ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi ühisdeklaratsioon kolmandate riikide sunnimeetmete ärahoidmise ja nende vastu võitlemise vahendi kohta

(2021/C 49/01)

Komisjon võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide väljendatud mureküsimused seoses sellega, et teatavatel kolmandatel riikidel on tavaks teha katseid sundida ELi ja/või selle liikmesriike teatavaid poliitikameetmeid võtma või tühistama. Ka komisjon on seisukohal, et selline tegevus on tõsiselt murettekitav. Komisjon kinnitab oma kavatsust uurida täiendavalt võimalikku vahendit, mida oleks võimalik võtta kolmandate riikide sunnimeetmete ärahoidmiseks või neutraliseerimiseks ja mis võimaldaks kiiresti kehtestada sellisest tegevusest tingitud vastumeetmeid. Komisjon kavatseb jätkata hindamist ning võtta selle alusel ja kõiki asjakohaseid asjaolusid arvestades vastu seadusandliku ettepaneku, millega luuakse mehhanism sellise tegevuse ärahoidmiseks või neutraliseerimiseks kooskõlas rahvusvahelise õigusega. Nagu teatati komisjoni presidendi 16. septembri 2020. aasta kavatsusavalduses Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu ametis olevale eesistujale, võtab komisjon ettepaneku igal juhul vastu hiljemalt 2021. aasta lõpus või varem, kui see peaks mõne kolmanda riigi sunnimeetmete tõttu vajalikuks osutuma.

Nõukogu ja Euroopa Parlament võtavad teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada ettepanek, millega luuakse vahend kolmandate riikide sunnimeetmete ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks. Mõlemad nimetatud institutsioonid on võtnud kohustuse täita oma institutsioonilist rolli kaasseadusandjatena ja kaaluma ettepanekut õigeaegselt, võttes arvesse rahvusvahelisest avalikust õigusest ja WTO õigusest tulenevaid liidu kohustusi ning asjakohaseid arengusuundumusi rahvusvahelises kaubanduses.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus

(2021/C 523/01)

Euroopa Parlament ja nõukogu lepivad kokku, et Euroopa noorteaasta (2022) elluviimise minimaalne tegevuseelarve on 8 miljonit eurot. Sellest summast tuleb 3 miljonit eurot Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta eelarvest ja 5 miljonit eurot eraldatakse programmi „Erasmus+“ 2022. aasta eelarvest.

Kaasseadusandjad on võtnud endale ka kohustuse tagada Euroopa aasta püsiv mõju ka pärast 2022. aastat. Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi, tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 314 täiendavad rahalised vahendid, mis on mõeldud 2022. aasta järgseks ajaks, määrata kindlaks aastaid 2021–2027 hõlmavas mitmeaastases finantsraamistikus.
Komisjoni avaldus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1755, 6. oktoober 2021, millega luuakse Brexitiga kohanemise reserv (1) — Seadusandliku akti vastuvõtmine

Lisameetmeid kohta ELi eelarve ja Next Generation EU vahendite kaitsmiseks pettuse ja eeskirjade eiramise eest, nõudes komisjoni loodud ühtse andmekaevevahendi kohustuslikku kasutamist

(2021/C 406 I/01)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe (mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava) punktides 30–33 on nõutud, et komisjon teeks kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja järelevalvesüsteemi, sealhulgas ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi, et hinnata ja analüüsida nõutavaid andmeid, pidades silmas üldist kohaldamist liikmesriikides. Lisaks leppisid kolm institutsiooni kokku teha asjakohaste alusaktidega seotud seadusandliku menetluse käigus siirast koostööd, tagamaks, et selles küsimuses võetakse Euroopa Ülemkogu 2020. aasta juuli kohtumise järelduste järelmeetmed.

Komisjon on seisukohal, et kaasseadusandjate poolt artikli 13 lõike 1 punktis f (liikmesriikide kohustused) alusel saavutatud kokkulepe ühtse andmekaevevahendi kasutamise ning vahendite saajate tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete kogumise ja analüüsimise kohta ei ole piisav, et tõhustada liidu eelarve kaitset pettuse ja eeskirjade eiramise eest ning tagada tõhus kontroll huvide konflikti, eeskirjade eiramise, topeltrahastamise ja vahendite kuritegeliku väärkasutamise üle. Seetõttu ei kajasta määruses millega luuakse Brexitiga kohanemise reserv kaasseadusandjate poolt kokku lepitud lähenemisviis asjakohaselt institutsioonidevahelise kokkuleppe soovitud eesmärki ja vaimu.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1755, 6. oktoober 2021, millega luuakse Brexitiga kohanemise reserve (EÜT L 357, 8.10.2021, lk 1.).
Euroopa Parlamendi avaldus abisaajate nimede kohta

(2021/C 380 I/03)

Euroopa Parlament märgib, et määruse (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III), I lisas osutatakse abisaajatele, kes on käesoleva rahastamisvahendi raames rahastamiskõlblikud. Euroopa Parlament on seisukohal, et nimetatud abisaajate puhul tuleks kasutada põhiseaduslikke nimetusi ning Kosovo tuleks nimetada Kosovo Vabariigiks.
Euroopa Komisjoni avaldus strateegianõukogude nõuandva iseloomu kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) 2021/1529 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III)) artiklile 12

(2021/C 380 I/06)

Euroopa Komisjon tuletab meelde, et IPA III määruse artikli 12 kohaselt on Lääne-Balkani investeerimisraamistiku strateegianõukogu komisjoni nõuandev organ. See on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/947 (millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“,) artikliga 33, milles osutatakse Lääne-Balkani investeerimisraamistiku ja EFSD+ strateegianõukogule. Neil strateegianõukogudel ei ole ELi eelarve täitmise kontekstis otsustusõigust. Lääne-Balkani investeerimisraamistiku strateegianõukogu kodukord kehtestatakse sellel alusel.
Euroopa Parlamendi avaldus nõukogu otsuse 2010/427/EL ja strateegilise koordineerimise kohta

(2021/C 380 I/02)

Euroopa Parlament märgib, et nõukogu otsuse 2010/427/EL artiklis 9 sisalduvad viited liidu välistegevuse vahenditele on aegunud, ning on seetõttu seisukohal, et õigusselguse huvides tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõikes 3 sätestatud menetlusega seda artiklit ajakohastada, et võtta arvesse liidu välisabi rahastamisvahendeid, mida kohaldatakse mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kehtivuse ajal, nimelt naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, ühinemiseelse abi rahastamisvahend, tuumaohutusalase rahvusvahelise koostöö Euroopa instrument ning otsus ülemeremaade ja -territooriumide, sealhulgas Gröönimaa assotsieerimise kohta.

Euroopa Parlament kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles looma strateegilise koordineerimisstruktuuri, mis koosneb kõigist asjaomastest komisjoni talitustest ja Euroopa välisteenistusest, et tagada sidusus, koostoime, läbipaistvus ja vastutus kooskõlas määruse (EL) 2021/947 (millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“) (1) artikliga 5.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).
ET

Euroopa Parlamendi avaldus ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA III) raames antud abi peatamise kohta

(2021/C 380 I/01)

Euroopa Parlament märgib, et määrus (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III), sisaldab üldist viidet abi peatamise võimaluse kohta, ilma et oleks täpsustatud sellise otsuse konkreetset alust. Sellist abi peatamist tuleks rakendada, kui demokraatia, inimõiguste või õigusriigi olukord I lisas loetletud abisaaja riigis halveneb.

Euroopa Parlament on seisukohal, et selle rahastamisvahendi raames antava abi peatamine muudaks seadusandliku tavamenetluse kohaselt kokku lepitud üldist rahastamiskava. Kaasseadusandja ja eelarvepädeva institutsioonina on Euroopa Parlamendil seega sellise otsuse korral õigus kasutada täielikult oma eelisõigusi.
KOMISJONI AVALDUS

Komisjon nõustub, et taskukohased ja kättesaadavad COVID-19 vaktsiinid ja SARS-CoV-2 nakkuse testid on COVID-19 pandeemia vastases võitluses üliolulised. Võttes arvesse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2021/953 ja (EL) 2021/954 jõustumisel ei ole kogu elanikkond vaktsineeritud, on Euroopas vaba liikumise ja liikuvuse hõlbustamiseks oluline juurdepääs taskukohastele ja laialdaselt kättesaadavatele testimisvõimalustele.

Liikmesriikide testimissuutlikkuse toetamiseks on komisjon juba kasutusele võtnud erakorralise toetuse rahastamisvahendi vahendeid antigeeni kiirtestide ostmiseks ning on algatanud ühishanke enam kui poole miljardi antigeeni kiirtesti jaoks. Liikmesriikide testimissuutlikkust suurendatakse ka Rahvusvahelise Punase Risti Föderatsiooni kaasabil, kelle tegevust rahastatakse erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu.

Selleks et veelgi toetada taskukohaste testide kättesaadavust, eelkõige inimeste jaoks, kes ületavad piire iga päev või sageli, et minna tööle või kooli, külastada lähisugulasi, otsida arstiabi või hoolitseda lähedaste eest, võtab komisjon kohustuse võtta erakorralise toetuse rahastamisvahendist kasutusele 100 miljoni euro ulatuses lisavahendeid selliste SARS-CoV-2 nakkuse testide ostmiseks, mis kvalifitseeruvad määruse (EL) 2021/953 kohaselt testimistõendi väljastamiseks. Vajaduse korral võidakse eelarvepädeva institutsiooni heakskiidul lisaks 100 miljonile eurole võtta kasutusele veel lisavahendeid.
Euroopa Parlamendi avaldus välisrahastamisvahendite raames antava abi peatamise kohta

(2021/C 226 I/01)

Euroopa Parlament märgib, et määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, sisaldab üldist viidet abi peatamise võimaluse kohta, ilma et oleks täpsustatud sellise otsuse konkreetset alust. Sellist abi peatamist tuleks rakendada juhul, kui partnerriik ei järgi püsivalt demokraatia, õigusriigi või hea valitsemistava põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi või rahvusvaheliselt tunnustatud tuumaohutusstandardeid.

Euroopa Parlament märgib siiski, et erinevalt muudest geograafilistest koostööpiirkondadest nähakse naabruspiirkonna puhul erisätetega, eelkõige artikli 20 lõikega 2, ette suurem toetus kodanikuühiskonnale, konfliktide ennetamisele ja rahu kindlustamisele, inimestevahelistele kontaktidele, sealhulgas kohalike ametiasutuste vahelisele koostööle, toetusele inimõiguste parandamiseks või kriisiga seotud meetmeteks demokraatia, inimõiguste või õigusriigi põhimõtte tõsise või jätkuva halvenemise või konfliktiohu suurenemise korral. Euroopa Parlament on seisukohal, et sellist suuremat toetust tuleks eespool nimetatud piirkondadele anda ka siis, kui selline halvenemine leiab aset väljaspool naabruspiirkonda asuvates riikides, ning tuletab meelde, et eelkõige artikli 4 lõikega 5 nähakse ette, et temaatiliste programmide kaudu rakendatavaid meetmeid võib võtta ka siis, kui geograafiline programm on peatatud.

Euroopa Parlament on seisukohal, et nende rahastamisvahendite raames antava abi peatamine muudaks seadusandliku tavamenetluse kohaselt kokku lepitud üldist rahastamiskava. Kaasseadusandja ja eelarvepädeva institutsioonina on Euroopa Parlamendil seega sellise otsuse korral õigus kasutada täielikult oma eelisõigusi.
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus

(2022/C 491/02)

Liit on jätkuvalt pühendunud avatud ja reeglitel põhinevale mitmepoolsele kaubandussüsteemile, mille keskmes on ajakohastatud WTO, ning subsiidiume käsitleva mitmepoolse raamistiku edasisele tõhustamisele. Liit kinnitab taas, et toetab pühendunult WTO eeskirjade ajakohastamist, et kõrvaldada kaubandus- ja konkurentsimoonutused. Eelkõige tegeleb liit tööstussubsiidiume käsitlevate normide ajakohastamisega, et parandada WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu nõuetekohast toimimist ning edendada lepingu täitmist ja jõustamist.
Komisjoni avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2379 käimasoleva töö kohta, mille eesmärk on tagada selliste andmete kättesaadavus elektroonilisel kujul, mida taimekaitsevahendite professionaalsed kasutajad säilitavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 lõikele 1

(2022/C 466/06)

Euroopa rohelises kokkuleppes ja strateegias „Talust taldrikule“ on sätestatud, et keemiliste pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamine on liidu peamine eesmärk. Tõhusa ja mõjusa poliitika tagamiseks on äärmiselt oluline esitada usaldusväärsed ja terviklikud andmed pestitsiidide kasutamise kohta põllumajandusettevõtetes. Käimasolev töö, mille eesmärk on tagada taimekaitsevahendite professionaalsete kasutajate säilitatavate andmete elektrooniline kättesaadavus, on oluline tegur, mis võimaldab rakendada pestitsiididega seotud aruandluskohustusi, mis on osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2022/2379 (1) (SAIO).

Seepärast on komisjon koostanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) artikli 67 lõike 4 alusel komisjoni rakendusmääruse eelnõu seoses taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate selliste andmete sisu ja vormiga, mida professionaalsed kasutajad peavad säilitama määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 lõike 1 kohaselt.

Kui kõnealune rakendusmäärus vastu võetakse, nagu praegu ette nähtud, reguleeriks see üksikasjalikult määrusega (EÜ) nr 1107/2009 nõutavat andmete säilitamist, sealhulgas määrates kindlaks andmed, mida professionaalsed kasutajad peavad salvestama, ning tagades, et need andmed on elektroonilisel kujul kättesaadavad hiljemalt alates 1. jaanuarist 2025.

Kõnealuse rakendusmääruse eelnõu arutatakse praegu alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee päevakorrapunktis „Fütofarmatseutilised tooted – õigusaktid“. Lähikuudel kavatseb komisjon küsida komitee arvamust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (3) artiklile 5.

Komisjon kavatseb selle rakendusmääruse vastu võtta enne 2022. aasta lõppu.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2379, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (ELT L 315, 7.12.2022, lk 1).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
C 412/1

ET

Komisjoni avaldus

(2022/C 412/01)

Komisjon tõdeb, et digiteenustega seotud konkurentsivõime, innovatsioon ja investeeringud on olulised, eriti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning idufirmade jaoks. Seetõttu on komisjon seadnud endale ülesandeks muuta digiteenuste õigusakti järgimine mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning idufirmade jaoks hõlpsamaks, eelkõige asjakohaste innovatsiooni, digitehnoloogiate kasutuselevõttu ja standardiseerimist toetavate programmide rakendamise kaudu.
C 341/1

ET

KOMISJONI AVALDUS

komisjoni rakendusmääruse (milles sätestatakse piiriülese automaatse tõendite vahetamise tehnilise süsteemi tehniline ja talitluskirjeldus ning andmete ühekordse küsimise põhimõte) artikli 9 lõike 1 punkti c ja artikli 11 lõike 1 kohta

(2022/C 341/01)

Artikli 9 lõike 1 punktis c ja artikli 11 lõikes 1 viidatud esindusõiguse ja volitustega seotud lahenduste all („vastavalt sellele, kuidas kooskõlas määrusega (EL) nr 910/2014 ja selle alusel vastu võetud rakendusaktidega õnnestub leida esindusõigusega seotud lahendusi“) mõeldakse eelkõige selliseid lahendusi, mis ei piirdu esindaja ja esindatavate isikute kohta minimaalsete andmekogumitega, vaid sisaldavad täiendavaid tunnuseid esindatuse ulatuse ja volituste eripiirangute kohta. Vajadusele töötada välja nimetatud lahendused viidati juba 20. juunil 2016 toimunud koostöövõrgustiku arutelu kokkuvõttes, mis on esitatud punktis 2.8. FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE eIDAS SAMLi tunnuste profiil V1.2., 31. august 2019 (1).

(1) https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2%20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2
C 248/86

ET

Komisjoni avaldus ainupädevuse kohta vastavalt määrusele EL 2022/1031 Euroopa Parlamendi ja Nõukogu (1)

(2022/C 248/02)

Nagu Euroopa Kohus on oma arvamuses 2/15 kinnitanud, kuulub kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste osalemine liidu hankemenetlustes ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse, mille puhul on liidul ainupädevus, nagu on sõnaselgelt sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis e. Seetõttu hoiduvad liikmesriigid ning nende avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad võtmast või säilitamast kolmanda riigi ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu reguleerivaid seadusandlikke või muid üldkohaldatavaid meetmeid, mis lähevad kaugemale nendest, mida kohaldatakse kooskõlas kõnealuse määruse ja muude liidu õigusaktidega.

(1) Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EL) 2022/1031, 23. juuni 2022, kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument) (ELT L 173, 30.6.2022, lk 1).
Komisjoni avaldus Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Direktiivi (EL) 2022/431 Euroopa Parlamendi ja nõukogu kohta, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (1)

Tegevuskava ja seadusandlikud ettepanekud

(2022/C 121/01)

Komisjonile artikli 18a kolmanda lõiguga pandud kohustused seoses tegevuskava ja seadusandliku ettepaneku esitamisega ei saa minna vastuollu komisjoni institutsiooniliste õigustega ja tema algatusõigusega, mis tulenevad otseselt aluslepingutest.

Artikli 18a kolmandas lõigus viidatakse direktiivi 2004/37/EÜ artiklile 16, milles on sätestatud kohustus kehtestada piirnormid olemasoleva teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel kõikidele nendele ainetele, mille puhul see on võimalik. Selle sätte rakendamisel palutakse komisjonil esitada ka artiklis 18a kolmandas lõigus osutatud tegevuskava. Läbipaistvuse huvides sisaldab see tegevuskava järgmist 25 uut või läbivaadatud ainet, mida tuleb teaduslikult hinnata. Loetletud ainete hindamine on osa kehtestatud menetlusest, mis hõlmab konsulteerimist sotsiaalpartneritega, tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamust ja mõjuhinnangut, millega valmistatakse õigeaegselt ette kõik vajalikud seadusandlikud ettepanekud.

(1) ELT L 88, 16.3.2022, lk 1.
6.

Ametiühingutel ja tööandjate organisatsioonidel on digipöördes oluline roll, eelkõige heade ja õiglaste töötingimuste määratlemisel, sealhulgas seoses digivahendite kasutamisega töökohal. Me lubame: a) tagada, et igaühel on võimalik mitte olla kättesaadav ning kasutada digikeskkonnas töö- ja eraelu tasakaalu kaitsemeetmeid; b) tagada, et digivahendid ei sea töökeskkonnas mingil viisil ohtu töötajate füüsilist ja vaimset tervist; c) tagada, et digikeskkonnas austatakse töötajate põhiõigusi, sealhulgas õigus eraelu puutumatusele ja ühinemisõigus, kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus ning kaitse ebaseadusliku ja põhjendamatu jälgimise eest; d) tagada, et tehisintellekti kasutamine töökohal on läbipaistev ja et selle kasutamisel järgitakse riskipõhist lähenemisviisi ning et ohutu ja tervisliku töökeskkonna säilitamiseks võetakse vastavaid ennetusmeetmeid; e) tagada eelkõige, et töötajaid mõjutavad olulised otsused tehakse inimjärelevalve all ning et töötajaid teavitatakse üldiselt sellest, kui nad puutuvad kokku tehisintellektisüsteemidega.
—

kohtutoimiku tõlkimiseks ja uurimiseks kuluv aeg on proportsionaalne esitatud menetlusdokumentide pikkusega ning, mida lühemad need dokumendid on, seda kiirem on kohtuasja käsitlemine.
2.

Tagasilükatud muudatusettepanekute tekst on ära toodud lisas koos märkega antud poolthäälte kohta, kui need ettepanekud on kogunud sellise arvu poolthääli, et need moodustavad vähemalt veerandi antud häältest.
10.

II jaotise II peatüki B jao artiklit 51 muudetakse järgmiselt: “Artikkel 51 1. Muudatusettepanekud tuleb koostada kirjalikult, autorite poolt allkirjastada ja esitada sekretariaati enne istungi algust. 2. Assamblee töö paremaks organiseerimiseks määrab juhatus kindlaks muudatusettepanekute esitamise korra. 3. Komitee nõustub muudatusettepaneku esitamisega enne istungi algust, kui sellel on vähemalt viieteistkümne liikme allkiri. 4. Muudatusettepanekus peab olema märgitud, millist teksti osa see käsitleb, ja kommentaariks peab olema lisatud lühike põhjendus. 5. Üldreeglina kuulab assamblee iga muudatusettepaneku kohta ära ainult selle autori, ühe oponendi ja ühe aruandja seisukohad. 6. Muudatusettepaneku käsitlemise ajal võib aruandja esitada suuliselt nimetatud muudatusettepaneku autori nõusolekul kompromissettepanekuid, mida assambleel palutakse hääletada. 7. Kui tegemist on vastandliku arvamusega, mille eesmärk on väljendada osakonna arvamusest täiesti erinevat seisukohta, peab juhatus koos asjaomase osakonna juhataja ja aruandjaga hindama, kas seda muudatusettepanekut on võimalik komiteele aruteluks esitada või tuleb otsustada see asjaomase valdkonna osakonnale uueks uurimiseks tagasi saata. 8. Vajaduse korral peab komitee president koos pädeva osakonna juhataja ja aruandjaga tegema komiteele ettepaneku parandusettepanekute uueks käsitlemiseks, et tagada lõpliku teksti ühtsus.”