ET Euroopa Liidu Teataja L 246/28

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2013,

mis käsitleb riigiabi SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) — NLB ümberstruktureerimine — Sloveenia, mida Sloveenia kavatseb rakendada ettevõtte Nova Ljubljanska banka d.d. suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9632 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/535/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 14. jaanuaril 2011 teatasid Sloveenia ametiasutused Nova Ljubljanska banka d.d. (edaspidi NLB d.d.) 250 miljoni euro suurusest riigipoolsest rekapitaliseerimisest.

(2) 7. märtsi 2011 otsusega (2) (edaspidi „esimene päästmisotsus”) kinnitas Euroopa Komisjon esimese rekapitaliseerimisabi andmise NLB d.d.-le kuueks kuuks tingimusel, et pank esitab ümberkorraldamiskava.

(3) Sloveenia ametiasutused esitasid ümberkorraldamiskava 22. juulil 2011 ning selle muudatused 6. septembril 2011 ja 26. märtsil 2012.

(4) 16. mail 2012 teavitasid Sloveenia ametiasutused Euroopa Komisjoni kavatsusest NLB d.d. teist korda rekapitaliseerida. Meetmest teatati 6. juunil 2012.

(5) 2. juuli 2012. aasta otsusega (edaspidi „teine päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsus”) kiitis komisjon NLB d.d. teise rekapitaliseerimise heaks ning algatas samal ajal põhjaliku uurimismenetluse, seades talle esitatud ümberkorraldamiskava alusel kahtluse alla NLB d.d. suutlikkuse taastada oma elujõulisus ning tagada piisav kulude jagamine ja meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks.

(6) 22. novembril 2012 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teine päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsus ning huvitatud isikutel paluti esitada märkusi (3). Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

(7) Pärast teist päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsust esitasid Sloveenia ametiasutused 7. jaanuaril 2013 läbivaadatud ümberkorraldamiskava, mille muudetud versioon esitati 25. märtsil 2013. Seejärel esitasid Sloveenia ametiasutused detsembris 2013 täiendavalt muudetud kava versiooni. Detsembris 2013 komisjonile esitatud kava versiooni nimetatakse käesolevas otsuses ümberkorraldamiskavaks.

(8) Komisjoni nõudmisel esitasid Sloveenia ametiasutused täiendavat teavet 2. juulist 2012 kuni 9. detsembrini 2013.

(9) 10. aprillil 2013 jõudis komisjon makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse alusel järeldusele, et Sloveeniat ähvardab liigne majanduslik tasakaalustamatus. Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames pidi Sloveenia sõltumatute konsultantide abil teostama Sloveenia pangandussektori alt-ülespoole ja ülalt-allapoole stressitesti ning varade kvaliteedi läbivaatamise. Varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused on ümberkorraldamiskavasse kaasatud.

(10) Olukorra kiireloomulisuse tõttu nõustub Sloveenia Vabariik erakorraliselt käesoleva otsuse vastuvõtmisega inglise keeles.

2. ABISAAJA KIRJELDUS JA TEMA PROBLEEMIDE PÕHJUS

(11) NLB d.d. koos oma filiaalidega (edaspidi „NLB” või „pank”) on Sloveenia suurim panga- ja finantskontsern. Alates 30. septembrist 2012 olid selle koosseisus NLB d.d. ja 47 panka, ettevõtet, filiaali ja välisesindust. NLB on Sloveenias ja Kagu-Euroopas üks suurimaid panganduse alal tegutsejaid. 30. septembri 2012. aasta seisuga kuulus NLB-le umbes 30 % Sloveenia pangasektori koguvaradest ning NLB oli endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro, Kosovo ja Serblaste Vabariigi kolme tähtsaima ning Bosnia ja Hertsegoviina kuue tähtsaima panga hulgas. Pangandus on NLB kõige tähtsam tegevusala, ehkki NLB pakub ka teisi finantsteenuseid, nagu kindlustus, varade valitsemine, liisingud, faktooring ja maksekohustuste ost.

(12) Moody annab NLB-le negatiivse reitingu Caa2 ning Finch negatiivse reitingu BB-. Mõlemaid reitinguid alandati 2013. aastal. Reitingu alandamise põhjuseks oli peamiselt krediidiportfelli kontsentreeritus ja edasine kahanemine ning panga tagasihoidlik finants- ja kapitalipositsioon praeguses turukeskkonnas.

(13) Sloveenias pakub NLB eraisikutele ja ettevõtetele suurt hulka pangandusteenuseid, pannes rõhku jaepangandusturule. Ta tegutseb ka era-, äri- ja investeerimispanganduse valdkonnas.

(14) 30. juuni 2013. aasta seisuga oli NLB kapitalistruktuur järgmine: Sloveenia Vabariigile kuulus 77,51 % NLB aktsiatest, 6,23 % Kapitalska družba, d.d. aktsiatest, 5,58 % Slovenska Odškodninska Družba aktsiatest ning 2,24 % Poteza borzno posredniška družba, d.d. (kelle suhtes on algatatud pankrotimenetlus) aktsiatest.

(15) 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli NLB koguvara suurus 14,3 miljardit eurot ja hoiuste kogusuurus 9,1 miljardit eurot, mille hulka kuulusid eraisikute hoiused (6,5 miljardit eurot), ettevõtete hoiused (2 miljardit eurot) ning riigihoiused (0,6 miljardit eurot). Lisaks oli pangal 112 miljoni euro ulatuses emiteeritavaid võlakirju. Sama kuupäeva seisuga oli NLB kogu laenumaht muule kui pangandussektorile ligikaudu 9,5 miljardit eurot. Laenude ja hoiuste suhtarv oli 104 % (võrreldes 105 %ga 2011. aastal ja 127 %ga 2010. aastal).

(16) NLB probleemid tulenevad peamiselt viivislaenudest, mille maht suurenes 0,6 miljardilt eurolt 2008. aastal (3,8 % laenude kogumahust) 3,7 miljardi euroni detsembris 2012 (28,2 % laenude kogumahust). Halvad tegevusnäitajad ilmnesid seoses märkimisväärse survega NLB kapitali adekvaatsusele, mis tulenes panga varaportfelli kvaliteedi halvenemisest, seadusandja nõutavatest ja investorite oodatavatest kõrgematest kapitali suhtarvudest ning kapitali ja laenude rahastamise, eelkõige hulgirahastamise väiksemast kättesaadavusest.

(17) Enne finantskriisi puhkemist 2008. aastal aitasid NLB kasvustrateegiale kaasa soodsad majandustingimused. Ajavahemikul 2002–2009 kasvas NLB laenumaht (laenude netosumma) 15 % ja hoiused 8 % võrra. Suurt kasvu põhjustasid eelkõige laenud ettevõtlussektorile.

(18) Lisaks sellele orgaanilisele kasvule suurenes NLB mitme tütarettevõtte omandamise teel Kagu-Euroopas, samuti uute üksuste loomise ja orgaanilise kasvu teel liisingute, faktooringu/maksekohustuste ostu, elukindlustuse/pensionifondide ja varade valitsemise sektorites.

(19) Tabelis 1 esitatakse NLB varade areng Sloveenias ja Kagu-Euroopas ajavahemikul 31. detsember 2006 — 30. september 2012. Tabel 1 NLB koguvara turuosa (%) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 (9 kuud) NLB kontserni koguvara (miljonites eurodes) 14 409 18 308 18 918 19 606 17 888 16 445 14 915 Sloveenia 36,7 36,5 35,6 34,8 32,6 31,7 30,2 Bosnia ja Hertsegoviina – föderatsioon 5,7 5,7 5,7 5,1 6,1 5,9 5,5 Bosnia ja Hertsegoviina – Serblaste Vabariik 20,4 23,0 22,0 21,0 21,0 20,0 20,0 Montenegro 16,1 13,5 13,3 17,0 18,0 19,1 17,1 Kosovo — 14,9 13,4 14,3 14,9 15,1 16,3 Makedoonia 16,8 19,2 19,6 19,9 20,4 19,2 17,4 Serbia 3,0 2,8 2,3 2,1 2,0 1,8 1,6

(20) NLB sai aastatel 2003–2008 kasumit. Alates 2009. aastast on see pärast maksude mahaarvamist siiski kahjumis olnud. Kahjum ulatus 2009. aastal 87 miljoni, 2010. aastal 202 miljoni, 2011. aastal 239 miljoni ja 2012. aastal 273,5 miljoni euroni. 2013. aasta esimesel poolaastal oli NLB kahjum pärast maksude mahaarvamist 91,2 miljonit eurot. NLB laenuportfelli olukord hakkas halvenema aastal 2009. Viivislaenud suurenesid 3,8 %-lt 2008. aastal 28,2 %ni 2012. aasta detsembris.

(21) 30. juuni 2013. aasta seisuga oli NLB regulatiivne kapital 1 074,3 miljonit eurot. Panga esimese taseme omavahendite määr vastavalt ELi kapitalinõuete määrusele (4) oli 8,5 %.

(22) 4. detsembril 2013 selgus varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemuste põhjal, et NLB kapitali puudujääk on negatiivse stsenaariumi puhul 1,8 miljardit eurot (5).

3. ABIMEETMED

(23) Siiani on NLB puhul kasutatud järgmisi riigiabi meetmeid: i) esimene, 250 miljoni euro suurune rekapitaliseerimine, mis kiideti heaks esimese päästmisotsusega 7. märtsil 2011; ii) teine, 382,9 miljoni euro suurune rekapitaliseerimine, mis kiideti ajutiselt heaks teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsusega 2. juulil 2012.

(24) Lisaks neile kahele rekapitaliseerimisele kavatseb Sloveenia võtta NLB puhul kasutusele veel kaks meedet: iii) kolmas, 1,558 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine ning iv) viivislaenudest koosneva langenud väärtusega varade kogumi (nimiväärtusega 2,3 miljardit eurot) ja omandiväärtpaberite portfelli (turuväärtusega 94 miljonit eurot) üleandmine pankade varahaldusettevõtjale.

3.1. NLB ESIMENE REKAPITALISEERIMINE

(25) Pärast mitut kasumlikku aastat oli NLB aastatel 2009 ja 2010 kahjumis peamiselt halveneva majandusolukorra tõttu. Väike majanduskasv ja üha suurem tööpuudus vähendasid nõudlust laenude järele ning põhjustasid laenude väärtuse märkimisväärset langust. NLB esimese taseme omavahendite määr vastavalt kapitalinõuete määrusele vähenes 6,9 %-lt 2009. aastal 6 %ni 2010. aastal. Juulis 2010 palus Sloveenia Pank NLB-l kapitalipositsiooni tugevdada. Selle tulemusel otsustas NLB rohkem kapitali kaasata.

(26) NLB seadis eesmärgiks kaasata oma aktsiate avaliku pakkumise teel 250 miljoni euro väärtuses omakapitali, mis võrdub 1,6 %ga NLB riskiga kaalutud varadest. Kapitali suurendamine toimus kahes osas. Esimeses etapis pakuti aktsiaid märkimiseks olemasolevatele aktsionäridele (kogusummas märgiti 89,2 miljonit eurot ja riik kasutas täielikult oma ostueesõigust). Teises etapis pakuti ülejäänud aktsiaid üldsusele. Üldsuse huvi puudumise tõttu märkis kõik aktsiad lõpuks siiski Sloveenia riik.

(27) Esimese rekapitaliseerimise kiitis komisjon ajutise päästmisabina heaks esimese päästmisotsusega 7. märtsil 2011. Komisjon märkis, et hindab kulude jagamise aspekti üksikasjalikumalt selle ümberkorraldamiskava hindamisel, mida Sloveenia kohustub esitama (6).

3.2. NLB TEINE REKAPITALISEERIMINE

(28) Mais 2011 nõudis Sloveenia Pank, et NLB oma kapitalipositsiooni veelgi tugevdaks.

(29) Erainvestoreid kaasava lahenduse puudumisel andis Sloveenia NLB-le 382,9 miljonit eurot teatavatel tingimustel omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade (edaspidi „CoCo-võlakirjade”) vormis, mis kvalifitseerusid kohaldatavate määruste alusel esimese taseme omavahendiinstrumentideks. NLB konverteeris CoCo-võlakirjad 2013. aasta märtsis omaenda lihtaktsiateks vastavalt CoCo-võlakirju puudutava lepingu kehtivusajale.

(30) Komisjon kiitis teise rekapitaliseerimise heaks oma teises päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuses (7).

3.3. NLB KOLMAS REKAPITALISEERIMINE

(31) Arvestades varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemusi ning ümberkorraldamiskava sisu, sealhulgas vara loovutamist ning mõnede langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, on NLB kapitali puudujääk 1,8 miljardit eurot. Pärast allutatud laenude kohustuste ja nõudeõiguste kavandatud teisendamise (mis vähendab NLB kapitalivajadust 250 miljoni euro võrra) mõju arvessevõtmist annab riik NLB-le täiendavalt 1,558 miljardit eurot riigivõlakirjade ja sularaha vormis, et pank võiks muutuda taas elujõuliseks.

3.4. LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE ÜLEANDMINE PANKADE VARAHALDUSETTEVÕTJALE

(32) Sloveenia pankade stabiilsuse seadusega, mis jõustus detsembris 2012, nähakse ette raamistik tagatiste andmiseks, et rahastada varasemast ajast päritud probleemsete varade üleandmist pankadelt pankade varahaldusettevõtjale või eriotstarbelisele vahendile. See võimaldab ka rekapitaliseerimist, mis on suunatud selliste pankade kahjumile, mis tuleneb varade üleandmisest nende pikaajalise majandusliku väärtusega.

(33) Mais 2013 töötas Sloveenia välja riikliku reformikava Sloveeniale suunatud ELi riigipõhiste soovituste rakendamiseks. Riiklik reformikava hõlmab langenud väärtusega varade üleandmist kolmelt suurimalt Sloveenia pangalt, sealhulgas NLB-lt, pankade varahaldusettevõtjale. Pankade varahaldusettevõtjale üle antavate varade hulka kuuluvad pankrotistunud ettevõtted, ümberkorraldamisele kuuluvad nõuded, kinnisvaratagatisega laenud, finantsettevõtted ja teised viivislaenud.

(34) 17. mail 2013 esitas Sloveenia Euroopa Komisjonile esialgse nimekirja NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale üle antavatest varadest, kokku 1,9 miljardi euro väärtuses. Nimekirja on sellest ajast saadik täiendatud ning üleantava varaportfelli suurus on 2,2 miljardit eurot (nimiväärtus) laenude puhul ning 94 miljonit eurot (turuväärtus) omandiväärtpaberite puhul.

4. ÜMBERKORRALDAMISKAVA JA KOHUSTUSED

(35) Sloveenia ametiasutused esitasid ümberkorraldamiskava, mis hõlmab ümberkorraldamisperioodi alates 2013. aastast kuni 31. detsembrini 2017.

(36) Ümberkorraldamiskava peamised sambad on tugevam äriühingu üldjuhtimine ja riskijuhtimine, uuesti panga põhiturgudele keskendumine, viivislaenude vähendamine ning kulude vähendamise programm. Ümberkorraldamiskava hõlmab alusstsenaariumi põhjal tehtud finantsprognoose NLB kohta kuni 31. detsembrini 2017 ning võtab arvesse ka varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti raames väljatöötatud negatiivset stsenaariumi.

(37) Sloveenia võttis mitmeid lisas sätestatud kohustusi. Kohustuste täitmise tagamiseks nimetatakse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutav usaldusisik tegutseb kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul.

4.1. PIKAAJALISE ELUJÕULISUSE TAASTAMINE

(38) Kaks peamist probleemi seoses NLB elujõulisuse taastamisega on i) ajakohastatud üldjuhtimisstruktuuride ja halduskorra kasutuselevõtt, et tagada NLB otsuste suunatus ettevõtlusele, ning ii) krediidipoliitika ja riskijuhtimisprotsessi, eriti krediidiriski juhtimise läbivaatamine.

(39) Lisas loetletud muudatused üldjuhtimises viiakse ellu kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist vastavalt ELi kapitalinõuete direktiivile (8) ja Sloveenia riiklikele õigusaktidele. Sellest tulenevate muudatustega kohalikes seadustes ja NLB sise-eeskirjades püütakse tagada, et NLB juhatusel on ainuvõim ja -kohustus hallata NLB igapäevategevust sõltumatult ja ainult panga huvides. Selle tulemusel kehtib panga ja selle aktsionäride, eelkõige Sloveenia Vabariigi, omavahelisel suhtlemisel reaalturuväärtuse põhimõte. Selles suhtes kohustub Sloveenia mitte sekkuma panga nõukogu ja juhatuse liikmete nimetamisse, välja arvatud juhul, kui ta kasutab oma õigusi aktsionärina Sloveenia äriühinguõiguse alusel. NLB määrab kaks kolmandikku nõukogu ja selle komiteede kohtadest ja hääletusõigusest sõltumatutele ekspertidele. NLB töötab välja korra, et tagada siseauditite sõltumatus ja objektiivsus. NLB järgib kavandatud meetmete rakendamisel mõistlikku ettevõtluspoliitikat, mis on suunatud säästlikkusele. NLB vaatab veel kord läbi oma stimuleerimis- ja tasustamispoliitika tagamaks, et sellega ei soodustata ebamõistlikku riskide võtmist, et on võetud suund pikaajaliste ja jätkusuutlike eesmärkide saavutamisele ning on saavutatud läbipaistvus ja kooskõla Euroopa Pangandusjärelevalve 10. detsembri 2010. aasta suunistega tasustamismeetmete ja -tavade kohta. NLB kehtestab ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 iga juhatuse või nõukogu liikme ja eritööd tegeva töötaja töötasude kogusumma ülempiiri kooskõlas 2013. aasta pangandusteatises sätestatud asjakohaste eeskirjadega (9). Juhatuse ja front office'i funktsioonis eritööd tegevate töötajate aastase muutuvtasu ülemmäär on viis kuupalka. Teistes funktsioonides eritööd tegevate töötajate aastase muutuvtasu ülemmäär on kolm kuupalka. Lisaks sellele lükatakse vähemalt 50 % muutuvtasude maksetest kolmeks aastaks edasi. Seetõttu ei tohi selline töötasu kuni 31. detsembrini 2017 ületada 15 keskmist töötasu Sloveenias või NLB töötajate kümmet keskmist töötasu, olenevalt sellest, kumb on kõrgem.

(40) NLB vaatab oma pangasisesed hinnastamis- ja riskijuhtimisprotsessid läbi, rakendades mitmeid eeskirju ja meetmeid, mida kirjeldatakse üksikasjalikult lisas. Eeskätt peetakse uute laenude hinnastamist piisavaks, kui uus laen aitab saavutada igalt kliendisuhtelt positiivse omakapitali investeeringute tulususe vähemalt [---] (10) % 2014. aastal, [---] % 2015. aastal, [---] % 2016. aastal ja [---] % 2017. aastal, vastavalt lisas täpsustatud tingimustele.

(41) NLB varad jaotatakse põhiüksuse (umbes 10,6 miljardit eurot) ja muu kui põhiüksuse (umbes 2 miljardit eurot) vahel. Langenud väärtusega varasid puudutava meetme raames antakse pankade varahaldusettevõtjale üle viivislaenudest koosnev langenud väärtusega varade kogum (nimiväärtusega 2,3 miljardit eurot) ja omandiväärtpaberite portfell (turuväärtusega 94 miljonit eurot). NLB vähendab oma kontserni bilansimahtu umbes 17,9 miljardilt eurolt 2010. aastal [10–20] miljardi euroni 31. detsembriks 2017.

(42) Lisaks märtsis 2011 ja juulis 2012 saadud riigiabile kavandatakse ümberkorraldamiskavas 1,558 miljardi euro suurust täiendavat kapitalisüsti riigilt. Kõnealune kolmas rekapitaliseerimine suurendab otsekohe NLB esimese taseme omavahendite määra vastavalt kapitalinõuete määrusele 15 %ni ning on suunatud ka eeldatavale kahjumile. Seepärast tagatakse sellega, et NLB järgib ümberkorraldamisperioodil õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid.

(43) NLB tulevane äristrateegia keskendub panga peamistele turgudele: väikekliendid, VKEd ja valitud ettevõtlus. NLB kavatseb oma osalusportfelli oluliselt vähendada, mis on kooskõlas panga strateegiaga keskenduda oma peamisele äritegevusele põhipiirkondades. Selles mõttes nähakse ümberkorraldamiskavas ette NLB mittepõhitegevuse oluline vähendamine, sealhulgas kogu liisingu- ja faktooringutegevuse ning maksekohustuste ostmise ja kinnisvarahaldusega seotud tegevuse müük, ning praeguseks ka kõigile välismaal asuvatele äriklientidele uute laenude andmise lõpetamine, mis ei kuulu samuti põhitegevuse hulka.

(44) NLB vähendab oma laenutegevust Sloveenias järgmistes sektorites (riskiga kaalutud varade vähendamine keskmiselt [---] % ajavahemikus 31. detsember 2013–31. detsember 2017): i) ehitustööstuse sektori ärikliendid (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017); ii) transporditööstuse sektori ärikliendid (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017); iii) finantsettevõtted (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017).

(45) Ümberkorraldamiskava rakendamise ja eelkõige langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise tulemusena väheneb NLB koguvara 14,5 miljardilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga [10–20] miljardi euroni 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning riskiga kaalutud varad 11,1 miljardilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga [5–10] miljardi euroni 31. detsembri 2017. aasta seisuga.

(46) NLB praegune väärtpaberiportfell on täielikult rahastatud kuni lepingulise lõpptähtpäevani. Tulevikus kavatseb NLB taas tõsiselt keskenduda oma ajaloolisele rahastamisbaasile — jaehoiustele –, kuid kavas on võtta suund ka hajutatud hulgitasandi rahastamisbaasile. Laenude ja hoiuste suhtarv peab paranema 105 %-lt 2012. aastal [70–80] %ni 31. detsembril 2017.

(47) NLB plaanib ka ulatuslikku kulude kontrolli ja vähendamise kava. NLB tegevuskulud kontserni tasandil olid 2012. aastal 368 miljonit eurot. NLB vähendab oma tegevuskulusid kontserni tasandil (v.a ühekordsed erakorralised kulud, mis ei kordu, nt ümberkorraldamiskulud) [300–350] miljoni euroni 31. detsembriks 2014, [300–350] miljoni euroni 31. detsembriks 2015, [250–300] miljoni euroni 31. detsembriks 2016 ning [200–250] miljoni euroni 31. detsembriks 2017.

(48) 31. detsembril 2017 peavad NLB projektid olema saavutanud omakapitali investeeringute tulususe pärast maksude mahaarvamist [5–10] %. Ümberkorraldamiskavas nähakse ette finantsprognoosid aastateks 2013–2017, mis viitab [10–20] % suurusele esimese taseme omavahendite määrale vastavalt kapitalinõuete määrusele 31. detsembriks 2017. NLB kasum pärast maksude mahaarvamist oleks 2017. aastal [100–150] miljonit eurot.

(49) Viimaks vähendab Sloveenia oma osalust NLB-s [---] („[---]” [---] (kuupäevaks)). Kui Sloveenia ei ole sõlminud siduvaid müügi- ja ostulepinguid oma osaluse müügiks NLB-s, välja arvatud [---], annavad Sloveenia ja NLB loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täielikud volitused [---], [---], [---], [---], [---] ja [---] müümiseks.

4.2. KULUDE JAGAMINE

(50) Ümberkorraldamiskavas nähakse ette kupongimaksete, dividendimaksete ja kasumi jaotamise keeld ümberkorraldamiskava kehtivusajal kuni 31. detsembrini 2017.

(51) Sloveenia võtab kohustuse tagada, et NLB hoidub ümberkorraldamisperioodil kapitaliinstrumentidega seotud maksete tegemisest, välja arvatud juhtudel, kui need maksed tulenevad õiguslikust kohustusest. Sloveenia kohustub ka tagama, et NLB ei kutsu ega osta neid instrumente tagasi ilma Euroopa Komisjoni eelneva heakskiiduta. Riigi omandis olevate kapitaliinstrumentide kupongimakseid on lubatud teha, v.a juhul, kui sellised maksed tooksid kaasa sellised kupongimaksed teistele investoritele, mis muidu ei oleks kohustuslikud. Kohustus hoiduda ümberkorraldamisperioodil kupongimaksetest ei kehti uutele emiteeritud instrumentidele (st instrumentidele, mis on emiteeritud pärast komisjoni käesoleva otsuse vastuvõtmist), tingimusel et kõik kupongimaksed seoses selliste uute emiteeritud instrumentidega ei kehtesta õiguslikku kohustust teha kupongimakseid seoses käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal juba olemasolevate NLB väärtpaberitega.

(52) NLB olemasolevaid osanikke oli esimese ja teise rekapitaliseerimise tõttu märtsis 2011 ja juulis 2012 juba väga väheks jäänud. NLB ülejäänud allutatud väärtpaberite koguväärtus on 250 miljonit eurot. Sloveenia kohustub tagama, et enne mis tahes riigiabi andmist (st kolmandat rekapitaliseerimist ja langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale) hindab NLB täielikult alla oma osanike omakapitali ja tagastamata allutatud laenud. Selle tulemusel saab riigist NLB ainus osanik, võrreldes 33,1 % aktsiatega, mis kuulusid riigile enne esimest riigipoolset rekapitaliseerimist 2011. aasta märtsis.

(53) Sloveenia kohustub müüma NLB osaluse lisa punktis 3 loetletud ettevõtetes, mille raamatupidamislik koguvara on 31. detsembri 2012. aasta seisuga [100–150] miljonit eurot, ning lisa punktis 4 loetletud, põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtetes, mille raamatupidamislik koguvara on 31. detsembri 2012. aasta seisuga [950–1 000] miljonit eurot. NLB müüb ka kogu oma osaluse ühisettevõtetes, mis on loetletud lisa punktis 5. Lisaks sulgeb NLB [---] [---] (kuupäevaks).

(54) Juhul kui NLB oma tütarettevõtted kapitalisüstidega rekapitaliseerib, tuleb aktsiad märkida i) aktsiahinna suhtes tehtava 25 % diskontoga (mida on korrigeeritud turul üldtunnustatud meetodite (11) abil kvantifitseeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks) vahetult enne kapitalisüsti väljakuulutamist või ii) madalaima hinnaga, millega nende tütarettevõtete aktsionärid rekapitaliseerimisel osalevad. Noteerimata üksuste puhul määratakse aktsiate turuväärtus asjakohaste ja üldtunnustatud, turuhinnal põhinevate hindamismeetodite abil. Kui selline kapitalisüst toimub hübriidinstrumentide kujul, sisaldavad need instrumendid alternatiivset kupongimaksete rahuldamise mehhanismi ning sätet, millega määratakse kindlaks hübriidinstrumendi ümberarvestuskurss omakapitaliks 25 % diskontoga märkimisõiguseta teoreetilisest hinnast (mis loodi analoogselt kapitalisüstide juhtumiga).

4.3. MEETMED KONKURENTSIMOONUTUSTE PIIRAMISEKS

(55) Konkurentsimoonutuste piiramiseks kavatseb NLB vähendada oma äritegevust Sloveenias. NLB vähendab oma bilansimahtu umbes 17,9 miljardilt eurolt 2010. aastal [10–20] miljardi euroni 31. detsembriks 2017.

(56) NLB kohustuste hulka kuulub ka oma osaluse müük strateegiliste turgude panganduses. NLB müüb oma [---] [---] (kuupäevaks). See müük vähendab NLB mõju [---]. NLB loobub [---] (kuupäevaks) ka oma osalusest [---]s.

(57) NLB vähendab oma krediiditoiminguid Sloveenia ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtete sektorites, vähendades neis sektorites riskiga kaalutud varasid keskmiselt [---] % võrra ajavahemikul 31. detsembrist 2013 kuni 31. detsembrini 2017. NLB loobub äristrateegiast pakkuda välismaistele äriklientidele uusi krediiditoiminguid.

(58) NLB katkestab kogu liisingu- ja faktooringutegevuse ning maksekohustuste ostmisega seotud tegevuse, loovutades oma tütarettevõtted nii Sloveenias kui ka välismaal.

(59) NLB nõustub kupongimaksete keelu, dividendikeelu, omandamiskeelu ning reklaami ja agressiivsete kaubandustavade keeluga vastavalt lisa asjakohaste punktide sätetele.

(60) Paika pannakse tagasimaksete mehhanism, mille alusel teeb NLB 2015., 2016. ja 2017. aastal oma aktsionäridele dividendide väljamakseid (12). Majandusaastatel 2015 ja 2016 maksab NLB järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) sätestatud kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 50 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu. Majandusaastal 2017 maksab NLB järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) sätestatud kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 100 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu. Mõjutamata Sloveenia Panga pädevust NLB järelevalveorganina, peatatakse dividendide väljamaksed, kui see ohustaks panga maksevõimelisust järgnevatel aastatel.

4.4. LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADEGA SEOTUD MEETME KIRJELDUS

a. Eesmärk

(61) NLB saab langenud väärtusega varadega seotud meetmest abi, kui ta annab varad üle pankade varahaldusettevõtjale. Meetme eesmärk on kõrvaldada igasugune ebakindlus seoses kõige problemaatilisema varaportfelli tulevikuväärtusega ning tagada, et NLB keskendub ümberkorraldamiskava rakendamisele.

b. Ülesehitus ja erijooned

(62) Sloveenia asutas pankade varahaldusettevõtja, et toetada pangandussektori stabiilsust.

(63) Pankade varahaldusettevõtja üldine eesmärk on saadud varasid hallata ja korrapäraselt loovutada, et saada varad võimalikult suurel määral tagasi. Selle tegevusega aitab pankade varahaldusettevõtja finantssüsteemi ümber korraldada, vähendades samas võimalikult palju avaliku sektori rahaliste vahendite kasutust ning vältides turumoonutusi nii palju kui võimalik.

(64) Pankade varahaldusettevõtja võib omandada või kindlustada riskid, eelkõige seoses varade, väärtpaberite, tuletisinstrumentide, õiguste ja kohustustega, mis tulenevad heakskiidetud laenudest või garantiidest, millel on vastav tagatis. Pankade varahaldusettevõtja maksab märgitud üleandmisväärtuse NLB-le pankade varahaldusettevõtja emiteeritud võlaväärtpaberitega, millel on riigi tagatis. Pankade varahaldusettevõtjale üleantud varade üleandmisväärtus on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus, mille on kindlaks määranud Euroopa Komisjoni eksperdid kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

c. Langenud väärtusega varade ja laenude üleandmise kohaldamisala

(65) Üleandmine puudutab järgmisi varade kategooriaid: a) pankrotistunud ettevõtted, mille tagatis on elamukinnisvara; b) nõuded ümberkorraldamisele kuuluvatele finantsettevõtetele; c) muud pankrotistunud ettevõtted; d) muud nõuded, mille puhul on tagatiseks elamukinnisvara; e) finantsettevõtted; f) ehitusettevõtted; g) transpordiettevõtted; h) muud viivisnõuded.

(66) 17. mail 2013 esitas Sloveenia Euroopa Komisjonile esialgse nimekirja NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale üle antavatest varadest, kokku 1,9 miljardi euro väärtuses. Nimekirja on sellest ajast saadik täiendatud. Üleantava varaportfelli suurus on 2,3 miljardit eurot (nimiväärtus) laenude puhul ning 94 miljonit eurot (turuväärtus) omakapitali puhul.

(67) Varade üleandmise tulemusel vähendatakse NLB riskiga kaalutud varasid 1,4 miljardi euro võrra ja selle tulemusel langeb 112 miljoni euro suurune kapitalivajadus täielikult ära. Nimetatud arvud esitati pankade varahaldusettevõtjale üleandmisele kuuluvate varade nimekirjas, mis saadeti komisjonile 14. novembril 2013.

d. Metoodika üleandmisväärtuse arvutamiseks

(68) Sloveenia Pank määrab üleandmisväärtuse eelnevalt kindlaks, kasutades pankade varahaldusettevõtja loomist käsitlevates õigusaktides sätestatud metoodikat. Metoodika põhineb tulevaste rahavoogude nüüdispuhasväärtuse hindamisel. Suurte nõuete puhul hinnatakse tulevasi rahavoogusid individuaalselt, samas kui väikeste nõuete puhul kasutatakse lihtsustatud lähenemisviisi, mille puhul võetakse hinnangu aluseks laenude makseviivituse tõenäosus ja makseviivitusest tingitud kahjumäär. Lisaks sellele kasutatakse üleandmisväärtuse arvutamisel võrdlusalusena ST lähtestsenaariumi kohaselt oodatud kahjumit. Selle väärtuse hindamise metoodika kiitsid heaks Sloveenia ametiasutustest koosnev sihtrühm ning vaatlejatena ka Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja Euroopa Pangandusjärelevalve.

(69) Pankrotistunud ettevõtete ja probleemsete laenude puhul määratakse tulevased rahavood kindlaks tagatiste ja garantiide turuväärtuse alusel. Selliste tagatiste väärtuse hindamiseks kasutati sõltumatute ekspertide viimase 12 kuu aruandeid.

(70) Seejärel arvutati tulevaste rahavoogude nüüdispuhasväärtus riskivaba intressimäära abil.

e. Üleandmisväärtus

(71) NLB varade üleandmisväärtus, mille Sloveenia kindlaks määras, on laenude puhul 617 miljonit eurot (mis võrdub 27 %ga nende bilansilisest brutoväärtusest) ja 94 miljonit eurot omandiväärtpaberite puhul. Sloveenia võttis kohustuse tagada, et pankade varahaldusettevõtjale üleantud varade üleandmisväärtus oleks sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus, mille on kindlaks määranud Euroopa Komisjoni eksperdid kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

(72) Sloveenia ametiasutused on esitanud Sloveenia Panga analüüsi, milles kinnitatakse NLB varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise üksikasjalikke tulemusi ja finantsmõju.

f. Turuhind

(73) Sloveenia ei ole portfelli turuväärtust hinnanud.

g. Sõltumatute ekspertide nõuanded komisjonile

(74) Komisjon on toetunud sõltumatutele ekspertidele, et aidata hinnata väljapakutud metoodikat ja ülekandmishinda seoses ülekantud varade tegeliku majandusliku väärtusega ning kvantifitseerida nende varade turuhinda, nagu on sätestatud langenud väärtusega varade teatises, (13) mis on meetme võrdlusaluseks.

5. ALUS AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISEKS

(75) 2. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse rekapitaliseerimismeetmete ning Sloveenia esitatud ümberkorraldamiskava versiooni kohta, et uurida nende kui ümberkorraldamisabi vastavust siseturule.

(76) Sel ajal väljendas komisjon kahtlusi, kas talle esitatud NLB ümberkorraldamiskava versioon tagab pikaajalise elujõulisuse taastamise, kulude piisava jagamise ja konkurentsimoonutuste piiramise (14). Elujõulisuse küsimuses väljendas komisjon muu hulgas kahtlusi, kas NLB otsustusprotsess on kooskõlas turunormidega, ja eeskätt seoses võimalike üldjuhtimisega seotud probleemidega, mis on seotud riigi kui panga peamise osaniku sekkumisega panga igapäevategevusse (15).

6. HUVITATUD POOLTE MÄRKUSED

(77) Asjast huvitatud kolmandad isikud ei ole ametliku uurimismenetluse kohta märkusi esitanud.

7. SLOVEENIA SEISUKOHT

(78) Sloveenia nõustub, et esimene, teine ja kolmas rekapitaliseerimine ning langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale moodustavad riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes. Lisaks on Sloveenia arvamusel, et kõnealused meetmed on vastavuses siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel.

(79) Sloveenia väidab, et ümberkorraldamiskava vastab kõikidele ümberkorraldamisteatises (16) (mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis) sätestatud tingimustele.

(80) Ennekõike leiab Sloveenia, et ümberkorraldamiskava tagab nii NLB pikaajalise elujõulisuse taastamise ilma riiklike vahenditeta kui ka piisavas ulatuses osalemise ümberkorraldamiskuludes ning piirab konkurentsimoonutusi. Mõistliku otsustusprotsessi tagamiseks pangategevuse juhtimisel võttis Sloveenia kohustuse tugevdada oma äriühingute üldjuhtimist.

(81) Sloveenia võetud kohustuste loetelu on toodud käesoleva otsuse lisas. Kohustuste täitmise tagamiseks nimetatakse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Sloveenia on võtnud ka kohustuse järgida kindlaksmääratud loovutamise ajakava. Kui ettenähtud ajakava ei järgita, siis määratakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik.

8. HINDAMINE

8.1. ABI OLEMASOLU JA SUURUS

(82) Komisjon on juba jõudnud järeldusele, (17) et NLB esimene ja teine rekapitaliseerimine moodustavad riigiabi, mida Sloveenia kahtluse alla ei seadnud. Seepärast hindab komisjon selles jaos ainult seda, kas kaks uut meedet (kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale) moodustavad riigiabi.

(83) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(84) Kuna kolmas, 1,558 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine tuleb otse Sloveenia Vabariigilt, järeldab komisjon, et meede pärineb riigi ressurssidest.

(85) Kolmas rekapitaliseerimine võimaldab NLB-l omandada kapitali finants- ja majanduskriisi olukorras, kus Sloveenia pangandussektori suure ebakindluse tõttu ei oleks sellist kapitali võimalik turult leida. Seepärast leiab komisjon, et kolmas rekapitaliseerimine ei oleks saanud tulla turumajanduslikult investorilt. Kolmandat rekapitaliseerimist tuleb seega vaadelda eelise andmisena NLB-le. Lisaks sellele on kõnealune eelis valikuline, sest sellest saab kasu ainult üks pank.

(86) Arvestades, et NLB tegutseb nii praegu kui ka edaspidi finantssektoris, mis on avatud tihedale rahvusvahelisele konkurentsile, võimaldaks riigi ressurssidest pangale antav mis tahes eelis mõjutada liidusisest kaubandust ja moonutada konkurentsi. Kolmas rekapitaliseerimine moodustab seega riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes.

(87) Kolmanda rekapitaliseerimise abielement moodustab 1,558 miljardit eurot.

(88) Mis puudutab langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, leiab komisjon, et meede on seotud riigi ressurssidega. Sloveenia asutas pankade varahaldusettevõtja selleks, et toetada pangandussektori stabiilsust, aidates hädas olevatel pankadel kanda riskantsed varad bilansist välja hinnaga, mis ületab jooksvat turuväärtust. Varade üleandmine NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale seab piirid kahjumile, mida pank vastasel juhul peaks kannatama, selleks et oma bilanssi puhastada ja ümberkorraldamiskava rakendada.

(89) Selleks et hinnata abi olemasolu langenud väärtusega varade üleandmisel pankade varahaldusettevõtjale, on komisjoni eksperdid sõltumatult määratlenud nii üleantava varaportfelli praeguse turuväärtuse kui ka selle tegeliku majandusliku väärtuse, mis samas kujutab endast hinda, millega varad üle kantakse. Kuna portfelli üleandmisväärtus on suurem kui praegune turuväärtus, annab meede NLB-le eelise.

(90) See eelis tugevdab NLB positsiooni võrreldes tema konkurentidega Sloveenias ja teistes liikmesriikides, kellele seda riigiabi ei anta. Meedet tuleb seega vaadelda kui võimalikku konkurentsi moonutajat ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutajat, arvestades et NLB tegutseb nii praegu kui ka edaspidi finantssektoris, mis on avatud tihedale rahvusvahelisele konkursile.

(91) Seoses abisummaga langenud väärtusega varade üleandmiseks pankade varahaldusettevõtjale tuleb märkida, et langenud väärtusega varade teatise punkti 20 alapunkti a teises allmärkuses määratletakse toetusmeetme abisummat varade üleandmise väärtuse ja turuhinna vahena. Varade üleandmishind on 617 miljonit eurot, samas kui hinnanguline turuhind on 486 miljonit eurot. Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise teel NLB-le antav abi on kokku 130 miljonit eurot.

(92) Selle tulemusel on NLB-le esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimisega ja langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise teel antud abi kokku 2,321 miljardit eurot, mis on 20 % NLB riskiga kaalutud varadest 2012. aasta detsembri seisuga.

8.2. ABI KOKKUSOBIVUS

8.2.1. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

(93) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 punkti 3 alapunktis b antakse komisjonile volitused pidada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on mõeldud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tõsiselt häirida mõne liikmesriigi majandust ning et toetusmeetmed pankadele sobivad selle häire kõrvaldamiseks. Seda on seejärel üksikasjalikult käsitletud nii kuues kriisiteatises (18) kui ka 2013. aasta pangandusteatises.

(94) 2013. aasta pangandusteatises käsitletakse riigiabi meetmeid, millest teatatakse alates 1. augustist. NLB puhul on Sloveenia teatanud pärast 1. augustit 2013 täiendavast riigiabist kapitalisüstide ning kapitalile nõuete vähendamise kujul. Seega kehtivad NLB ümberkorraldamiskava siseturuga kokkusobivuse hindamise puhul 2013. aasta pangandusteatise sätted.

(95) Asjaolu, et komisjon on Sloveenia ametiasutuste võetud meetmed finantskriisi lahendamiseks korduvalt heaks kiitnud, (19) kinnitab, et Sloveenia majandus on tõsiselt häiritud. Seepärast on kõigi ümberkorraldamiskava meetmete (esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimise ning langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.

(96) Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise meetme kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks langenud väärtusega varade teatise, mida kohandati 2013. aasta pangandusteatisega.

(97) NLB-le antava ümberkorraldamisabi kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks ümberkorraldamiskava, milles on arvesse võetud ümberkorraldamisteatist, mida täiendati 2013. aasta pangandusteatisega.

8.2.2. Kokkusobivus langenud väärtusega varade teatisega, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega

(98) Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise vormis NLB-le antava abi kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks langenud väärtusega varade teatise, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega. Langenud väärtusega varade teatises määratletakse langenud väärtusega varadele antavaid toetusmeetmeid kui mis tahes meetmeid, mis „vabastavad abi saava panga kohustusest kajastada langenud väärtusega varadest tulenev kahjum või võimaliku kahjumiga seotud reservid (või hüvitavad need) ja/või vabastada normkapitali muudeks otstarveteks”, ning sätestatakse tingimused selliste meetmete kokkusobivuseks siseturuga. Need tingimused on järgmised: i) varade abikõlblikkus; ii) väärtuse langust käsitlev läbipaistvus ja avalikustamine; iii) varade haldamine; iv) sobiv ja järjepidev lähenemisviis hindamisel; v) asjakohane hüvitis ja kulude jagamine.

Varade abikõlblikkus

(99) Varade abikõlblikkuse kohta nimetatakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.4, et toetusmeetmete võtmiseks tuleb selgelt kindlaks teha langenud väärtusega varad ning kohaldada teatud piiranguid seoses abikõlblikkusega, et tagada kokkusobivus siseturuga.

(100) Langenud väärtusega varade teatises sätestatakse veel, et tuleb leida tasakaal ühelt poolt finantsstabiilsust käsitleva vahetu eesmärgi ja teiselt poolt vajaduse vahel taastada turu normaalne toimimine, mis nõuaks paindlikkust vara liikide kindlaksmääramisel. Kui langenud väärtusega varade teatises nimetatakse abikõlblike varade hulgas finantskriisi põhjustanud varasid (selge viide USA hüpoteeklaenudega tagatud väärtpaberitele), lubatakse „ilma koguseliste piiranguteta laiendada abikõlblikkust teatavate selgelt kindlaks määratud ja kõnealusele süsteemsele ohule vastavatele vararühmadele, esitades nõuetekohased põhjendused”.

(101) Mis puudutab käesolevat juhtumit, siis on langenud väärtusega varasid käsitlev meede suunatud peamiselt ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtetega seotud langeva väärtusega varadele või langeva väärtusega varadele, mille tagatiseks on elamukinnisvara. NLB probleemid põhjustasid just need sektorid oma viivislaenudest koosnevate suurte laenuportfellidega (finantsettevõtete puhul 41 % ja ehitusettevõtete puhul 74 % viivislaene). Üleantav laenuportfell moodustab 31. detsembri 2012. aasta seisuga enam kui poole NLB d.d. bilansis olevatest langenud väärtusega varadest. Need varad vastavad seepärast langenud väärtusega varade teatises sätestatud abikõlblikkustingimustele.

Läbipaistvus ja avalikustamine

(102) Seoses läbipaistvuse ja avalikustamisega nõutakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.1, et abikõlblikud pangad esitaksid eelnevalt täielikult läbipaistvad ja täielikud andmed langenud väärtusega varade kohta, mille tarbeks toetusmeetmeid taotletakse, kasutades selleks sõltumatute ja tunnustatud ekspertide tõendatud ja asjaomaste järelevalveasutuste kinnitatud asjakohast hindamismenetlust. Langenud väärtusega varade teatises nõutakse, et selline avalikustamine ja hindamine peaksid toimuma enne valitsuse sekkumist.

(103) Sloveenia Pank on teostanud varade esmase hindamise. Esiteks avalikustas Sloveenia Pank 10. mail 2013 esimese stressitesti tulemused, kus kirjeldati Sloveenia kolme peamise panga varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise mõju kapitalile. Teiseks avalikustati 4. detsembril 2013 sõltumatute ekspertide läbiviidud varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused, mis kirjeldasid Sloveenia pankade kapitali puudujääki stressistsenaariumi puhul. Üleantavate varade liigid on selgelt määratletud ning üleandmine viiakse läbi ainult Sloveenia Panga heakskiidu saanud hindamismetoodika alusel. Liikmesriik on seega taganud piisava läbipaistvuse ja avalikustamise NLB kõigi langenud väärtusega varade puhul, mis antakse üle pankade varahaldusettevõtjale. Väliseksperdid viisid panga kapitali puudujäägi kindlaksmääramiseks läbi varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti.

Varade haldamine

(104) Varade haldamise kohta sätestatakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.6, et tagada tuleb abi saava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline eraldamine üksteisest; sealjuures tuleks eraldada nii nende haldamine, personal kui ka kliendid. Teatises sätestatakse sellega seoses ka, et selline asjade korraldus peaks võimaldama pangal keskenduda oma elujõulisuse taastamisele ja võimalike huvide konfliktide vältimisele.

(105) Varasid haldab NLB-st täielikult sõltumatu pankade varahaldusettevõtja. Seega saab järeldada, et varade eraldi haldamine vastab langenud väärtusega varade teatise tingimustele.

Hindamine

(106) Langenud väärtusega varade teatise jaos 5.5 märgitakse, et sobiv ja järjepidev lähenemisviis hindamisel on ülitähtis, et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Hindamise peamine eesmärk on kindlaks määrata varade tegelik majanduslik väärtus. See väärtus on võrdlusaluseks sedavõrd, kuivõrd langenud väärtusega varade üleandmine selle väärtusega näitab abi kokkusobivust siseturuga — see saavutab toetava mõju, kuna ületab praegust turuväärtust, kuid hoiab abisumma nii väiksena kui vajalik.

(107) Sloveenia Pank hindas laenuportfelli ning komisjon uuris koos välisekspertidega lähemalt hindamist ja selle aluseks olevat üldist metoodikat, et tagada järjepidev lähenemisviis liidu tasandil.

(108) Jõuti järgmistele järeldustele: i) NLB esitatud materjalid pakuvad olukorra põhjalikku ja kvaliteetset analüüsi; ii) pankade varahaldusettevõtjale üle antud portfelli puhul sobiks reitingutel põhinev lähenemisviis, mis kasutab NLB reitinguid ja ajakohastatud bilansiandmeid; iii) NLB ärilaenude portfelli hinnanguline tegelik majanduslik väärtus võrdleva stressi meetodil arvutades moodustab 60,2 % kogu riskipositsioonist, veamääraga +/–5 %. Võrdleva stressi meetodit kasutades kohaldatakse pankade varade kvaliteedi läbivaatamisel kindlaksmääratud reservide tasemele stressistsenaariumi. Komisjon ja selle väliseksperdid mõõtsid stressitaset väljakujunenud praktika alusel. Ekspertide hinnang tegeliku majandusliku väärtuse taseme kohta puudutab NLB ärilaenude portfelli, mis on suurem kui pankade varahaldusettevõtjale üleandmiseks määratud lõplik laenuportfell. Seepärast ei saa seda hinnangut kasutada pankade varahaldusettevõtjale üle antava portfelli tegeliku majandusliku väärtuse hindamise alusena.

(109) Neid elemente aluseks võttes hindas komisjon portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Selle hinnangu andmiseks eristas komisjon kaht laenukategooriat: ühelt poolt laenud kontserni ettevõtetele ja teiselt poolt laenud, mis on mõeldud laenude ümberkorraldamiseks ja tagasi maksmata laenudeks. Omandiväärtpaberite tegelikku majanduslikku väärtust hinnati eraldi.

(110) Laenude puhul kontserni ettevõtetele kohaldas komisjon reitingutel põhinevat lähenemisviisi, mida soovitasid väliseksperdid. NLB praeguse reitingu ja nõudeid puudutava ajakohastatud finantsteabe põhjal määras komisjon kindlaks makseviivituse tõenäosuse. Seejärel hinnati makseviivitusest tingitud kahjumäära, millele järgnes tagatiste üksikasjalik analüüs olemasolevate laenudokumentide või eelnevate laenude kvaliteedi läbivaatamise põhjal.

(111) Laenude ümberkorraldamise ja makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud laenude puhul keskendus komisjon tagatiste analüüsile, et hinnata likvideerimise stsenaariumi puhul taastatavat väärtust, kasutades selleks mõistlikke oletusi tagatiste väärtuse kohta ja võttes arvesse varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemusi.

(112) Omandiväärtpaberite puhul vaatas komisjon läbi Sloveenia esitatud hindamisaruanded, et hinnata, kas teatatud turuväärtused on kooskõlas börsil noteeritud ettevõtete turunoteeringuga ning kas börsil noteerimata ettevõtete hindamisel kasutatav metoodika vastab turustandarditele.

(113) Komisjon järeldab, et laenuportfelli tegelik majanduslik väärtus on 617 miljonit eurot 2,3 miljardi euro suuruse nimiväärtuse puhul ning omakapitali investeeringute portfelli tegelik majanduslik väärtus on 94 miljonit eurot. Ümberkorraldamiskavas sätestatakse varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale tegeliku majandusliku väärtusega.

(114) Seoses turuväärtusega kasutab komisjon hinnavahe katmise meetodit, et hinnata turuväärtust üleandmise ajal. Selle alusel hinnatakse portfelli turuväärtuse suuruseks 486 miljonit eurot laenude puhul ja 94 miljonit eurot omandiväärtpaberite puhul.

(115) Seepärast arvutatakse abisumma üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahena, mis on 130 miljonit eurot.

Kulude jagamine ja korvamine

(116) Kulude jagamise osas korratakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.2 üldpõhimõtet, et pangad peaksid kandma võimalikult suure osa langeva väärtusega varadega seotud kahjumist, et tagada aktsionäride võrdväärne vastutus ja kulude jagamine. Seega tuleks varad üle anda hinnaga, mis on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus.

(117) Sloveenia kohustub tagama varade üleandmishinna, mis on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus ning on seepärast kooskõlas langenud väärtusega varade teatise sätetega.

Kokkuvõte langenud väärtusega varadega seotud meetmest

(118) Eelöeldu valguses leiab komisjon, et langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale vastab kõikidele langenud väärtusega varade teatise tingimustele ja nõuetele, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega.

8.2.3. Kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega, mida täiendati 2013. aasta pangandusteatisega

(119) 2013. aasta pangandusteatise punkti 31 kohaselt hinnatakse ümberkorraldamisabi hõlmavat ümberkorraldamiskava (välja arvatud kapitali kaasamise ja kulude jagamise nõudeid) jätkuvalt ümberkorraldamisteatise alusel.

(120) Vastavalt ümberkorraldamisteatisele ja 2013. aasta pangandusteatisele tuleb ümberkorraldamiskavas esiteks tõendada, et riigiabi saaja ümberkorraldusprotsess sobib selle pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Teiseks tuleks abi anda ainult minimaalses vajalikus ulatuses ning nii aktsionärid kui ka allutatud võlausaldajad peavad aitama kapitali puudujääki võimalikult palju vähendada. Kolmandaks tuleb paika panna meetmed, et piirata abisaaja turuvõimu kunstlikul toetamisel tekkinud konkurentsimoonutusi ning tagada konkurentsivõimeline pangandussektor. Viimaks tuleb tegeleda järelevalve- ja menetlusküsimustega.

i) Pikaajalise elujõulisuse taastamine

(121) Nagu ümberkorraldamisteatises sätestatud, peab liikmesriik esitama kõikehõlmava ümberkorraldamiskava, milles peaks olema selgitatud, kuidas mõistliku aja jooksul ja kõige rohkem viie aastaga saavutatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus ilma riigiabist sõltumata. Pikaajaline elujõulisus loetakse taastatuks, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank olema võimeline oma riskiprofiili arvesse võttes katma kõik oma kulud ning tagama omakapitali piisava tasuvuse. Panga elujõulisuse taastamine peaks toimuma peamiselt ettevõttesiseste meetmete abil ja põhinema usaldusväärsel ümberkorraldamiskaval.

(122) Vastavalt NLB ümberkorraldamiskavale ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 saavutatakse elujõulisus ümberkorraldamisperioodi lõpuks. Selle peamine alus on varaportfelli kvaliteedi oodatav paranemine ja väiksem vajadus väärtuse täiendava languse ja lisareservide loomise järele. Elujõulisus saavutatakse ka NLB bilansi puhastamisega, mis tuleneb viivislaenude kavandatud üleandmisest pankade varahaldusettevõtjale. NLB-le tuleb kasuks ka tegevuse tõhustamine kulude vähendamise meetmete ja tulu stabiliseerimise abil. Et tagada panga elujõulisus pärast viivislaenude üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, põhineb ümberkorraldamiskava eeldusel, et riigipoolne rekapitaliseerimine 2013. aastal on 1,558 miljardit eurot ning allutatud võlakirjad ja aktsiakapital kustutatakse täielikult 250 miljoni euro suuruses summas.

(123) Ümberkorraldamisteatise punktis 10 nõutakse, et ümberkorraldamismeetmetega kõrvaldataks panga nõrgad küljed. Ümberkorraldamiskavas selgitatakse kõigepealt NLB raskuste põhjusi. NLB laenuportfell sai kriisi tõttu kõvasti kannatada ja väärtuse langusest tingitud kahju oli suur.

(124) Laenumahu suurenemist rahastas pankadevaheline turg, mille tulemuseks oli laenu ja hoiuste suhtarvu hüppeline tõus (74 %-lt 2002. aastal 137 %ni 2009. aastal). Vahepeal ei tugevdanud pank piisavalt oma kapitalibaasi ning sõltus enne kriisi algust valdavalt hübriidlaenudest.

(125) Enne kriisi andis NLB hulgaliselt laene ehitussektorile, kinnisvaraarendajatele ja finantsettevõtetele, kuid sellega seotud riskijuhtimise kvaliteet jäi tahaplaanile. Halbade laenude kuhjumine osutus hukatuslikuks asjaoluks, kui algas kriis ja majandus aeglustus. Riiklik teedeehituskava lõppes 2008. aastal ja nõudlus kinnisvara järele langes riigis järsult. Suurem osa Sloveenia ettevõtetest olid suure finantsvõimendusega ning leidsid end raskest olukorrast seoses majandussurutisega, varade ja aktsiate odavnemisega ning väiksemate võimalustega krediiti saada. Tõsise majandussurutise ja kehva riskijuhtimisraamistiku koosmõju tulemuseks oli viivislaenude üha suurem arv. Viivislaenud moodustasid 30. septembri 2012. aasta seisuga tõesti 29 % NLB laenude kogumahust, kusjuures kõige halvem seis oli ehitustööstuses (74 %). Selle tulemusel oli kahjum pärast maksude mahaarvamist 2009. aastal 87 miljonit eurot, 2010. aastal 202 miljonit eurot, 2011. aastal 240 miljonit eurot ja 2012. aastal 273 miljonit eurot.

(126) Nõrgad äriühingu üldjuhtimise eeskirjad ja sellest tulenev riigi sekkumine panga igapäevategevusse oli samuti üks põhjuseid, mis viis probleemide tekkimiseni pangas.

(127) Seepärast tuleb pikaajalise elujõulisuse taastamiseks tegeleda viie põhiprobleemiga. Esiteks tuleb tugevdada panga kui äriühingu üldjuhtimist tagamaks, et majanduslikult põhjendatud ärilised otsused võtaks vastu üksnes panga juhatus ja et riik ei sekkuks panga igapäevategevusse. Teiseks peab pank parandama oma hinnastamispoliitikat ja riskijuhtimisraamistikku, et tagatised jääksid alles ja kahjum oleks võimalikult väike. Kolmandaks peab NLB oma bilanssi puhastama ja vähendama laene problemaatilistele sektoritele kas asjakohaste reservide loomise ja finantsvõimenduse vähendamisega või problemaatiliste laenude üleandmisega pankade varahaldusettevõtjale. Neljandaks peab pank parandama oma bilansistruktuuri rekapitaliseerimise ja oma hoiusebaasi tugevdamise teel või finantsvõimendusmäära langetamise teel. Viimaks peab pank tõhustama oma tegevust, et kindlustada piisav kasumlikkuse tase.

a. Äriühingu üldjuhtimisraamistiku tugevdamine

(128) Võetud kohustustega tagatakse nõukogu ja juhatuse sõltumatus laenutingimuste seadmisel. Nende kohustustega tagatakse, et laenude hinnastamisel lähtutakse hinnastamispoliitikast, mis kehtestab kõikidele laenudele omakapitali investeeringute tulususe miinimumeeskirjad, piirates seeläbi panga võimalusi laenata välismõjude tõttu alla turuhinna.

(129) Tundub, et kohustused on asjakohaselt suunatud NLB kui äriühingu üldjuhtimise peamiste nõrkuste parandamisele. Nendega luuakse piisav kaitse, et vältida huvide konflikte, tagada strateegia ja otsuste suunatus ärile, juhindumine üksnes väärtuse maksimumini viimise eesmärgist ja sõltumatus ebakohasest välismõjust. Kavandatud muudatused üldjuhtimises muudavad panga välismõjudest vähem haavatavaks ning toovad samas kaasa suurema turudistsipliini juhtkonna otsuste tugevama kontrolli ja suurema läbipaistvuse abil.

(130) NLB vaatab veel kord läbi oma stimuleerimis- ja tasustamispoliitika tagamaks, et need ei soodusta ebamõistlikku riskide võtmist ning on suunatud pikaajaliste ja jätkusuutlike eesmärkide saavutamisele. Lisaks sellele kehtestatakse ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 iga juhatuse või nõukogu liikme ja eritööd tegeva töötaja töötasude kogusumma ülempiir kooskõlas 2013. aasta pangandusteatise punktidega 37–39, mis hõlbustab ümberkorraldamiskava õigeaegset rakendamist.

(131) Lisaks sellele kohustub Sloveenia loovutama oma aktsiad NLB-s [---] % ulatuses [---] (kuupäevaks) sõltumatule ja Sloveenia Vabariigiga mitteseotud investorile. See investeeringust väljumine vähendab märkimisväärselt välismõju panga juhtimisele ja äritegevusele.

b. Hinnastamispoliitika ja riskijuhtimisraamistiku tugevdamine

(132) NLB tugevdab oma hinnastamispoliitikat ja riskijuhtimisraamistikku muu hulgas mitmete eeskirjade ja meetmete abil, mis on suunatud panga parimate ärihuvide kaitsmisele. Kõnealused meetmed hõlmavad personali koolitust, klientide krediidihindamist, uute toodete hinnastamist ja krediidiriski protsessi läbivaatamist.

(133) Eeskätt uute laenude hinnastamine toob iga kliendisuhte puhul 31. detsembriks 2017 kaasa omakapitali investeeringute positiivse tulususe vähemalt [---] % ulatuses. Hinnastamist rakendatakse järk-järgult, alustades iga kliendisuhte puhul [---] % suurusest omakapitali investeeringute tulususest 2014. aastal ja jõudes 31. detsembriks 2017 [---] %ni.

(134) Selle tulemusel paranev NLB hinnastamispoliitika ja riskijuhtimisraamistik on sobilikud ja vajalikud rangema krediidipoliitika kohaldamiseks uutele laenudele ning konservatiivsema provisjoneerimise poliitika rakendamiseks. Kõnealused reformid on suunatud NLB nõrkadele külgedele, mis tõid kaasa laenuportfelli kvaliteedi langemise, liigsed viivislaenud ja krediidi suure kulukuse. Madala kasumlikkuse põhjuste kõrvaldamisega aitavad need meetmed kaasa NLB pikaajalise elujõulisuse taastamisele.

(135) Ümberkorraldamiskava hõlmab ka NLB mittepõhitegevuse korralduslikku eraldamist põhitegevusest. Panga ümberkorraldamine võimaldab NLB-l oma põhitegevust tõhustada. Eraldamine võimaldab ka kohaldada spetsiifilisemat lähenemisviisi panga mittepõhitegevuse mahu vähendamisele ja viivislaenude haldamisele, et maksimeerida tagasisaadavat väärtust.

c. Äritegevuse tasakaalustamine vähem riskantsete tegevuste suunas

(136) Ümberkorraldamiskava tulemusena vähenevad NLB riskiga kaalutud varad 11,1 miljardilt eurolt 31. detsembril 2012. aastal kuni [5–10] miljardi euroni 31. detsembril 2017. aastal. Riskiga kaalutud varade vähendamine eeskätt panga kõige probleemsemates sektorites, nagu finants-, transpordi- ja ehitusettevõtted, tagab kõnealuste nõuetega seotud riskide vähenemise ümberkorraldamisperioodil.

(137) NLB annab pankade varahaldusettevõtjale üle 2,3 miljardi euro suuruse viivislaenude portfelli, mis võimaldab NLB-l keskenduda toimivate laenude haldamisele, eraldades samas ressursse ülejäänud viivislaenudega tegelemiseks.

(138) NLB tulevikustrateegia kohaselt keskendutakse taas konservatiivsele äritegevusele, mille põhiosa moodustavad pangandusteenused väikeklientidele, VKEdele ja valitud äriklientidele. Areng saavutatakse mittepõhitegevuse olulise loovutamise ja vähendamisega, eraldades seeläbi ressursse põhitegevuse tarbeks.

d. Bilansistruktuuri parandamine

(139) NLB sai riigilt kapitalisüste märtsis 2011 ja juulis 2012. Kolmanda rekapitaliseerimisega suudab NLB saavutada vastavuse Sloveenia Panga kapitalinõuetele, mis teeb võimalikuks tema elujõulisuse taastamise.

(140) Kolmanda rekapitaliseerimise summa puhul võetakse arvesse panga vajadusi, mis tehti kindlaks varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti abil. Pärast seda rekapitaliseerimist tõuseb panga esimese taseme omavahendite määr kapitalinõuete määruse kohaselt otsekohe 15 %ni ning 31. detsembriks 2017 [10–20] %ni, ületades suurelt Sloveenia Panga poolt seatud kapitalinõudeid, mis on kapitalinõuete määruse kohaselt 9 %.

(141) Lisaks puhastab NLB oma bilanssi, andes pankade varahaldusettevõtjale üle mahuka portfelli viivislaenude ja langenud väärtusega varadega.

(142) NLB tugevdab oma rahastamisprofiili, vähendades kontsernisisest tütarettevõtete rahastamist, väljudes mittepõhitegevuse investeeringutest ja keskendudes taas oma ajaloolisele rahastamisbaasile — jaehoiustele. Laenude ja hoiuste suhtarv peab paranema 105 %-lt 2012. aastal [70–80] %ni 31. detsembriks 2017.

e. Pikaajalise kasumlikkuse taastamine

(143) Pikaajalise kasumlikkuse taastamiseks tuleb muuta panga strateegilist positsiooni, suunates põhilise pangandustegevuse Sloveenias väikeklientidele, VKEdele ja valitud äriklientidele, misläbi suudab pank saavutada omakapitali investeeringute tulususe eesmärgi.

(144) Pank parandab oma puhast intressimarginaali, tagades uute laenude piisava hinna. Eeskätt uute laenude hinnastamisega aidatakse kaasa igalt kliendisuhtelt positiivse omakapitali investeeringute tulususe saavutamisele 2014. aastal vähemalt [---] %, 2015. aastal vähemalt [---] %, 2016. aastal vähemalt [---] % ja 2017. aastal vähemalt [---] % ulatuses.

(145) NLB dokumenteerib ka kõik ümberkorraldamisega seotud otsused. Dokumentide hulka lisatakse ka alternatiivsete lahenduste võrdlus, nagu laenutagatiste realiseerimine ja laenusuhte lõpetamine. Pank peab tõendama, et on valinud lahenduse, mis maksimeerib panga nüüdispuhasväärtuse.

(146) NLB kavandab ka kaugeleulatuvat kulude vähendamise programmi, mis seisneb äripindade ja filiaalivõrgustike laialdases kokkutõmbamises ja personali koondamises, samuti tegevuse tõhustamises, riskiga korrigeeritud ja kasumlikkusest lähtuvas klientide värbamises ning likviidsusvõime ja teiste kulude optimeerimises. Selle tulemusel nähakse ümberkorraldamiskavas ette kulude ja tulude suhtarvu vähendamine, nii et see oleks kõige rohkem 60 % ja võrreldav enne kriisi saavutatud tasemega. 31. detsembriks 2017 peab NLB saavutama omakapitali investeeringute tulususe [5–10] % pärast maksude mahaarvamist ja esimese taseme omavahendite määra [10–20] % vastavalt kapitalinõuete määrusele. NLB kasum pärast maksude mahaarvamist oleks 2017. aastaks [100–150] miljonit eurot.

(147) Ümberkorraldamiskava järkjärgulisel rakendamisel langeb varade väärtus aja jooksul eeldatavasti üha vähem. Pangal on pärast langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale usaldusväärsem krediidiriskiprofiil, samas kui krediidiriski haldamisega ja viivislaenude ümberkorraldamisega seotud kohustused jäävad tema bilanssi, et maksimeerida nende nüüdispuhasväärtust panga jaoks, samuti teised meetmed, mis tugevdavad panga riskijuhtimisraamistikku.

(148) Seepärast leiab komisjon, et ümberkorraldamiskava on NLB pikaajalise elujõulisuse taastamiseks kohane.

ii) Omapanus ja kulude jagamine

(149) Ümberkorraldamisteatises, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis, märgitakse, et abisaaja peaks kandma osa ümberkorraldamiskuludest asjakohase omapanuse vormis, et abi antaks vaid minimaalses vajalikus ulatuses ning et piirata konkurentsimoonutusi ja moraaliriski. Sel eesmärgil nähakse ette, et i) nii ümberkorraldamiskulusid kui ka abi suurust tuleb piirata ning ii) kulud tuleb võimalikult suures ulatuses jagada olemasolevate aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahel.

(150) Nõuetekohane kulude jagamine hõlmab tavaliselt pärast kahjude katmist omakapitaliga hübriidkapitali omanike ja allutatud võlakirjade omanike panust. Hübriidkapitali ja allutatud võlakirjade omanikud peavad aitama nii palju kui võimalik vähendada kapitali puudujääki. Omapanuse võib anda kas instrumentide põhisumma esimese taseme põhiomavahenditeks (20) ümberkujundamise või instrumentide põhisumma allahindamise vormis. Igal juhul tuleb õigusaktidega lubatud ulatuses vältida abisaaja kapitali väljavoolu selliste väärtpaberite omanikele.

(151) Ümberkorraldamiskavas ei viita miski sellele, et abi suurus ületaks NLB elujõulisuse taastamise kulude katmiseks vaja minevate vahendite suurust. Kolmanda rekapitaliseerimise arvelt katmisele kuuluv kapitali puudujääk määrati kindlaks varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti põhjal. Kõnealuse kapitalisüsti suuruse hindamisel on lähtutud eeskätt varade hindamisest, mis tõendab, et see tase on stressiolukorras vajalik ja piisav. Varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused kinnitasid veelgi vajalikku kapitalitaset. Kolmanda rekapitaliseerimise suurus võimaldab pangal saavutada vastavuse õigusaktidest tulenevatele kapitalinõuetele ja turu ootustele. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, et piirata kapitali ülejäägi tekkimist NLB-s, mille alusel peab NLB maksma majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest dividende, mille arvutamisel võetakse aluseks kapitali ülejäägi üha suurenev protsent. Kapitali tagasimaksete mehhanism tagab, et õigusaktidest tulenevate kapitalinõuete miinimumi ületav kapitali ülejääk ei võimalda pangal enne riigile tagasimaksete tegemist uusi tehinguid sõlmida.

(152) Hoolimata dividendikeelust võidakse dividende välja maksta, et NLB d.d. saaks omandada dividende oma tütarettevõtetelt, et vältida nende likviidsuse suurenemist. Need ettevõtted võivad selliseid dividendimakseid teha, kui NLB d.d. on otseselt või kaudselt peamine aktsionär ja kõikidele kontsernivälistele aktsionäridele kokku kuulub antud ettevõttes vähem kui 15 % aktsiatest ja hääletusõigusest. Komisjon leiab, et võimalus, et tütarettevõtted teevad NLB d.d.-le selliseid dividendimakseid, aitab hoida abisumma vajalikku miinimumi, annab nõuetekohase paindlikkuse NLB konsolideeritud kapitali ja likviidsuse tõhusaks haldamiseks ning hõlbustab abi tagasimaksmist. Selle tulemusel saaksid ka tütarettevõtete vähemusaktsionärid osa dividendidest, mis tähendab nende toetustega võrreldes proportsionaalset ülekanduvat mõju, arvestades eeskätt suhteliselt väikest arvu dividende, mis makstakse lõpuks välja muudele aktsionäridele kui NLB d.d. ja mis ei ületa kümnendikku NLB d.d.-le väljamakstavatest dividendidest.

(153) Esiteks on kohustused, mis puudutavad kulude jagamist aktsionäride ja allutatud võlakirjade omanike vahel, vastavuses ümberkorraldamisteatisega, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis.

(154) Sellega seoses kohustus Sloveenia tagama, et enne mis tahes riigiabi andmist NLB-le (st kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale) hindab NLB täielikult alla oma aktsionäride omakapitali ja tagastamata allutatud laenud, tagades sel viisil vastavuse 2013. aasta pangandusteatise nõuetele. Komisjoni arvates on positiivne, et saavutatud on allutatud võlakirjade omanike võimalikult suur omapanus ning seeläbi on tagatud kulude nõuetekohane jagamine. Riigipoolsed kapitalisüstid tehakse ainult pärast allutatud võlakirjade täielikku likvideerimist. Selline järjestus tagab, et enne riigipoolset sekkumist peavad kõik olemasolevad allutatud võlakirjade omanikud täiel määral panustama panga ümberkorralduskulude kandmisesse. Seeläbi omandab riik pärast kolmandat kapitaliseerimist 100 % panga osakutest võrreldes 33,1 %ga enne esimest riigipoolset kapitalisüsti.

(155) Teiseks sätestatakse ümberkorraldamisteatises, et sobiva suurusega tasu riigi vahendite kasutamise eest tähendab ka kulude jagamist.

(156) Seoses esimese ja teise rekapitaliseerimisega märgib komisjon, et need viidi läbi hindadega, mis vastasid kulude jagamise põhimõtetele (21). Ümberkorraldamiskavas sisalduva kolmanda rekapitaliseerimisega omandab riik 100 % pangast, maksimeerides seeläbi kulude kandmist. Komisjon on juba sätestanud, et langenud väärtusega varade üleandmise eest pankade varahaldusettevõtjale tuleb maksta sobivat tasu.

(157) Kolmandaks, mis puudutab ümberkorraldamiskavast tulenevate ümberkorralduskulude katmist NLB ettevõttesiseste meetmetega, siis rakendab NLB meetmeid kulude vähendamiseks, mis toob alusstsenaariumi kohaselt kaasa tegevuskulude vähenemise 368 miljonilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga kuni [250–300] miljoni euroni 31. detsembriks 2017. Ümberkorraldamiskavas nähakse samuti ette panga muust kui pangandustegevusest vähemalt [80–90] % loovutamine. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, mille alusel tuleb maksta majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest võimalikult palju dividende, ohustamata sealjuures õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid pangale.

(158) Neljandaks kohustus Sloveenia lisaks neile struktuurimeetmetele kehtestama ka kupongimaksete keelu, omandamiskeelu ning reklaami ja agressiivsete kaubandustavade keelu.

(159) Komisjon märgib, et kohustus hoiduda kupongimaksetest ei kehti uutele emiteeritud kapitaliinstrumentidele, tingimusel et ükski kupongimakse seoses selliste uute emiteeritud kapitaliinstrumentidega ei kehtesta õiguslikku kohustust teha kupongimakseid seoses käesoleva otsuse vastuvõtmisel juba olemasolevate NLB väärtpaberitega (22). Komisjon nõustub kupongimaksete keelu piiramisega, et kontsernil oleks võimalik kaasata turul hübriidkapitali vastavalt ümberkorraldamisteatise punktile 26. Allutatud väärtpaberite emiteerimine pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva võimaldab pangal kaasata täiendavat rahastamist ja hübriidkapitali, ilma et olemasolevatelt väärtpaberitelt, eeskätt olemasolevatelt allutatud väärtpaberitelt oleks vaja teha kupongimakseid. Tänu kupongimaksete keelu piiramisele saab pank seega vastavalt kapitalinõuete teatisele emiteerida täiendavalt esimese taseme kapitali, mis võib vähendada vajadust kapitali järele omakapitali vormis. Sellega seoses tuleb meenutada, et kupongimaksed peavad olema vabatahtlikud ning neid ei saa muuta kohustuslikuks, et võlainstrumendid kvalifitseeruksid kapitalinõuete teatise mõistes esimese taseme kapitaliks. Praegusel juhul peab lõpetuseks ka märkima, et pärast NLB aktsionäride omakapitali ja tagastamata allutatud laenude täielikku allahindamist ei jää pangale enam omakapitali ega allutatud laene. Kupongimaksete keelu piiramine ei kahjusta ümberkorraldamisteatises kirjeldatud kupongimaksete keelu kasulikku mõju, kuna NLB on võtnud kohustuse tagada, et kupongimaksete tegemine uutelt instrumentidelt ei tekita siduvat juriidilist kohustust kupongimaksete tegemiseks NLB olemasolevatelt väärtpaberitelt, mis hoiab ära kapitali asjatu väljavoolu.

(160) Seega moodustavad kulude jagamine omakapitali, hübriidlaenude ja allutatud võlakirjade omanike vahel, kulude vähendamine, investeeringutest väljumine ja abi piisav tasustamine NLB poolse piisava omapanuse ümberkorraldamiskulude katmiseks.

(161) Neil põhjustel järeldab komisjon, et ümberkorraldamiskavas nähakse ette nõuetekohane omapanus ja kulude jagamine.

iii) Meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks

(162) Lõpetuseks nõutakse ümberkorraldamisteatise jaos 4, et ümberkorraldamiskava sisaldaks meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. Selliseid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad pärast ümberkorraldamist tegutsevad. Meetmete iseloom ja laad sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks nende turgude iseloomust, kus abisaaja tegutseb. Lisaks peab komisjon võtma arvesse abisaaja omapanuse ja kulude jagamise ulatust ümberkorraldamisperioodil.

(163) NLB on saanud riigiabi kapitalisüstide ning langenud väärtusega varadega seotud meetmete vormis kuni 2,321 miljardi euro ulatuses, mis võrdub 20 %ga NLB riskiga kaalutud varadest (23). Abi eest makstav nõuetekohane tasu ja vajadus kohaldada meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks on vajalikud eelkõige abi suhtelist suurust silmas pidades.

(164) Esimene konkurentsimoonutusi piirav meede on NLB osaluse loovutamine [---]-s. [---] loovutamine vähendab NLB turuosa [---]-s. NLB [---] loovutamine aitab ka piirata NLB turuosa ja avada turg konkurentidele.

(165) NLB turuosa vähendamine ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtlussektoritele antavates laenudes saavutatakse tänu riskiga kaalutud varade aastastele piirangutele nimetatud sektorites.

(166) Lisaks katkestab NLB liisingu- ja faktooringutegevuse, maksekohustuste ostu ja mittepõhitegevuse Sloveenias ja väljaspool Sloveeniat, piirates seega veelgi muule kui põhilisele pangandustegevusele antud riigiabi võimalikku ülekanduvat mõju.

(167) NLB jätkab oma tegevust konkurentsimoonutusi piiravates tingimustes. Kitsalt spetsialiseerunud pangana, millel on tugev riskijuhtimis- ja üldjuhtimispoliitika ning tõhusam laenupoliitika tõhustatud hinnastamisega, saavutades 31. detsembriks 2017 uutelt laenudelt [10–20] % suuruse omakapitali investeeringute tulususe, hoidub pank ülemäära soodsate tingimuste pakkumisest klientidele. Need elemendid toetavad NLB elujõulisust, kuid piiravad ka konkurentsimoonutusi.

(168) Sloveenia kohustus kehtestama omandamiskeelu tagamaks, et NLB ei kasuta saadud riigiabi uute tehingute sõlmimiseks. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, mille alusel peab NLB maksma majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest võimalikult palju dividende, ohustamata sealjuures õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid pangale. Tagasimaksete mehhanism tagab, et õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid või mis tahes muid õigusaktidest tulenevaid nõudeid ületav kapitali ülejääk ei võimalda pangal enne riigile tagasimaksete tegemist uusi tehinguid sõlmida.

(169) Lisaks neile struktuurimeetmetele kohustus Sloveenia seadma rea tegevusalaseid piiranguid, et vältida konkurentsimoonutusi. Komisjon pooldab keeldu teha reklaami riikliku toetuse abil ning agressiivsete kaubandustavade keeldu, mis takistavad NLB-l kasutamast riigiabi konkurentsi kahjustavaks turukäitumiseks.

(170) Kõnealused erinevad meetmed ja kohustused on piisav kaitse võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks, arvestades NLB-le antava abi suurust.

8.2.4. Ümberkorraldamiskava järelevalve

(171) Vastavalt ümberkorraldamisteatise (mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis) jaole 5 nõutakse korrapäraste aruannete esitamist, et komisjon saaks veenduda, et ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt. Sloveenia nimetab järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes esitab komisjonile iga poole aasta järel järelevalvearuande.

(172) Ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise tagamiseks kava kehtivusajal võtavad Sloveenia ametiasutused kõik vajalikud meetmed tagamaks, et NLB täidab tingimuste nimekirjas loetletud kohustused.

(173) Lisaks sellele teostab järelevalve eest vastutav sõltumatu ja nõuetekohase kvalifikatsiooniga usaldusisik pidevalt järelevalvet ümberkorraldamiskava korrektse rakendamise ning kõigi käesoleva otsuse lisas esitatud tingimuste nimekirjas sisalduvate kohustuste täieliku ja korrektse täitmise üle. Järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik otsuse rakendamise järelevalveks. Euroopa Komisjon või järelevalve eest vastutav usaldusisik võib paluda NLB-lt selgitusi ja täpsustusi. Sloveenia ja NLB peavad tegema komisjoni ja järelevalve eest vastutava usaldusisikuga täit koostööd seoses kõigi järelevalvega seonduvate päringutega.

8.2.5. Ümberkorraldamiskava kokkuvõte ja uurimismenetluse lõpetamine

(174) Komisjon märgib, et Sloveenia esitatud ümberkorraldamiskava käsitleb nõuetekohaselt probleeme seoses elujõulisuse (sealhulgas äriühingu üldjuhtimise), kulude jagamise ja konkurentsimoonutustega ning on kooskõlas ümberkorraldamisteatise nõuetega, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis.

(175) Seega on kõrvaldatud kahtlused, mida komisjon väljendas teises päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuses seoses ümberkorraldamiskava kokkusobivusega.

9. KOKKUVÕTE

(176) Komisjon järeldab, et NLB esimene, teine ja kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale moodustavad ümberkorraldamistoetuse NLB-le.

(177) Komisjon järeldab, et ümberkorraldamismeetmed, mis koosnevad esimesest, teisest ja kolmandast rekapitaliseerimisest ning langenud väärtusega varade üleandmisest pankade varahaldusettevõtjale, võimaldavad NLB-l taastada oma pikaajalise elujõulisuse, on kulude jagamise osas piisavad ning kõnealuste abimeetmete turgu moonutava mõju korvamiseks nõuetekohased ja proportsionaalsed. Komisjon leiab seega, et esitatud ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatise nõuetele, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis, ja langenud väärtusega varade teatise nõuetele, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega. Ümberkorraldamismeetmeid saab seega pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. NLB esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimise ja langenud väärtusega varade üleandmise pankade varahaldusettevõtjale vastavalt ümberkorraldamiskavale võib seega heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sloveenia Vabariigi poolt NLB-le antud ümberkorraldamisabi, mis koosneb 250 miljoni euro suurusest esimesest rekapitaliseerimisest, 382,9 miljoni euro suurusest teisest rekapitaliseerimisest, 1 558 miljoni euro suurusest kolmandast rekapitaliseerimisest ning langenud väärtusega varade üleandmisest pankade varahaldusettevõtjale, mille abielement oli 130 miljonit eurot, moodustab riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes.

Ümberkorraldamisabi on ümberkorraldamiskava ja lisas sätestatud kohustuste valguses kokkusobiv siseturuga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.

Brüssel, 18. detsember 2013 Komisjoni nimel asepresident Joaquín ALMUNIA

(1) Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi nr SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) NLB teine rekapitaliseerimine ja SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktureerimine — Sloveenia (ELT C 361, 22.11.2012, lk 18).

(2) Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi nr SA.32261 (11/N) NLB rekapitaliseerimine (ELT C 189, 29.6.2011, lk 2).

(3) Vt joonealune märkus 1.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

(5) Kapitali puudujääk hõlmab mõju, mida kapitalile avaldab varade üleandmine riiklikule pankade varahaldusettevõtjale.

(6) Vt üksikasjalik kirjeldus esimese päästmisotsuse põhjendustes 16–22.

(7) Vt üksikasjalik kirjeldus teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse põhjendustes 23–31.

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

(9) Komisjoni teatis riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes („pangandusteatis”) (ELT C 216, 30.7.2013, lk 1).

(10) Konfidentsiaalne teave.

(11) Näiteks kasutades teoreetilist hinda märkimisõiguseta.

(12) Ümberkorraldamiskava finantsprognoosides NLB kohta ei ole arvesse võetud tagasimaksete mehhanismi mõjusid.

(13) Komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1).

(14) Vt teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse (2. juuli 2012) põhjendused 91–104.

(15) Vt teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse (2. juuli 2012) põhjendus 97.

(16) Komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

(17) Vt esimese päästmisotsuse põhjendused 34–41 ja teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse põhjendused 61–66.

(18) Komisjoni teatis teemal „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (nn 2008. aasta pangandusteatis) (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8); komisjoni teatis teemal „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (nn rekapitaliseerimise teatis) (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2); langenud väärtusega varade teatis; ümberkorraldamisteatis; komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (nn 2010. aasta pikendusteatis) (ELT C 329, 7.12.2010, lk 7); ning komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (nn 2011. aasta pikendusteatis) (ELT C 356, 6.12.2011, lk 7).

(19) Vt nt SA.32261 (11/N) NLB rekapitaliseerimine; SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) NLB teine rekapitaliseerimine; SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktureerimine; SA.35709 NKBMi rekapitaliseerimine (ELT C 162, 7.6.2013, lk 5).

(20) Nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 26.

(21) Vt esimese päästmisotsuse põhjendused 50–63 ning teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse põhjendused 73–88.

(22) Teised otsused puudutavad sarnaseid kohustusi: vt üksnes inglise keeles avaldatud komisjoni otsuse „Restructuring of the Royal Bank of Scotland following its recapitalisation by the state and participation to the Asset Protection Scheme” (K(2009) 10112 (lõplik)) (ELT C 119, 7.5.2010, lk 1) põhjendus 218 ning üksnes inglise keeles avaldatud komisjoni otsuse „Restructuring of Lloyds Banking Group” (K(2009) 9087 (lõplik)) (ELT C 46, 24.2.2010, lk 2) põhjendus 165.

(23) Riskiga kaalutud varad 2012. aasta detsembri seisuga.