ET Euroopa Liidu Teataja L 345/4

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2303,

19. detsember 2016,

teatavate Valgevene Vabariigist pärit betooni sarrusvarraste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) 31. märtsil 2016 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses teatavate Valgevene Vabariigist (edaspidi „Valgevene“ või „asjaomane riik“) pärit betooni sarrusvarraste impordiga liitu. Asjakohane algatamisteade (edaspidi „algatamiseteade“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3).

(2) Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 15. veebruaril 2016 Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 44 % liidu teatavate betooni sarrusvarraste kogutoodangust. Ükski teine tootja ei avaldanud vastuseisu ega olnud neutraalsel seisukohal.

(3) Seega olid uurimise algatamise ajal täidetud alusmääruse (4) artikli 5 lõikes 4 ette nähtud asjakohased lävendid. Kui uurimine on alustatud, on oluline, et kaebuse tingimused kehtiksid kogu uurimise vältel. Euroopa Kohus on kinnitanud seda olukorras, kus äriühing on oma toetuse kaebusele tagasi võtnud; (5) analoogia põhjal kehtib sama arutluskäik ka olukorras, kui tootevalik muutub.

1.2. Huvitatud isikud

(4) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, ainsale teadaolevale Valgevene eksportivale tootjale ja Valgevene Vabariigi ametiasutustele, samuti teadaolevatele importijatele ja kasutajatele ning kutsus neid osalema.

(5) Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

1.3. Võrdlusriigi tootjad

(6) Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Lõuna-Aafrika Vabariiki või Ameerika Ühendriike (edaspidi „võrdlusriik“). Huvitatud isikutel oli võimalik esitada märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.4. Väljavõtteline uuring

(7) Algatamisteates teatas komisjon, et võib kasutada huvitatud isikute väljavõttelist uuringut vastavalt alusmääruse artiklile 17.

1.4.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(8) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta oli moodustanud esialgse valimi liidu tootjatest, võttes aluseks uurimisaluse toote tootmis- ja müügimahu ning geograafilise asukoha. Valimisse kuulus viis liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 22,4 % liidu asjaomase toote kogutoodangust ja 24,4 % liidu asjaomase toote kogumüügist. Äriühingud asuvad Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Poolas ja Hispaanias, geograafiliselt laialdaselt. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. Seepärast järeldati, et valim on liidu tootmisharu puhul tüüpiline.

1.4.2. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

(9) Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave.

(10) Nõutud teabe esitasid ja valimisse nõustusid kuuluma kuus sõltumatut importijat. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon liitu suunatud impordi mahu alusel valimisse kolm suurimat sõltumatut importijat. Kolme valimisse kaasatud äriühingu sõltumatu import moodustas 80 % Valgevenest pärit vaatlusaluse toote impordist. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Ühtegi märkust ei esitatud.

1.5. Vastused küsimustikule

(11) Komisjon saatis küsimustiku viiele valimisse kaasatud liidu tootjale, koostööd teinud eksportivale tootjale asjaomases riigis, ühele tootjale Ameerika Ühendriikides, mis oli valitud võrdlusriigiks (nagu on selgitatud põhjenduses 32), kolmele valimisse kaasatud importijale, kaheksale kasutajale, kes olid teada uurimise algatamise hetkel, ja veel ühele kasutajale, kes andis endast teada menetluse hilisemas etapis.

(12) Vastused küsimustikule saadi viielt valimisse kaasatud liidu tootjalt, koostööd teinud eksportivalt tootjalt asjaomasest riigist, ühelt tootjalt Ameerika Ühendriikidest (võrdlusriigist) ja kahelt sõltumatult importijalt.

1.6. Kontrollkäigud

(13) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: a) liidu tootjad: — Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Poola; — Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Itaalia; — Riva Acier SA, Gargenville, Prantsusmaa; — teatud makroandmeid kontrolliti ka Belgias Brüsselis tegutseva kaebuse esitaja valdustes; b) Valgevene eksportiv tootja: — avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of „Byelorussian Metallurgical Company“ Holding“, Valgevene (edaspidi „BMZ“); c) eksportiva tootjaga seotud müüjad: — Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), Ameerika Ühendriigid; — BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Poola; — UAB „Prekybos namai BMZ-Baltija“, Šiauliai, Leedu; d) võrdlusriigi tootja: — Commercial Metals Company, Dallas (TX), Ameerika Ühendriigid

1.7. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(14) Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2. ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Asjaomane toode

(15) Asjaomane toode on teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „asjaomane toode“) Kõrge väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja.

2.2. Samasugune toode

(16) Uurimine näitas, et asjaomasel tootel ning tootel, mis on valmistatud ja mida müüakse USA turul, ning samuti liidu tootmisharu valmistatud tootel, mida müüakse liidu turul, on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarbed. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

(17) Valgevene eksportiv tootja viitas väidatavale vastuolule, mis esines toote määratlemisel kaebuses ja algatamisteates (kaebuses oli osutatud kahele, algatamisteates üheksale CN-koodile). Seetõttu ei olnud kaebuses esitatud kahju hinnangus väidetavalt viidatud samale määratlusele kui hiljem algatatud menetluses. Edasi väitis kõnealune tootja, et äriühing eksportis üksnes kahe kaebuses nimetatud CN-koodi alla kuuluvaid tooteid.

(18) On tõsi, et kaebuses oli toote kirjeldamisel nimetatud kahte CN-koodi, samal ajal kui algatamisteates oli neid koode loetletud üheksa. Komisjon märgib, et algatamisteates nimetatud CN-koodid esitati üksnes teavitamise eesmärgil, nagu oli ka selgelt öeldud. Veel märgib komisjon, et uurimise algatamisel lähtuti kaebuses esitatud asjaomase toote kirjeldusest, mis tegelikult hõlmab üheksat CN-koodi, olenemata nende numbrist, ning seepärast ei ole täiendavatel CN-koodidel mingit mõju kaebuse esitaja toodud tõenditele. Seepärast lükati väide toote kirjelduses esinenud väidetava vastuolu kohta tagasi.

3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1. Üldised märkused

(19) Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt ei peeta Valgevenet turumajanduslikuks riigiks. Seepärast määrati Valgevenest pärit, liitu suunatud ekspordi puhul normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis asuva tootja käest saadud teabe põhjal.

(20) Uurimisperioodil oli Valgevenest pärit impordi kogumaht ligikaudu 488 000 tonni ja turuosa ligikaudu 5 %. Peamised importivad liikmesriigid olid Saksamaa, Leedu, Poola ja Madalmaad. Ainus teadaolev Valgevenes asuv tootja tegi uurimise raames koostööd ja vastas küsimustikule. Kõnealune tootja müüs asjaomast toodet liitu kas otse või liidus ja Ameerika Ühendriikides asuvate seotud müüjate kaudu.

3.2. Normaalväärtus

3.2.1. Võrdlusriik

(21) Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik“).

(22) Nagu on märgitud põhjenduses 6, oli komisjon teavitanud algatamisotsuses huvitatud isikuid sellest, et kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel kolmanda turumajandusliku riigina Lõuna-Aafrika Vabariiki või USA.

(23) Märkused kavandatud võrdlusriikide kohta saadi ainsalt koostööd teinud Valgevene eksportivalt tootjalt. Kõnealune tootja väitis, et võrdlusriigina ei olnud sobiv valik ei Lõuna-Aafrika Vabariik ega USA, sest muude põhjuste hulgas oli tootmisvõimsus, tegelik toodang ja tootmisprotsess Lõuna-Aafrika Vabariigis ja USAs võrreldes Valgevenega erinev. Lisaks väitis kõnealune isik, et Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide omamaised tootjad, keda kaebuste esitajad olid nimetanud, olid otseselt seotud liidu tootjatega. Seepärast võib olla küsitav neis riikides sellistelt tootjatelt kogutud andmete objektiivsus. Kõnealune isik leidis, et võrdlusriigina oleks kõige sobivam valik Venemaa, sest Venemaa terassarruste tootjate arengutase sarnaneb Valgevene tootjate omaga kõige enam, tootmisprotsess põhineb samuti metallijäätmetel ning toodetavate terassarruste kvaliteet ja tehniline kirjeldus on sarnane. Komisjon märkis, et kõnealune isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et Lõuna-Aafrika Vabariigi või Ameerika Ühendriikide tootjad ei kasuta asjaomase toote valmistamiseks metallijäätmeid või et nende kulustruktuuris ei moodusta 60–70 % tootmiskuludest tooraine. Komisjon uuris Lõuna-Aafrika ja USA (samuti ka Brasiilia) sobivust võrdlusriigina. Selle analüüsi üksikasjad on esitatud põhjendustes 28–34.

(24) Kolmanda turumajandusliku riigi valimisel võttis komisjon ühendust kõikide teadaolevate tootjatega mitte üksnes Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Ameerika Ühendriikides, vaid ka Türgis, Ukrainas, Vene Föderatsioonis, Bosnia ja Hertsegoviinas, Mehhikos, Koreas, Dominikaani Vabariigis, Norras ja Šveitsis. Komisjon palus teavet nimetatud riikide siseturu kohta ning asjaomaste toodete liigi, tootmisvõimsuse, toodangu ja omamaise müügi mahu kohta, samuti et kõnealused riigid kirjeldaksid tootmisprotsessi, kasutatud tooraine liiki, tooraine-, energia- ja tööjõukulude osakaalu asjaomase toote tootmise kogukuludes ning lõpetuseks valmidust teha uurimise raames koostööd.

(25) Peale selle võeti ühendust nimetatud kolmandate riikide ametiasutustega.

(26) Venemaa ametiasutused teavitasid komisjoni, et ükski teadaolev Venemaa tootja või tootjate ühendus ei olnud näidanud üles huvi käesoleva uurimise vastu. Venemaa tootjate koostöö puudumise tõttu ei saanud seega Venemaad võrdlusriigiks võtta.

(27) Esialgsele järelepärimisele vastasid vaid kolm tootjat, kes asusid Brasiilias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Ameerika Ühendriikides. Lõuna-Aafrika Vabariigi ja USA tootjad olid seotud mõne kaebuse esitajaga. Brasiilia tootja oli osa kontsernist, millel olid tootmisrajatised eri riikides, sealhulgas USAs, Mehhikos ja Dominikaani Vabariigis. See tootja ei olnud kaebuse esitajatega seotud.

(28) Kõnealust kolme vastust uuriti kaebuse ja saadud märkuste valguses. Leiti, et sisetarbimine on Lõuna-Aafrika Vabariigis võrdlemisi väike, üksnes umbes 435 000 tonni; Lõuna-Aafrika Vabariigi tootja tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 10 % Valgevene tootja tootmisvõimusest ning tema peamine tooraine on rauamaak, samas kui Valgevene tootja kasutab vanametalli. Seepärast otsustas komisjon Lõuna-Aafrika Vabariigi kui võimaliku võrdlusriigi kõrvale jätta.

(29) Brasiilias on sisetarbimise maht ligikaudu 3,5 miljonit tonni ja import (millest umbes 95 % on pärit Türgist), mille suhtes kohaldatakse 12 % väärtuselist tollimaksu, moodustab Brasiilia tarbimisest ligikaudu 5,5 %. Koostööd teha soovinud tootja toomisprotsess põhines metallijäätmetel ja toormalmil, kuna aga Valgevene eksportiv tootja kasutab peamiselt metallijäätmeid, ning tema tootmismaht moodustab Valgevene tootja tootmismahust ligikaudu 50 %.

(30) USA sisetarbimise maht oli ligikaudu 7,7 miljonit tonni ja seal oli vähemalt kaheksa omamaist tootjat. Kehtisid impordipiirangud, (6) kuid import, peamiselt Türgist ja Jaapanist, moodustas sellegipoolest ligikaudu 23 % kogutarbimisest. USA tootja kasutas sarnast tootmisprotsessi kui Valgevene tootja. Tema tootmismaht moodustas Valgevene tootja tootmismahust ligikaudu 52 %.

(31) Kõnealuse analüüsi põhjal leidis komisjon, et Brasiilias ja USAs valitsev turuolukord on piisavalt konkurentsivõimeline. Seepärast otsustas komisjon valida Brasiilia ja USA võimalikeks võrdlusriikideks.

(32) Võrdlusriigi küsimustik saadeti kahele eespool nimetatud koostööd teinud tootjale. Paraku teavitas Brasiilia tootja pärast kõnealuse küsimustiku saamist komisjoni oma otsusest taanduda uurimise raames koostöö tegemisest. USA tootjalt sai komisjon asjakohase vastuse.

(33) Komisjon pani tähele, et USA koostööd teinud tootja oli seotud ühe kaebuse esitajaga, nagu väitis Valgevene eksportiv tootja. Isegi kui võrdlusriigi tootja on seotud mõne liidu tootjaga, ei muuda selline seos normaalväärtuse kindlaksmääramist kehtetuks ega mõjuta seda (7).

(34) Selles menetluse etapis jõudis komisjon järeldusele, et Ameerika Ühendriigid on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.

3.2.2. Normaalväärtus (võrdlusriik)

(35) Võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud teave võeti aluseks normaalväärtuse kindlaksmääramisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

(36) Esiteks uuris komisjon, kas liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote kogumaht on alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Selleks võrreldi müügi kogumahtu Valgevene eksportiva tootja poolt liitu eksporditava asjaomase toote kogumahuga. Selle põhjal leidis komisjon, et samasugust toodet müüdi USA turul tüüpilises koguses.

(37) Teiseks tegi komisjon kindlaks võrdlusriigi tootja poolt siseturul müüdavate toodete liigid, mis on samasugused või otseselt võrreldavad toodetega, mida Valgevene eksportiv tootja müüb liitu eksportimiseks. Komisjon võrdles tooteliikide kaupa müügimahtu USAs Valgevene eksportiva tootja ekspordiga liitu. See võrdlus näitas, et kõiki tooteliike müüdi USAs tüüpilises koguses.

(38) Seejärel uuris komisjon võrdlusriigi tootja puhul seda, kas samasuguse toote iga liigi omamaist müüki võib alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks USA tootja iga tooteliigi tootmiskulud uurimisperioodi jooksul.

(39) Kui arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil. Kõigi võrdlusriigi tootja müüdud tooteliikide puhul moodustas kasumlik müügimaht 80 % või enam selle tooteliigi müügi kogumahust.

(40) Lõpetuseks müüdi kõiki Valgevenest liitu eksporditud tooteliike ka USAs. Seepärast puudus vajadus arvutada ükskõik millise eksporditud tooteliigi normaalväärtus.

3.3. Ekspordihind

(41) Koostööd teinud Valgevene eksportiv tootja eksportis liitu kas Austrias, Leedus, Poolas, Saksamaal ja USAs asuvate seotud müüjate kaudu või müüs otse esimestele sõltumatutele klientidele. Nagu on viidatud eespool põhjenduses 13, kontrolliti kolme peamist seotud kauplejat kohapeal.

(42) Kui eksportiv tootja müüs otse esimestele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 asjaomase toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind.

(43) Müügi puhul, mis toimus importijana tegutsevate seotud müüjate kaudu, määrati ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude (vahemikus 1–2,5 %) ning müügis osalenud müüjate mõistliku kasumimarginaali (alla 1 %) põhjal.

3.4. Võrdlus

(44) Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

(45) Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

(46) Eksportiva tootja ekspordihindu kohandati seoses transpordi, kindlustus- ja käitlemiskulude (vahemikus 4–7,5 % sõltuvalt seotud asjaomasest kauplejast või eksportivast tootjast) ning krediidi- ja pangakuludega (vahemikus 0–1,5 % sõltuvalt asjaomasest kauplejast või eksportivast tootjast), mis moodustasid kokku umbes 8 % müügiväärtusest. Analoogriigi omamaiseid hindu kohandati seoses omamaise transpordi kulude ja käitlemisega (keskmiselt 5,3 % müügiväärtusest) ning ka seoses krediidikuludega (aastane määr 1,15 %).

(47) Võrdlus tehti kõikide tooteliikide puhul, mida Valgevene eksportiv tootja liitu eksportis ja tema seotud müüjad liidus müüsid.

(48) 14. oktoobril 2016 toimunud ärakuulamisel väitsid Valgevene eksportiva tootja esindajad, et normaalväärtust tuleks kohandada, et see kajastaks metallijäätmete ostu keskmiste hindade ja selle kasutamise suhet asjaomase toote tootmisel Valgevenes.

(49) Komisjon rõhutab esiteks, et normaalväärtust ei konstrueeritud, vaid see põhines üksnes müügil, seega ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel sellist kohandust teha.

(50) Teiseks mõistab komisjon, et kõnealune äriühing võis soovida tõstatada õiglase võrdlemise küsimuse, ja seega analüüsis komisjon seda väidet artikli 2 lõike 10 punktis k. Uurimine näitas, et Valgevene eksportiv tootja ostis metallijäätmeid kohalikelt tarnijatelt või Venemaa tarnijatelt.

(51) Komisjon märgib, et mitte-turumajandusliku riigina loetakse Valgevene hinnad ja kulud moonutatuks. Seega, tehes kohandusi Valgevene hindade ja kulude alusel ning neist tuleneva tarbimissuhte alusel, tähendaks Valgevene moonutatud hindade kasutamist. Seetõttu lükkas komisjon selle väite selles osas tagasi. Isegi, kui komisjon peaks tõestama Valgevene hindade moonutatust, märgib komisjon, et kaebus toetub esmapilgul usutavatele tõenditele selle kohta, et selline moonutus on olemas, ning Valgevene eksportija ei ole esitanud piisavaid tõendeid selle väite ümberlükkamiseks.

(52) Venemaalt imporditud metallijäätmete puhul pani komisjon uurimise ajal tähele, et tooraine hinnad on USAs ja Venemaa Föderatsioonis sarnased (8). Lisaks näitas uurimine, et metallijäätmete kasutamise suhe on USAs sarnane Valgevene eksportiva tootja poolt teatatuga, st 60–70 %. Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et metallijäätmete ostuhind USAs ei mõjuta hindade võrreldavust. Seega lükatakse see väide esialgu tagasi.

3.5. Dumpingumarginaalid

(53) Koostööd teinud eksportiva tootja puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendus 47) asjaomase toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 58,4 %.

(54) Koostöö tase on kõrge, sest koostööd teinud eksportiva tootja import moodustas uurimisperioodil 100 % liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali kindlaks koostööd teinud suurima dumpingumarginaaliga eksportiva tootja marginaali alusel.

(55) Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised. Äriühing Esialgne dumpingumarginaal Avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of „Byelorussian Metallurgical Company“ Holding“, Valgevene 58,4 % Kõik muud äriühingud 58,4 %

4. LIIDU TOOTMISHARU

4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(56) Samasuguseid tooteid valmistas 31 liidu tootjat. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu“.

(57) Et kindlaks määrata liidu kogutoodang uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, näiteks kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt ja nende ühenduselt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate antud vastuseid küsimustikule.

(58) Selle põhjal hinnati liidu kogutoodanguks uurimisperioodil ligikaudu 12,7 miljonit tonni. See näitaja hõlmab kõikide, nii valimisse kaasatud kui ka valimisse kaasamata liidu tootjate toodangut, mis on arvutatud kaebuse esitaja esitatud kontrollitud andmete põhjal.

(59) Nagu on märgitud põhjenduses 8, kaasati valimisse viis eespool nimetatud liidu tootjat, kes esindasid 22,4 % samalaadse toote arvestuslikust kogutoodangust liidus. Sellega seoses tuleks arvesse võtta, et asjaomase toote tootmine liidus on väga killustatud, mida iseloomustab põhjenduses 56 nimetatud liidu tootjate suur arv, ja seepärast on viiest tootjast moodustatud valim liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

5. KAHJU

5.1. Sissejuhatav märkus

(60) Valgevene eksportiv tootja väitis, et kaebus ei sisaldanud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid kahju esinemise kohta, mistõttu seda kaebust ei oleks tulnud vastu võtta. Selles väites viidatakse eelkõige asjaolule, et kaebuses oli esitatud vääralt väidetavad kunstlikult madalad jäätmete hankimise kulud, millest kõnealune eksportiv tootja kasu saab. Valgevene tootja väitis, et selline väärarusaam muutis kaebuse tervikuna kehtetuks.

(61) Nagu on märgitud põhjenduses 19, on Valgevene mitteturumajanduslik riik ja seepärast määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi meetodil. Seepärast ei olnud vaja kindlaks teha seda, kas Valgevene tootja hankis metallijäätmeid kunstlikult madala hinnaga. Komisjon ei mõista selle väite sisu ega asjakohasust ELi tootmisharule tekitatud kahju kindlaksmääramisel.

5.2. Liidu tarbimine

(62) Liidu tarbimine tehti kindlaks liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi kogumahu ja koguimpordi alusel. 2012. ja 2013. aasta vahel liidu tarbimine vähenes, kuid 2014. aastal naasis see oma 2012. aasta tasemele ja suurenes uurimisperioodil mõõdukalt veelgi. Liidu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil kokku 3 %. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Tarbimine (tonnides) 9 465 588 8 783 290 9 445 867 9 704 309 Indeks (2012 = 100) 100 93 100 103 Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

5.3. Import asjaomasest riigist liitu

5.3.1. Asjaomase impordi maht ja turuosa

(63) Valgevenest liitu suunatud impordi maht ja turuosa muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Maht (tonnides) 173 664 155 012 260 774 488 759 Indeks (2012 = 100) 100 89 150 281 Turuosa ELi tarbimisest (%) 1,8 1,8 2,8 5,0 Indeks (2012 = 100) 100 96 150 275 Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

(64) Vaatlusalusel perioodil suurenes Valgevenest pärit impordi maht peaaegu kolm korda. Samuti suurenes samal ajal Valgevenest pärit impordi turuosa, kasvades 2012. aasta 1,8 %-lt uurimisperioodil 5 %-le.

5.3.2. Impordihind ja hinna allalöömine

(65) Alljärgnevas tabelis on esitatud Valgevenest pärit impordi keskmine hind. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Keskmine hind eurodes tonni kohta 500 467 441 376 Indeks (2012 = 100) 100 93 88 75 Allikas: Eurostati andmed.

(66) Valgevenest pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil vähenes, pärast seda, kui langes nii Valgevenes kui ka liidus toorainena kasutatavate metallijäätmete hind. Valgevenest pärit liitu suunatud ekspordi hinna 25 % langus oli suurem kui valimisse kaasatud liidu tootjate hindade ja muude asjaomast toodet liitu eksportivate peamiste eksportijate keskmiste hindade langus samal perioodil. Selle tulemusel oli Valgevenest pärit impordi hind uurimisperioodil madalam kui liidu tootjate hinnad ja mis tahes teisest turul esindatud peamisest kolmandast riigist pärit impordi keskmised hinnad.

(67) Et kindlaks teha, kas ja mil määral esines uurimisperioodil hinna allalöömist, võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul sõltumatutelt klientidelt küsitud ja pärast tegelike teenuse osutamise kulude (0,5 – 5 %), komisjonitasude (0 – 1,5 %), allahindluste (0,9 – 2,3 %) ja krediidikulude (0,2 – 0,5 %) mahaarvamist tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliikide kaupa vastavate kaalutud keskmiste dumpinguhindadega tooteliikide kaupa, millega Valgevene tootja imporditud toodet müüdi liidu turul esimesele sõltumatule kliendile ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel.

(68) Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et hinna allalöömise marginaal oli 4,5 %. Dumpinguhinnaga impordi madalam hind võrreldes liidu hindadega selgitab Valgevene impordimahu ja Valgevene impordi turuosa märkimisväärset kasvu alates 2014. aastast.

(69) Valgevene eksportiv tootja esitasid teatavad dokumendid Poola ja Valgevene müügihindade võrdlemiseks, eesmärgiga väita, et Valgevene hinnad olid uurimisperioodil tegelikult kõrgemad kui liidu tootjate omad. Selles suhtes tuletatakse meelde, et hindade allalöömise arvutused ja hinnataseme mikromajanduslikud näitajad põhinevad valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud andmetel, kuid Valgevene äriühingu esitatud andmetes viidatakse valimisse mitte kaastaud Poola tootjatele. Seega ei mõjuta esitatud andmed komisjoni järeldusi hindade allalöömise ja mikromajanduslike näitajate suundumuste kohta vaatlusalusel perioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 83. Pealegi võetakse hinna allalöömise ja mikromajanduslike näitajate suundumuste kindlakstegemiseks arvesse kõigi valimisse kaasatud äriühingute ja kõigi nende sõltumatutele klientidele suunatud müügi koondandmed. Komisjon kinnitab, et uurimisperioodil lõid Valgevene hinnad alla iga valimisse kaasatud liidu tootja hinnad.

5.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.4.1. Sissejuhatavad märkused

(70) Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles liidu tootmisharule avalduvat Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mõju, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandusnäitajate kohta vaatlusalusel perioodil.

(71) Nagu on märgitud põhjenduses 59, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut.

(72) Komisjon vaatles kahju analüüsimiseks makromajanduslikke ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid eraldi. Sellega seoses võeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel aluseks a) makromajanduslikud näitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine (selleks koguti andmeid kogu liidu tootmisharu tasandil), ning b) mikromajanduslikud näitajad, nagu keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, aktsiad ja tööjõukulud (selleks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil).

(73) Makromajanduslike näitajate ja eelkõige valimist väljajäänud liidu tootjaid käsitlevate andmete kindlakstegemiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud vastuseid.

(74) Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks teabe põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad oma küsimustikule antud vastustes.

5.4.2. Makromajanduslikud näitajad

a) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(75) Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja selle võimsuse rakendamise suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Tootmismaht (tonnides) 13 387 728 12 563 163 13 255 746 12 689 981 Indeks (2012 = 100) 100 94 99 95 Tootmisvõimsus (tonnides) 18 848 442 19 038 334 19 168 491 18 897 474 Indeks (2012 = 100) 100 101 102 100 Tootmisvõimsuse rakendamine (%) 71 66 69 67 Indeks (2012 = 100) 100 93 97 95 Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

(76) Liidu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Kuna tootmisvõimsus püsis kõnealusel perioodil muutumatuna, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine toodangu kahanemise tõttu 4 % võrra – 71 %-lt 2012. aastal 67 %-le uurimisperioodil.

b) Müügimaht, turuosa ja kasv

(77) Liidu tootjate müük hõlmas müüki seotud äriühingutele. Kõnealune müük moodustas vaatlusalusel perioodil umbes 10 % liidu tarbimisest. Seepärast hinnati müügimahtu, turuosa ja kasvu seotud klientidele suunatud müügi ja vabaturu puhul (sõltumatutele klientidele suunatud müük) eraldi. Seotud klientidele suunatud müügi puhul kinnitatakse, et see oli suunatud seotud kasutajatele, mitte seotud kaubandusettevõtetele, seega ei loeta neid liidu kogutarbimise arvutustes kahekordselt.

(78) Müügimahu, turuosa ja kasvu suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht (tonnides) 7 734 058 7 189 883 7 192 146 7 237 285 Indeks (2012 = 100) 100 93 93 94 Sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa 82 % 82 % 76 % 75 % Indeks (2012 = 100) 100 100 93 91 Seotud klientidele suunatud müügi maht (tonnides) 888 325 735 632 1 091 819 1 012 318 Indeks (2012 = 100) 100 83 123 114 Seotud klientidele suunatud müügi turuosa (%) 9 8 12 10 Indeks (2012 = 100) 100 89 123 111 Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

(79) Liidu tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht vähenes asjaomasel perioodil 6 %, mis kajastub ka turuosa 7 % vähenemises 2012. aasta ja uurimisperioodi vahel. See leidis aset hoolimata sellest, et tarbimine liidu turul samal perioodil suurenes. Müügimaht vähenes kiiresti aastatel 2012 ja 2013, mil müügimahu suundumus järgis täpselt tarbimissuundumust ja liidu tootmisharu suutis säilitada sama turuosa. Ajavahemikus 2013. aastast kuni uurimisperioodini muutus aga olukord täielikult. Liidu turg kasvas sel ajavahemikul 10 %, ent liidu tootmisharu kaotas oma turuosast 7 %. Samal ajal suurenes kiiresti Valgevene impordi maht ja turuosa. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu kasu liidu tarbimise kasvust.

c) Tööhõive ja tootlikkus

(80) Täheldati, et kooskõlas tootmise ja müügi vähenemisega langes 2012. aasta ja uurimisperioodi vahel 2 % ka liidu tootmisharu tööhõive tase. Paraku ei suurenenud selle languse tulemusel tootlikkus mõõdetuna toodanguna töötaja kohta aastas, sest tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui tööhõive. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Töötajate arv 5 363 5 133 5 282 5 239 Indeks (2012 = 100) 100 96 98 98 Tootlikkus (megatonni töötaja kohta) 2 496 2 447 2 510 2 422 Indeks (2012 = 100) 100 98 101 97 Allikas: kaebus ja vastused küsimustikule.

d) Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

(81) Valgevene eksportiva tootja dumpingumarginaal on märkimisväärne (vt põhjendus 55). Võttes arvesse Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, mida on käsitletud eespool, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada liidu tootmisharule tühiseks.

(82) Kuna asjaomase toote dumpinguhinnaga importi ei ole varem täheldatud, ei ole liidu tootmisharu taastumas asjaomase toote varasemast dumpingust..

5.4.3. Mikromajanduslikud näitajad

a) Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu

(83) Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele olid vaatlusaluse perioodi esimeses osas (2012–2013) allasurutud, kuna neid mõjutas käibemaksupettuse skeemi (vt põhjendused 106–111). Vaatlusaluse perioodi teises osas (2014 – uurimisperioodi lõpuni) olid hinnad allasurutud Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Vaatlusalusel perioodil langesid liidu tootjate hinnad 2012. aastast kuni uurimisperioodini 22 %. Hinnalangus peegeldab ülemaailmset peamise tooraine hinna üldise langemise suundumust. Kuna Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import lõi hinnad veelgi rohkem alla, sest hinnalangus oli Valgevenes suurem kui üksnes tooraine kulusid kajastav langus, ei saanud liidu tootjad tõsta käibemaksupettuse skeemi tõttu allalöödud hindu tagasi normaalsele ja moonutamata tasemele, kuigi nad said kasu peamise tooraine vähenenud kuludest, vaid pidid hoidma oma hinnad madalamal kui tavapärase konkurentsi tingimustes.

(84) Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu kulud 20 %, mis on vähem kui hindade langus. See on selgitatav suuremate energia- ja tööjõukuludega. Selle tulemusel vähenes vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu kasumlikkus. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta) 493 459 436 383 Indeks (2012 = 100) 100 93 88 78 Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta) 487 466 441 391 Indeks (2012 = 100) 100 96 91 80 Allikas: vastused küsimustikule.

b) Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(85) Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) 1,3 – 1,6 – 1,2 – 2,1 Rahavoog (eurodes) 35 355 861 15 439 631 17 308 800 5 869 113 Indeks (2012 = 100) 100 44 49 17 Investeeringud (eurodes) 29 266 937 23 168 567 21 554 327 20 818 669 Indeks (2012 = 100) 100 79 74 71 Investeeringutasuvus (%) 0,7 – 2,6 – 2,5 – 3,2 Allikas: vastused küsimustikule.

(86) Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus on väljendatud samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud liidu tootjad olid 2012. aastal kasumlikud, kuid langesid alates 2013. aastast kahjumisse. Mis veelgi olulisem, nende kasumlikkus oli kõige väiksem uurimisperioodil, mil Valgevenest pärit impordi maht oli kõige suurem ja selle hind kogu vaatlusaluse perioodi madalaim.

(87) Rahavoog ehk tootmisharu võime oma majandustegevust ise rahastada jäi küll positiivseks, kuid vähenes kogu vaatlusalusel perioodil.

(88) Liidu tootjad suutsid siiski kogu vaatlusalusel perioodil investeerida, ent kasumlikkuse ja rahavoo muutumine kahjustas ka investeeringuid, mis vähenesid sel perioodil 29 %. Lisaks oli investeeringutasuvus alates 2013. aastast pidevalt negatiivne, järgides kasumlikkuse suundumust.

(89) Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid uurimisperioodil negatiivsed.

c) Varud

(90) Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase langes vaatlusalusel perioodil 25 %. Varude ja tootmismahu suhe püsis vaatlusalusel perioodil siiski stabiilsena (1–1,5 %) – varude tase oli kooskõlas tootmismahu vähenemise suundumusega. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Lõppvarud (tonnides) 184 632 161 698 188 050 138 491 Indeks (2012 = 100) 100 88 102 75 Allikas: vastused küsimustikule.

d) Tööjõukulud

(91) Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikult. Tööjõukulud moodustasid alla 10 % tootmise kogukuludest. Seetõttu ei ole tööjõukulud tootmiskulude kujunemisel määrav tegur. 2012 2013 2014 Uurimisperiood Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) 47 109 47 468 49 305 49 541 Indeks (2012 = 100) 100 101 105 105 Allikas: vastused küsimustikule.

5.5. Järeldus kahju kohta

(92) Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharu ei saanud vaatlusalusel perioodil kasu tarbimise kasvust. Vastupidi, nii liidu tootmisharu müügimaht kui ka turuosa vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 % (samal ajal kui kogutarbimine suurenes 3 %). Need suundumused on selgemini nähtavad, kui võtta vaatluse alla ajavahemik 2013. aastast kuni uurimisperioodini, mil Valgevenest pärit import kasvas kiiresti ja suurenes selle turuosa. Samal perioodil – ajal, mil tarbimine kasvas 10 % – kahanes liidu tootmisharu turuosa 7 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes 5 % ka liidu tootmisharu toodang, tuues kaasa tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise 71 %-lt 67 %-le.

(93) Dumpinguhinnaga impordi tekitatud suurema ebaausa konkurentsi tõttu pidi liidu tootmisharu lisaks langetama vaatlusalusel perioodil keskmiselt 22 % võrra oma hindu, mille tulemusel asendus 2012. aasta 1,3 % kasum uurimisperioodil 2,1 % kahjumiga, hoolimata kulude ja tööhõive vähenemisest.

(94) Lõpetuseks said vaatlusalusel perioodil kahjustada ka muud finantsnäitajad, nagu varade tootlus, rahavoog ja investeeringud.

(95) Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6. PÕHJUSLIK SEOS

6.1. Sissejuhatus

(96) Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import Valgevenest on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

6.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(97) Uurimine näitas, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 3 % ja samal ajal kasvas märkimisväärselt Valgevenest pärit impordi maht. Vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal suurenes Valgevene impordi maht ja selle turuosa liidu turul 175 %. Dumpinguhinnaga impordi kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa vähenemisega.

(98) Seoses vaatlusalusel perioodil liidu turul valitsenud hinnasurvega leiti, et Valgevenest pärit impordi keskmine hind langes kiiresti, eriti vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal. Uurimisperioodil oli Valgevenest pärit impordi hind juba madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind ja liidu turul esindatud kolmandatest riikidest pärit impordi müügihinnad.

(99) Valgevenest pärit impordi suurenevast mahust tingitud hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu katta oma kulusid.

(100) Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi kiire kasv hinnataseme juures, millega löödi alla liidu tootmisharu hindu, põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.

6.3. Muude tegurite mõju

6.3.1. Liidu tootmisharu eksporditegevus

(101) Valimisse kaasatud liidu tootjate andmeil suurenes kolmandate riikide sõltumatutele klientidele suunatud ekspordi maht vaatlusalusel perioodil 5 %. Seega võib teha järelduse, et see liidu tootmisharu müügitegevuse osa ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks.

6.3.2. Müük seotud isikutele

(102) Liidu tootmisharu müük seotud isikutele suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %, kusjuures hinnatase oli pidevalt kõrgem tasemest, mida kohaldati müümisel sõltumatutele isikutele. Ehkki need hinnad olid siirdehinnad, võib teha järelduse, et see liidu tootmisharu müügitegevuse osa ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks. Vastupidi, kõnealuse müügi suurenemine ja asjaolu, et kõnealused hinnad olid kõrgemad kui sõltumatutele klientidele kehtestatud hinnad, viitab sellele, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks võinud olla ilma kõnealuse müügita veelgi suurem.

(103) Samuti tuleks rõhutada seda, et hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaalide kindlaksmääramisel võrreldi Valgevenest pärit impordi hindu liidu tootmisharu hindadega müümisel sõltumatutele klientidele. Seega ei mõjutanud seotud äriühingutele suunatud müük hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi tuvastamist.

6.3.3. Import kolmandatest riikidest

Riik 2012 2013 2014 Uurimisperiood Norra Maht (tonnides) 195 370 184 643 201 617 215 218 Indeks (2012 = 100) 100 95 103 110 Turuosa (%) 2,1 2,1 2,1 2,2 Keskmine hind (eurot tonni kohta) 551 496 483 431 Bosnia ja Hertsegoviina Maht (tonnides) 47 702 79 207 105 910 116 927 Indeks (2012 = 100) 100 166 222 245 Turuosa 0,5 % 0,9 % 1,1 % 1,2 % Keskmine hind (eurot tonni kohta) 566 479 455 415 Türgi Maht (tonnides) 101 900 147 164 207 427 113 012 Indeks (2012 = 100) 100 144 204 111 Turuosa (%) 1,1 1,7 2,2 1,2 Keskmine hind (eurot tonni kohta) 536 486 465 433 Ukraina Maht (tonnides) 79 342 20 656 32 025 112 953 Indeks (2012 = 100) 100 26 40 142 Turuosa (%) 0,8 0,2 0,3 1,2 Keskmine hind 517 510 452 394 Ülejäänud maailm Maht (tonnides) 245 225 271 092 354 150 407 837 Indeks (2012 = 100) 100 111 144 166 Turuosa (%) 2,6 3,1 3,7 4,2 Keskmine hind (eurot tonni kohta) 697 645 573 502

(104) Vaatlusalusel perioodil suurenes kolmandate riikide turuosa väga vähe, välja arvatud Ukraina puhul, kelle turuosa suurenemine oli suhteliselt suur, kuid absoluutarvudes on ka selle riigi turuosa tühine. Märkida tuleks ka seda, et kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil keskmiselt kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad. Ainus eksportiv riik, mille keskmine hind oli liidu tootmisharu hinnast madalam, oli Valgevene ja seda uurimisperioodil ehk aastal, mil Valgevenest pärit impordi maht suurenes kõige kiiremini. Seepärast järeldatakse, et isegi kui kolmandatest riikidest pärit import võis mõjutada mõnevõrra liidu tootmisharu olukorda, oli peamine kahju põhjustaja selgelt Valgevenest pärit import.

6.3.4. Kulude areng

(105) Peamine kulutegur asjaomase toote tootmisel on raua- ja terasejäätmed. Vaatlusalusel perioodil langes selle tooraine hind üle kogu maailma. Liidu tootjate jaoks kes valmistasid valtstoorikuid metallijäätmetest, oli tooraine hinna langus 23–32 %, ning liidu tootjate jaoks, kes kasutasid valtstoorikuid toorainena, oli tooraine hinna langus ligi 24 % Valimisse kaasatud liidu tootjate andmeil vähenesid asjaomase toote tootmise kogukulud vaatlusalusel perioodil 20 %, kusjuures mõnevõrra tasakaalustasid tooraine hindade langust suuremad tööjõukulud (keskmiselt umbes 10 %). Seega võib teha järelduse, et muutus kuludes ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks. Teisalt ei saanud hinnalanguse tõttu, mille oli peamiselt põhjustanud Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import, liidu tootmisharu kasu kulude vähenemisest ja kulude kokkuhoid ei kajastanud liidu tootmisharu finantsnäitajates.

6.3.5. Käibemaksupettuse skeemi mõju

(106) Valgevene eksportiv tootja väitis, et üks oluline tegur, mis mõjutas liidu tootmisharu tulemuslikkust vaatlusalusel perioodil, oli käibemaksupettuse skeem. Kõnealune skeem mõjutas peamiselt Poola turgu. 2012. aastal korraldati selles riigis Euroopa meistrivõistlused jalgpallis, millega kaasnes ehitussektori õitseng ja väga suur nõudlus sarrusvarraste järele. Mõni ebaaus müüja väidetavalt kasutas turul tegutsedes seda võimalust ära ja lõi käibemaksu karusellpettuse skeemi. Poolas loodi riiulifirmad, mis ostsid sarrusvardaid teisest liikmesriigist ja müüsid neid Poolas edasi, märkides arvele kohaliku käibemaksu. Samas ei deklareerinud kõnealused riiulifirmad kunagi kogutud käibemaksu. Selliste petistest kaubandusettevõtjate põhjustatud madalate hindade tõttu Poola turul vähenes väidetavalt Poola tootjate turuosa ja nad kandsid rahalist kahju.

(107) On tõepoolest kinnitust leidnud, et eespool kirjeldatud käibemaksupettusel oli Poola sarrusvarraste turule suur mõju. Turuhäire tõttu langesid paljude tõsiste terasetootjate majandustulemused. Mõni äriühing isegi peatas sellise ebaseadusliku tegevuse tõttu 2013. aasta jaanuari alguses mõneks nädalaks sarrusvarraste tootmise. Samas tuleb märkida, et käibemaksupettuse skeemi ja Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ajastus ja mõju ei kattu. Pettuseskeemi rakendamine lõppes, kui Poola valitsus hakkas alates 1. oktoobrist 2013 kohaldama käibemaksu puhul pöördmaksustamise mehhanisme. Selle mõju on nähtav liidu tootmisharu müügi ja tootmismahu järsus languses 2013. aastal. 2014. aastal olukord siiski taas normaliseerus, ent vahepeal hakkas dumpinguhinnaga impordi suurenenud voog kahjustama liidu tootmisharu hindade taset, turuosa ja finantstulemusi. Seega mõjutas käibemaksupettus Poola tootjate majanduslikku olukorda vaid aastatel, mil Valgevenest liidu turule suunatud import oli mahult võrdlemisi väike ja võrdlemisi kõrge hinnaga. Samuti ei esinenud siis, kui petised lõpetasid oma tegevuse, ülekanduvat mõju Poola sarrusvarraste turule. Neid järeldusi Poola turu kohta käibemaksupettuse skeemi ajal ja pärast seda kinnitavad ka Belgia eksportiva tootja esitatud täiendavad tõendid. Seepärast on ilmne, et kõnealuse küsimuse saab hoida lahus dumpinguhinnaga impordi mõjust ning see ei katkesta põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

(108) Edasi väitis Valgevene eksportiv tootja, et eespool kirjeldatud käibemaksupettuse skeemi tulemusel läksid teatud Lätis ja Slovakkias asuvad tootmisettevõtted pankrotti. Tootja väidab seepärast, et negatiivsed suundumused liidu tootmisharu tootmises ja müügimahus on põhjustatud teatavate äriühingute turult kadumises ning see ei ole seotud Valgevene eksportiva tootja ekspordiga.

(109) Selle väitega seoses tuleb rõhutada, et põhjendustes 75–82 esitatud makromajanduslike näitajate hindamisel ei võetud arvesse äriühinguid, mida uurimisperioodil ei olnud olemas. Nende äriühingute puhul, kellele ei saadetud küsimustikke, hinnati makromajanduslikke näitajaid tegeliku toodangumahu alusel uurimisperioodil. Seega ei kajastu kõnealuste äriühingute kadumine turult makromajanduslikes näitajates, mis osutavad liidu tootmisharu tootmise ja müügimahu langusele. Tuleb rõhutada, et kui neid äriühinguid oleks saanud arvesse võtta, oleks kahjuanalüüsi tulemused näidanud veelgi halvemat seisu.

(110) Lõpuks väitis kõnealune Valgevene eksportiv tootja, et Valgevenest pärit impordi mahud ja hinnad ei ole 2014. aastal ja uurimisperioodil äriühingu tavapärase müügistrateegia suhtes tüüpilised. Äriühingu väitel oli tema suurenenud eksporditegevus liidus põhjustatud noil aastail asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahest Poola ja Balti riikide turgudel, mis oli käibemaksupettuse tekitatud tõrgete tulemus. Äriühing väidab, et komisjon peaks uurima Valgevenest pärit impordi mahtu ja hinnatasemeid ajal, mis järgnes uurimisperioodile. Äriühingu väitel oli komisjon pidanud sellist uurimisperioodi järgsete andmete uurimist põhjendatuks hiljutises menetluses, mis käsitles elektrotehnilise lehtterase importi.

(111) Ülaltooduga seoses märgitakse kõigepealt, et uurimise tulemused ei kinnita vahe olemasolu asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahel. Käibemaksupettuse skeem tõepoolest kahjustas 2013. aastal Poola tootjate tulemuslikkust, kuid selle mõju oli seotud petistest kaubandusettevõtjate müüdud asjaomase toote madala hinnatasemega, mitte varude nappusega. Pärast 2013. aasta oktoobrit see kahjustav mõju kõrvaldati, nagu on selgitatud põhjenduses 107. Siis said Poolas asuvad liidu tootjad kasutada vabalt oma olemasolevat tootmisvõimsust (enam kui 40 %) et varustada kliente nii Poolas kui ka Balti riikides. Suutmatus suurendada 2014. aastal ja uurimisperioodil oma müüki ja turuosa oli põhjustatud konkurentsist, mida pakkus Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import, mis järsult kasvas. Teiseks märgitakse, et taotlus uurida uurimisperioodi järgseid andmeid esitati menetluse käigus väga hilja. Komisjon kogub uurimisperioodi järgseid andmeid ja kaalub seda, kas uurimisperioodi järgse arengu läbivaatamine on käesoleva juhtumi puhul asjakohane, uurimise lõppetapis. Ometi tuleks juba käesolevas etapis märkida, et käesoleva menetluse puhul ei saa asjaolusid pidada sarnasteks nimetatud elektrotehnilise lehtterase importi käsitleva uurimise asjaoludega.

6.4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(112) On näidatud, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil olulisel määral. Lisaks leiti, et kõnealune import lõi uurimisperioodil liidu turul alla liidu tootmisharu hindu.

(113) Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu finantsolukorra halvenemisega, mis on eriti nähtav alates 2014. aastast. Seega ei olnud liidu tootmisharu vaatamata tarbimise taastumisele võimeline suurendama oma müügimahtu ja tõstma hindu ning sellest tulenevalt jäid sellised finantsnäitajad nagu kasumlikkus negatiivseks.

(114) Muude selliste teadaolevate tegurite uurimine, mis oleksid võinud kahjustada liidu tootmisharu, näitas, et need tegurid ei kõrvalda põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

(115) Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi teadaolevate liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

7. LIIDU HUVID

7.1. Üldised kaalutlused

(116) Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel.

7.2. Liidu tootmisharu huvid

(117) Liidu tootmisharu koosneb enam kui 65st Euroopa Liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kellel oli uurimisperioodil samasuguse tootega seoses üle 4 600 töötaja.

(118) On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharu kannatas Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada kasvavast tarbimisest ja liidu tootmisharu finantsolukord jäi haavatavaks.

(119) Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kaubandustingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul viia oma samasuguse toote hinnad kooskõlla tootmiskuludega.

(120) Samuti võib eeldada, et meetmete kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning et see avaldab positiivset mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale. Meetmete kohaldamine võimaldaks tootmisharul jätkata ja suurendada oma jõupingutusi kulutasuvuse saavutamiseks.

(121) Juhul kui meetmeid ei kehtestata, kahaneb turuosa eeldatavasti veelgi ja väheneks liidu tootmisharu kasumlikkus.

(122) Seetõttu tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Valgevenest pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides.

7.3. Kasutajate ja importijate huvid

(123) Asjaomase toote kasutajate koostöö uurimises oli nõrk. Kaheksast teadaolevast kasutajast, kellega menetluse algatamisel ühendust võeti, oli koostööst huvitatud vaid üks äriühing. Ent isegi see äriühing ei vastanud komisjoni saadetud kasutajaküsimustikule.

(124) Mis puudutab importijaid, siis algatamisteates esitatud valimi moodustamise küsimustikule vastas kuus äriühingut. Neist äriühinguist kaasati seejärel valimisse kolm, kelle import moodustas vastajate teada antud asjaomase toote impordi mahust 81 %.

(125) Komisjoni saadetud küsimustikele vastas kolmest valimisse kaasatud importijast vaid kaks. Üks neist märkis, et ta ei ole mitte lihtsalt asjaomase toote importija, vaid tegelikult selle kasutaja, ja teda tuleks kohelda menetluses kasutajana.

(126) Importija hakkas hankima asjaomast toodet uurimisperioodil, importides sellest 78 % Valgevenest ja tehes seda väikese kasumimarginaaliga. See näitab, et kõnealune importija arvestas Valgevenest pärit impordi madalate hindadega ja lõi uue kliendibaasi. Seepärast ei saa selle importija tegevust käsitada reageerimisena olemasolevatele kaubandusvoogudele. Seetõttu otsib importija muid kauplemisvõimalusi, kui turuolukord pärast meetmete kehtestamist muutub.

(127) Kasutaja teenis kahjumit, müües järgmise etapi lõpptooteid, mis sisaldasid sarrusvardaid. Viimati nimetatutest umbes pool oli hangitud liidu tootmisharult, kolmandik Valgevenest ning ülejäänud osa kolmandatest riikidest, nagu Hiina ja Türgi. Seega olid kõnealuse kasutaja allikad hinna, kättesaadavuse ja kvaliteedi poolest asjakohased. Kavandatavad meetmed ning hangitavate sarrusvarraste valiku mõningane piiramine või muutmine võivad mõjutada Valgevenest tehtavate ostude osakaalu, kuid ei tundu mõjutavat kõnealust kasutajat põhjalikult. Kahjumi põhjus tundub olevat struktuurne ja mitte seotud tooraine hankimisega Valgevenest.

(128) Hoolimata oma ilmselgelt erinevast rollist menetluses juhtisid mõlemad äriühingud meetmete kehtestamise vastu olles tähelepanu samadele asjaoludele: a) liidu tootjate ebapiisav tootmisvõimsus, et rahuldada nõudlus liidu turul, b) liidu tootjate valmistatavate toodete ebapiisav sortiment ja c) raskused tarnija vahetamisel, sest väidetavalt nõuavad eri liikmesriigid asjaomase toote puhul erinevaid homologeerimistõendeid.

(129) Esimest väidet esialgsed järeldused ei toeta – liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise tase on 67 %, mis tähendab, et kasutamata võimsust on märksa enamaks kui kogu Valgevenest liitu imporditava koguse tootmiseks.

(130) Teine väide ei olnud põhjendatud. Lisaks on vastustest, mille esitasid küsimustikule valimisse kaasatud liidu tootjad, selgelt näha, et nad toodavad ja müüvad kõiki tootesortimenti kuuluvaid tooteid.

(131) Mis puutub kolmandasse väitesse, siis tuleb rõhutada, et liidu tootjad juba tarnivad mitmesse liikmesriiki ilma raskusteta.

(132) Üks teine koostööd tegev, valimisse mittekuuluv importija tõstatas oma eraldi esitatud väites küsimuse väidetava liidu tootjate vahelise kartelli kohta. Paraku ei esitanud äriühing selle väite toetuseks ühtki dokumenti. Seejärel tõstatas Valgevene eksportiv tootja küsimuse väidetava kartellikokkuleppe kohta. Komisjon hindab Valgevene eksportiva tootja esitatud teavet. Ent kuna see küsimus tõstatati menetluse käigus väga hilja, ei ole seda võimalik käesolevas etapis käsitleda ega kokku võtta. Tuleb märkida, et äriühingu esitatud süüdistused võivad olla seotud vaid ühe äriühinguga, kes on liidu tootjate valimisse kaasatud. Itaalia konkurentsiasutuse algatatud tõendamismenetlus ei ole veel lõppenud (9). Komisjon uurib seda väidet üksikasjalikumalt uurimise lõppetapis.

(133) Viimaks esitas uurimise esialgse etapi lõpus küsimustikule vastused üks teine kasutaja, kes ei olnud menetluse varasemas etapis endast teada andnud. Tema vastused saabusid uurimise esialgses etapis liiga hilja ja seega ei olnud võimalik neid selles etapis analüüsida ja käsitleda. Komisjon uurib ja analüüsib neid vastuseid üksikasjalikumalt uurimise lõppjärgus.

(134) Kõike eespool öeldut arvesse võttes on komisjon praegu seisukohal, et üldine mõju kasutajatele ja importijatele ning võimalik piirav mõju konkurentsile on väike.

7.4. Järeldus liidu huvide kohta

(135) Eespool öeldut silmas pidades ja tuginedes teabele liidu huvide kohta jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid meetmete kehtestamist Valgevenest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

(136) Mis tahes negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele ja importijatele leevendab alternatiivsete tarneallikate olemasolu.

(137) Peale selle, kui kaaluda dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis tundub, et positiivne mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv positiivne mõju – kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele huvirühmadele.

8. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

(138) Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.

8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(139) Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

(140) Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel võeti arvesse, et mis tahes meede peaks võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, see tähendab dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

(141) Et määrata kindlaks sihtkasum, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit, mida kasutatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks.

(142) Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli liidu tootmisharu kasumlik ainult 2012. aastal, kuid tol aastal saavutatud minimaalset kasumit 1,3 % mõjutasid käibemaksupettuse skeemi ja sellele järgnenud hinnalangus, nagu on selgitatud põhjendustes 83 ning 106–111. Seega ei saa 2012. aastal saavutatud kasumit pidada mõistlikuks sihtkasumiks, mis võimaldaks finantsilist taastumist ja innustaks tegema investeeringuid.

(143) Kaebuse esitaja pakutud sihtkasum oli 9,9 % ja see põhines sihtkasumil, mida kasutati hiljutises dumpinguvastases juhtumis, milles käsitleti lähedalt seotud terastoodet, valtstraati. Komisjon peab asjakohasemaks kasutada sihtkasumit, mis tulenes veel hilisemast juhtumist, milles käsitleb kõrge väsimustugevusega betooni terasest sarrusvardaid, kus sihtkasum oli 4,8 %. Märgitakse, et vastupidiselt kaebuse esitaja pakutud sihtkasumile saavutati kõnealune sihtkasum 2012. aastal, mis on käesolevas juhtumis uurimisperioodi see. Lisaks on need kaks toodet on väga sarnased, neid toodavad samad ettevõtted ja nende tootmiseks kasutatakse samu tootmisliine.

(144) Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmiste hindade – nagu need olid kindlaks tehtud hinna allalöömist käsitlevate arvutuste jaoks põhjenduses 68 – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel.

(145) Seejärel väljendati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast.

8.2. Ajutised meetmed

(146) Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Valgevenest pärit sarrusvarraste impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksemale dumpingu- ja kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.

(147) Eespool toodu alusel on kindlaks määratud esialgsed dumpinguvastase tollimaksu määrad, võrreldes kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Sellest tulenevalt on kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määrad järgmised. Äriühing Kahjumarginaal (%) Dumpingumarginaal (%) Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr (%) BMZ 12,5 58,4 12,5 Kõik muud äriühingud 12,5 58,4 12,5

(148) Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

(149) Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

9. LÕPPSÄTTED

(150) Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

(151) Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate betooni sarrusvarraste impordile, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone. Kõrge väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja. Asjaomane toode on pärit Valgevenest ja kuulub praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95 alla (TARICi koodid: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214997110, 7214997910, 7214999510).

2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingus toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

Äriühing Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr (%) TARICi lisakood BMZ – avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of“ Byelorussian Metallurgical Company „Holding“ 12,5 C197 Kõik muud äriühingud 12,5 C999

3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1. Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest

a) taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

b) esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

c) taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2. Määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 19. detsember 2016 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2) Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

(3) Teade teatavate Valgevene Vabariigist pärit betooni sarrusvarraste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 114, 31.3.2016, lk 3).

(4) „Uurimine algatatakse vastavalt lõikele 1 ainult siis, kui samasuguse toote liidu tootjate poolt kaebuse suhtes väljendatud toetuse või vastuseisu ulatuse kontrollimise põhjal on tuvastatud, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel. Kaebust peetakse liidu tootmisharu poolt või selle nimel esitatuks, kui seda toetavad need liidu tootjad, kelle toodang moodustab ühtekokku enam kui 50 % samasuguse toote kogutoodangust, mida toodab kaebusele kas toetust või vastuseisu väljendav osa omamaisest tootmisharust. Uurimist ei algatata, kui kaebust selgesõnaliselt toetavate liidu tootjate arvele langeb alla 25 % liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodangust.“

(5) Euroopa Kohtu (suurkoda), 8. september 2015, kohtuasi C-511/13 P, Philips Lighting Poland S.A., Philips Lighting BV vs Euroopa Liidu Nõukogu, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Eurooa Komisjon.

(6) Kehtivad dumpinguvastased tollimaksud Valgevene (115 %), Hiina (133 %), Indoneesia (60,4 %), Läti (17 %), Mehhiko (20 % – 67 %), Moldova (232 %), Poola (47 % – 52 %) Türgi (3,64 %) ja Ukraina (42 %) suhtes. Üksikasjalikumat teavet leiate järgmistest uurimistest:

„Steel Concrete Reinforcing Bar from Belarus, China, Indonesia, Latvia, Moldova, Poland and Ukraine. Investigations Nos. 731-TA-873–875, 878–880, and 882 (Second Review). Publication 4409, juuli 2013. U.S. International Trade Commission.“ ning „Steel Concrete Reinforcing Bar from Mexico and Turkey. Investigations Nos. 701-TA-502 and 731-TA-1227 (Final). Publication 4496. oktoober 2014. U.S. International Trade Commission.“

(7) Vt ka kohtuotsus Finanzgericht Müncheni (Saksamaa) eelotsusetaotluse kohta, Euroopa Kohus (kolmas koda), 10. september 2015, Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH vs. Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, C-687/13, punkt 67.

(8) Kättesaadava teabe põhjal selgus, et 2015. aasta aprillis oli Valgevene eksportiva tootja imporditud tooraine umbes 9 % kallim, võrreldes hinnaga USAs.

(9) Provvedimento n. 25674 del 21/10/2015;

Provvedimento n. 26085 del 21/06/2016;

Provvedimento n. 2671 del 14/09/2016.

(10) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR, 04/039, 1049 Brussels, Belgium.