Nõukogu direktiiv 93/83/EMÜ,

27. september 1993,

teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2 ja artiklit 66,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]

ning arvestades, et:

(1) asutamislepingus sätestatud ühenduse eesmärkide hulka kuuluvad üha tugevama liidu loomine Euroopa rahvaste vahel, ühenduse liikmesriikide vahel lähedaste suhete edendamine ning nende majandus- ja sotsiaalarengu tagamine Euroopat jagavate tõkete kõrvaldamiseks võetavate ühismeetmete abil;

(2) nimetatud eesmärgil on asutamislepinguga ette nähtud ühisturu ja sisepiirideta ala loomine; selle eesmärgi saavutamise meetmed hõlmavad teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamist ning ühisturul konkurentsi kahjustamist välistava süsteemi kehtestamist; selleks võib nõukogu võtta vastu direktiive nende liikmesriikides kehtestatud õigusnormide kooskõlastamiseks, mis käsitlevad tegevuse alustamist ja jätkamist füüsilisest isikust ettevõtjana;

(3) eelkõige satelliitide ja kaabli vahendusel ringhäälingusaadete edastamine üle ühenduse sisepiiride on üks olulisimaid mooduseid, mille abil viia ellu need ühenduse eesmärgid, mis on nii poliitilised, majanduslikud, kultuurilised kui ka õiguslikud;

(4) nõukogu võttis 3. oktoobril 1989. aastal vastu direktiivi 89/552/EMÜ liikmesriikide teatavate teleringhäälingutegevust käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta, [4] mille sätted käsitlevad Euroopa teleprogrammide levitamise ja tootmise edendamist, reklaami ja sponsorlust, alaealiste kaitset ja vastulause esitamise õigust;

(5) nimetatud eesmärkide saavutamist piiriülese satelliitlevi ja teistest liikmesriikidest pärit programmide kaabellevi kaudu taasedastamise puhul, takistavad siiski endiselt erinevused liikmesriikide autoriõiguste vahel ja teatav õiguskindlusetus; see tähendab, et olemas on oht, et õiguste omanike teoseid kasutatakse ilma tasu maksmata või et eri liikmesriikides olevad ainuõiguste üksikomanikud blokeerivad vastastikku üksteise õiguste kasutamise; eelkõige õiguskindlusetus takistab otseselt programmide vaba liikumist ühenduses;

(6) praegu eristatakse autoriõiguste kohaldamisel otseedastamist üldsusele satelliidi kaudu ja edastamist üldsusele sidesatelliidi kaudu; tänapäeval on üksikisikutel võimalik mõistliku hinnaga vastuvõtt mõlemat liiki satelliitidelt ja seepärast ei ole nende õiguslik eristamine enam õigustatud;

(7) lisaks sellele takistab ringhäälingusaadete tasuta edastamist ka õiguskindlusetus selle üle, kas ringhäälingusaadete edastamine sellise satelliidi kaudu, mille signaale võetakse vastu otse, mõjutab õigusi ainult riigis, kus toimub edastamine, või kõigis vastuvõtvates riikides; autoriõiguse kohaldamisel käsitatakse sidesatelliite ja vahetu edastamise satelliite samaväärsetena ja seetõttu mõjutab selline õiguskindlusetus praegu peaaegu kõiki ühenduses satelliidi kaudu edastatavaid programme;

(8) lisaks sellele puudub ühenduses ringhäälingusaadete vaba liikumise eelduseks olev õiguskindlus juhul, kui üle piiride edastatavaid programme suunatakse kaabellevivõrkudesse ja edastatakse nende kaudu;

(9) lubadega antavate õiguste lepingulistel alustel omandamise areng on juba nüüd andnud olulise panuse Euroopa audiovisuaalse piirkonna loomiseks; tagada tuleks selliste lepinguliste kokkulepete jätkumine ning võimaluse korral tuleks alati toetada nende tegelikku kohaldamist;

(10) praegu ei saa eelkõige kaabellevivõrgu operaatorid olla kindlad, et nad on tegelikult omandanud kõik programmidega seotud õigused, mida selline leping hõlmab;

(11) eri liikmesriikides asuvad osapooled ei ole samal määral seotud kohustustega, mille kohaselt ei saa nad ilma pädevate põhjusteta keelduda läbirääkimistest kaabellevivõrgus levitamiseks vajalike õiguste omandamise üle ega lubada sellistel läbirääkimistel ebaõnnestuda;

(12) seepärast tuleb direktiiviga 89/552/EMÜ ettenähtud ühtse audiovisuaalse piirkonna loomise õiguslikku raamistikku täiendada viitega autoriõigusele;

(13) seepärast tuleks lõpetada sidesatelliitide kaudu programmide edastamise erinev kohtlemine liikmesriikides, et kogu ühenduses muutuks olulisimaks teguriks see, kas teoseid ja muid kaitstavaid objekte edastatakse üldsusele; see tagab ka piiriüleste ringhäälingusaadete tarnijate võrdse kohtlemise olenemata sellest, kas nad kasutavad otsest ringhäälingusatelliiti või sidesatelliiti;

(14) saamaks üle omandatavate õigustega seotud õiguskindlusetusest, mis takistab piiriülest satelliitlevi, tuleks määratleda ühenduse tasandil üldsusele satelliidi kaudu edastamise mõiste; sellise määratlusega tuleks sätestada kas see, kus edastamine toimub; selline määratlus on vajalik selleks, et vältida mitme siseriikliku õigusnormi kumuleeruvat kohaldamist ühe ja sama ringhäälingutoimingu suhtes; üldsusele edastamine satelliidi kaudu toimub ainult juhul, kui ja liikmesriigis, kus programmi sisaldavad signaalid sisestatakse ringhäälinguorganisatsiooni kontrolli all ja vastutusel katkematusse sideahelasse satelliidi ja maajaama vahel; programmi sisaldavate signaalidega seotud tavapäraseid tehnilisi toiminguid ei tohiks käsitada edastusahela katkestustena;

(15) edastamise ainuõiguste omandamine lepingulistel alustel peaks olema vastavuses kõigi autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate õigusnormidega liikmesriigis, kus satelliidi kaudu üldsusele edastamine toimub;

(16) käesoleva direktiivi aluseks olev lepingulise vabaduse põhimõte võimaldab jätkata nende õiguste kasutamise piiramist, eelkõige seoses teatavate tehniliste edastusvahenditega ja teatavates keeltes olevate versioonidega;

(17) omandatud õiguste eest makstava summa kindlaksmääramisel peaksid osapooled võtma arvesse kõiki edastamise aspekte, näiteks tegelikku vaatajaskonda, võimalikku vaatajaskonda ja keeleversiooni;

(18) käesolevas direktiivis sisalduva päritolumaapõhimõtte kohaldamine võib tekitada probleeme seoses kehtivate lepingutega; käesoleva direktiiviga tuleks ette näha viie aasta pikkune ajavahemik, mille jooksul saaks kehtivaid lepinguid vajaduse korral kohandada käesolevat direktiivi silmas pidades; nimetatud päritolumaapõhimõtet ei tuleks seega kohaldada kehtivate lepingute suhtes, mille kehtivus lõpeb enne 1. jaanuari 2000; kui nimetatud kuupäevaks on osapooled lepingust endiselt huvitatud, peaks neil osapooltel olema õigus rääkida lepingu tingimused uuesti läbi;

(19) kehtivaid rahvusvahelisi ühistootmislepinguid tuleks tõlgendada lähtudes lepingu osapoolte poolt allakirjutamisel kavandatud majanduslikust eesmärgist ja ulatusest; satelliidi kaudu üldsusele edastamist ei ole varasemates rahvusvahelistes ühistootmislepingutes sageli käsitletud selgelt ja konkreetselt kui spetsiifilist kasutusviisi käesoleva direktiivi tähenduses; paljud rahvusvahelised ühistootmislepingud lähtuvad põhimõttest, et ühistootmise puhul teostatakse õigusi eraldi ja teistest kaastootjatest sõltumatult jagades kasutusõiguse omavahel territooriumide kaupa; reeglina, kui ühe kaastootja luba satelliidi kaudu üldsusele edastamiseks kahjustaks teise kaastootja kasutusõiguse väärtust, tõlgendatakse sellist kehtivat kokkulepet selliselt, et viimatinimetatud kaastootja peaks andma oma nõusoleku esimesena nimetatud kaastootja satelliidi kaudu üldsusele edastamise loa jaoks; kui üldsusele edastamise keel või keeled, kaasa arvatud juhul, kui edastatav versioon on dubleeritud või subtitreeritud, langevad kokku teisele kaastootjale määratud territooriumil laialdaselt mõistetavate keeltega, piirab see viimatinimetatud kaastootja lingvistilist ainuõigust; ainuõiguse mõistet tuleks käsitada laiemas tähenduses, kui satelliidi kaudu üldsusele edastamine puudutab teost, mis koosneb ainult pildist ega sisalda dialoogi ega subtiitreid; selgeid eeskirju on vaja juhuks, kui rahvusvahelise ühistootmislepinguga ei reguleerita selgelt õiguste jaotust satelliidi kaudu üldsusele edastamise korral käesoleva direktiivi tähenduses;

(20) kolmandatest riikidest satelliidi kaudu üldsusele edastamine loetakse teatavatel tingimustel toimunuks ühenduse liikmesriigis;

(21) autorite, esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide kaitse tuleb tagada kõigis liikmesriikides ning sellise kaitse puhul ei rakendata sundlitsentside süsteemi; ainult sellisel juhul on võimalik tagada et kaitsetaseme erinevused ühisturul ei kahjusta konkurentsi;

(22) uute tehnoloogiate kasutuselevõtt võib mõjutada nii teoste ja muude objektide kasutamise kvaliteeti kui ka kvantiteeti;

(23) nimetatud arengut silmas pidades tuleks käesoleva direktiivi kohaselt kõigile käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jäävate valdkondade õiguste omanikele pakutava kaitse taset jälgida;

(24) käesoleva direktiiviga kavandatud õigusnormide ühtlustamine hõlmab autorite, esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide kaitstuse kõrge taseme tagamist käsitlevate sätete ühtlustamist; kõnealune ühtlustamine peaks tagama, et ringhäälinguorganisatsioonid ei saa kaitse erinevat taset ära kasutada oma tegevuse mujale viimisega, kahjustades seega audiovisuaaltoodangut;

(25) autoriõigustega kaasnevatele õigustele pakutav kaitse peaks satelliidi kaudu üldsusele edastamise osas olema vastavuses nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiivis 92/100/EMÜ (rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas) [5] sätestatud kaitsega; eelkõige tagatakse sellega esitajatele ja fonogrammitootjatele mõistlik tasu nende esituste või fonogrammide satelliidi kaudu üldsusele edastamise eest;

(26) artikli 4 sätted ei takista liikmesriike laiendamast direktiivi 92/100/EMÜ artikli 2 lõikes 5 sätestatud eeldust artiklis 4 osutatud ainuõigustele; lisaks sellele ei takista artikli 4 sätted liikmesriike kehtestamast kasutamise lubamise lihteeldust nimetatud artiklis osutatud esitajate ainuõiguse suhtes, kuivõrd selline eeldus on kooskõlas teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsiooniga;

(27) programmide taasedastamine kaabellevi kaudu teistest liikmesriikidest on toiming, mille suhtes rakendatakse autoriõigust ja vajaduse korral autoriõigusega kaasnevaid õigusi; seepärast peab kaabellevivõrgu operaator saama iga taasedastatava programmi osa kohta loa kõigilt õiguste omanikelt; käesoleva direktiivi kohaselt tuleb sellised load anda lepingutega, kui kehtivate õiguspäraste litsentsikavade suhtes ei ole ette nähtud ajutist erandit;

(28) tagamaks, et lepinguliste kokkulepete sujuvat toimimist ei sea kahtluse alla programmi üksikosade suhtes õigusi omavate kolmandate isikute sekkumine, tuleks kollektiivse esindamise organisatsiooni kasutamise kohustusega ette näha ainult kollektiivse loa andmise õigus kuivõrd seda eeldab kaabellevi kaudu taasedastamise iseärasus; lubade andmise õigus kui selline jääb terviklikuks ja teataval määral reguleeritakse vaid selle õiguse teostamist, et kaabellevi kaudu taasedastamise loa andmise õiguse võib siiski loovutada; käesolev direktiiv ei mõjuta mittevaraliste õiguste teostamist;

(29) artiklis 10 sätestatud erand ei tohiks piirata õiguste omanike võimalust anda oma õigused edasi kollektiivse esindamise organisatsioonile ja seega saada otseselt osa kaabelleviettevõtte poolt kaabellevi kaudu taasedastamise eest makstavast tasust;

(30) kaabellevi kaudu taasedastamise lubade andmist käsitlevaid lepingulisi kokkuleppeid tuleks toetada täiendavate meetmetega; üldise kokkuleppe sõlmimist sooviv isik peaks olema kohustatud esitama omalt poolt kokkuleppe sõlmimiseks kollektiivsed ettepanekud; lisaks sellele peaks igal osapoolel olema igal ajal õigus kasutada selliste erapooletute vahendajate abi, kes aitaksid läbirääkimistele kaasa ja kes võivad esitada ettepanekuid; kõik sellised ettepanekud ja võimalik vastuseis neile tuleks esitada asjaomastele pooltele kooskõlas õigusdokumentide kättetoimetamise suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eelkõige vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele konventsioonidele; lisaks eespoolöeldule tuleb tagada, et läbirääkimisi ei blokeerita ilma piisavate põhjendusteta ning et üksikute õiguste omanike osalemist läbirääkimistel ei takistata ilma piisavate põhjendusteta; ükski õiguste omandamisele kaasa aitamise meetmetest ei muuda küsitavaks kaabellevi kaudu taasedastamise õiguste omandamise lepingulist loomust;

(31) üleminekuaja jooksul peaks liikmesriikidel olema lubatud säilitada olemasolevad organid, kelle jurisdiktsiooni kuuluvad nende territooriumil juhud, mil kaabellevi kaudu üldsusele taasedastamise õigusest on põhjendamatult keeldutud või kui ringhäälinguorganisatsioon on sellist õigust pakkunud põhjendamatutel tingimustel; on selge, et tagada tuleb asjassepuutuvate isikute õigus anda selgitusi ning et kõnealuse organi olemasolu ei tohiks takistada asjaomaseid organeid tavapärasel moel kohtu poole pöördumast;

(32) kuigi kõigi nende küsimuste tagajärjed võivad mõningate majanduslikult ebaoluliste eranditega olla tuntavad vaid ühe liikmesriigi piirides, on nende jaoks siiski vaja ühenduse eeskirju;

(33) miinimumeeskirjad teistest liikmesriikidest edastatavate programmide vaba ja katkematu piiriülese satelliidi kaudu edastamise ja kaabellevivõrgus samaaegse muutumatu taasedastamise kehtestamiseks ja tagamiseks tuleks põhimõtteliselt kehtestada lepingulistel alustel;

(34) käesolev direktiiv ei tohiks kahjustada täiendavat ühtlustamist autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ning nende õiguste kollektiivse haldamise valdkonnas; liikmesriikide võimalus reguleerida kollektiivse esindamise organisatsioonide tegevust ei tohiks piirata käesolevas direktiivis sätestatud õiguste lepinguläbirääkimiste vabadust, kui sellised läbirääkimised toimuvad vastavalt konkurentsiõigust või monopoolse seisundi ärakasutamise takistamist käsitlevatele üldistele või konkreetsetele siseriiklikele eeskirjadele;

(35) seepärast peaks olema liikmesriikide ülesanne täiendada käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikke üldisi sätteid võttes selleks siseriikliku õigusega õigus- ja haldusmeetmeid tingimusel, et need ei ole vastuolus käesoleva direktiivi eesmärkidega ning on kooskõlas ühenduse õigusega;

(36) käesolev direktiiv ei mõjuta asutamislepingu artiklites 85 ja 86 sätestatud konkurentsieeskirjade kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 1

Mõisted

1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "satelliit" iga satelliiti, mis töötab sagedusalal, mis on telekommunikatsiooni käsitlevate õigusaktidega reserveeritud üldsuse poolt vastuvõetavate signaalide edastamiseks või mis on reserveeritud suletud kakspunktside jaoks. Viimatinimetatud juhul peavad signaalide individuaalse vastuvõtu asjaolud olema siiski võrreldavad esimesel juhul kohaldatavatega.

2. a) Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "üldsusele satelliidi kaudu edastamine" akti, mille käigus üldsusele vastuvõtuks ettenähtud programmi sisaldavad signaalid sisestatakse ringhäälinguorganisatsiooni kontrolli all ja vastutusel katkematusse sideahelasse satelliidi ja satelliidi maajaama vahel.

b) Satelliidi kaudu üldsusele edastamine toimub ainult liikmesriigis, kus ringhäälinguorganisatsiooni kontrolli all ja vastutusel sisestatakse programmi sisaldavad signaalid katkematusse sideahelasse satelliidi ja maajaama vahel.

c) Kui programmi sisaldavad signaalid on kodeeritud, toimub satelliidi kaudu üldsusele edastamine tingimusel, et lähetuse dekodeerimise vahendid on antud üldsuse käsutusse kas ringhäälinguorganisatsiooni poolt või tema nõusolekul.

d) Kui üldsusele satelliidi kaudu edastamise akt toimub kolmandas riigis, kus ei pakuta II peatüki kohast kaitsetaset,

i) kui programmi sisaldavaid signaale edastatakse satelliidile liikmesriigis asuva üleslüli kaudu, loetakse kõnealune üldsusele satelliidi kaudu edastamise akt toimunuks kõnealuses liikmesriigis ja II peatükiga ettenähtud õigusi võib kasutada üleslüli käitaja suhtes või

ii) kui ei kasutata liikmesriigis asuvat üleslüli, kuid üldsusele satelliidi kaudu edastamise akti on tellinud liikmesriigis tegutsev ringhäälinguorganisatsioon, loetakse kõnealune akt toimunuks liikmesriigis, kus on ringhäälinguorganisatsiooni peamine tegutsemiskoht ühenduses, ning II peatükiga ettenähtud õigusi võib kasutada ringhäälinguorganisatsiooni suhtes.

3. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "taasedastamine kaabellevi kaudu" esialgselt teisest liikmesriigist traatside või õhu, sealhulgas satelliidi kaudu üldsusele vastuvõtmiseks ettenähtud tele- või raadioprogrammi samaaegset, muutumatut ja täielikku taasedastamist üldsusele kättesaadava kaabel- või mikrolainesüsteemi vahendusel.

4. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "kollektiivse esindamise organisatsioon" organisatsiooni, mille ainus või peamine eesmärk on juhtida või hallata autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi.

5. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse kinematograafilise või audiovisuaalse teose peamist režissööri sellise teose autorina või ühena selle autoritest. Liikmesriigid võivad ette näha muud isikud, keda võib pidada teose kaasautoriteks.

II PEATÜKK

PROGRAMMIDE EDASTAMINE SATELLIIDI KAUDU

Artikkel 2

Ringhäälinguõigus

Liikmesriigid sätestavad autori ainuõiguse lubada autoriõigusega kaitstud tööde edastamist üldsusele satelliidi kaudu võttes arvesse käesoleva peatüki sätteid,

Artikkel 3

Ringhäälinguõiguse omandamine

1. Liikmesriigid tagavad, et artiklis 2 osutatud loa võib omandada ainult lepinguga.

2. Liikmesriik võib näha ette sätted, mille kohaselt kollektiivse esindamise organisatsiooni ja ringhäälinguorganisatsiooni vahelist kollektiivlepingut, mis käsitleb teatavat teoste kategooriat, võib laiendada sama kategooria õiguste omanikele, keda kollektiivse esindamise organisatsioon ei esinda, tingimusel et:

- satelliidi kaudu üldsusele edastamine toimub samal ajal kui sama ringhäälinguorganisatsiooni edastus maismaavõrgus ja

- esindamata õiguste omanikul on igal ajal võimalik arvata oma teosed kollektiivlepingu laiendusalast välja ja teostada oma õigusi individuaalset või kollektiivselt.

3. Lõiget 2 ei kohaldata kinematograafiateoste suhtes, kaasa arvatud teoste suhtes, mille loomise protsess on analoogne kinematograafias kasutatavaga.

4. Kui liikmesriigi õigusnormidega on ette nähtud kollektiivlepingute laiendamine vastavalt lõike 2 sätetele, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile, millistel ringhäälinguorganisatsioonidel on õigus selliseid õigusnorme kasutada. Komisjon avaldab selle teabe Euroopa Ühenduste Teatajas (C seerias).

Artikkel 4

Esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide õigused

1. Satelliidi kaudu üldsusele edastamisel on esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide õigused kaitstud kooskõlas direktiivi 92/100/EMÜ artiklite 6, 7, 8 ja 10 sätetega.

2. Lõike 1 kohaldamisel hõlmab direktiivis 92/100/EMÜ kasutatud fraas "ülekandmine traadita vahendi kaudu" satelliidi kaudu üldsusele edastamist.

3. Lõikes 1 osutatud õiguste kasutamise suhtes kohaldatakse direktiivi 92/100/EMÜ artikli 2 lõiget 7 ja artiklit 12.

Artikkel 5

Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste suhe

Käesoleva direktiivi kohane autoriõigusega kaasnevate õiguste kaitse ei mõjuta mingil viisil autoriõiguse kaitset.

Artikkel 6

Miinimumkaitse

1. Liikmesriigid võivad kehtestada autoriõigusega kaasnevate õiguste omanike ulatuslikuma kaitse kui nõutud direktiivi 92/100/EMÜ artiklis 8.

2. Lõike 1 kohaldamisel järgivad liikmesriigid artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud mõisteid.

Artikkel 7

Üleminekusätted

1. Käesoleva direktiivi artikli 4 lõikes 1 osutatud õiguste ajalise kasutamise suhtes kohaldatakse direktiivi 92/100/EMÜ artikli 13 lõikeid 1, 2, 6 ja 7. Direktiivi 92/100/EMÜ artikli 13 lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis.

2. Artikli 14 lõikes 1 nimetatud kuupäeval kehtivate kokkulepete suhtes, mis käsitlevad teoste ja muude kaitstavate objektide kasutamist, kohaldatakse artikli 1 lõike 2, artiklite 2 ja 3 sätteid alates 1. jaanuarist 2000, kui kõnealuste lepingute kehtivusaeg lõpeb pärast seda kuupäeva.

3. Kui enne artikli 14 lõikes 1 nimetatud kuupäeva liikmesriigi kaastootja ja ühe või mitme muu liikmesriigi või kolmanda riigi kaastootja vahel sõlmitud rahvusvahelises ühistootmislepingus on selgelt sätestatud süsteem, mille kohaselt jaotatakse kasutusõigused kaastootjate vahel geograafiliste piirkondade järgi kõigi üldsusele edastamise mooduste osas, ilma et satelliidi kaudu üldsusele edastamise suhtes kohaldatavat korda eristataks sätetest, mida kohaldatakse muude sidevahendite suhtes, ja kui ühiselt toodetud teose satelliidi kaudu üldsusele edastamine kahjustaks teataval territooriumil ühe kaastootja või tema volitatud isiku ainuõigust, eelkõige lingvistilist ainuõigust, siis eeldab ühe kaastootja või tema volitatud isiku luba satelliidi kaudu üldsusele edastamiseks eelnevat nõusolekut kõnealuse ainuõiguse omanikult, olenemata sellest, kas see on kaastootja või tema volitatud isik.

III PEATÜKK

TAASEDASTAMINE KAABELLEVI KAUDU

Artikkel 8

Kaabellevi kaudu taasedastamise õigus

1. Liikmesriigid tagavad, et kui teistest liikmesriikidest taasedastatakse programme kaabli kaudu nende territooriumile, peetakse kinni kohaldatavast autoriõigusest ja sellega kaasnevatest õigustest ning selline taasedastamine toimub autoriõiguse omanike, autoriõigusega kaasnevate õiguste omanike ja kaabellevivõrgu operaatorite vaheliste individuaalsete või kollektiivsete lepinguliste kokkulepete põhjal.

2. Olenemata lõike 1 sätetest, võivad liikmesriigid säilitada kuni 31. detsembrini 1997 sellised sundlitsentside süsteemid, mida 31. juulil 1991 kasutatakse või mis on siseriiklike sätetega selgelt ette nähtud.

Artikkel 9

Kaabellevi kaudu taasedastamise õiguse teostamine

1. Liikmesriigid tagavad et autoriõiguse omanikud ja autoriõigusega kaasnevate õiguste valdajad kasutavad oma õigust lubada või keelata kaabellevioperaatoril kaabli kaudu taasedastamine ainult kollektiivse esindamise organisatsioonide vahendusel.

2. Kui õiguste omanik ei ole andnud oma õiguste haldamist üle kollektiivse esindamise organisatsioonile, loetakse, et sama kategooria õigusi haldav kollektiivse esindamise organisatsioon on volitatud haldama kõnealuse omaniku õigusi. Kui asjaomase kategooria õigusi haldab rohkem kui üks kollektiivse esindamise organisatsioon, on õiguste omanikul vabadus valida, milline neist kollektiivse esindamise organisatsioonidest loetakse volitatuks esindama tema õigusi. Käesolevas lõikes osutatud õiguste omanikul kaabellevivõrgu operaatori ja õiguste omaniku õigusi haldama volitatud kollektiivse esindamise organisatsiooni vahelisest kokkuleppest tulenevalt samad õigused ja kohustused nagu õiguste omanikel, kes on andnud kõnealusele kollektiivse esindamise organisatsioonile oma volitused ning, ta võib neile õigustele toetuda asjaomase liikmesriigi kindlaksmääratud aja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui kolm aastat alates kuupäevast, mil kaabli kaudu taasedastati tema teost või muud kaitstavat objekti.

3. Liikmesriik võib sätestada, et kui õiguste omanik annab loa teose või muu kaitstava objekti esialgseks edastamiseks oma territooriumil, loetakse, et ta on andnud oma nõusoleku mitte teostada kaabli kaudu talle kuuluvat taasedastamise õigust individuaalselt vaid teostab neid õigusi kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega.

Artikkel 10

Kaabellevi kaudu taasedastamise õiguse teostamine ringhäälinguorganisatsioonide poolt

Liikmesriigid tagavad, et artiklit 9 ei kohaldata õiguste suhtes, mida ringhäälinguorganisatsioonid teostavad oma taasedastuste suhtes, olenemata sellest, kas asjaomased õigused kuuluvad talle või on teised autoriõiguste omanikud ja/või autoriõigusega kaasnevate õiguste valdajad need talle üle andnud.

Artikkel 11

Vahendajad

1. Kui ringhäälingusaate kaabli kaudu edastamise loa kohta ei ole sõlmitud kokkulepet, tagavad liikmesriigid, et kumbki osapool võib kasutada ühe või mitme vahendaja abi.

2. Vahendajate ülesanne on abistada läbirääkimiste käigus. Lisaks sellele võivad nad esitada osapooltele oma ettepanekuid.

3. Eeldatakse, et kõik osapooled on lõikes 2 osutatud ettepaneku heaks kiitnud, kui keegi neist ei ole kolme kuu jooksul oma vastuseisu väljendanud. Ettepanekutest ja võimalikust vastuseisust neile teatatakse asjaomastele osapooltele kooskõlas õigusdokumentide kättetoimetamise suhtes kohaldatavate eeskirjadega.

4. Vahendajad tuleb valida selliselt, et ei oleks põhjust kahelda nende sõltumatuses ja erapooletuses.

Artikkel 12

Läbirääkimispositsioonide kuritarvitamise takistamine

1. Liikmesriigid tagavad vastavalt vajadusele kas tsiviil- või haldusõigusega, et osapooled alustavad ja peavad kaabli kaudu taasedastamise luba käsitlevaid läbirääkimisi heas usus ega välista ega takista läbirääkimisi ilma piisava põhjenduseta.

2. Kui liikmesriigis on artikli 14 lõikes 1 osutatud kuupäeval organ, kelle jurisdiktsiooni kuuluvad tema territooriumil juhud, mil kaabellevi kaudu üldsusele taasedastamise õigusest tema territooriumil on põhjendamatult keeldutud või kui ringhäälinguorganisatsioon on sellist õigust pakkunud põhjendamatutel tingimustel, võib see liikmesriik sellise organi säilitada.

3. Lõiget 2 kohaldatakse alates artikli 14 lõikes 1 nimetatud kuupäevast kaheksa aasta pikkuse üleminekuaja jooksul.

IV PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 13

Õiguste kollektiivne haldamine

Käesolev direktiiv ei piira kollektiivse esindamise organisatsioonide tegevuse reguleerimist liikmesriikides.

Artikkel 14

Lõppsätted

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1995. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.

3. Hiljemalt 1. jaanuaril 2000 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja teeb vajaduse korral täiendavaid ettepanekuid direktiivi kohandamiseks audio- ja audiovisuaalsektori arenguga.

Artikkel 15

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. september 1993

Nõukogu nimel

eesistuja

R. Urbain

[1] EÜT C 255, 1.10.1991, lk 3 ja EÜT C 25, 28.1.1993, lk 43.

[2] EÜT C 305, 23.11.1992, lk 129 ja EÜT C 255, 20.9.1993.

[3] EÜT C 98, 21.4.1992, lk 44.

[4] EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.

[5] EÜT L 346, 27.11.1992, lk 61.

--------------------------------------------------