimaseid suundumusi, mida ta oli ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete määrustes juba arvesse võtnud.

(39) Käesolevas määruses osutatud erinevate usaldusväärsete allikate analüüs näitab, et ülevõimsus üleilmsel teraseturul on vaatlusalusel ajavahemikul suurenenud. OECD märkis, et „uusima (seisuga detsember 2020) kättesaadava teabe kohaselt on ülemaailmne terasetootmisvõimsus 2020. aastal suurenenud teist aastat järjest (joonis 10). Võttes arvesse tootmisvõimsuse täiendavat suurenemist ja sulgemisi, suurendab netovõimsuse muutus 2020. aastal praegust ülemaailmset terasetootmisvõimsust kuni 2 453,2 miljoni tonnini, mis on 1,6 % rohkem kui 2019. aasta lõpus“ (29).

(40) Veel lisas OECD, et „globaalne terasetootmisvõimsus suurenes 2020. aastal 2 453,2 miljoni tonnini, samal ajal kui toorterase tootmine vähenes 1 827,8 miljoni tonnini, kusjuures lõhe nende kahe vahel suurenes 568,7 miljonilt tonnilt 2019. aastal 625,4 miljoni tonnini. Ülemaailmne terasetootmine osana tootmisvõimsusest, mis on tootmisvõimsuse rakendamise umbkaudne näitaja, vähenes 76,5 %-lt 2019. aastal 74,5 %-le 2020. aastal (30).

(41) Terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmse foorumi (GFSEC) ministrite 2020. aasta aruande järeldustes, mis põhinevad kuni 2019. aastani kogutud andmetel, osutati juba sellele, et sektori areng võiks selles suunas liikuda. Aruandes märgiti, et „2019. aasta lõpus oli välja kujunenud kaks erilist murekohta - esiteks Hiina terasetootmisvõimsuse puhul täheldatud vastupidine suundumus, kuna valitsuse juhitud võimsuse vahetamise kava toel algatati mitu väga suurt uut projekti, eelkõige lõuna- ja idarannikul, ning teiseks Hiina toetus kolmandate riikide tootmisvõimsuse suurendamisele või osalemine selles. Kiire tootmisvõimsuse kasv toimus ka Kagu-Aasias ja Lähis-Idas“ (31).

(42) Aruandes on lisatud, et „vahetu mõju nõudlusele seisneb selles, et ülemaailmse tootmisvõimsuse ja nõudluse vahe, mis osutab ülepakkumise ohule teraseturul, suureneb 2020. aastal märkimisväärselt, ulatudes vähemalt 606 miljoni tonninini“ (32). Samuti märgiti, et „selline vastupidine suundumus ülevõimsuse puhul võib põhjustada häireid kaubanduses, põhjustada terasehindade järsku langust ja kahjustada terasetööstuse jätkusuutlikku kasvu“ (33).

(43) Seetõttu pidas komisjon ilmseks, et terasesektori ülemaailmse liigse tootmisvõimsuse probleem on vaatlusalusel ajavahemikul süvenenud, mille tulemuseks on veelgi suurem lõhe tootmise, tarbimise ja olemasoleva võimsuse vahel. Lisaks kinnitas komisjon seda teavet, hinnates ise CRU andmebaasis olevaid andmeid maailma peamiste terasetootmisriikide kohta, kelle hulka kuuluvad terast ELi turule enim eksportivad riigid (34).

(e) USA paragrahvi 232 kohased meetmed

(44) Oma määrustes, millega kehtestati ajutine kaitsemeede ja lõplik kaitsemeede, leidis komisjon, et USA paragrahvi 232 kohased meetmed teatavate terasetoodete suhtes võivad põhjustada algselt USA turule suunatud ekspordi laiaulatuslikku ümbersuunamist ELi turule, kui EL ei võta parandusmeetmeid. Lõplike kaitsemeetmete määruses jõudis komisjon järeldusele, et on tõendeid selle kohta, et esimesed märgid kaubavoogude ümbersuunamise kohta olid olemas juba 2018. aastal (35).

(45) Komisjon on tabelis 11 juba näidanud, et pärast terase suhtes USA paragrahvi 232 kohaste meetmete vastuvõtmist on USA turule suunatud impordi maht märkimisväärselt vähenenud. Tegelikult näib, et vaatlusalusel ajavahemikul ei ole varem USAsse suunatud impordile leitud maailmas muid turustusvõimalusi, kuna üldine eksport teistesse riikidesse, sh liidu turule, on vähenenud olukorras, kus terast ELi enim eksportivate riikide omamaine tarbimine oli vähenenud.

(46) Siiani on USA paragrahvi 232 kohasete meetmete kohaldamine jätkunud ja USA ametiasutused ei näe ette nende kehtetuks tunnistamist. Niisiis, kui ELi kaitsemeede aegub, jääb kaubavoogude ümbersuunamise oht täielikult alles nii praegu USAsse veetavate kaupade kui ka nende kaupade puhul, mida varem imporditi USA turule, kuid mida USA paragrahvi 232 kohaste meetmete tõttu enam ei impordita.

(f) Kaubanduse kaitsemeetmete ja kaubandust piiravate meetmete olukord kolmandates riikides

(47) Lisaks USA paragrahvi 232 kohastele meetmetele, mis jätkuvalt kehtivad, täheldas komisjon vaatlusalusel ajavahemikul, et erinevates jurisdiktsioonides kehtestatakse pidevalt uusi meetmeid, mis mõjutavad oluliselt peamisi liitu eksportivaid riike mitmesuguste terasetoodete, sh kaitsemeetme alla kuuluvate toodetega seoses (36). See hõlmab Ühendkuningriigi hiljutist teadet selle kohta, et ta pikendab teatavate terasetoodete suhtes kehtestatud kaitsemeetme kehtivust (37).

(48) See täheldatud suundumus dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksudega hõlmatud terasekategooriate arvu pidevale suurenemisele, ilma et oleks märke vastupidisest suundumusest lähitulevikus, süvendab eespool nimetatud eksportivate riikide probleeme oma toodetele ekspordivõimaluste leidmisel, mis suurendab konkurentsipingeid ja muudab eksportijate käitumise jõulisemaks.

(g) Liidu turu atraktiivsus

(49) Impordimahu poolest on liit praegu maailma suurim teraseimpordi turg (38). Mis hinda puutub, siis on enamiku terasetoodete puhul peamistest tarnijariikidest liitu suunatud impordi hinnad järjepidevalt oluliselt kõrgemad kui nendest riikidest muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnad (53–73% asjaomaste tootekoodide puhul oli liitu suunatud ekspordi väärtus suurem kui muudele kolmandatele turgudele suunatud ekspordi puhul) (39).

(50) See tähendab, et eksportijad on huvitatud mis tahes viisil ELi turule sisenemisest, kasutades mõnikord ka ebaõiglast hinnakujundust. Tegelikult on komisjon viimastel aastatel kehtestanud terase impordi (sh kaitsemeetmega hõlmatud tootekategooriate) suhtes mitmeid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid.

(51) ELi saabuvat importi puudutavad statistilised suundumused (vt tabel 9) kinnitavad, et liidu turg on eksportijate jaoks atraktiivne. ELi saabuva impordi turuosa on tarbimise vähenemisest ja kehtestatud kaitsemeetmest hoolimata vaatlusalusel ajavahemikul isegi suurenenud, võrreldes kaitsemeetme kehtestamisele eelnenud ajavahemikuga.

(52) Neid tegureid arvesse võttes järeldas komisjon, et liidu teraseturg on ekspordiriikide jaoks jätkuvalt atraktiivne.

3.1.3. Järeldused

(53) Eespool esitatud tõendite ja kaalutluste põhjal leidis komisjon, et liidu terasetööstus on pärast kaitsemeetme kehtivuse esimest kolme aastat ikka veel ebakindlas majanduslikus olukorras.

(54) Komisjon leidis ka, et peamistest teraseekspordiriikidest pärit import on avaldanud ja avaldab jätkuvalt liidu teraseturule väga suurt impordisurvet agressiivse ja oportunistliku kaubanduskäitumisega, st kasutades turupositsiooni parandamiseks mis tahes marginaali.

(55) Võttes arvesse, et vaatlusalusel ajavahemikul oli peamiste teraseekspordiriikide üleilmne eksport ja omamaine tarbimine valdavalt langustrendis, ja seda juba enne COVID-19 pandeemiat, ning pidades silmas väga suurt üldist liigset tootmisvõimsust, märkis komisjon veel, et eksportijad peavad tegevuse jätkamiseks suurendama oma müüki kõikidel võimalikel turgudel.

(56) Uurimine kinnitas ka seda, et teistel suurtel teraseturgudel, sealhulgas USAs, mis on suuruselt teine imporditurg, kehtivad ikka veel kaubanduspiirangud, mis mõjutavad ekspordiriikide võimalusi müüa terast olukorras, kus terase tarbimine üldiselt pidevalt väheneb.

(57) Lisaks kinnitas uurimine, et liidu turg on importijate jaoks teiste turgudega võrreldes atraktiivsem nii oma suuruse kui ka hinnataseme poolest, muutudes seega turuks, kuhu võidakse suunata suuri terasekoguseid.

(58) Punktis 3.1.2 kirjeldatud tegurite kogumi alusel tehtud vastupidise stsenaariumi analüüsist selle kohta, mis juhtuks, kui kaitsemeetmed kaotataks, nähtub praegu selgelt, et väga suured mujal maailmas müümata jäänud terasekogused suunatakse suure tõenäosusega liidu turule.

(59) Niisugune täiendav import koos praeguse impordiga võib liidu tootmisharu üldist majanduslikku olukorda tõsiselt halvendada ja ohustada selle tootmisharu elujõulisust. Niisiis on selge, et kaitsemeetme kehtivuse lõppemisel suurenev import põhjustaks liidu tootmisharule tõsist kahju. Seda järeldust ei muuda praegune COVID-19 pandeemia mõju liidu tootmisharule. Kuigi liidu tootmisharu majanduslik olukord halvenes 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu veelgi, tegi komisjon kindlaks, et impordi tõenäoline suurenemine kaitsemeetme aegumise korral põhjustaks liidu tootmisharule tõsist kahju.

(60) Komisjon järeldas, et sellised suuremad impordimahud võivad oluliselt pidurdada majanduse tõelist taastumist ja õõnestada liidu terasetööstuse jõupingutusi suurema impordimahuga kohandumisel, mida kirjeldatakse järgmises punktis. Seepärast leidis komisjon, et kaitsemeede on jätkuvalt vajalik, et hoida ära märgatavat kahju

(61) Meede on vajalik ka seetõttu, et liidul ei ole WTO eeskirjade kohaselt võimalik suurendada asjaomase toote imporditollimakse ilma kaitsemeedet võtmata. Nimelt on liit võtnud WTOs kohustuse kaotada vaatlusaluse toote tariifiridade suhtes kohaldatavad imporditollimaksud. Nagu juba 2018. aastal, kui impordi suurenemine oli selgelt tingitud GATTi alusel võetud kohustuste mõjust liidule (st nullmääraga soodustollimaks), võimaldavad need kohustused ka nüüd importi suurendada, mis põhjustaks kaitsemeetmete aegumise korral liidu tootmisharule tõsist kahju.

3.2. Kohanemine

(62) Kui komisjon võttis 2018. aasta juulis kasutusele terasega seotud ajutised kaitsemeetmed, oli liidu terasetööstus juba hakanud kohanema tõsise kriisiga, millega terasesektor seisis silmitsi alates 2010. aasta keskpaigast, mil maailma terasenõudluse kasvutempo aeglustus, kuid tootmisvõimsus jätkas suurenemist. See tasakaalustamatus, mida süvendas riiklik sekkumine eesmärgiga toetada tootmisvõimsuse suurenemist ja vältida kahjumlike rajatiste sulgemist mõnes kolmandas riigis, moonutas turudünaamikat ning sundis tootjaid pöörduma üha enam eksporditurgude poole; see tõi kaasa kaubanduse kaitsemeetmetega seotud juhtumid, millest paljud olid seotud Hiinaga, kus on suurim liigne tootmisvõimsus.

(63) Liit reageeris sellele väljakutsele kiiresti. Komisjon esitas 2013. aastal Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku terasetööstuse tegevuskava (40) raames ambitsioonika kava sihipäraste meetmete võtmiseks nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil, et suurendada liidu terasetööstuse konkurentsivõimet, muuta see jätkusuutlikuks ja üleilmselt konkurentsivõimeliseks ning arendada välja uus terasetoodete põlvkond, mis on teiste oluliste Euroopa tööstusharude jaoks eluliselt tähtis.

(64) Konsultatsioonifirma McKinsey 2018. aasta jaanuaris avaldatud aruande „The current capacity shake-up in steel and how the industry is adapting“ (41) kohaselt on terasetööstuse olukord aastatel 2016–2025 ebastabiilne ja sektor on valmis edasisteks ümberkorraldusteks, võttes arvesse, et konsolideerimis- ja kohanemispüüdlusi maailma teatavates piirkondades, eelkõige Euroopas, „tasakaalustas suurel määral jätkuv laienemine mujal“ . Lisaks selgitati aruandes, kuidas ettevõtjad, eelkõige Euroopas, Lõuna-Koreas ja Jaapanis, kohanevad ülemaailmse liigse tootmisvõimsusega, „püüdes välja töötada uusi tooteid ja laiendada ärimudeleid, mis võimaldavad neil väärtusahelas ülespoole liikuda“. Lisaks selgitati aruandes, et „teraseinnovatsioon hõlmab ka peamisi tootmisprotsesse, et leida lahendusi tootmiskulude vähendamiseks, funktsionaaltoodete täiustamiseks või keskkonnakoormuse vähendamiseks“. Lõpuks märgiti aruandes, et loodetavasti „katsetavad mitmed suuremad osalejaid tootmisprotsessides radikaalseid uuendusi, kummutades pikaajalise veendumuse, et terasetootmise tehnoloogia on välja arendatud ja seetõttu on tootlikkuse edasiseks suurendamiseks vähe võimalusi“.

(65) Seda silmas pidades tegi komisjon 2016. aasta märtsis kokkuvõtte 2013. aasta terasetööstuse tegevuskava alusel rakendatud meetmetest ning rõhutas teatises „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“ (42) vajadust tugevdada meetmeid, et edendada investeeringuid ja luua soodsam ärikeskkond liidu terasetööstuse kohanemispüüdluste toetamiseks. Eelkõige laiendas komisjon veelgi kõigi liidu strateegiliste algatuste kohaldamisala ja hoogustas nende rakendamist, et edendada ELi terasetööstuse jõupingutusi ajakohastada ja rakendada uuendusi, millega tagatakse pikaajaline konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus.

(66) Nagu on selgitatud punkti 3.1 alapunktis e, süvendas terasetootmisvõimsuse ja nõudluse vahelist kroonilist tasakaalustamatust veelgi asjaolu, et USA kehtestas paragrahvi 232 kohased terase kaitsemeetmed, mis jõustusid 2018. aasta juunis. Selleaegse suurima teraseimpordituru sulgemine on süvendanud terast eksportivate riikide agressiivset käitumist, mida põhjustab meeleheitlik püüe leida väljundeid oma toodangu ülejäägist vabanemiseks.

(67) Tekkinud olukorras reageeris komisjon proportsionaalselt, kehtestades kaitsemeetmed tariifikvoodi kujul, mille eesmärk oli vältida kaubavoogude ümbersuunamist, esialgu ajutiselt 2018. aasta juulis ja lõplikul kujul 2019. aasta veebruaris; sellega välditi teraseimpordi kiire ja järsu kasvu edasist süvenemist, mis oli ELi turul juba toimumas. Kui kõnealust meedet ei oleks kehtestatud, oleks ohtu seatud liidu terasetööstuse jõupingutused kohaneda kasvava ülemaailmse liigse tootmisvõimsusega ja järk-järgult integreeritud teraseturuga.

(68) Liidu kaitsemeetmega jätkati liidu terasetööstuse kohandamispüüdlusi. Liidu terasetööstuse esindajate märkustest ja küsimustikele antud vastustest nähtub, et kaitsemeetme kohaldamise esimesel kolmel aastal on nad jätkanud kohanemist. Esitatud konfidentsiaalne teave, mida täiendasid pressiteated, äriühingute aruanded ja muu avalikult kättesaadav teave, andis tunnistust sellest, et liidu terasetööstus on võtnud kohanemismeetmeid kulude vähendamiseks, tulemuslikkuse suurendamiseks, innovatsiooniks ja keskkonna ümberkujundamiseks kooskõlas ELi kohustustega võidelda kliimamuutuste vastu. Esitatud kohanemismeetmed puudutavad ELi terasekaitsemeetmega hõlmatud tootekategooriaid. Nende meetmetega valmistatakse ELi terasetööstust ette pikaajalise rahalise ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse saavutamiseks.

(69) Ühest küljest on liidu terasetööstus teatanud tulemuslikkust suurendavatest meetmetest, mille eesmärk on säästa kulusid ja optimeerida väärtusahelat, näiteks töökohtade vähendamine, vähem tõhusate või alakasutatud rajatiste sulgemine ning investeeringud uutesse masinatesse ja tootmisprotsessidesse (43). Teisest küljest on liidu terasetööstus teatanud ka tulevikku suunatud kohandustest, et suurendada konkurentsivõimet pikemas perspektiivis, näiteks investeeringud uutesse säästvatesse tehnoloogiatesse (sealhulgas keskkonnatehnoloogia), tootmisprotsessidesse ja tooteinnovatsiooni. Muu hulgas on mõned terasetootjad, nagu Aperam, (44) Thyssenkrupp (45) või ArcelorMittal (46) võtnud kasutusele viimased tehnoloogilised uuendused ning suurendanud oma protsesside automatiseerimist ja digiteerimist. Teised, näiteks Voestalpine (47) või Salzgitter, (48) on jätkanud oma toodete diferentseerimist, investeerides kõige väärtuslikemasse lõppkasutussektoritesse (nt autotööstus, energeetika) ja tehes klientidega tihedat koostööd uute teraseklasside ja lahenduste valdkonnas. Kõik need meetmed aitavad liidu terasetööstusel kohaneda konkurentsivõimelisema turuga, kus valitseb suurem impordisurve.

(70) Tuleb märkida, et need kohanemispüüdlused ei lõppenud COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisi puhkemisega, kuigi kriisiga seotud vapustused ja selle kahjulik majandusmõju on muutnud liidu tootmisharu kohanemisprotsessi varasemast keerukamaks ja koormavamaks.

(71) Komisjon kehtestas põhimõtted, millest liidu terasetööstuse kohandamispüüdlustes praegu juhindutakse, 2020. aasta märtsis avaldatud teatises „Euroopa uus tööstusstrateegia“, (49) milles pandi alus tööstuspoliitikale, mis toetaks kaksiküleminekut rohelisele ja digimajandusele, muudaks ELi tööstuse üleilmselt konkurentsivõimelisemaks ja suurendaks Euroopa avatud strateegilist autonoomiat.

(72) Kuna kõnealune strateegia võeti vastu alles COVID-19 pandeemia alguses, ajakohastas komisjon seda hiljuti 2021. aasta mais teatisega „Ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“, (50) kus antakse ülevaade erakorralistest ja taastamismeetmetest, mida EL on vahepeal rakendanud ELi tööstuspoliitika laiemas kontekstis. Selles ELi tööstuspoliitika ajakohastatud versioonis rõhutab komisjon „vajadust kiirendada üleminekut puhtamale, digitaalsemale ning vastupidavamale majandus- ja tööstusmudelile, et säilitada ja edendada Euroopa püüdlusi jätkusuutliku konkurentsivõime suunas“.

(73) Arvestades terasetööstuse olulist rolli, keskendutakse sellele ühes kolmest komisjoni talituste töödokumendist, mis on lisatud 2020. aasta tööstusstrateegia ajakohastatud versioonile: „Konkurentsivõimelise ja puhta Euroopa terase suunas“ (51). Kõnealuses komisjoni talituste töödokumendis kirjeldatakse liidu terasetööstuse probleeme ja võimalusi ning ELi käsutuses olevaid poliitikavahendeid, millega toetada liidu terasetööstuse edasisi jõupingutusi kahesuunalise ülemineku juhtimisel.

(74) Sellega seoses järeldas komisjon, et ELi terasetööstus kohaneb praegu ja ka edaspidi olukorraga, kus impordi tase on kõrge ka kaitsemeetmete kohaldamise ajal.

3.3. Pikendamise kestus

(75) Komisjon leidis, et ELi terasekaitsemeede on endiselt vajalik, et vältida tõsist kahju, ning et on tõendeid selle kohta, et ELi tootmisharu jätkab meetmete rakendamist, et kohaneda turuolukorraga, mida iseloomustab suurenenud impordisurve. Vastavalt määruse (EL) 2015/478 artiklile 19, millega võetakse üle WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 7 lõige 2, peab kaitsemeetme kestus „piirduma ajavahemikuga, mis on vajalik märgatava kahju vältimiseks või heastamiseks ja liidu tootjate kohanemise hõlbustamiseks“.

(76) Liidu kaitsemeede pidi esialgu kehtima kolm aastat kuni 30. juunini 2021. Komisjon märkis siiski, et kaitsemeetme kohaldamise teisel aastal on COVID-19 pandeemiast tingitud majanduskriis pikendanud liidu terasetööstuse kohanemisprotsessi, kusjuures osa olemasolevatest vahenditest on ette nähtud selleks, et teraseettevõtjad saaksid COVID-19 pandeemia kõige kriitilisemates etappides edasi liikuda.

(77) Komisjon leidis ka, et meetme kehtivuse pikendamine ühe aasta võrra oleks ebaproportsionaalselt lühike. Sellega seoses märkis komisjon, et liidu terasetööstus on 2020. aasta tööstus- ja finantsnäitajate kohaselt praegu ebakindlas olukorras ning impordihäirete suhtes jätkuvalt haavatav, kui kaitsemeede praegu aegub, mis võib seada ohtu seni võetud kohanemismeetmed. Lisaks märkis komisjon, et kaubanduse üldine ja majanduslik olukord on endiselt ebakindel ja pandeemiast ei ole veel täielikult taastutud.

(78) Sellega seoses täheldas komisjon, et kuigi enamikes prognoosides on 2021. aasta SKP kasvu väljavaadet järk-järgult ülespoole korrigeeritud tänu vaktsineerimise positiivsetele tulemustele enamikus lääneriikides, on olukord siiski ebakindel, kuna vaktsineerimisprotsess ei ole alati etteaimatav ning olulistes kaubandusriikides, nagu Brasiilia ja India, on pandeemia ohjamisel probleeme. Uuringufirma Oxford Economics tõstis oma viimases majanduse väljavaates (mai/juuni 2021) maailma SKP kasvuprognoosi ja ennustab selleks aastaks 6,3 % ja 2022. aastaks 4,6 % majanduskasvu, mis on eelmise prognoosiga võrreldes vastavalt 0,4 ja 0,2 protsendipunkti rohkem, kuna majandus hakkab pandeemia kõige raskemas etapis toimunud tagasiminekust taastuma. Euroala puhul prognoosib Oxford Economics, et SKP kasvab 2021. aastal 4,2 % ja 2022. aastal 4,7 % ning jõuab kriisieelsele tasemele alles 2022. aasta alguses. Ka komisjon on oma 2021. aasta kevadises majandusprognoosis ELi majandusnäitajaid ülespoole korrigeerinud ja eeldab, et need kasvavad 2021. aastal 4,2 % ja 2022. aastal 4,4 %. Majanduse taastumise kasvumäärad on liikmesriigiti väga erinevad ning komisjoni prognooside kohaselt saavutavad kõik liikmesriigid kriisieelse taseme alles 2022. aasta lõpuks.

(79) Praeguses olukorras on komisjon seisukohal, et kui me soovime, et liidu tootmisharu ei kannaks põhjendamatut ja tõsist kahju, kui kaitsemeede praeguses etapis peaks aeguma, tuleb meetme kehtivust pikendada veel kolme aasta võrra kuni 30. juunini 2024.

(80) Selleks, et meetme kehtivust ei pikendataks kauemaks, kui rangelt vajalik, vaadatakse see läbi vastavalt punktis 4 sätestatud korrale, mis muu hulgas hõlmab läbivaatamist, mille eesmärk on kindlaks teha, kas kaitsemeede tuleks pärast kaheaastast pikendamist 30. juunil 2023 tühistada.

3.4. Liberaliseerimise määr

(81) Kaitsemeetme praeguseks liberaliseerimise määraks kehtestati 3 % aastas. Komisjon hindas olemasolevate tõendite põhjal, kas liberaliseerimise tase oli jätkuvalt asjakohane ja kooskõlas turu arengu ja väljavaadetega. Lisaks üldistele majandusprognoosidele ja majanduse taastumise näitajatele, mida on kirjeldatud eelmises punktis seoses meetme kestuse hindamisega, on komisjon vaadelnud ka kaubanduse elavdamise näitajaid.

(82) Sellega seoses on IHS Markiti aprillis avaldatud GTA kaubandusvoogude prognoosis ennustanud maailmakaubanduse reaalväärtuse olulist kasvu – 2021. aastal 6,5 % ja 2022. aastal 4,3 %, mis võimaldab juba 2021. aasta lõpuks saavutada COVID-19 pandeemia eelse taseme. Siiski valitseb maailmakaubanduses jätkuvalt surutis, võrreldes COVIDi-eelse pikaajalise suundumusega aastatel 2011–2019, mis saavutatakse alles 2025.–2026. aastal. Lisaks prognoosib IHS Markit, et pikemas perspektiivis kasvab maailmakaubandus ajavahemikul 2021–2030 madalama keskmise aastase liitkasvu määra juures vaid 2,9 %.

(83) Selles olukorras eeldatakse kooskõlas praeguste prognoosidega, et pandeemiaeelsed majandus- ja kaubandustingimused ei taastu liidus enne 2022. aasta esimese poolaasta lõppu, ning arvestades praeguste kaubavoogude prognoositavat kasvumäära, ei näe komisjon praeguses etapis põhjust esimesel pikendamise aastal 3 % liberaliseerimise määra muuta.

(84) Lisaks aitab 3 % määra säilitamine tagada, et impordimaht püsib vähemalt kuni 30. juunini 2022 maksimaalselt 32,5 miljonit tonni tasemel, mis jääb 2018. aasta tasemest siiski veidi madalamaks. Eelmise rekordilise näitajani on võimalik jõuda aasta hiljem, kui majandus- ja kaubandustingimused on selleks ajaks taastunud.

4. LÄBIVAATAMISKORD PIKENDAMISE AJAL

(85) Selleks et kaitsemeede ei kehtiks kauem kui vaja, vaatab komisjon olemasolevat olukorda arvestades läbi, kas kaitsemeetme kohaldamine tuleks lõpetada 30. juuniks 2023, st pärast kaheaastast pikendamist. Veendumaks, et kaitsemeede toimib kooskõlas turusuundumustega ja kõigi sidusrühmade huvides, vaatab komisjon selle toimimise läbi, nii nagu ka 2019. ja 2020. aastal. Läbivaatamist alustatakse piisavalt vara, et kõik vajalikud muudatused saaks teha alates 1. juulist 2022, st pärast esimest pikendamisaastat. Kaitsemeede vaadatakse viivitamata läbi ka siis, kui USA teeb paragrahvi 232 kohastes kaitsemeetmetes muudatusi, millel võib olla märkimisväärne mõju praegu põhjendamatult ümber suunatud kaubavoogudele.

(86) Komisjon otsustas ka, et kui asjaolud seda nõuavad, võib 3 % liberaliseerimistempo siiski läbi vaadata ja seda vajaduse korral muuta kaitsemeetme toimimist käsitleva läbivaatamise käigus, mis tuleb lõpule viia 30. juuniks 2022.

5. LIIDU HUVID

(87) Komisjon on uurinud ka seda, kas on olemas kaalukaid majanduslikke põhjusi, millest võiks järeldada, et praeguse kaitsemeetme pikendamine ei ole liidu huvides.

(88) Selleks hindas komisjon võimalike meetmete mõju liidu tootjatele, importijatele ja kasutajatele. Olemasolevad tõendite hindamine on jagatud järgmisteks osadeks: i) liidu terasetootjate majanduslik olukord ja meetme kehtivuse lõpetamise võimalik mõju (vt punkt 5.1) ning ii) kasutajate ja importijate huvid, võttes arvesse väidetavat tarnepuudujääki, kõrgeid terasehindu ja tarneviivitusi, millele mõned huvitatud isikud osutavad, ning võimalikku põhjuslikku seost nende väidetavate mõjude ja liidu terasekaitsemeetme vahel (vt punkt 5.2). Komisjon uuris oma hinnangus eelkõige tariifikvootide kasutamise muutusi kaitsemeetmete raames ja impordi üldist kättesaadavust liidu turul.

5.1. Liidu tootjate huvid

(89) Liidu terasetööstusel on rohkem kui 500 tootmiskohta 23 ELi liikmesriigis. Terasetööstus annab otseselt tööd 330 000 inimesele ning arvestades sellega kaudselt seotud või sellest tulenevaid töökohti muudes sektorites, loob see kogu liidus 2,6 miljonit töökohta (52).

(90) Komisjon kirjeldas punktis 3.1.1 liidu terasetootjate majanduslikku olukorda ja jõudis järeldusele, et meedet on vaja pikendada, et hoida ära või heastada tõsine kahju. Uurimine kinnitas, et kui meetme kehtivust ei pikendata, ähvardab liidu tootmisharu tõenäoliselt märkimisväärne impordilaine, mis kahjustaks tõsiselt kõiki jõupingutusi kohaneda impordisurvega liidu ikka veel ebakindlas üldises majanduslikus olukorras.

(91) Seetõttu oleks meetme kehtivuse pikendamine liidu terasetootjate huvides.

5.2. Kasutajate ja importijate huvid

(92) Komisjon märkis, et kaitsemeede võimaldas varasemate kaubandusmahtude tollimaksuvaba juurdepääsu liidu turule ning et seda on korrapäraselt liberaliseeritud (tariifikvootide mahtu suurendati 2019. aasta juulis ja 2020. aasta juulis 3 %) (53). Seega on tavapärased kaubandusmahud kaitsemeetme raames järk-järgult suurenenud. Lisaks jätkub kaitsemeetme kehtivuse pikendamise ajal selle liberaliseerimine.

5.2.1. Tariifikvootide kasutamine meetme raames ja väidetav tarnepuudujääk

(93) Tariifikvootide kasutust hinnates leidis komisjon, et kaitsemeetme kolmel esimesel kohaldamisaastal on tollimaksuvaba tariifikvoot olnud iga asjaomase ajavahemiku lõpus pidevalt (ja üha enam) kättesaadav kõigi tootekategooriate puhul, millel on sageli rohkem kui ühe riigipõhine kvoot ning mis paljudel juhtudel moodustavad osa jääkkvoodist. Komisjon märkis ka, et tariifikvootide kasutamine on alates meetmete kohaldamise teisest aastast, st alates 1. juulist 2019, järsult vähenenud. Järelikult oli see nii juba enne COVID-19 pandeemia puhkemist.

(94) Kõnealune suundumus kajastub selgelt tabelis 14 (54). Allikas: TAXUDi kvootide andmebaas

(95) Seepärast järeldas komisjon, et kuigi kaitsemeede on täitnud oma eesmärgi ja ära hoidunud kaubavoogude ümbersuunamise liidu turule, on liidu importijatel ja kasutajatel piisavalt tollimaksuvabu tariifikvoodimahte, mis vastavad nõudlusele ja ületavad märkimisväärselt varasemaid kaubandusmahte. 5.2.2. Kõrged terasehinnad

(96) Komisjon on hinnanud ka olemasolevaid tõendeid hinnatõusu kohta, mida täheldati terasesektoris 2021. aasta esimestel kuudel ja osaliselt ka 2020. aasta teisel poolel. Komisjon uuris eelkõige seda, kas liidu ja maailma turgudel toimunud hinnatõus oli kuidagi seotud EL terase kaitsemeetmega, ning kuidas see hinnatõus mõjutab/mõjutaks liidu turgu, kui kõnealuse kaitsemeetme kehtivust otsustatakse pikendada.

(97) Sellega seoses märkis komisjon kõigepealt, et ilmselgelt (55) on terasehinnad, sealhulgas vaatlusaluse toote mõne tootekategooria hinnad, viimastel kuudel kogu maailmas järsult tõusnud (alates 2020. aasta teisest poolest) (56). Kõnealune suundumus ja selle ulatus on selge näha ka joonistel 1–3, (57) mis kajastavad hinnamuutusi kolmes tootekategoorias: (kategooriad 1, 4 ja 13) (58):

(98) Lisaks märkis komisjon, et terasehindade tõusuga samal ajal on järsult tõusnud ka terasetootmise tooraine, eelkõige rauamaagi ja terasejäätmete hinnad, nagu on selgitatud põhjenduses (91) (vt joonis 4) (59).

(99) OECD aruandes selgitati, et „peamiste terasetootmise toorainete hinnad tõusid 2020. aasta teisel poolel märkimisväärselt ning 2021. aasta veebruari seisuga olid rauamaagi, koksisöe ja jääkide võrdlushinnad võrreldes eelmise aastaga vastavalt 97 %, 53 % ja 56 %“. (61)

(100) See teave kinnitab pilti, mis on esitatud kahjunäitajate muutusi kajastavates tabelites 1–4. Eelkõige aitas liidu tootmisharu olukorra paranemisele võrreldes varasema väga negatiivse olukorraga kaasa asjaolu, et 2020. aasta teisel poolel hakkasid hinnad kasvama ja ilmnesid märgid nõudluse taastumise kohta. Siiski ei võimaldanud see hinnatõus liidu tootmisharul 2020. aasta lõpuks taas tulutoovate marginaalideni jõuda. See on vähemalt osaliselt tingitud asjaolust, et samal ajal suurenesid ka terasetootmise peamiste toorainete hinnad.

(101) Sellega seoses märkis OECD, et „vaatamata terase hinna järsule tõusule ei ole terase ja tooraine hinna marginaal, mida mõõdetakse terase ja terasesektori sisenditekogumi hinnavahe alusel, terase tooraine hinna suurenemise tõttu kasvanud (joonis 9). Marginaalide arvutamiseks kasutatud toorainehindade kogum oli 2021. aasta veebruaris eelmise aastaga võrreldes 97 % kõrgem“ (62).

(102) Jooniste 1–3 põhjal märkis komisjon ka seda, et terasehindade tõus ei ole liidu turuga seotud nähtus, vaid suundumus, mis on kogu maailma suurematel teraseturgudel laialt levinud.

(103) Sellele vaatamata märkis komisjon tabelis 14 esitatud teabe põhjal, et pärast meetme kehtivuse viimast pikendamist, st alates 1. juulist 2020, on peaaegu kõigis tootekategooriates vabalt kättesaadavad mitmest allikast pärit tollimaksuvabad kvoodid (63). Seega ei tekitanud kaitsemeede olukorda, kus liidu kasutajaid oleksid pidanud terast ostma üksnes liidu tootjatelt ja nende kehtestatud hindadega, jättes nad seega ilma kõikidest muudest reaalsetest (ja tollimaksuvabast) tarnevõimalustest. Vastupidi, liidu kasutajatel oli võimalus importida terast muudest allikatest iga tootekategooria jaoks ette nähtud asjakohase tollimaksuvaba tariifikvoodi raames.

(104) Komisjon märkis ka, et teatavate kasutajate väitel ei olnud neil võimalik importida teatava konkreetse päritoluga suuremaid tollimaksuvabu koguseid (päritolu varieerub vastavalt asjaomasele tootekategooriale). Komisjon märkis siiski, et üks kaitsemeetme jõustamise tingimusi on tagada, et liidu turul oleksid jätkuvalt kättesaadavad tavapärased kaubavood, mille maht ja päritolu on varasemaga sarnane. Asjaolu, et mõni riik võib olla oma riigipõhise tariifikvoodi teatavas tootekategoorias ammendanud, kuigi samas tootekategoorias on kasutamata tollimaksuvabad tariifikvoodid eri mahtude ja päritolu osas, ei tähenda, et kaitsemeede tekitab turul põhjendamatu puuduse.

(105) Seda arvestades võib kindlalt oletada, et kaitsemeede ei ole täheldatud terasehinna tõusu põhjus ning et see ei ole tekitanud liidu turul üldist terasepuudust. Seega järeldas komisjon, et kaitsemeetme kohaldamine ja terase hiljutine hinnatõus ei ole omavahel otseselt seotud. Samuti ei ole põhjust arvata, et praegused kõrged hinnad jäävad püsima ka pikemas perspektiivis, kui turg on COVID-19 pandeemia järgse olukorraga kohanenud (64).

5.2.3. Väidetavad tarneviivitused

(106) Seejärel hindas komisjon liidu terasetööstuse tekitatud väidetavaid viivitusi liidu turu varustamisel (65). Uurimisest selgus, et vaatlusaluse ajavahemiku lõpus, kui majandus hakkas COVID-19 pandeemia kõige sügavamast langusest taastuma, tekkis liidus (ja ka muudel kolmandatel turgudel) nõudluse ja pakkumise vahel ajutine ebakõla (66). Sellega seoses märkis komisjon, et terasetootjad pidid 2020. aastal reageerima nõudluse järsule ja drastilisele vähenemisele, mille põhjuseks oli COVID-19 pandeemia (67). Liidu tootmisharu jättis kasutamata osa oma tootmisvõimsusest, et vähendada võimalikult palju püsikulusid ja viia olemasolev võimsus nõudlusega vastavusse. 2020. aasta lõpus ja 2021. aasta alguses hakkas nõudlus mõnes terasesektoris, näiteks autotööstuses, kiiresti ja ootamatult kasvama (68).

(107) Selline olukord on tekkinud ka muudel turgudel maailma eri paigus. Sellega seoses on OECD viimases aruandes märgitud, et pandeemia kõrghetkel kasutamata terasetootmisvõimsust ei olnud võimalik piisavalt kiiresti kättesaadavaks teha, et rahuldada taastuvat terasenõudlust ja taastoota varusid, ning see põhjustas terasehindade kiire kasvu kogu maailmas (69).

(108) Samamoodi märkis S&P Platts Global: „Toorterase tootmise kasv on pärast liikumispiirangute kehtestamist terasetootmisega enim tegelevates riikides ja piirkondades, v.a. Hiinas, olnud aeglane. Maailma Teraseühenduse andmetel vähenes märtsi toorterasetoodang Euroopas 7,1 %, Põhja-Ameerikas 8,9 % ja Indias 8,6 %. USAs on tootmisvõimsuse rakendamise määr ikka veel vaid ligikaudu 77 %, võrreldes 80 %ga möödunud aasta märtsis enne pandeemia puhkemist. Jaapani majandus- ja kaubandus- ja tööstusministeeriumi prognoosi kohaselt on riigi toorterasetoodang teises kvartalis 23,24 miljonit tonni, võrreldes 23,67 miljoni tonniga esimeses kvartalis“ (70). Uuringufirma IHS Markit märkis ka, et „ahjud pannakse taas tööle ja tarnehäired hakkavad järsult kasvava impordi toel leevenema“ (71).

(109) Järelduste tegemiseks analüüsis komisjon toimikus sisalduvaid tõendeid selle kohta, et liidu tootmisharu avab taas pandeemia ajal seisma pandud tootmisliinid.

(110) Toimikus sisalduvad tõendid näitavad, et 2020. aastal jõude seisnud ahjude tootmisvõimsus, mis on turule kättesaadav, suureneb pidevalt (72). Komisjoni arvates näitavad need tõendid, et liidu tootmisharu reageerib 2021. aastal majanduse taastumisele teatavates järgmise etapi sektorites, mistõttu ta peaks suutma tarnida lühema aja jooksul suuremaid terasekoguseid, taastades nii turu tasakaalu (73).

(111) OECD aruandes märgiti sellega seoses veel, et „üldiselt arvatakse, et terasetarned peaksid 2021. aasta esimese kvartali lõpuks tellimustele järele jõudma“ (74). Samasuguseid prognoose on avaldanud ka mitmed eriväljaanded (75).

(112) Seetõttu leidis komisjon, et nõudluse taastumise järel tekkinud tarneprobleemid olid ajutised ning et liidu tootmisharu poolt seisatud rajatiste taaskäivitamine peaks aitama tagada, et tavapärased pandeemiaeelsed tarnetingimused taastuvad suhteliselt lühikese aja jooksul.

5.3. Järeldused

(113) Hiljutises komisjoni talituste töödokumendis on veel kord rõhutatud tugeva ja konkurentsivõimelise liidu terasesektori tähtsust. Selles märgiti, et ka ELi tööstusstrateegia kohaselt on „energiamahukad tööstusharud Euroopa majanduse jaoks asendamatud ja toetavad teisi sektoreid“ ning et „terasesektoril ja teistel energiamahukatel tööstusharudel on oluline roll toodete ja teenuste pakkumisel paljudele Euroopa tööstusökosüsteemidele“ (76).

(114) Samas komisjoni talituste töödokumendis märgiti ka, et „teras on oluline sisend mitmele järgmise etapi ökosüsteemile, nagu ehitus, liikuvus ja autotööstus, või masinaehitusettevõtetele. Andmed terase tarbimise kohta sektorite kaupa näitavad, et ELis kasutatakse 35 % terasest ehituses, 19 % autotööstuses, 15 % masinatööstuses ja metalltoodetes ning 10 % torude tootmiseks. Nendes sektorites tegutsevad äriühingud, millest paljud on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), annavad tööd miljonitele töötajatele Euroopas ja sõltuvad ELi terasetootmisest.“ (77) Juba 2016. aastal rõhutati komisjoni teatises, et „tugev tööstusbaas on oluline Euroopa majanduskasvu seisukohast, püsivate töökohtade säilitamiseks ja meie konkurentsivõime parandamiseks maailmaturul“ ning et „tugev terasesektor on mitme tööstusliku väärtusahelate alus“ (78).

(115) Komisjon on kindlaks teinud, et kaitsemeetme kehtivuse pikendamiseks vajalikud õiguslikud vajalikkus- ja kohandamisnõuded on täidetud.

(116) Lisaks on komisjon leidnud, et kaitsemeetme kehtivuse lõpetamine praeguses etapis võib põhjustada ootamatu impordilaine, mis halvendab oluliselt liidu terasetööstuse ikka veel ebakindlat finantsolukorda. Kaitsemeetme kehtivuse lõpetamine seaks ohtu liidu tootmisharu taastumise just siis, kui liit ja maailmamajandus ning -kaubandus on hakanud COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslangusest üle saama, kuid ei ole veel suutnud pandeemiaeelset olukorda taastada. See impordišokk võib omakorda nõrgendada jõupingutusi, mida liidu terasetööstus teeb, et kohaneda tugevama impordisurvega, mis on tingitud turudünaamikast, mida on oluliselt moonutanud ülemaailmne liigne tootmisvõimsus ja riiklik sekkumine.

(117) Lisaks leiab komisjon, et liidu teraseturul hiljuti täheldatud terasehindade tõus ei saa olla seotud liidu terasekaitsemeetmega ega ka sellest põhjustatud, sest hinnad on sama kõrged ka maailmaturul ning kaitsemeetme raames on kasutamata jäänud suures mahus tollimaksuvaba tariifikvooti.

(118) Sellega seoses märkis komisjon, et vähem kui poolteist kuud enne meetme kolmanda kohaldamisaasta lõppu jäi kasutamata ligikaudu 11 miljonit tonni tollimaksuvaba tariifikvooti ehk 36 % kogu olemasolevast tariifikvoodist (79). See näitab, et eri tootekategooriate kasutajatel on olnud võimalus hankida mitmest allikast piisavalt tollimaksuvaba terast ning et kaitsemeede ei ole põhjendamatult piiranud tarneahela tõhusat toimimist ei mahu ega päritolu osas.

(119) Kokkuvõttes leidis komisjon, et negatiivsed küljed, mis kaasneksid kaitsemeetme lõpetamisega 30. juunil 2021, kaaluksid selgelt üles sellega kaasneva võimaliku kasu.

(120) Seega järeldas komisjon, et kaitsemeetme kehtivuse pikendamine on liidu üldistes huvides.

6. ARENGURIIGID, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE KAITSEMEEDET

(121) Loetelu arenguriikidest, kelle suhtes kohaldatakse kaitsemeedet, jääb samaks, kui on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2037 (80) II lisas.

7. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(122) Komisjon sai üle 160 märkuse ja vastuväite huvitatud isikutelt, sealhulgas liidu terasetootjatelt, liidu terasekasutajatelt ja importijatelt, eksportivatelt tootjatelt ja kolmandate riikide valitsustelt. Käesolevas jaos käsitleb komisjon nende huvitatud isikute väiteid. Haldussäästlikkuse huvides rühmitas komisjon väited laadi ja sisu järgi. Vajaduse korral viitas komisjon käesolevas määruses eespool esitatud järeldustele, kus enamikku huvitatud isikute esitatud väidetest on juba üksikasjalikult käsitletud.

7.1. Õiguslikud nõuded meetme kehtivuse pikendamiseks

(123) Mitu huvitatud isikut väitis, et impordi kasvu käsitlev õiguslik nõue ei olnud täidetud, sest vaatlusalusel ajavahemikul oli impordi üldine tase langenud; seetõttu leidsid nad, et komisjonil ei ole õigust kaitsemeetme kehtivust pikendada. Lisaks väitsid mõned isikud, et impordimahu suurenemine ei saanud olla liidu tootmisharu kahjustatud olukorra põhjus Teised isikud väitsid, et COVID-19 pandeemiaga seotud põhjused, sealhulgas nõudluse vähenemine, ei õigusta meetme kehtivuse pikendamist. Mõned isikud väitsid ka, et õiguslikud nõuded meetme kehtivuse pikendamiseks on samad, mis algse meetme kehtestamisel, sealhulgas suurenenud impordimaht, põhjuslik seos ja ettenägematud sündmused.

(124) Sellega seoses märgib komisjon, et WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 7 lõike 1 ja määruse (EL) 2015/478 artikli 19 lõike 2 kohased kaitsemeetme kehtivuse pikendamise nõuded, nimelt vajadus hoida ära või heastada märgatavat kahju ning tõendid tootjate kohanemise kohta, ei eelda impordimahu suurenemist vaatlusaluses ajavahemikus. Komisjon tegi kindlaks, et kaitsemeetmete kehtivuse lõppemise korral import tõenäoliselt suureneks, mis kahjustaks oluliselt liidu huve. Seetõttu ei võtnud komisjon neid väiteid arvesse.

7.2. Liidu tootmisharu ei kohane

(125) Mitu huvitatud isikut vaidlustas asjaolu, et liidu terasetööstus jätkab kohanemist, ja väitis, et asjaomane õiguslik nõue ei ole täidetud.

(126) Vastuseks osutab komisjon kohandustele, mida on kirjeldatud punktis 3.2. Kõnealuses punktis loetletud meetmed ja näited osutavad sellele, et liidu terasetööstus on võtnud kohanemiseks mitmesuguseid meetmeid, mille eesmärk on edendada tõhusust ja innovatsiooni. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi.

(127) Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu kohanemismeetmed olid COVID-19 pandeemia ajal võetud restruktureerimismeetmed või lihtsalt korrapärased investeeringud, mis olid osaliselt ajendatud ELi poliitikast, näiteks Euroopa rohelisest kokkuleppest, mitte aga meetmed, mis võeti terasetööstuse konkurentsivõime suurendamiseks võrreldes väliskonkurentsiga. Sellega seoses leidis komisjon, et ettevõtjate poolt mis tahes kontekstis võetud kohanemismeetmetel on tavaliselt mitu eri põhjust ja eesmärki. Nagu kohandusi käsitlevas punktis märgiti, oli liidu terasetööstuse poolt seoses kaitsemeetmetega tehtud kohanduste eesmärk muu hulgas leevendada pandeemiast tulenevaid vapustusi ja negatiivset majanduslikku mõju ning täita ELi keskkonnaalaseid kohustusi. Seda liiki kohandused on igal juhul ka meetmed, millega kohandatakse liidu terasetööstuse toimetulekut suurema impordi ja impordisurvega, ning see on kooskõlas ELi tööstuspoliitika suuniste ja eesmärkidega, mida on kirjeldatud samas punktis. Näiteks ettevõtja Arvedi lisas (81) oma tootmisliinile uue suure tõhususega elektriahju, et suurendada kulutõhusust ja vähendada CO2-heidet. Seetõttu leiab komisjon, et eespool esitatud väidete põhjendamiseks ei esitatud piisavalt tõendeid ja lükkas kõnealused väited tagasi.

7.3. USA paragrahvi 232 kohased kaitsemeetmed ei põhjusta kaubavoogude ümbersuunamise ohtu

(128) Mõned huvitatud isikud väitsid, et USA paragrahvi 232 kohased teraseturu kaitsemeetmed ei põhjusta enam kaubavoogude ümbersuunamise ohtu, kuna turg on viimase kolme aasta jooksul kohanenud. Lisaks väidavad mõned isikud, et kõnealuse meetme alusel kehtestatud erandid vähendaksid igal juhul oluliselt kaubavahetuse liidu turule ümbersuunamise riski. Samuti väitsid mõned isikud, et USAs on hinnatase oluliselt kõrgem kui teistel turgudel, mistõttu kaubavoogude ümbersuunamine on vähem tõenäoline.

(129) USA paragrahvi 232 kohaste kaitsemeetmete puhul osutab komisjon tabelile 7, mis näitab, et USAsse suunatud import vähenes pärast meetmete kehtestamist järsult ja et teised turud ei ole suutnud seda ülearust mahtu täielikult vastu võtta. Seoses kehtivate eranditega märkis komisjon, et teatavatel juhtudel, näiteks Kanada ja Mehhiko puhul (kes kuuluvad USAsse enim eksportivate riikide hulka), ei mõjuta need erandid kaubavoogude ümbersuunamise ohtu, kuna nende riikide poolt liitu eksporditav terasekogus on väga väike. Peamiste terast ELi eksportivate riikide suhtes kohaldatakse jätkuvalt USA paragrahvi 232 kohaseid kaitsemeetmeid ning neil riikidel on piisavalt tootmisvõimsust, et suurendada oma eksporti ELi. Nende eksporditulemuste analüüs näitab pärast USA paragrahvi 232 kohaste kaitsemeetmete kehtestamist pidevat langustendentsi (82). Seega ei vähenda ükski kehtestatud erand kaubavoogude ümbersuunamise ohtu. Lõpuks ei saa asjaolu, et USAs on hinnad kõrgemad, seada kahtluse alla järeldust, et kaubavoogude ümbersuunamise oht ei ole kuhugi kadunud. Komisjon juhib tähelepanu USAsse suunatud impordi suundumustele alates 2018. aastast. Selline impordi ulatuslik vähenemine langeb ajaliselt kokku USA paragrahvi 232 kohaste kaitsemeetmete kehtestamisega. Seega ei takistanud asjaolu, et USA omamaised hinnad võivad olla teiste turgude omadest kõrgemad, impordi olulist vähenemist vaatlusaluses ajavahemikus.

7.4. Liigse tootmisvõimsuse areng ja seos kaubavoogude ümbersuunamisega

(130) Mitu huvitatud isikut väitis, et liigne tootmisvõimsus on vähenemas ja et isegi siis, kui liigne tootmisvõimsus terasesektoris püsib, ei tähenda see automaatselt kaubavoogude ümbersuunamist liidu turule.

(131) Komisjon leidis, et liigse tootmisvõimsuse areng viimastel aastatel oli selge, osutades punkti 3.1.2 alapunktile d. Seega on väide, et liigne tootmisvõimsus on vähenemas, olemasolevate tõenditega selgelt vastuolus. Teiseks oleks asjaomast konteksti (eksport kolmandatesse riikidesse väheneb, omamaine tarbimine väheneb, liitu eksportimise hinnad on muude turgudega võrreldes kõrgemad, EL on suurim importiv turg ja suudab seega vastu võtta suuri koguseid, ning ekspordikäitumine tariifikvootide süsteemi raames) arvesse võttes mis tahes majandusliku loogikaga vastuolus eitada, et ekspordiriikidel on selge stiimul suurendada oma tootmist ja tootmisvõimsust, et müüa suuremaid koguseid liidu turule. Seepärast märkis komisjon, et olukorras, kus on kindlaks tehtud märkimisväärne ülemaailmne liigne tootmisvõimsus (sealhulgas peamiste terast liitu eksportivate riikide hulgas), annavad käesoleva uurimise tulemused suure tõenäosusega alust arvata, et kaitsemeetme aegumise korral suureneks import liitu märkimisväärselt.

7.5. Konkreetseid tootekategooriaid käsitlevad väited

(132) Mitu huvitatud isikut taotles teatava tootekategooria väljajätmist kõnealusest meetmest või asjaomase tootekategooria erikohtlemist meetme raames, juhul kui seda pikendatakse. Nende väidete toetuseks esitati erinevaid argumente.

(133) Komisjon märkis siiski, et käesoleva uurimise eesmärk oli hinnata, kas meetme kehtivust tuleks selle praegusel kujul pikendada või mitte. Seetõttu ei hõlmanud uurimine ühtegi sellist võimalikku muudatusmeetme mõjus erinevatele tootekategooriatele. Seega lükati väited tagasi, kuna need ei ole käesoleva uurimise raames asjakohased.

7.6. Import teatavast riigist või teatavas tootekategoorias ei põhjusta suurenenud importi/kahju/liigvõimsust

(134) Mõned huvitatud isikud väidavad, et teatavad tootekategooriad, sh kategooriad 1, 2, 3B, 4B, 6, 16, 18, 20, 21, 22, 24 ja 25A, tuleks pikendamise korral meetme kohaldamisalast välja jätta, kuna tariifikvoodid on väidetavalt liiga kitsapiirilised, tariifikvoodid jäid kasutamata või asjaomase kategooria impordimahud on hiljuti vähenenud.

(135) Komisjon tuletab meelde, et kaitsemeedet ei kohaldata ühe konkreetse päritoluriigi ega ühe tootekategooria suhtes. Pigem kehtib meede asjaomase toote (teatavate terasetoodete) eri allikatest pärit impordi suhtes. Seetõttu on iga väide, mis põhineb konkreetsel riigil või tootekategoorial, vastuolus meetme põhimõttega. Sarnaselt esialgse kaitsemeetmega ja nagu on selgitatud punktis 3.1.1, uuris komisjon olukorda vaatlusaluse toote kui terviku (st 26 terasetootekategooria) põhjal ja kinnitas oma analüüsi kolme tootepere põhjal.

7.7. Mõned riigid taotlesid, et neid jäetaks Euroopa Liiduga sõlmitud kahepoolsete kaubanduslepingute alusel meetme kohaldamisalast välja, kui meetme kehtivust pikendatakse

(136) Mõned kolmandad riigid, sealhulgas mõned sellised kolmandad riigid, kellega liit on sõlminud kahepoolsed kaubanduslepingud, palusid komisjonil nad meetme kehtivuse pikendamise korral meetme kohaldamisalast välja jätta. Mõni riik osutasid väljajätmist põhjendades asjakohastes kahepoolsetes lepingutes sisalduvatele erisätetele.

(137) Komisjon märkis, et ühegi sellise lepinguga ei nähta ette väljajätmist mõnest mitmepoolsest kaitsemeetmest, sealhulgas vaatlusalusest kaitsemeetmest. Seetõttu kinnitas komisjon, et tal ei ole kõnealuste kahepoolsete lepingute alusel õiguslikku kohustust ühtegi asjaomast riiki meetme kohaldamisalast välja jätta, ning lükkas asjaomased väited tagasi.

7.8. Tasakaalustamise oht

(138) Mõned huvitatud isikud väitsid, et kuna eksportivatel riikidel on õigus taotleda kompensatsiooni ja lepingu puudumise korral liidu suhtes tasakaalustamist, ei peaks komisjon kaitsemeetme kehtivust pikendama

(139) Komisjon on teadlik kohaldatavast õigusraamistikust juhtudel, kui meetme kestus on pikem kui kolm aastat. Komisjon tuletab siiski meelde, et vastavalt WTO kaitsemeetmete lepingule ja määrusele (EL) 2015/478 võib meedet juhul, kui õiguslikud tingimused on täidetud, kohaldada kauem kui kolm aastat. Pikendades meetme kehtivust üle kolme aasta, kui asjakohased tingimused on täidetud, teostab komisjon seega talle WTO ja ELi õigusaktidest tulenevat õigust.

7.9. Meetme laiendamine EL 27 tasandil on õigusvastane

(140) Mõned huvitatud isikud väitsid, et kuna esialgne meede põhines EL 28 andmetel, oleks selle laiendamine EL 27 tasandil õigusvastane.

(141) Komisjon on seisukohal, et praegune läbivaatamine on läbi viidud EL 27 tasandil. Ükski huvitatud isik ei väitnud, et EL 28 tasandil vastu võetud esialgne kaitsemeede oleks olnud ebaseaduslik. Seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega kohaldati kaitsemeedet juba määruse (EL) 2020/2037 (83) alusel. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

7.10. Liidu terasetööstusele piisab dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kaudu antavast kaitsest

(142) Mõned huvitatud isikud väitsid, et dumpingu- ja subsiidiumivastased meetmed kaitsevad liidu tootmisharu ebaõiglase impordi eest juba piisavalt ning kaitsemeetmed näeksid ette liigse kaitse, mis tugevdaks veelgi liidu tootmisharu valitsevat seisundit liidu turul.

(143) Komisjon tuletab meelde, et dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksudega võideldakse ebaausate kaubandustavade vastu, samas kui kaitsemeetmed käsitlevad pigem suurenenud mahtude probleemi. Komisjon on kaitsemeetmete ning dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate tollimaksudega hõlmatud impordi reguleerimiseks vastu võtnud nn kahekordseid abinõusid käsitleva määruse (84). Kõnealuse määrusega tagatakse, et kui kaitsemeetme alusel toimuv import ületab tollimaksuvaba tariifikvoodi mahu, ei lisata kohaldatavale dumpinguvastasele ja/või tasakaalustavale tollimaksule täiendavat 25 % tollimaksu, et mitte põhjustada kaubandusele soovitust suuremat mõju. Seetõttu lükkas komisjon kahekordseid abinõusid käsitlevad väited tagasi.

(144) Lisaks ei ole ELi kaubanduse kaitsemeetmetega (dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud) väidetavalt antav kaitse käesoleva kaitsemeetmete uurimise seisukohast piisav, nagu on näidatud punktis 3.1. Enamik kahjunäitajaid halvenes vaatlusaluses ajavahemikus märkimisväärselt.

(145) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Määrust (EL) 2019/159 muudetakse järgmiselt. 1) Artiklile 10 lisatakse järgmine teine lõik: „Määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2024.“ 2) IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 24. juuni 2021 Komisjoni nimel president Ursula VON DER LEYEN

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 83, 27.3.2015, lk 16).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

(3) Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27) („lõplike kaitsemeetmete määrus“).

(4) Algatamisteade teatavate terasetoodete impordi suhtes kohaldatava kaitsemeetme võimaliku pikendamise kohta (ELT C 66, 26.2.2021, lk 50).

(5) Küsimustiku vastuste avalikud versioonid on huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavad uurimise avalikus toimikus: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI (accessible to registered interested parties).

(6) Komisjoni ja Venemaa valitsuse vaheline veebiarutelu toimus 8. aprillil 2021.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 83, 27.3.2015).

(8) https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI (ligipääs üksnes registreeritud huvitatud isikutele).

(9) Kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi uurimist käsitlevalt veebisaidilt (avalikult kättesaadav).

(10) Küsimustiku vastustes on kvartaliandmed 2020. aasta kohta.

(11) Arvestades, et küsimustiku vastused ei hõlma kõiki terasetootjaid liidus, on liidu tootmisharu turuosa arvutatud tarbimisandmete, impordiandmete ja küsimustiku vastuste põhjal.

(12) Arvutatud müügi põhjal sõltumatutele klientidele liidus.

(13) Lõplike kaitsemeetmete määrus, põhjendus 47.

(14) Tooteperede täielik kirjeldus on lõplike kaitsemeetmete määruse põhjenduses 21.

(15) Uurimises kasutatud impordiandmed ei hõlma importi nendest riikidest, mis olid kaitsemeetmest tingimusteta välja jäetud. Selliste erandite kohta vt Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide suhtes kohaldatavate lõplike kaitsemeetmete määruse punkt 6.1 ja komisjoni 13. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1712, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1013, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes (ELT L 286, 14.11.2018, lk 17) Lõuna-Aafrika ja teatavate teiste Aafrika riikide osas, kellega ELil on sõlmitud majanduspartnerluse lepingud. See tähendab, et kõik selle uurimise käigus tehtud järeldused viitavad ülemaailmsele impordile, millest on välja jäetud import nendest riikidest. Samuti on kõik järeldused impordi (nii vaatlusalusel ajavahemikul olemasoleva impordi kui ka kaitsemeetme aegumise korral eeldatava impordi) mõju kohta seotud ülemaailmse impordiga, millest on välja jäetud import nendest riikidest.

(16) Üldisem ülevaade muutustest impordis varasematel aastatel on esitatud lõplike kaitsemeetmete määruse tabelis 2.

(17) Komisjon tuletab meelde, et ajutises kaitsemeetmete määruses tehtud järelduse kohaselt oli liidu turule suunatud import 2017. aasta lõpuks märkimisväärselt suurenenud.

Lisaks suurenes impordi osakaal liidu tootmisharu toodanguga võrreldes kaitsemeetme kohaldamise ajal märkimisväärselt (keskmiselt 16 % vaatlusalusel ajavahemikul), kui kõrvutada seda meetme kehtestamisele eelnenud aastate impordiga (2013–2017) kas aastate lõikes (kuni 12 % aastas) või keskmiselt (10 %). Andmed toodangu kohta ajavahemikus 2018–2020 on esitatud lõplike kaitsemeetmete määruse tabelis 1 ja toodangu kohta ajavahemikus 2013–2017 sama määruse tabelis 5.

(18) Vt lõplike kaitsemeetmete määrus, tabel 2.

(19) Andmed pärinevad komisjoni spetsiaalselt veebisaidilt, kus on teave iga tariifikvoodi kasutamise kohta, mida ajakohastatakse iga päev. Analüüsi aluseks olevad andmed on avalikult kättesaadavad aadressil:

https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp

(20) Komisjoni 29. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/894, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 206, 30.6.2020, lk 27). Vt nt põhjendused 35, 36 ja 80.

(21) World Steel Report: „World Steel in Figures, 2020“, lk 25. Kättesaadav aadressil: World Steel Report. Vt ka OECD „Steel Market Developments, Q4 2019“, lk 24 ja tabel 3. Kättesaadav aadressil: https://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-Q4-2020.pdf

(22) Allikas: United States International Trade Commission (USA rahvusvahelise kaubanduse komisjon - https://dataweb.usitc.gov/

(23) Need riigid on (tähestikuliselt loetletud): Hiina, India, Korea (Vabariik), Taiwan, Türgi, Venemaa, ja Ukraina. Ka Ühendkuningriik kuulub peamiste ekspordiriikide hulka. Kuna Ühendkuningriik oli vaatlusalusel ajavahemikul veel Euroopa Liidu liige, ei ole teda arvesse võetud kolmandate riikide impordiandmete tagasiulatuval hindamisel.

(24) Andmebaasi kogutakse statistilisi andmeid, mille on esitanud iga riigi tollistatistika asutused.

(25) OECD kinnitas, et niisugune suundumus ekspordi üldisele vähenemisele on laiaulatuslikum, st see hõlmab ka muid terasetooteid peale vaatlusaluse toote. Vaata: OECD „Steel Market Developments, Q4 2020“, tabelid 3, 4 ja 5. Sellele üldisele suundumusele saab kinnitust ka sama dokumendi tabelitest 6 ja 7, mis näitavad muutusi impordis terast enim importivatesse riikidesse (tabel 6) ja teistesse terast enim tootvatesse riikidesse (tabel 7), ning jooniselt 8 (lk 32). Kättesaadav aadressil: https://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-Q4-2020.pdf

(26) Vaatlusalust toodet enim liitu eksportivad riigid.

(27) Allikas: CRU andmebaas. Andmed terasetootmisega enim tegelevate riikide kohta: Bosnia ja Hertsegoviina, Brasiilia, Egiptus, Hiina, India, Iraan, Jaapan, Kanada, Lõuna-Korea, Mehhiko, Moldova, Põhja-Makedoonia, Serbia, Šveits, Taiwan, Türgi, Ukraina, Valgevene, Venemaa ja Vietnam ning järgmiste tootekategooriate puhul: kuumvaltsitud rullteras ja rullplaat, külmvaltsitud rullteras, kuumsukeldusgalvaanitud ja elektrolüütiliselt pinnatud pool, valgeplekk, kvartovalts, varbmaterjal, valtstraat, kaubanduslik terasvarras, teraskonstruktsioonide osad ja rööpad.

(28) Selle tabeli eesmärk on anda ülevaade teatavate peamiste tootekategooriate tarbimise suundumustest liidus ja peamistel teraseturgudel kogu maailmas. Nagu nähtub tabelist, ei hõlma andmed vaatlusalust toodet tervikuna.

(29) Vt OECD „Steel Market developments Q2 2021“, 1. märts 2021, lk 28, põhjendus 53.

(30) Ibid. põhjendus 55.

(31) Terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, 2020. aasta ministrite aruanne, põhjendus 17.

(32) Ibid. põhjendus 23.

(33) Ibid. põhjendus 24 (sh joonis 5)..

(34) Allikas: CRU andmebaas aastate 2018–2020 kohta, eelkõige ülevõimsuse näitajad tarbimise ja tootmisega võrreldes. https://www.crugroup.com/analysis/steel/ (access under subscription)

(35) Vt lõplike kaitsemeetmete määruse põhjendused 99–110.

(36) OECD „Steel trade and trade policy developments“24. veebruar 2021, A lisa.

(37) Notice of determination 2020/06: safeguard measures on certain steel products – application of tariff rate quotas - GOV.UK (www.gov.uk)

(38) Vt käesoleva määruse punkti 3.1.2 alapunkt c.

(39) Toorandmete allikas: andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“). https://www.gtis.com/gta/. Ajavahemiku 2015–2020 hõlmavad andmed ekspordi kohta terast ELi enim eksportivatest riikidest, nimelt Hiinast, Indiast, Venemaalt, Lõuna-Koreast, Taiwanist, Türgist ja Ukrainast. (Ühendkuningriik jäeti välja, kuna hoolimata sellest, et ta kuulus kaheksa liitu enim eksportiva riigi hulka, oli ta asjaomasel ajavahemikul endiselt ELi liikmesriik).

(40) Komisjoni 11. juuni 2013. aasta teatis (COM(2013) 0407 final).

(41) ©McKinsey & Company, Metals and Mining Practice, jaanuar 2018. Kättesaadav aadressil https://www.mckinsey.com/~/media/mckinsey/industries/metals%20and%20mining/our%20insights/the%20current%20capacity%20shake%20up%20in%20steel%20and%20how%20the%20industry%20is%20adapting/the-current-capacity-shake-up-in-steel-and-how-the-industry-is-adapting.pdf

(42) Komisjoni 16. märtsi 2016. aasta teatis (COM(2016) 0155 final).

(43) Vt näiteks ArcelorMittali 8. oktoobri 2020. aasta teadaanne Krakówi ahju- ja terasetehase alalise sulgemise kohta Poolas, kättesaadav aadressil: https://www.spglobal.com/platts/en/market-insights/latest-news/metals/100820-arcelormittal-to-permanently-close-krakow-furnace-and-steel-plant-in-poland.

Vt ka Bekaert’i teadaanne aadressil: https://www.bekaert.com/en/about-us/news-room/news/bekaert-announces-restructuring-plans-belgium , Productos Tubulares’i poolt avatud küsimustikule antud vastused töökohtade arvu kohta ja Outokumpu teadaanne töötajate koguarvu vähendamise kohta EUROFERi esildise 32. lisas.

(44) Vt vahefinantsaruanne 30. juunil 2020 lõppeva poolaasta kohta, lk 12–14, Aperam Leadership Journey®, kättesaadav aadressil: https://www.aperam.com/sites/default/files/documents/Aperam%20Half%20Year%202020.pdf

(45) Vt näiteks Thyssenkruppi avaliku küsimustiku vastus ja lisad.

(46) ArcelorMittali projektide ja nendega seotud pressiteadete üksikasjalik kirjeldus on esitatud EUROFERi esildise 18. LISAS.

(47) Vt näiteks Voestalpine’i vastused küsimustikule.

(48) Vt Salzgitteri laiaulatuslik restruktureerimisprogramm, mis on kättesaadav aadressil:

https://www.salzgitter-ag.com/en/company/strategy.html, samuti Salzgitter Mannesman Precision Tubes’i investeeringute kirjeldus aadressil: https://www.ndt.net/search/docs.php3?id=24381

(49) Komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatis (COM(2020) 102 final).

(50) Komisjoni 5. mai 2021. aasta teatis (COM(2021) 350 final).

(51) Komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokument (SWD(2021) 353 final).

(52) Komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokument „Konkurentsivõimelise ja puhta Euroopa terase suunas“, SWD(2021) 353 final.

(53) Komisjon tuletas meelde, et ta on juba suurendanud varasemaid kaubavooge (keskmine import aastatel 2015–2017) 5 % enne lõplike kaitsemeetmete määruse jõustumist.

(54) Koostatud asjaomase ajavahemiku lõpus andmebaasis kättesaadavate andmete põhjal.

(55) Vt EUROFERi vastutõend, lk 37–39.

(56) Vt OECD teraseturu arengusuundumused 2021. aasta teises kvartalis, 1. märts 2021, joonised 3, 4 ja 5.

(57) Allikas: S&P Global Platts, ©2021 by S&P Global, Inc. – andmed kuni 11. maini 2021.

(58) Ehkki nende kategooriate valik ei ole kõikehõlmav, on oluline, et see kinnitab mitme huvitatud isiku (peamiselt kasutajate) osutatud hinnasuundumusi, kuna need kategooriad on impordimahtude poolest kõige asjakohasemad ja hõlmavad ka kahte tooteperet (laiad terasetooted (1. ja 4. kategooria) ja pikad terasetooted (13. kategooria)).

(59) Ibid. lk 24, punkt 6.2. Vt ka: Steel Plats Global „Fundamentals support strong iron ore prices in 2021: Platts Analytics“, 4. mai 2021: https: //www.spglobal.com/platts/en/market-insights/latest-news/metals/050421-fundamentals-support-strong-iron-ore-prices-in-2021-platts-analytics (viimati vaadatud 12. mail 2021); Financial Times „Iron ore price leaps 10% on hopes of global economic recovery“, 10. mai 2021: https://www.ft.com/content/e4c5d29b-51c2-4e8c-b87a-ad6cac924476 (viimati vaadatud 12. mail 2021); Argus Media „Australia extends forecasts for iron ore price strength “, 11. mai 2021, https://www.argusmedia.com/en/news/2213766-australia-extends-forecasts-for-iron-ore-price-strength?backToResults=true (viimati vaadatud 12. mail 2021), Kallanish, „Scrap exceeds 500 $ in Turkey“, 12. mai 2021, https://www.kallanish.com/en/steel-news/market-reports/article-details/scrap-price-exceeds-dollar500t-in-turkey-0521/ (viimati vaadatud 12. mai 2021). Vt ka transpordikulude järsk suurenemine, S&P Global Platts (25. märts 2021) „High container freight rates leave commodity traders scrambling for alternatives: https://www.spglobal.com/platts/en/market-insights/latest-news/shipping/032521-high-container-freight-rates-leave-commodity-traders-scrambling-for-alternatives

(60) Väljavõte Global Plattsi teraseteemalisest analüüsist „Fundamentals support strong iron ore prices in 2021: Platts Analytics“, 4. mai 2021, kättesaadav aadressil: https://www.spglobal.com/platts/en/market-insights/latest-news/metals/050421-fundamentals-support-strong-iron-ore-prices-in-2021-platts-analytics (viimati vaadatud 15. mai 2021).

(61) Vt OECD teraseturu arengusuundumused 2021. aasta teises kvartalis, 1. märts 2021, lk 24.

(62) Ibid. lk 27.

(63) Vt ka S&P Global Platts, 14. mai 2021, „Galvanised sheet supply squeeze, short imports leaving EU purchasers stranded Galvanised sheet supply squeeze, short imports leaving EU purchasers stranded – EUROMETAL (viimati vaadatud 15. mail 2021).

(64) Vt Fitch Ratings „Global Steel Price Rally Be Short-Lived“ (2. veebruar 2021) https://www.fitchratings.com/research/corporate-finance/global-steel-price-rally-will-be-short-lived-02-02-2021 (viimati vaadatud 12. mail 2021). Vt ka IHS Markit, terase hinnaprognoos ja turu väljavaated: https://ihsmarkit.com/solutions/steel-forecast.html (viimati vaadatud 25. mai 2021).

(65) Mitme huvitatud isiku väited.

(66) Vt „Global Market Outlook“, detsember 2020, ja „Global Market Outlook“, aprill 2021, S&P Global Platts (viimati vaadatud 18. mail 2021).

(67) Vt tarbimise näitajad tabelis 2.

(68) Vt Euroopa autotootjate ühenduse (ACEA) 3. veebruari 2020. aasta avaldus https://www.acea.be/press-releases/article/covid-stakes-are-high-for-european-automotive-recovery-new-facts-and-figure, ja 30. juuli 2020. aasta avaldus https://www.acea.be/press-releases/article/eu-car-sales-covid-recovery-expected-to-start-in-2021-auto-industry-says

(69) Vt OECD teraseturu arengusuundumused 2021. aasta teises kvartalis, 1. märts 2021, lk 21.

(70) Vt S&P Global Platts, 16. aprill 2021, „Trade Review: Global steel imbalances present export opportunities in Q2“ https://www.spglobal.com/platts/en/market-insights/latest-news/metals/041621-trade-review-global-steel-imbalances-present-export-opportunities-in-q2 (viimati vaadatud 21. mail 2021).

(71) Vt IHS Markit, terase hinnaprognoos ja turu väljavaated: https://ihsmarkit.com/solutions/steel-forecast.html (viimati vaadatud 25. mai 2021).

(72) Vt EUROFERi vastuväite punkt 6, mis sisaldab välistest allikatest pärit teavet selle kohta, et liidu tootjad on viimastel kuudel taaskäivitanud mitu ahju.

(73) Vt ka „Global Market Outlook“, detsember 2020, ja „Global Market Outlook“, aprill 2021, S&P Global Platts (viimati vaadatud 18. mail 2021).

(74) Vt OECD teraseturu arengusuundumused 2021. aasta teises kvartalis, 1. märts 2021, lk 22.

(75) Vt S&P Global Platts „Steel supply should start to ease toward mid-year as production is restored“, 16. aprill 2021, „Trade Review: Global steel imbalances present export opportunities in Q2“ https://www.spglobal.com/platts/en/market-insights/latest-news/metals/041621-trade-review-global-steel-imbalances-present-export-opportunities-in-q2 ( viimati vaadatud 21. mail 2021). Vt ka Fitch Ratings „High EU Carbon Prices to Weigh on Steel makers’ Profitability“, 12. mai 2021, https://www.fitchratings.com/research/corporate-finance/high-eu-carbon-prices-to-weigh-on-steelmakers-profitability-12-05-2021 (viimati vaadatud 23. mail 2021).

(76) Komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokument „Konkurentsivõimelise ja puhta Euroopa terase suunas“, SWD(2021) 353 final, lk 2.

(77) Samas, lk 3.

(78) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja euroopa investeerimispangale „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“, COM(2016) 155 final, 16.3.2016, lk 2.

(79) Selline olukord, kus suur osa tariifikvootide mahust jääb osaliselt kasutamata, on erinevas ulatuses esinenud kõigis kaitsemeetme kohaldamise ajavahemikes alates ajutise kaitsemeetme kehtestamisest, st 18. juulist 2018. Kaitsemeetme kohaldamise „ajavahemik“ või „aasta“ hõlmab järgmist: esimene ajavahemik / aasta: 18. juuli 2018–30. juuni 2019; teine ajavahemik / aasta: 1. juuli 2019–30. juuni 2020 ja kolmas ajavahemik /aasta: 1. juuli 2020 – 30. juuni 2021.

(80) Komisjoni 10. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2037, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 416, 11.12.2020, lk 32).

(81) Projekti üksikasjalik kirjeldus on esitatud toimikus „Start-up of the new Tenova Consteel® EAF at Arvedi Plant, Cremona, Italy - TENOVA.pdf“, EUROFERi esildise 19. lisas.

(82) Vt impordimahtude muutumist tabelis 9.

(83) Komisjoni 10. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2037, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 416, 11.12.2020, lk 32).

(84) Komisjoni 2. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1382, millega muudetakse teatavaid määrusi, millega kehtestatakse dumpingu- või subsiidiumivastased meetmed kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvate teatavate terasetoodete suhtes (ELT L 227, 3.9.2021, lk 1).