32004R0883
30.4.2004 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 166/1
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 883/2004,
29. aprill 2004,
sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta
(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttesarvesseEuroopaÜhenduseasutamislepingut,eritisellearti-
kleid 42 ja 308,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on tehtud pärast kon-
sulteerimist tööturu osapooltega ja võõrtöötajate sotsiaalkindlus-tuse halduskomisjoniga, (
1)
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteearvamust, (
2)
vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele (3)
ning arvestades järgmist:
(1) Riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastuseeskir-
jad mahuvad isikute vaba liikumise raamesse ja peaksid
kaasa aitama nende elustandardi ja tööhõive tingimusteparanemisele.
(2) Asutamislepingus ei nähta mittetöötavate isikute sotsiaal-
kindlustuse valdkonnas asjakohaste meetmete võtmiseksette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.
(3) Nõukogu14.juuni1971.aastamäärust(EMÜ)nr1408/71
sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühendusepiires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate janende pereliikmete suhtes (
4) on korduvalt muudetud ja
ajakohastatud, et võtta arvesse arenguid ühenduse tasan-dil, sealhulgas Euroopa Kohtu otsuseid, aga ka siseriiklikeõigusaktide muudatusi. Selliste tegurite tõttu on ühendusekooskõlastuseeskirjadmuutunudkeerulisteksjapikkadeks.Nende eeskirjade asendamine, neid samaaegselt ajakohas-tades ja lihtsustades, on seepärast oluline isikute vaba lii-kumise saavutamiseks.
(4) Vajaonarvestadasiseriiklikesotsiaalkindlustusalasteõigus-
aktide erijooni ning rajada üksnes kooskõlastussüsteem.
(5) Kõnealuse kooskõlastamise raames on vaja asjaomastele
isikutele erinevate siseriiklike õigusaktide alusel tagadavõrdne kohtlemine ühenduse piires.
(6) Sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide tihe seos selliseid
õigusakte täiendavate või asendavate lepinguliste sätetega,mis on avalik-õiguslike asutuste otsusega kohustuslikuksmuudetud või mille reguleerimisala on laiendatud, võibpõhjustada sarnase kaitse vajaduse ka nimetatud säteterakendamisel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel.Esimese sammuna võidakse hinnata sellistest skeemidestteatanud liikmesriikide kogemust.
(7) Siseriiklikeõigusaktidesuureerinevusetõttuhõlmatudisi-
kute suhtes on soovitatav kehtestada põhimõte, et käes-olevatmäärustkohaldatakseliikmesriigikodanike,liikmes-riigi territooriumil elavate kodakondsuseta isikute japagulaste suhtes, kes on või on olnud sotsiaalkindlustusa-laste õigusaktidega hõlmatud ühes või mitmes liikmesrii-gis, samuti nende pereliikmete ning nende ülalpidamiselolnud isikute suhtes.
(8) Võrdse kohtlemise üldpõhimõte on eriti tähtis nende töö-
tajate jaoks, kes ei ela liikmesriigis, kus nad töötavad, seal-hulgas piirialatöötajad.
(9) Euroopa Kohus on korduvalt esitanud arvamusi hüvitiste,
tulu ja faktide võrdse kohtlemise võimalikkuse kohta; seepõhimõte tuleks selgesõnaliselt kehtestada ja seda edasiarendada,samaaegseltjärgidesõiguslikeotsustesisujavai-mu.
(1) EÜT C 38, 12.2.1999, lk 10.
(2) EÜT C 75, 15.3.2000, lk 29.
(3) Euroopa Parlamendi 3. septembri 2003. aasta arvamus (Euroopa
Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta
ühine seisukoht (ELT C 79 E, 30.3.2004, lk 15) ja Euroopa Parla-mendi 20. aprilli 2004. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seniavaldamata). Nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsus.
(
4) EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2. Määrust on viimati muudetud Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1386/2001 (EÜT L 187,10.7.2001, lk 1).72 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
(10) Siiski ei peaks põhimõte teatavate teise liikmesriigi terri-
tooriumil aset leidnud faktide või sündmuste käsitlemise
kohta nii, nagu need oleksid aset leidnud selle liikmesriigiterritooriumil,milleõigusaktidonkohaldatavad,takistamateise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustuse,töötamise, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise võielamise perioodide liitmist pädeva liikmesriigi õigusaktidealusel täitunud perioodidele. Perioode, mis on täitunudteiseliikmesriigiõigusaktidealusel,tuleksseepärastarvessevõtta üksnes perioodide liitmise põhimõtet rakendades.
(11) Liikmesriikides aset leidvate juhtumite või ilmnevate fak-
tidevõrdsustamineeimuudamingiljuhulteistliikmesriikipädevaks riigiks ega teise liikmesriigi õigusakte kohaldata-vaks õigusaktideks.
(12) Proportsionaalsustsilmaspidadestulekshoolegatagada,et
faktide või juhtumite võrdsustamine ei põhjustaks objek-tiivselt õigustamatuid tulemusi või samaliigiliste hüvitistekattumist sama perioodi eest.
(13) Kooskõlastuseeskirjad peavad tagama, et ühenduse piires
liikuvatele isikutele ning nende ülalpeetavatele ja ülalpida-misel olnud isikutele säiliksid omandatud ja omandamiselolevad õigused ja soodustused.
(14) Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb eelkõige liita kõik
hüvitiseõiguste saamiseks ja säilitamiseks ning hüvitise-summade arvutamiseks erinevate siseriiklike õigusaktidealusel arvesse võetud perioodid ja anda hüvitisi kõikidelekäesoleva määrusega hõlmatud erinevatele isikukategoo-riatele.
(15) Ühenduse piires liikuvate isikute suhtes on vaja kohaldada
üksnesüheliikmesriigisotsiaalkindlustusskeemi,etvältidaeri riikide õigusaktide üheaegset kohaldamist ning sellesttulenevat kattumist.
(16) Ühenduse piires pole üldjuhul õigustatud sotsiaalkindlus-
tusalasteõigustesidumineasjaomaseisikuelukohaga;siiskivõib erijuhtumitel, eriti asjaomase isikuga seotud majan-duslikel ja sotsiaalsetel kaalutlustel hüvitistega seonduvaltelukohta arvesse võtta.(17) Selleksetvõimalikulttõhusalttagadakõigiliikmesriigiter-
ritooriumil töötavate isikute võrdne kohtlemine, on asja-kohanekindlaksmäärata,etüldjuhulkuuluvadkohaldami-seleselleliikmesriigiõigusaktid,kusasjaomaneisiktöötabvõi füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseb.
(18) Sellest üldreeglist on vaja teha erand, kui konkreetne olu-
kord õigustab kohaldatava õiguse kindlaksmääramiselteistsuguste kriteeriumide kasutamist.
(19) Mõneljuhulvõidaksesünnitus-jasellegasamaväärsedisa-
dushüvitised anda emale või isale ja kuna viimase puhulneed hüvitised erinevad vanemahüvitistest ning neid saabliita sünnitushüvitistega strictu sensu , kuna neid antakse
vastsündinud lapse esimestel elukuudel, on asjakohaneneid sünnitus- ja samaväärseid isadushüvitisi ühiselt regu-leerida.
(20) Haigus-, sünnitus- ja sellega samaväärsete isadushüvitiste
vallas tuleks võimaldada kaitset kindlustatud isikutele janendepereliikmetele,keselavadvõiviibivadmuusliikmes-riigis kui pädev liikmesriik.
(21) Haigus-, sünnitus- ja samaväärsete isadushüvitiste sätted
koostati Euroopa Kohtu pretsedendiõigust arvestades. Eel-nevat luba käsitlevaid sätteid on täiendatud, võttes arvesseEuroopa Kohtu asjakohaseid otsuseid.
(22) Pensionitaotlejatejapensionärideningnendepereliikmete
eriseisundmuudabvajalikuksravikindlustustreguleerivatesätete kohandamise nende olukorraga.
(23) Erinevate siseriiklike süsteemide vahelisi erinevusi silmas
pidadesonliikmesriikidelasjakohanesätestadapiirialatöö-tajate pereliikmete ravi võimaluse korral selles liikmesrii-gis, kus piirialatöötajad tegutsevad.
(24) Euroopa Kohtu otsustes kohtuasjades C-215/99 Jauch ja
C-160/96Molenaarkäsitletudsamalaadsetemittekattuvatemitterahaliste haigushüvitiste ja rahaliste haigushüvitistereguleerimiseks on vaja kehtestada erisätted, tingimusel etneed hüvitised katavad sama riski.05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 73
(25) Tööõnnetuste ja kutsehaigustega seoses antavate hüvitiste
puhul tuleks kaitse tagamiseks kehtestada eeskirjad nende
isikute olukorra reguleerimiseks, kes elavad või viibivadmuus liikmesriigis kui pädev liikmesriik.
(26) Invaliidsushüvitiste puhul tuleks luua kooskõlastussüs-
teem, mis arvestaks siseriiklike õigusaktide erijooni, eritiinvaliidsuse ja selle süvenemise tunnustamise osas.
(27) Tuleb luua süsteem vanadushüvitiste ja toitjakaotushüvi-
tiste määramiseks, kui asjaomane isik on olnud hõlmatudühe või mitme liikmesriigi õigusaktidega.
(28) Onvajakindlaksmääratapensionisuurus,misarvutatakse
liitmise ja proportsionaalse arvutamise meetodi järgi ningmis on tagatud ühenduse õigusega juhul, kui siseriiklikeõigusaktide kohaldamine, sealhulgas vähendamist, peata-mist või tühistamist käsitlevate sätete kohaldamine onkõnealusest meetodist ebasoodsam.
(29) Võõrtöötajate ja nende ülalpidamisel olnud isikute kaits-
miseksselleeest,etsiseriiklikkevähendamist,peatamistvõitühistamist käsitlevaid eeskirju ei kohaldataks ülemäärarangelt, on vaja käesolevasse määrusesse lülitada sätted,millega selliste sätete kohaldamiseks kehtestatakse rangedeeskirjad.
(30) Nagu Euroopa Kohus on korduvalt kinnitanud, ei peeta
nõukogu pädevaks jõustama eeskirju, millega kehtesta-takse piirang erinevates liikmesriikides saadud kahe võienamapensionikattumisele,vähendadesüksnessiseriiklikeõigusaktide alusel saadud pensionisummat.
(31) Vastavalt Euroopa Kohtule tuleb sellised eeskirjad kehtes-
tadasiseriiklikeõigusaktidega,pidadessilmas,etühenduseõigusaktide ülesanne on kehtestada piirmäärad, mille ula-tuses kohaldatakse siseriiklikke õigusakte vähendamise,peatamise või tühistamise osas.
(32) Töötajate liikuvuse edendamiseks on eelkõige asjakohane
lihtsustada tööotsinguid erinevates liikmesriikides; seepä-rast on vaja tagada kõikide liikmesriikide töötuskindlus-tusskeemidejatööhõiveteenustetihedamjatõhusamkoos-kõlastamine.(33) Käesoleva määrusega on vaja hõlmata riiklikke eelpensio-
niskeeme,tagadesseeläbiniivõrdsekohtlemisekuikaeel-pensionihüvitisteeksportimisevõimaluseningpere-jater-vishoiuhüvitiste määramise asjaomasele isikule kooskõlaskäesolevamäärusesätetega;hõlmataeitulekssiiskiperioo-dide liitmise eeskirja, kuna vaid väga vähestel liikmesriiki-del on riiklikud eelpensioniskeemid.
(34) Kunaperehüvitistekohaldamisalaonvägalai,võimaldades
kaitset nii klassikalistes kui ka eriiseloomuga olukordades,millestviimatinimetatudonEuroopaKohtuotsustesubjek-tiks liidetud kohtuasjades C-245/94 ja C-312/94
Hoever ja
ZachowningkohtuasjasC-275/96 Kuusijärvi,onvajaregu-
leerida kõiki selliseid hüvitisi.
(35) Selleks et vältida hüvitiste lubamatut kattumist, on vaja
kehtestada prioriteetsuse määramise eeskirjad juhuks, kuiperehüvitist on õigus saada nii pädeva liikmesriigi õigus-aktidealuselkuikapereliikmeteelukohaliikmesriigiõigus-aktide alusel.
(36) Ülalpidamistoetuste ettemaksed on hüvitatavad ettemak-
sed, mille eesmärgiks on kompenseerida vanema suutma-tust täita oma perekonnaseadusest tulenevat kohustustoma last ülal pidada. Seepärast ei peaks neid ettemakseidkäsitlemapereleotsesehüvitisenaühistoetusest.Nimetatudüksikasju arvestades ei peaks kooskõlastuseeskirju kohal-dama selliste ülalpidamistoetuste suhtes.
(37) Nagu Euroopa Kohus on korduvalt sedastanud, tuleb sot-
siaalkindlustushüvitiseeksporditavusepõhimõttestlahkne-vaid sätteid tõlgendada rangelt. See tähendab, et neid saabkohaldadaüksnesmääratletudtingimustelevastavatehüvi-tistesuhtes.SeegasaabkäesolevamääruseIIIjaotise9.pea-tükki kohaldada üksnes käesoleva määruse X lisas loetle-tud mitteosamakselistele erihüvitistele.
(38) Vajaonasutadahalduskomisjon,kuhukuulubigaliikmes-
riigi valitsuse esindaja ning mille ülesanne on tegelda eel-kõigekõigikäesolevamäärusesätetesttulenevatehaldus-jatõlgendusküsimusteganingedasisekoostööedendamisegaliikmesriikide vahel.74
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
(39) On leitud, et andmetöötlustalituste arendamiseks ja kasu-
tamiseks teabevahetuses on vaja luua tehniline komisjon
halduskomisjoni egiidi all erivastutusega andmetöötlusevaldkonnas.
(40) Andmetöötlustalitustekasutamineasutustevahelisesteabe-
vahetuses eeldab sätteid, millega tagatakse, et elektroonili-selt vahetatavaid või väljaantavaid dokumente tunnusta-takse võrdselt paberdokumentidega. Selline vahetus peabtoimuma vastavalt ühenduse sätetele, milles käsitletakseüksikisikute kaitset seoses isikuandmete töötlemise janende vaba liikumisega.
(41) Kooskõlastuseeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks tuleb
kehtestadaerisätted,misarvestaksidriikideõigusaktideeri-jooni.
(42) Kooskõlas proportsionaalsuspõhimõttega ning selleks, et
käesolevat määrust oleks võimalik laiendada hõlmamakskõikiEuroopaLiidukodanikkeningetleidalahendus,misvõtaks arvesse elukohapõhiste süsteemide eriiseloomusttulenevaidpiiranguid,peetiasjakohasekslisadaspetsiaalneerand XI lisasse – kanne TAANI, mis piirdub sotsiaalpen-sioni määramist üksnes mitteaktiivsete isikute uuele kate-gooriale,kellelelaienebkäesolevmäärus,seosesTaanisüs-teemi erijoontega ning silmas pidades, et need pensionidon eksporditavad vastavalt kehtivatele Taani õigusaktidele(pensioniseadus) pärast 10-aastast seal elamist.
(43) Kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega peeti asjakoha-
seks lisada spetsiaalne erand XI lisasse – kanne SOOME,mis piirdub elukohajärgsete rahvapensionitega seosesSoome sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide erijoontega,eesmärgiga tagada, et rahvapensioni summa poleks väik-sem kui rahvapensioni summa, mis arvutatakse siis, kuikõikliikmesriigistäitunudkindlustusperioodidoleksidtäi-tunud Soomes.
(44) Määruse (EMÜ) nr 1408/71 kehtetuks tunnistamiseks on
vaja kehtestada uus määrus. Siiski on õiguskindluse taga-miseksvaja,etmäärus(EMÜ)nr1408/71jääksjõusseningomaksjätkuvaltõiguslikkumõjuteatavateühenduseõigus-aktide ja lepingute puhul, mille lepinguosaliseks ühenduson.
(45) Kuna kavandatava meetme eesmärki, milleks on kooskõ-
lastusmeetmete abiga tagada isikute vaba liikumise õigusetõhus rakendamine, ei suuda liikmesriigid täielikult saavu-tada ning seetõttu on eesmärk meetme ulatuse ja mõjutõttupareminisaavutatavühendusetasandil,võibühendusvõttameetmeidkooskõlasasutamislepinguartiklis5sätes-tatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklissätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähekäesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimeta-tud eesmärgi saavutamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
ARTIKKEL 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)töötamine – tegevus või samaväärne olukord, mida sellena
käsitletakse vastavalt selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusalas-
teleõigusaktidele,kussellinetegevusvõisamaväärneolukordesineb;
b)
tegevus füüsilisest isikust ettevõtjana – tegevus või samaväärne
olukord, mida sellena käsitletakse vastavalt selle liikmesriigisotsiaalkindlustusalasteleõigusaktidele,kussellinetegevusvõisamaväärne olukord esineb;
c) k
indlustatud isik – III jaotise 1. ja 3. peatükis sätestatud sotsi-
aalkindlustusliikide puhul isik, kes vastab selle liikmesriigiõigusaktidessätestatudtingimustele,kesIIjaotisekohaseltonõigustatud hüvitisi saama käesoleva määruse sätteid arvessevõttes;
d)
riigiteenistuja – isik, keda sellisena käsitletakse või koheldakse
liikmesriigis, mille subjektiks on talle tööd andev asutus;
e)riigiteenistujate eriskeem – sotsiaalkindlustusskeem, mis erineb
asjaomastes liikmesriikides töötajate suhtes kohaldatavastüldisest sotsiaalkindlustusskeemist ning mida kohaldataksekõigi riigiteenistujate või nende teatavate kategooriate suhtes;
f)
piirialatöötaja – isik, kes töötab või tegutseb füüsilisest isikust
ettevõtjana ühes liikmesriigis ja elab mõnes teises liikmesrii-gis, kuhu ta korrapäraselt naaseb iga päev või vähemalt kordnädalas;
g)
pagulane– 28. juulil 1951 Genfis allakirjutatud pagulassei-
sundi konventsiooni artiklis 1 määratletud isik;05/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75
h)kodakondsuseta isik – 28. septembril 1954 New Yorgis allakir-
jutatud kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni artik-
lis 1 määratletud isik;
i)pereliige:
1. i) isik,kedamääratletaksevõitunnistataksepereliikmena
või leibkonna liikmena nendes õigusaktides, mille alu-sel hüvitisi antakse;
ii) mitterahalistehüvitistepuhulvastavaltIIIjaotise1.pea-
tükile nagu haigus-, sünnitus- ja sellega samaväärsedisadushüvitised, isik, keda määratletakse või tunnista-takse pereliikmena või leibkonna liikmena nende liik-mesriikide õigusaktides, kus ta elab;
2. kui lõike 1 alusel kohaldatavates liikmesriigi õigusaktides
ei eristata pereliikmeid ja teisi isikuid, kelle suhtes neidõigusakte kohaldatakse, loetakse pereliikmeteks abikaasat,alaealisi lapsi ja täisealiseks saanud ülalpeetavaid lapsi;
3. kui lõigete 1 ja 2 alusel kohaldatavates õigusaktides loe-
takse isik pereliikmeks või leibkonna liikmeks üksnes siis,kui ta elab kindlustatud isiku või pensionäriga samas leib-konnas,loetakseseetingimustäidetuks,kuikõnealuneisikpõhiosas on kindlustatud isiku või pensionäri ülalpeetav;
j)
elukoht– koht, kus isik tavaliselt elab;
k)viibimine– ajutiselt elamine;
l)õigusaktid –igaliikmesriigipuhulõigus-jahaldusnormidning
muud rakendusmeetmed, mis on seotud artikli 3 lõikes 1käsitletud sotsiaalkindlustusliikidega;
See termin ei hõlma lepingulisi sätteid, välja arvatud eelmises
lõigus osutatud õigus- ja haldusnormidest tulenevate kindlus-tuskohustuste rakendamiseks vajalikud sätted või avalik-õiguslikeasutusteotsustesubjektiksolnudsätted,mismuuda-vad need kohustuslikuks või laiendavad nende ulatust,tingimusel et asjaomane liikmesriik seda vastavalt deklareeribningteavitabsellestEuroopaParlamendipresidentijaEuroopaLiidu Nõukogu eesistujat. Nimetatud deklaratsioon avalda-takse Euroopa Liidu Teatajas;
m)
pädev võimuorgan – asjaomase liikmesriigi minister, ministrid
võimuusamaväärnevõimuorgan,kesvastutabkoguriigisvõiselle mõnes osas sotsiaalkindlustusskeemide eest;
n)
halduskomisjon – artiklis 71 nimetatud komisjon;
o)rakendusmäärus – artiklis 89 osutatud määrus;
p)asutus–asjaomaseliikmesriigipuhulkõigivõiosaõigusaktide
kohaldamise eest vastutav organ või asutus;
q)pädev asutus:
i) asutus,kusasjaomaneisikonhüvitisetaotlemiseajalkind-
lustatud
või
ii) asutus, kellelt asjaomasel isikul on praegu või tulevikus
õigus saada hüvitisi, kui tema või tema pereliige või
-liikmedelavadasutuseasukohajärgseliikmesriigiterritoo-riumil
või
iii) asutus, mille on määranud asjaomase liikmesriigi pädev
võimuorganvõi
iv) kindlustusskeemi puhul, mis on seotud tööandja vastutu-
sega artikli 3 lõikes 1 loetletud hüvitiste suhtes, kas töö-
andjavõiasjassepuutuvkindlustusandjavõinendepuudu-miselasjaomaseliikmesriigipädevavõimuorganimääratudorgan või asutus;
r)
elukohajärgne asutus ja viibimiskohajärgne asutus – vastavalt asu-
tus, kes on pädev andma hüvitist asjaomase isiku elukohas, jaasutus,kesonpädevandmahüvitistasjaomaseisikuviibimis-kohas selle asutuse rakendatavate õigusaktide alusel, või sel-lise asutuse puudumisel asjaomase liikmesriigi pädeva või-muorgani määratud asutus;
s)
pädev liikmesriik – liikmesriik, kus pädev asutus asub;76 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
t)kindlustusperiood –sissemakseperioodvõitöötamisperioodvõi
füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise periood, mis on
kindlustusperioodina määratletud või tunnustatud õigusakti-des,millekohaseltseeontäitunudvõiloetaksetäitunuks,ningkõik selliste perioodidena käsitatavad perioodid, kui kõnealu-sed õigusaktid võrdsustavad need kindlustusperioodidega;
u)
töötamisperiood ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioo d
– perioodid, mis on vastavalt määratletud või tunnustatudõigusaktides,millekohaseltneedontäitunud,jakõiksellistenakäsitatavadperioodid,kuikõnealusedõigusaktidvõrdsustavadneedtöötamisperioodivõifüüsilisestisikustettevõtjanategut-semise perioodiga;
v)
elamisperiood – perioodid, mis on niimoodi määratletud või
tunnustatudõigusaktides,millealuselneedontäitunudvõitäi-tunuks loetud.
w)
pension–hõlmablisakspensioniteleühekordseidhüvitisi,mil-
lega neid võidakse asendada, ja sissemaksete tagasimaksetevormis makseid ning III jaotise sätete alusel ümberhindamisealusel suurendamisi või täiendavaid toetusi;
x)
eelpension –kõikrahalisedhüvitised,väljaarvatudtöötushüvi-
tis või varajane vanadushüvitis, mida makstakse teatud vanu-sest alates töötajatele, kes on tasustatavat tegevust vähenda-nud, sellest loobunud või selle peatanud kunivanaduspensioni- või eelpensionieani, mille saamise tingimu-seks pole asjaomase isiku kättesaadavus pädeva riigi tööhõi-veteenistustele;varajanevanadushüvitis–hüvitis,midamaks-takse enne tavalisse pensioniõiguslikku ikka jõudmist ningmille maksmist kas jätkatakse pärast nimetatud ikka jõudmistvõi vahetab selle välja mõni teine vanadushüvitis;
y)
matusetoetus –mistahesühekordnemaksesurmajuhtumikor-
ral, välja arvatud punktis w nimetatud ühekordsed hüvitised;
z)perehüvitised –kõikmitterahalisedvõirahalisedhüvitisedpere-
kuludekatteks,väljaarvatudIlisasnimetatudülalpidamistoe-tuste ning spetsiaalsete sünnitus- ja lapsendamistoetuste ette-maksed.Artikkel 2
Isikud, kelle suhtes määrus on kohaldatav
1. Käesolevat määrust kohaldatakse liikmesriigi kodanike, liik-mesriigis elavate kodakondsuseta isikute ja pagulaste suhtes, keson või on olnud sotsiaalkindlustusalaste õigusaktidega hõlmatudühes või mitmes liikmesriigis, samuti nende pereliikmete ningnende ülalpidamisel olnud isikute suhtes.
2. Samuti kohaldatakse käesolevat määrust selliste isikute ülalpi-
damiselolnudisikutesuhtes,kesonolnudühevõimitmeliikmes-riigiõigusaktidesubjektid,olenematasellisteisikutekodakondsu-sest, kui nende ülalpidamisel olnud isikud on liikmesriigikodanikud või mõnes liikmesriigis elavad kodakondsuseta isikudvõi pagulased.
Artikkel 3
Reguleerimisala
1. Käesolevatmäärustkohaldataksekõigiõigusaktidesuhtes,misreguleerivad järgmisi sotsiaalkindlustusliike:
a) haigushüvitised;
b) sünnitus- ja sellega samaväärsed isadushüvitised;c) invaliidsushüvitised;d) vanadushüvitised;e) toitjakaotushüvitised;f) tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitised;g) matusetoetus;h) töötushüvitised;i) eelpensionihüvitised;j) perehüvitised.
2. Kui XI lisas ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat
määrust üld- ja erisotsiaalkindlustusskeemide, osamakseliste võimitte-osamakseliste ning tööandja või laevaomaniku kohustus-tega seotud skeemide suhtes.
3. Käesolevat määrust kohaldatakse ka artikliga 70 hõlmatud
mitteosamakseliste rahaliste erihüvitiste suhtes.05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 77
4. Käesoleva määruse III jaotise sätted ei mõjuta siiski laevaoma-
niku kohustusi reguleerivaid liikmesriikide õigusnorme.
5. Käesolevatmäärusteikohaldatasotsiaal-jaarstiabisuhtesega
sõja- või sõjatagajärgede ohvrite toetusskeemide suhtes.
Artikkel 4
Võrdne kohtlemine
Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, võimaldatakseisikutele, kelle suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, igaliikmesriiki õigusaktide alusel samasuguseid soodustusi ja nendesuhtes kehtivad samasugused kohustused kui nimetatud riigikodanike suhtes.
Artikkel 5
Hüvitiste, tulu, faktide või sündmuste võrdne kohtlemine
Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti ning pidades silmaskehtestatud eri rakendussätteid, kohaldatakse järgmist:
a) kui pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel on sotsiaalkindlus-
tushüvitiste ja muu tulu saamisel teatavad õiguslikud tagajär-
jed, kohaldatakse nimetatud õigusakti asjakohaseid sätteid kasamaväärsetehüvitistesaamisesuhtes,misonsaadudteiseliik-mesriigi õigusaktide alusel, või teises liikmesriigis saadud tulusuhtes;
b) kui pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel võib teatavate fak-
tide või sündmuste esinemisel olla õiguslikke tagajärgi, võtabnimetatud liikmesriik arvesse mis tahes liikmesriigis aset leid-vaid sarnaseid fakte või sündmusi nii, nagu need oleksid asetleidnud tema enda territooriumil.
Artikkel 6
Perioodide liitmine
Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, siis pädev asutusliikmesriigis, mille õigusaktide kohaselt:
— hüvitiseõiguste saamine, säilimine, kestus või taastamine,— õigusaktidega hõlmatus
või
— juurdepääskohustuslikulekindlustusele,kohustuslikukindlus-
tusevabatahtlikulejätkamiselevõivabatahtlikulekindlustusele
või vabastus sellest,mille tingimuseks on kindlustus-, töötamis-, füüsilisest isikustettevõtjana tegutsemis- või elamisperioodide täitumine, võtabvajalikul määral arvesse teises liikmesriigis täitunud kindlustus-,töötamis-,füüsilisestisikustettevõtjanategutsemis-võielamispe-rioode, nagu oleks tegemist kohaldatavate õigusaktide alusel täi-tunud perioodidega.
Artikkel 7
Elukohaeeskirjadest loobumine
Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, ei rakendata ühevõi mitme liikmesriigi õigusaktide või käesoleva määruse aluselmakstavatele rahalistele hüvitistele vähendamist, muutmist,peatamist, tühistamist ega konfiskeerimist asjaolu tõttu, ethüvitisesaaja või tema pereliikmete elukohaks on mõni teineliikmesriik kui hüvitiste maksmise eest vastutava asutuseasukohariik.
Artikkel 8
Käesoleva määruse seos teiste kooskõlastusaktidega
1. Käesolev määrus asendab liikmesriikide vahelised käesolevamääruse kohaldamisalasse jäävad sotsiaalkindlustuskonventsioo-nid. Enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva sõlmitud liik-mesriikide vaheliste sotsiaalkindlustuskonventsioonide teatavaidsätteidkohaldataksesiiskikaedaspidi,tingimuseletneedonhüvi-tisesaajatele soodsamad või kui need tulenevad ajaloolistest ise-ärasustest ja nende mõju on ajaliselt piiratud. Selleks et need sät-ted kohaldatavaks jääksid, lisatakse need käesoleva määruseII lisasse. Kui objektiivsetel põhjustel pole võimalik laiendadamõnesid neist sätetest kõikidele isikutele, kelle suhtes määrustkohaldatakse, tuleb see määratleda.
2. Vajaduse korral võivad kaks või mitu liikmesriiki sõlmida
omavahellepinguid,mistuginevadkäesolevamäärusepõhimõte-tele ja järgivad selle vaimu.
Artikkel 9
Liikmesriikide deklaratsioonid käesoleva määruse
reguleerimisala kohta
1. Liikmesriigid teavitavad Euroopa Ühenduste Komisjoni kirja-likultartikli1lõikes1osutatuddeklaratsioonidest,artiklis3osu-tatud õigusaktidest ja kindlustusskeemidest, konventsioonidest,millega nad on ühinenud artikli 8 lõikes 2 osutatud korras jaartiklis58osutatudmiinimumhüvitistestninghiljemtehtudsisu-listest muudatustest. Sellistes teadetes näidatakse kõnealusteõigusaktidejakindlustusskeemidejõustumiskuupäevvõiartikli1lõikes1sätestatuddeklaratsioonidepuhulkuupäev,millestalatesliikmesriigid kohaldavad vastavat deklaratsiooni deklaratsiooni-des määratletud kindlustusskeemide suhtes.
2. Nimetatud teated esitatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile
igal aastal ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.78
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
Artikkel 10
Hüvitiste kattumise vältimine
Kui pole määratletud teisiti, ei anta ega säilitata käesoleva
määrusega õigust saada mitut samaliigilist hüvitist ühe ja samakohustusliku kindlustuse perioodi eest.
II JAOTIS
KOHALDATAVA ÕIGUSE KINDLAKSMÄÄRAMINE
Artikkel 11
Üldeeskirjad
1. Käesolevamäärusereguleerimisalassekuuluvateisikutesuhteskohaldatakse üksnes ühe liikmesriigi õigusakte. Sellised õigusak-tid määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva jaotisega.
2. Käesoleva jaotise eesmärgil käsitletakse isikuid, kes saavad
rahalisi hüvitisi seoses oma tööga või füüsilisest isikust ettevõt-jana tegutsemisega või selle tõttu, nimetatud tegevusega tegeleja-teks.Seeeikehtiinvaliidsus-,vanadus-võitoitjakaotuspensionitevõitööõnnetus-võikutsehaiguspensionitevõirahalistehaigushü-vitiste suhtes, mis hõlmavad piiramata kestusega ravi.
3. Arvestades artiklites 12–16 sätestatut:
a) liikmesriigis töötava või füüsilisest isikust ettevõtjana tegut-
seva isiku suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte.
b) riigiteenistuja suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte,
kellele allub teda teenistusse võtnud riigiasutus.
c) isikusuhtes,kessaabtöötushüvitisikooskõlasartikliga65elu-
kohajärgse liikmesriigi õigusaktide alusel, kohaldatakse selle
liikmesriigi õigusakte;
d) liikmesriigikaitseväeteenistussevõikordusõppustelevõiriigi-
teenistussekutsutudisikusuhteskohaldatakseselleliikmesriigiõigusakte;
e) iga muu isiku suhtes, kelle suhtes ei kehti punktid a–d, kohal-
datakseelukohajärgseliikmesriigiõigusakte,ilmaetseepiiraksteistekäesolevamäärusesätetekohaldamist,millegatalletaga-takse hüvitised ühe või mitme muu liikmesriigi õigusaktidealusel.4. Käesoleva jaotise mõistes käsitletakse töötamist või füüsilisestisikust ettevõtjana tegutsemist, mis tavaliselt toimub liikmesriigilipu all merd sõitval alusel, nimetatud liikmesriigis toimuva tege-vusena. Siiski kohaldatakse liikmesriigi lipu all sõitval laeval töö-tavaisikusuhtes,kessaabpalkaettevõtjaltvõiisikult,kelleregist-risse kantud asukoht või tegevuskoht on teises liikmesriigis,viimasena nimetatud liikmesriigi õigusakte, kui ta elab selles rii-gis. Palka maksvat ettevõtjat või isikut käsitatakse kõnealusteõigusaktide kohaldamisel tööandjana.
Artikkel 12
Erieeskirjad
1. Isiku suhtes, kes töötab liikmesriigis tööandja heaks, kes tava-liselt seal tegutseb, ning kelle see tööandja lähetab teise liikmes-riikiselletööandjanimeltöödtegema,kohaldataksejätkuvaltesi-mese liikmesriigi õigusakte, tingimusel et sellise töö eeldatavkestuseiületa24kuudningtedaeisaadetateistisikutasendama.
2. Isiku suhtes, kes tavaliselt tegutseb füüsilisest isikust ettevõt-
janaliikmesriigisjakeslähebtegelemasamategevusegateiseliik-mesriiki, kohaldatakse jätkuvalt esimese liikmesriigi õigusakte,tingimusel et sellise tegevuse eeldatav kestus ei ületa 24 kuud.
Artikkel 13
Tegevus kahes või mitmes liikmesriigis
1. Isiku suhtes, kes tavaliselt töötab kahes või mitmes liikmesrii-gis, kohaldatakse õigusakte järgmiselt:
a) elukohajärgseliikmesriigiõigusakte,kuiolulineosatematege-
vusest toimub selles liikmesriigis või kui talle annavad tööd
erinevadettevõtjadvõitööandjad,kelleregistrissekantudasu-kohaks või tegevuskohaks on erinevad liikmesriigid,
või
b) talle tööd andva ettevõtte või tööandja registrisse kantud asu-
koha või tegevuskoha liikmesriigi õigusakte, kui oluline osa
tema tegevusest ei toimu elukohajärgses liikmesriigis.
2. Isiku suhtes, kes tavaliselt on tegev füüsilisest isikust ettevõt-jana kahes või mitmes liikmesriigis, kohaldatakse õigusakte järg-miselt:
a) elukohajärgseliikmesriigiõigusakte,kuiolulineosatematege-
vusest toimub selles liikmesriigis,või
b) selle liikmesriigi õigusakte, kus asub tema tegevuste huvikese,
kuitaeielaühesneistliikmesriikidest,kustoimubolulineosa
tema tegevusest.05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 79
3. Isiku suhtes, kes tavaliselt töötab ja on tegev füüsilisest isikust
ettevõtjana erinevates liikmesriikides, kohaldatakse selle liikmes-riigi õigusakte, kus ta töötab, või kui ta tegutseb kahes või mit-mes liikmesriigis, siis kooskõlas lõikega 1 määratletud õigusakte.
4. Isikusuhtes,kesonriigiteenistujaühesliikmesriigisjakestöö-
tab ja/või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana ühes või mitmesliikmesriigis, kohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte, mille sub-jektiks on talle tööd andev riigiasutus.
5. Lõigetes 1–4 nimetatud isikuid koheldakse kooskõlas käes-
olevate sätetega määratletud õigusaktide eesmärgil nii, nagu toi-mukskogunendetöinetegevusvõitegevusfüüsilisestisikustette-võtjana ja nad saaksid kogu tulu asjaomases liikmesriigis.
Artikkel 14
Vabatahtlik kindlustus või kohustusliku kindlustuse
vabatahtlik jätkamine
1. Artikleid 11–13 ei kohaldata vabatahtliku kindlustuse jakohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise suhtes, väljaarvatud juhul, kui mõne artikli 3 lõikes 1 nimetatud kindlustus-liigikohtaonmõnesliikmesriigisüksnesvabatahtlikkindlustuss-keem.
2. Kui liikmesriigi õigusaktidest tulenevalt kohaldatakse asjao-
maseisikusuhteskohustuslikkukindlustustsellesliikmesriigis,eivõi tema suhtes kohaldada vabatahtlikku kindlustusskeemi võikohustuslikukindlustusevabatahtlikujätkamiseskeemiteisesliik-mesriigis.Kõigilmuudeljuhtudel,kuiantudkindlustusliigipuhulon valida mitme vabatahtliku kindlustusskeemi või kohustuslikukindlustusevabatahtlikujätkamiseskeemivahel,liitubasjaomaneisik üksnes skeemiga, mille ise valib.
3. Invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni puhul võib asja-
omaneisiksiiskiühinedaliikmesriigivabatahtlikukindlustusevõikohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise skeemiga sellesthoolimata, et talle kohustuslikult kohaldatakse teise liikmesriigiõigusakte, tingimusel et tema suhtes on tema karjääri mingiletapil kohaldatud esimese liikmesriigi õigusakte seoses töö võifüüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega ja kui selline kattu-mineonesimeseliikmesriigiõigusaktidealuselselgesõnaliseltvõikaudselt lubatud.
4. Kui liikmesriigi õigusaktidest tulenevalt on vabatahtliku kind-
lustusega või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamisegaühinemise tingimuseks elamine selles liikmesriigis kohaldatakseteisesliikmesriigiselamisevõrdsetkohtlemistartikli5lõikebalu-sel üksnes isikute suhtes, kellele varem on kohaldatud esimeseliikmesriigi õigusakte töö või füüsilisest isikust ettevõtjana tegut-semise alusel.
Artikkel 15
Euroopa ühenduste abiteenistujad
Euroopaühendusteabiteenistujadvõivadvalida,kasnendesuhteskohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte, mille territooriumil nadtöötavad,võiselleliikmesriigiõigusakte,misviimatinendesuhteskehtisid, või selle liikmesriigi õigusakte, mille kodanikud nad on,välja arvatud sätted perehüvitiste kohta, mida antakse sellisteteenistujate suhtes kohaldatava skeemi alusel. See valikuõigus,mida võib kasutada vaid korra, jõustub töösuhte alguskuupäeval.
Artikkel 16
Erandid artiklitest 11–15
1. Kaks või mitu liikmesriiki, nende liikmesriikide pädevad või-muorganid või selliste võimuorganite määratud asutused võivadühisel kokkuleppel sätestada teatavate isikute või isikukategoo-riate huvides erandid artiklite 13–15 sätetest.
2. Isiku, kes saab pensioni või pensione ühe või mitme liikmes-
riigiõigusaktidealuselningkeselabteisesliikmesriigis,võibtemataotluse korral välja arvata viimati nimetatud liikmesriigi õigus-aktide kohaldamisalast, tingimusel et nimetatud õigusakte eikohaldata tema suhtes seoses tema tööga või tegutsemisega füü-silisest isikust ettevõtjana.80
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
III JAOTIS
ERISÄTTED ERI KATEGOORIATE HÜVITISTE KOHTA
1. PEATÜKK
Haigus-, sünnitus- ning samaväärsed isadushüvitised
1. jagu
Kindlustatud ja nende pereliikmed, välja arvatud
pensionärid ja nende pereliikmed
Artikkel 17
Elamine muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik
Kindlustatud isik või tema pereliikmed, kes elavad muus
liikmesriigis kui pädev liikmesriik, saavad elukohajärgsesliikmesriigis mitterahalisi hüvitisi, mida pädeva asutuse nimelannab elukohajärgne asutus kooskõlas asutuse kohaldatavateõigusaktide sätetega, nagu oleksid nad kindlustatud nimetatudõigusaktide alusel.
Artikkel 18
Viibimine liikmesriigis, mis ei ole elukohajärgne
liikmesriik – erieeskirjad piirialade töötajate perekondade
kohta
1. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, omavad ka kindlustatudisikjatemaartiklis17osutatudpereliikmedpädevasliikmesriigisviibimiseajalõigustmitterahalistelehüvitistele.Mitterahalisihüv i-
tisi annab pädev asutus oma kulul kooskõlas nende õigusaktidesätetega, mida ta kohaldab, nagu elaksid asjaomased isikud päde-vas liikmesriigis.
2. Piirialatöötaja pereliikmetel on õigus mitterahalistele hüvitis-
tele pädevas liikmesriigis viibimise ajal, juhul kui see liikmesriikpole loetletud III lisas. Sellisel juhul on piirialatöötaja pereliikme-telõigusmitterahalistelehüvitistelepädevasliikmesriigisartikli1 9
lõikes 1 sätestatud tingimuste alusel.
Artikkel 19
Viibimine väljaspool pädevat liikmesriiki
1. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, omavad ka kindlustatudisikjatemapereliikmed,kesviibivadmuusliikmesriigiskuipädevliikmesriik,õigustmitterahalistelehüvitistele,misnendeviibimiseajalonvajalikudmeditsiinilistelpõhjustel,võttesarvessehüvitisteiseloomu ja eeldatavat viibimise pikkust. Neid hüvitisi annabpädeva asutuse nimel viibimiskoha liikmesriigi asutus vastavaltselleasutusekohaldatavateleõigusaktidele,niinaguoleksidasjao-mased isikud kindlustatud nimetatud õigusaktide alusel.
2. Halduskomisjonkoostabmitterahalistehüvitisteloetelu,mille
andmiseks teises liikmesriigis viibimise ajal on nõutavad praktili-sed põhjused või eelkokkulepe asjaomase isiku ja hooldust pak-kuva asutuse vahel.
Artikkel 20
Reisimine mitterahaliste hüvitiste saamise eesmärgil – luba
saada asjakohast ravi väljaspool elukohajärgset liikmesriiki
1. Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, siis taotlebkindlustatudisik,kesreisibteiseliikmesriikieesmärgigasealviibi-mise ajal saada mitterahalisi hüvitisi, luba pädevalt asutuselt.
2. Kindlustatud isik, kes on saanud pädevalt asutuselt loa minna
teise liikmesriiki tema seisundile sobiva ravi saamiseks, saab mit-terahalisi hüvitisi, mida pädeva asutuse nimel annab viibimisko-hajärgne asutus vastavalt viimase kohaldatavate õigusaktide säte-tele,naguolekstakindlustatudnimetatudõigusaktidealusel.Lubaantakse, kui kõnealune ravi kuulub kõnealuse isiku elukohajärg-sesliikmesriigisõigusaktidegasätestatudhüvitistehulkaningsedaravi pole võimalik talle pakkuda meditsiiniliselt õigustatud täht-aja jooksul, võttes arvesse tema tervislikku seisundit ja haigusevõimalikku kulgu.
3. Lõikeid1ja2kohaldatakse mutatismutandis kindlustatudisiku
pereliikmete suhtes.
4. Kui kindlustatud isiku pereliikmed elavad muus liikmesriigis
kui kindlustatud isiku elukohajärgne liikmesriik ja see liikmesriikonvalinudhüvitamisekindlaksmääratudsummadealusel,kannablõikes2nimetatudmitterahalistehüvitistekuludpereliikmeteelu-kohajärgne asutus. Sellisel juhul käsitletakse pädeva asutusenalõike 1 eesmärgil pereliikmete elukohajärgset asutust.
Artikkel 21
Rahalised hüvitised
1. Kindlustatud isik ja tema pereliikmed, kes elavad või viibivadmuus liikmesriigis kui pädev liikmesriik, omavad õigust rahalis-tele hüvitistele, mida maksab pädev asutus kooskõlas kohaldata-vate õigusaktidega. Pädeva asutuse ja elu- või viibimiskohajärgse05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 81
asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib selliseid hüvitisi maksta
ka elu- või viibimiskohajärgne asutus pädeva asutuse kulul vasta-valt pädeva liikmesriigi õigusaktidele.
2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette
rahaliste hüvitiste arvutamise keskmise tulu või keskmise sisse-makse alusel, määratleb sellise keskmise tulu või keskmise sisse-makse üksnes nimetatud liikmesriigi õigusaktide alusel täitunudperioodide eest kinnitatult makstud tulude või rakendatud sisse-maksete alusel.
3. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette
rahaliste hüvitiste arvutamise normtöötasu põhjal, võtab arvesseüksnes normtöötasu või vajadusel keskmist normtöötasu nime-tatud liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud perioodide eest.
4. Lõikeid2ja3kohaldatakse mutatismutandis juhtumitesuhtes,
kus pädeva asutuse kohaldatavates õigusaktides sätestatakse
konkreetne vaatlusperiood, mis kõnealuse juhtumi puhul vastabtäielikult või osaliselt perioodidele, mis asjaomase isiku puhul ontäitunud ühe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel.
Artikkel 22
Pensionitaotlejad
1. Kindlustatud isik, kelle õigus saada mitterahalisi hüvitisi vii-masepädevaliikmesriigiõigusaktidealusellõpebpensionitaotluseesitamisel või selle menetlemise ajal, säilitab õiguse mitterahalis-telehüvitisteleelukohajärgseliikmesriigiõigusaktidealusel,tingi -
musel et pensioni taotleja vastab lõikes 2 osutatud liikmesriigiõigusaktidesttulenevatelekindlustustingimustele.Õigustmittera-halistele hüvitistele elukohajärgses liikmesriigis kohaldatakse kapensionitaotleja pereliikmete suhtes.
2. Mitterahaliste hüvitiste kulud kannab selle liikmesriigi asutus,
mis pensioni määramise korral oleks pädev artiklite 23–25 alu-sel.2. jagu
Pensionärid ja nende pereliikmed
Artikkel 23
Õigus mitterahalistele hüvitistele elukohajärgse liikmesriigi
õigusaktide alusel
Isik, kes saab pensioni või pensione kahe või mitme liikmesriigiõigusaktide alusel, millest üks on elukohajärgne liikmesriik, ningkes omab õigust mitterahalistele hüvitistele selle liikmesriigiõigusaktide alusel, saab koos pereliikmetega selliseid hüvitisielukohajärgselt asutuselt ja selle asutuse kulul, nagu oleks tapensionär, kelle pension kuulub maksmisele üksnes selleliikmesriigi õigusaktide alusel.
Artikkel 24
Õiguse puudumine mitterahalistele hüvitistele
elukohajärgse liikmesriigi õigusaktide alusel
1. Isik,kessaabpensionivõipensioneühevõimitmeliikmesriigiõigusaktide alusel ja kellel pole õigust mitterahalistele hüvitisteleelukohajärgseliikmesriigiõigusaktidealusel,saabsiiskineidhüvi-tisi endale ja oma pereliikmetele sel määral, nagu tal oleks õigussaadaselleliikmesriigiõigusaktidevõivähemaltühetemapensio-nite suhtes pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel, kui ta elaks sel-les liikmesriigis. Mitterahalisi hüvitisi annab lõikes 2 nimetatudasutuse kulul elukohajärgne asutus, nii nagu asjaomasel isikuloleks õigus pensionile ja mitterahalistele hüvitistele selle liikmes-riigi õigusaktide alusel.
2. Lõikes 1 käsitletud juhtudel kannab mitterahaliste hüvitiste
kulud asutus, mis määratakse kindlaks vastavalt järgmistele ees-kirjadele:
a) kui pensionäril on õigus mitterahalistele hüvitistele ühe liik-
mesriigi õigusaktide alusel, kannab kulud selle liikmesriigi
pädev asutus;
b) kui pensionäril on õigus mitterahalistele hüvitistele kahe või
mitme liikmesriigi õigusaktide alusel, kannab nende kuludselle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid on kõnesolevaisiku suhtes kõige kauem kehtinud; kui nimetatud eeskirjakohaldamisel vastutab hüvitiste kulude kandmise eest mituasutust, kannab kulud see asutus, kes kohaldab pensionärisuhtes viimasena kehtinud õigusakte.82
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
Artikkel 25
Pensionid ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel,
välja arvatud elukohajärgne liikmesriik, kui
viimatinimetatud liikmesriigis kehtib õigus saada
mitterahalisi hüvitisi
Kuiisik,kessaabpensionivõipensioneühevõimitmeliikmesriigi
õigusaktide alusel, elab liikmesriigis, mille õigusaktide alusel eisõltu õigus mitterahalistele hüvitistele kindlustustingimustest võitöötamisest või tegevusest füüsilisest isikust ettevõtjana, ja sellestriigistpensionieisaa,kannabtallejatemapereliikmeteleantavadmitterahaliste hüvitiste kulud ühe tema pensionite suhtes pädevaliikmesriigiasutus,mismäärataksekooskõlasartikli24lõikega2,sellises ulatuses, milles pensionäril ja tema pereliikmetel oleksõigus hüvitistele, kui nad elaksid selles liikmesriigis.
Artikkel 26
Pereliikmete elamine liikmesriigis, mis pole pensionäri
elukohariik
Ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel pensioni võipensionesaavaisikupereliikmed,keselavadmuuskuipensionärielukohajärgses liikmesriigis, omavad õigust mitterahalistelehüvitistele oma elukohajärgselt asutuselt kooskõlas selle asutuserakendatavate õigusaktide sätetega niivõrd kui pensionäril onõigus mitterahalistele hüvitistele liikmesriigi õigusaktide alusel.Kulud kannab pensionärile tema elukohajärgses liikmesriigisantavate mitterahaliste hüvitiste kulude eest vastutav pädevasutus.
Artikkel 27
Pensionäri või tema pereliikmete viibimine liikmesriigis,
kus nad ei ela – viibimine pädevas liikmesriigis – luba
asjakohaseks raviks väljaspool elukohajärgset liikmesriiki
1. Artiklit19kohaldatakse mutatismutandis isikusuhtes,kessaab
pensionivõipensioneühevõimitmeliikmesriigiõigusaktidealu-sel ja kellel on ühe sellise riigi õigusaktide alusel õigus saada mit-terahalisi hüvitisi, või tema pereliikmete suhtes, kes viibivad liik-mesriigis, kus nad ei ela.
2. Artikli 18 lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis lõikes 1 kir-
jeldatud isikute suhtes, kui nad viibivad liikmesriigis, kus asub
pensionärile tema elukohajärgses liikmesriigis pakutavate mitte-rahaliste hüvitiste kulude kandmise eest vastutav pädev asutusningnimetatudliikmesriikonsellevalinudpädevaksasutuseksjasee on kantud käesoleva määruse IV lisasse.3. Artiklit 20 kohaldatakse mutatis mutandis pensionäri ja/või
temapereliikmetesuhtes,kesviibivadliikmesriigis,kusnadeiela,oma seisundile vastava ravi saamise eesmärgil.
4. Kui lõikes 5 ei ole sätestatud teisiti, kannab lõigetes 1–3 osu-
tatud mitterahaliste hüvitiste kulud pensionärile tema elukoha-järgses liikmesriigis antavate mitterahaliste hüvitiste kulude eestvastutav pädev asutus.
5. Lõikes 3 osutatud mitterahaliste hüvitiste kulud kannab pen-
sionäri või tema pereliikmete elukohajärgse liikmesriigi asutus,kui need isikud elavad liikmesriigis, mis on valinud hüvitamisekindlaksmääratud summade alusel. Sellisel juhul käsitletaksepädeva asutusena lõike 3 eesmärgil pensionäri või tema pereliik-mete elukohajärgset asutust.
Artikkel 28
Erieeskirjad pensionile jäänud piirialatöötajate kohta
1. Pensionile jääval piirialatöötajal on õigus haiguse korral edasisaada mitterahalisi hüvitisi liikmesriigis, kus ta viimati töötas võitegutses füüsilisest isikust ettevõtjana, niivõrd kui sellega jätka-takse selles liikmesriigis alustatud ravi. Mõiste ravi jätkaminetähendab haiguse uurimise, diagnoosimise ja ravi jätkamist.
2. Pensionäril, kes viie aasta jooksul enne vanadus- või invaliid-
suspensioni jõustumiskuupäeva on töötanud või tegutsenud füü-silisestisikustettevõtjanavähemaltkaksaastatkuipiirialatöötaja,on õigus mitterahalistele hüvitistele liikmesriigis, kus ta selliseltpiirialatöötajanatöötasvõitegutses,kuiseeliikmesriikjaliikmes-riik,kusasubpensionäriletemaelukohajärgsesliikmesriigisanta-vatemitterahalistehüvitistekuludekandmiseeestvastutavpädevasutus, on selle valinud ja mõlemad on loetletud V lisas.
3. Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis endise piirialatöötaja
pereliikmete või tema ülalpidamisel olnud isikute suhtes, kui lõi-
kes 2 osutatud perioodidel oli neil õigus mitterahalistele hü vitis-tele artikli 18 lõike 2 kohaselt, isegi kui piirialatöötaja suri ennepensionile jäämist, tingimusel et viie aasta jooksul enne omasurma vähemalt kaks aastat töötas ta või tegutses füüsilisest isi-kust ettevõtjana kui piirialatöötaja.05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 83
4. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse seni, kuni asjaomase isiku suhtes
hakkavad kohalduma liikmesriigi õigusaktid töötamise või füüsi-lisest isikust ettevõtjana tegutsemise alusel.
5. Lõigetes 1–3 osutatud mitterahaliste hüvitiste kulud kannab
pensionärile või tema ülalpidamisel olnud isikutele nende vasta-vateselukohajärgsetesliikmesriikidesantavatemitterahalistehüvi-tiste kulude eest vastutav pädev asutus.
Artikkel 29
Rahalised hüvitised pensionäridele
1. Rahalisi hüvitisi makstakse isikule, kes saab pensioni või pen-sione ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel selle liikmes-riigi pädeva asutuse poolt, kus asub pensionärile tema elukoha-järgses liikmesriigis antavate mitterahaliste hüvitiste kulude eestvastutav pädev asutus. Artiklit 21 kohaldatakse mutatis mutandis .
2. Lõiget 1 kohaldatakse ka pensionäri pereliikmete suhtes.
Artikkel 30
Pensionäride sissemaksed
1. Liikmesriigi asutus, mis kohaldatavate õigusaktide alusel vas-tutabhaigus-,sünnitus-jasamaväärseteisadushüvitistesissemak-sete mahaarvamise eest, võib kohaldatavate õigusaktide aluselarvutatudmahaarvamisitaotledajatagasinõudaüksnessellesula-tuses, milles nimetatud liikmesriigi asutus kannab hüvitiste kulu-sid artiklite 23–26 alusel.
2. Kui artiklis 25 osutatud juhul sõltub haigus- ning sünnitus- ja
samaväärsete isadushüvitiste saamine sissemaksete või samalaad-sete maksete tasumisest vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele,kus asjaomane pensionär elab, ei tule selliseid sissemakseid tasu-da.
3. jagu
Ühissätted
Artikkel 31
Üldsäte
Artikleid 23–30 ei kohaldata pensionäri või tema pereliikmetesuhtes, kellel liikmesriigi õigusaktide alusel on õigus hüvitisteletööst või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenevalt.Sellisel juhul kohaldatakse selle isiku suhtes käesoleva peatükieesmärgil artikleid 17–21.Artikkel 32
Mitterahaliste hüvitiste õiguse esmatähtsaks muutmine –
erieeskiri pereliikmete õiguse kohta hüvitistele
elukohajärgses liikmesriigis
1. Iseseisevõigusmitterahalistelehüvitisteleliikmesriigiõigusak-tide või käesoleva peatüki kohaselt on eelisnõue võrreldes pere-liikmetetuletatudõigusegahüvitistele.Tuletatudõigusmitteraha-listele hüvitistele saab aga eelisnõudeks siis, kui iseseisev õiguselukohajärgsesliikmesriigiseksisteeribotseseltjaüksnessellealu-sel, et asjaomane isik elab selles liikmesriigis.
2. Kui kindlustatud isiku pereliikmed elavad liikmesriigis, mille
õigusaktide alusel õigus mitterahalistele hüvitistele ei sõltu kind-lustustingimustest ega töötamisest või füüsilisest isikust ettevõt-jana tegutsemisest, antakse mitterahalisi hüvitisi nende elukoha-järgse liikmesriigi asutuse kulul, kui kindlustatud isiku abikaasavõitemalasteeesthoolitsevisiktöötabvõitegutsebfüüsilisestisi-kust ettevõtjana nimetatud liikmesriigis või saab pensioni selleltliikmesriigilt töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutse-mise alusel.
Artikkel 33
Olulised mitterahalised hüvitised
1. Kindlustatudisikvõitemapereliige,kellelonolnudõiguspro-teesile, olulisele abivahendile või muudele olulistele mitterahalis-telehüvitistele,midaliikmesriigiasutusontunnustanud,ennekuita kindlustati teise liikmesriigi asutuse kohaldatavate õigusaktidealusel, saab selliseid hüvitisi esimese asutuse kulul, isegi kui needmääratakse pärast seda, kui nimetatud isik on juba kindlustatudteise asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel.
2. Halduskomisjonkoostablõikega1hõlmatudhüvitisteloetelu.
Artikkel 34
Pikaajaliste hooldushüvitiste kattumine
1. Kui isik, kes saab pikaajalisi rahalisi hooldushüvitisi, mida
tuleb käsitleda haigushüvitistena ning seepärast annab neidartikli21või29aluselrahalistehüvitistepuhulpädevliikmesriik,on samaaegselt ja käesoleva peatüki alusel õigustatud taotlemasamal eesmärgil kavandatud mitterahalisi hüvitisi elukohajärgseltvõiteisesliikmesriigisviibimiskohajärgseltasutuseltningesimeseliikmesriigi asutusel tuleb ühtlasi nende mitterahaliste hüvitistekulutagasimakstaartikli35alusel,kohaldatakseartiklis10sätes-tatudüldsätethüvitistekattumiseennetamisekohta,kuidjärgmisepiiranguga: kui asjaomane isik taotleb ja saab mitterahalist hüvi-tist, vähendatakse rahalise hüvitise summat sellise mitterahalisehüvitisesummavõrra,midataotletaksevõivõidaksetaotledaesi-mese liikmesriigi asutuselt, kes peab kulutused korvama.84
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
2. Halduskomisjon koostab lõikega 1 hõlmatud rahaliste ja mit-
terahaliste hüvitiste loetelu.
3. Kaks või mitu liikmesriiki või nende pädevad asutused võivad
kokku leppida muid või täiendavaid meetmeid, mis ei ole asja-omastele isikutele lõikes 1 sätestatud põhimõtetest ebasoodsa-mad.
Artikkel 35
Tagasimaksed asutuste vahel
1. Mitterahalised hüvitised, mida liikmesriigi asutus annab teiseliikmesriigi asutuse eest käesoleva peatüki alusel, kuuluvad täiesulatuses tagasimaksmisele.
2. Lõikes 1 osutatud tagasimaksed määratakse ja jõustatakse
rakendusmääruses sätestatud korras kas tegeliku kulu tõendi esi-tamisel või kindlaksmääratud summade alusel nende liikmesrii-kide puhul, kelle õigus- või haldusstruktuuridest tulenevalt tege-liku kulu alusel tagasimakse kasutamine pole asjakohane.
3. Kaksvõimituliikmesriikijanendepädevadvõimuorganidvõi-
vadettenähateistsugusetagasimaksmisviisivõiloobudaigasugu-sest tagasimaksmisest nende jurisdiktsiooni all olevate asutustevahel.
2. PEATÜKK
Tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitised
Artikkel 36
Õigus mitterahalistele ja rahalistele hüvitistele
1. Ilma et piirataks käesoleva artikli lõike 2 soodsamate sätetekohaldamist,kohaldataksetööõnnetustevõikutsehaigustegaseo-tudhüvitistesuhteskaartiklit17,artikli18lõiget1,artikli19lõi-get 1 ja artikli 20 lõiget 1.
2. Isikul,kellegaonjuhtunudtööõnnetusvõikesonhaigestunud
kutsehaigusessejakeselabvõiviibibmuusliikmesriigiskuipädevliikmesriik,onõigustööõnnetusijakutsehaigusihõlmavaskeemialusel mitterahalistele erihüvitistele, mida pädeva asutuse eestannab elu- või viibimiskohajärgne asutus vastavalt asutuse pooltkohaldatavatele õigusaktidele, nagu oleks isik kindlustatud nime-tatud õigusaktide alusel.
3. Artiklit 21 kohaldatakse ka käesoleva peatükiga reguleeritud
hüvitiste suhtes.Artikkel 37
Transpordikulud
1. Selleliikmesriigipädevasutus,kelleõigusaktidnäevadetteisi-ku, kellega on juhtunud tööõnnetus või kes on haigestunud kut-sehaigusesse, elukohta või haiglasse transportimise kulude hüvi-tamise, kannab need kulud vastavasse kohta teises liikmesriigis,kus see isik elab, tingimusel et kõnealune asutus on andnud selli-seks transportimiseks eelnevalt loa, arvestades nõuetekohaselttransportimist õigustavaid asjaolusid. Selline luba ei ole nõutavpiirialatöötaja puhul.
2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette
tööõnnetuse tagajärjel hukkunud isiku surnukeha matmispaikatransportimise kulude hüvitamise, hüvitab vastavalt tema kohal-datavate õigusaktide sätetele transpordikulud samasugusessepaikasellesliikmesriigis,kusolikõnealuseisikuelukohtõnnetusetoimumise ajal.
Artikkel 38
Hüvitised kutsehaiguse puhul, kui haigestunud isik on
viibinud samades riskitingimustes mitmes liikmesriigis
Kui kutsehaigusesse haigestunud isik on kahe või enamaliikmesriigiõigusaktidekohaselttegutsenudalal,misomaloomultvõib tõenäoliselt põhjustada kõnealuse haiguse, määrataksehüvitised,midatalvõitemaülalpidamiselolnudisikutelonõigustaotleda, üksnes viimase tingimustele vastava liikmesriigiõigusaktide alusel.
Artikkel 39
Kutsehaiguse süvenemine
Sellisekutsehaigusesüvenemisekorral,milletõttusellessehaiges-tunudisikonsaanudvõisaabhüvitisiliikmesriigiõigusaktidealu-sel, kohaldatakse järgmisi eeskirju:
a) kuiasjaomaneisikeiolehüvitisesaamiseajalteiseliikmesriigi
õigusaktide alusel töötanud või tegutsenud füüsilisest isikust
ettevõtjana alal, mis tõenäoliselt võib põhjustada või süve-ndada kõnealust haigust, kannab esimese liikmesriigi pädevasutus hüvitiste kulud tema poolt kohaldatavate õigusaktidealusel, võttes arvesse haiguse süvenemist;
b) kui asjaomane isik on hüvitise saamise ajal teise liikmesriigi
õigusaktidealuseltegutsenudselliselalal,kannabesimeseliik-mesriigipädevasutushüvitisekuludtemapooltkohaldatavateõigusaktide alusel, arvestamata haiguse süvenemist. Teise liik-mesriigi pädev asutus määrab asjaomasele isikule lisahüvitise,mille suurus võrdub vahega pärast haiguse süvenemist maks-tava hüvitise suuruse ja hüvitise suuruse vahel, mis oleks05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 85
tulnud maksta tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel
enne haiguse süvenemist juhul, kui kõnealune haigus olekstekkinudajal,kuiisikusuhteskohaldatiselleliikmesriigiõigus-akte;
c) liikmesriigi õigusaktides ettenähtud vähendamis-, peatamis-
või tühistamiseeskirju ei rakendata isikute suhtes, kes saavadkahe liikmesriigi asutuste määratud hüvitisi vastavalt punktileb.
Artikkel 40
Eeskirjad teatavate riikide õigusaktide erijoonte
arvestamiseks
1. Kui liikmesriigis, kus asjaomane isik elab või viibib, puudubtööõnnetus- või kutsehaiguskindlustus või kui selline kindlustusonolemas,kuidpuudubmitterahalistehüvitisteandmiseeestvas-tutav asutus, annab selliseid hüvitisi see viibimis- või elukoha-järgne asutus, kes on vastutav mitterahaliste hüvitiste andmiseeest haiguse korral.
2. Kuipädevasliikmesriigispuudubtööõnnetus-võikutsehaigus-
kindlustus,kohaldataksesellesthoolimatakäesolevapeatükimit-terahalisi hüvitisi käsitlevaid sätteid isiku suhtes, kellel on selleliikmesriigi õigusaktide alusel õigus haigus-, sünnitus- või sama-väärsele isadushüvitisele, kui sel isikul on juhtunud tööõnnetusvõi ta põeb kutsehaigust teises liikmesriigis elamise või viibimiseajal. Kulud kannab pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel mittera-haliste hüvitiste puhul pädev asutus.
3. Artiklit5kohaldatakseliikmesriigipädevaasutusesuhtesteise
liikmesriigi õigusaktide alusel toimunud või seejärel kinnitatudtööõnnetustejakutsehaigustegasamaväärseltajal,kuimäärataksetöövõimetuse aste, õigus hüvitistele või nende summa, tingimus-tel et:
a) hüvitisteiolemakstudtööõnnetusevõikutsehaiguseeest,mis
kohalduvate õigusaktide alusel eelnevalt ilmnes või kinnitatija
b) hüvitisteiolemakstudtööõnnetusevõikutsehaiguseeest,mis
ilmnesvõikinnitatihiljemteiseliikmesriigiõigusaktidealusel,
mille alusel tööõnnetus või kutsehaigus ilmnes või kinnitati.Artikkel 41
Tagasimaksed asutuste vahel
1. Artiklit 35 kohaldatakse ka käesoleva peatükiga reguleeritudhüvitiste suhtes ja tagasimakse tehakse tegelike kulude alusel.
2. Kaks või enam liikmesriiki või nende pädevad võimuorganid
võivad ette näha teistsuguse tagasimaksmisviisi või loobuda iga-sugusest tagasimaksmisest nende jurisdiktsiooni all olevate asu-tuste vahel.
III PEATÜKK
Matusetoetused
Artikkel 42
Õigus toetustele, kui surmajuhtum leiab aset või kui
toetusele õigust omav isik elab muus liikmesriigis kui
pädev liikmesriik
1. Kuikindlustatudisikvõitemapereliigesurebmuusliikmesrii-gis kui pädev liikmesriik, loetakse surmajuhtumi kohaks pädevliikmesriik.
2. Pädev asutus on kohustatud andma matusetoetust tema poolt
kohaldatavate õigusaktide alusel ka juhul, kui toetusele õigustomav isik elab muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik.
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka juhul, kui surm saabub tööõn-
netuse või kutsehaiguse tagajärjel.
Artikkel 43
Hüvitiste maksmine pensionäri surma korral
1. Kui pensionär, kellel oli õigus saada pensioni ühe liikmesriigiõigusaktidealuselvõipensionekahevõimitmeliikmesriigiõigus-aktide alusel, elas surma saabumisel muus liikmesriigis kui see,kelle pädev asutus vastutas pensionärile mitterahaliste hüvitisteandmiseeestartiklite24ja25sätetealusel,annabnimetatudasu-tus oma kulul matusetoetust tema poolt kohaldatavate õigusak-tide alusel, nii nagu oleks kõnealune pensionär oma surma saa-bumise ajal elanud selle asutuse asukoha liikmesriigis.
2. Lõiget1kohaldatakse mutatismutandis pensionäripereliikmete
suhtes.86
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
4 PEATÜKK
INVALIIDSUSHÜVITISED
Artikkel 44
Isikud, kellele kohaldatakse üksnes A-tüüpi õigusakte
1. KäesolevaspeatükistähendavadA-tüüpiõigusaktidõigusakte,
millealuselinvaliidsushüvitistesuuruseisõltukindlustus-võiela-misperioodide pikkusest ja mille pädev liikmesriik on sõnaselgeltlisanud VI lisasse, ja B-tüüpi õigusaktid tähendavad muid õigus-akte.
2. Isik, kelle suhtes on järjest või vaheldumisi kohaldatud kahe
võienamaliikmesriigiõigusaktejakellekindlustus-võielamispe-rioodid on täitunud üksnes A-tüüpi õigusaktide alusel, omabõigusthüvitisteleainultselleliikmesriigiasutuselt,kelleõigusakt e
kohaldati ajal, kui esines töövõimetus, millele järgnes invaliidsus,võttesvajaduselarvesseartiklit45,ningisiksaabselliseidhüvitisikooskõlas nende õigusaktidega.
3. Isik,kelleleioleõigustsaadahüvitisilõike2alusel,saabhüvi-
tisi, millele tal endiselt on õigus teise liikmesriigi õigusaktide alu-sel, võttes vajadusel arvesse artiklit 45.
4. Kui lõigetes 2 või 3 osutatud õigusaktid sisaldavad eeskirju
invaliidsushüvitistevähendamise,peatamisevõitühistamisekohtamuu sissetuleku või muude eri liiki hüvitistega kattumise korralartikli 53 lõike 2 tähenduses, kohaldatakse artikli 53 lõiget 3 jaartikli 55 lõiget 3 mutatis mutandis .
Artikkel 45
Erisätted perioodide liitmise kohta
Liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid seavad hüvitistesaamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamisesõltuvussekindlustus-võielamisperioodidetäitumisest,kohaldabvajadusel artikli 51 lõiget 1 mutatis mutandis .
Artikkel 46
Isikud, kelle suhtes kohaldatakse üksnes B-tüüpi õigusakte
või A- ja B-tüüpi õigusakte
1. Isikul, kelle suhtes on järjest või vaheldumisi kohaldatud kahevõi enama liikmesriigi õigusakte, millest vähemalt ühed ei oleA-tüüpi õigusaktid, on õigus hüvitistele 5. peatüki alusel, midakohaldatakse mutatis mutandis , võttes arvesse lõiget 3.2. KuiasjaomaseisikusuhtesonvaremsiiskikohaldatudB-tüüpiõigusakte ja tema töövõimetuses lõpeb invaliidusega A-tüüpiõigusaktide kohaldamise ajal, saab ta hüvitisi kooskõlas artik-liga 44, tingimustel et:
— ta vastab üksnes nimetatud või teiste samalaadsete õigusak-
tide tingimustele, võttes vajadusel arvesse artiklit 45, ilma et
arvestataksB-tüüpiõigusaktidealuseltäitunudkindlustus-võielamisperioode,
ja
— ta ei taotle vanadushüvitisi, võttes arvesse artikli 50 lõiget 1.
3. Liikmesriigi asutuse otsus taotleja invaliidsusastme kohta on
kõigi teiste asjaomaste liikmesriikide asutustele siduv, tingimuseletVIIlisasontunnustatudnendeliikmesriikideõigusaktidekoos-kõla seoses invaliidsusastmetega.
Artikkel 47
Invaliidsuse süvenemine
1. Invaliidsuse süvenemisel, mille eest isik saab hüvitist ühe võienama liikmesriigi õigusaktide alusel, kohaldatakse süvenemistarvesse võttes järgmisi sätteid:
a) hüvitisi antakse kooskõlas 5. peatükiga, mida kohaldatakse
mutatis mutandis ;
b) kui asjaomase isiku suhtes on kohaldatud kahte või enamat
A-tüüpi õigusakti ja hüvitise saamise ajal pole tema suhtes
kohaldatud ühegi teise liikmesriigi õigusakte, saab ta hüvitistkooskõlas artikli 44 lõikega 2.
2. Kui hüvitiste kogusumma või lõike 1 alusel makstavad hüviti-sed on väiksemad hüvitisest, mida asjaomane isik sai varasemapädeva asutuse kulul, maksab see asutus talle lisahüvitist kahesumma vahe ulatuses.
3. Kuiasjaomaneisikeiomaõigustteiseliikmesriigiasutusekulul
hüvitisi saada, maksab varasema liikmesriigi pädev asutushüvitised tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel, võttesarvesse invaliidsuse süvenemist ja vajadusel artiklit 45.05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 87
Artikkel 48
Invaliidushüvitiste muutmine vanadushüvitisteks
1. Vajaduse korral muudetakse invaliidsushüvitised vanadushü-
vitisteksvastavalttingimustele,misonkehtestatudnendeandmisealuseks olevates õigusaktides, ning vastavalt 5. peatükile.
2. Kui invaliidsushüvitist saav isik võib esitada taotluse vanadus-
hüvitise saamiseks ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide aluselvastavalt artiklile 50, jätkab iga asutus, kes on liikmesriigi õigus-aktidealuselvastutavinvaliidsushüvitisemaksmiseeest,selleleisi-kule invaliidsushüvitiste maksmist, millele nimetatud isikul onselle asutuse poolt kohaldatavate õigusaktide alusel õigus, seni,kuni lõike 1 sätted muutuvad selle asutuse suhtes kohaldatavaks,või seni, kuni asjaomane isik vastab selliste hüvitiste saamise tin-gimustele.
3. Kuiliikmesriigiõigusaktidealuselkooskõlasartikliga44anta-
vad invaliidsushüvitised muudetakse vanadushüvitisteks ja kuiasjaomane isik ei vasta veel ühe või mitme liikmesriigi õigusakti-degasätestatudtingimustelenendehüvitistesaamiseks,saabasja-omane isik sellelt või nendelt liikmesriikidelt invaliidsushüvitisialates muutmise kuupäevast.
Need invaliidsushüvitised antakse kooskõlas 5. peatükiga nii,
nagu oleks see peatükk olnud kohaldatav ajal, kui töövõimetusemuutumine invaliidsuseks aset leidis ajani, kuni asjaomane isikvastab asjaomastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud vanadus-hüvitise tingimustele või, kui sellist muutmist pole sätestatud, niikauakskuiisikulonõigusinvaliidsushüvitisteleviimatinimetatudriigi õigusakti või õigusaktide alusel.
4. Artikli 44 alusel ette nähtud invaliidsushüvitised arvutatakse
ümber vastavalt 5. peatükile niipea, kui hüvitisesaaja vastabB-tüüpi õigusaktides sätestatud invaliidsushüvitise saamise tingi-mustele, või niipea, kui isik hakkab saama vanadushüvitisi teiseliikmesriigi õigusaktide alusel.
Artikkel 49
Riigiteenistujate erisätted
Artikleid 6, 44, 46, 47 ja 48 ning artikli 60 lõikeid 2 ja 3kohaldatakse mutatis mutandis riigiteenistujate eriskeemiga
hõlmatud isikute suhtes.V PEATÜKK
Vanadus- ja toitjakaotuspensionid
Artikkel 50
Üldsätted
1. Kõik pädevad asutused määravad õiguse hüvitisele kõikidenende liikmesriikide õigusaktide alusel, mida on asjaomase isikusuhtes kohaldatud, kui taotlus hüvitise määramiseks on esitatud,välja arvatud kui asjaomane isik selgelt väljendab soovi lükataedasi vanadushüvitiste määramine ühe või mitme liikmesriigiõigusaktide alusel.
2. Kui mis tahes hetkel asjaomane isik ei vasta või enam ei vasta
kõikidelenendeliikmesriikideõigusaktidessätestatudtingimuste-le, mille subjektiks ta on olnud, ei arvesta asutused, mis kohalda-vad õigusakte, mille tingimused on täidetud, kooskõlas artikli 52lõike 1 punktidega a või b arvutusi tehes perioode, mis on täitu-nudsellisteõigusaktidealusel,milletingimusieitäidetavõienamei täideta, kui selle tulemusena kasvaks hüvitise alammäär.
3. Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis , kui asjaomane isik on
selgelt taotlenud vanadushüvitise määramise edasilükkamist.4. Uus arvutus tehakse automaatselt siis, kui on täidetud tingi-
mused teiste riikide õigusaktide alusel või kui isik taotleb koos-kõlas lõikega 1 edasi lükatud vanadushüvitise määramist, väljaarvatudkuiteisteriikideõigusaktidealuseltäitunudperioodidonjuba arvesse võetud lõigete 2 ja 3 alusel.
Artikkel 51
Erisätted perioodide liitmise kohta
1. Kui liikmesriigi õigusaktidega on teatavate hüvitiste andmisetingimuseks seatud kindlustusperioodide täitumine üksnes eri-valdkonnas töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutse-misega või kutsealal, mida reguleeritakse töötavate või füüsilisestisikust ettevõtjatena tegutsevate isikute eriskeemiga, võtab selleliikmesriigi pädev asutus teise liikmesriigi õigusaktide alusel täi-tunud perioode arvesse üksnes siis, kui need on täitunud vastavaskeemi alusel või kui see nii pole, samal kutsealal või kui see onasjakohane, samas tegevusvaldkonnas töötades või füüsilisest isi-kust ettevõtjana tegutsedes.88
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
Kui sel viisil täitunud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane
isik eriskeemi alusel hüvitiste saamise tingimustele, võetaksenimetatud perioode hüvitiste andmisel arvesse üldskeemi aluselvõi kui see pole võimalik, siis vastavalt tööliste või teenistujatesuhtes kohaldatava kindlustusskeemi alusel, tingimusel et asja-omane isik on olnud seotud ühega nendest skeemidest.
2. Liikmesriigi eriskeemi alusel täitunud perioode võetakse
arvesse üldskeemi alusel hüvitiste andmisel või kui see pole või-malik, siis vastavalt tööliste või teenistujate suhtes kohaldatavakindlustusskeemi alusel, tingimusel et asjaomane isik on olnudseotudüheganendestskeemidest,isegikuineidperioodeonjubaarvesse võetud viimatinimetatud liikmesriigi eriskeemi alusel.
3. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad hüvitiste saamise õiguse
omandamise, säilitamise või ennistamise sõltuvusse asjaomaseisikukindlustatusestriskirealiseerumiseajal,loetakseseetingimustäidetuks, kui isik oli kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktidealusel, iga asjaomase riigi puhul XI lisas ettenähtud korras.
Artikkel 52
Hüvitiste määramine
1. Pädev asutus arvutab makstava hüvitise suuruse:
a) kohaldatavateõigusaktidealuselüksnessiis,kuihüvitistemää-
ramise tingimused on täidetud ainult siseriiklike õigusaktide
alusel (sõltumatu hüvitis);
b) arvutades teoreetilise suuruse ja sellest tuleneva tegeliku suu-
ruse (pro ratahüvitis) järgmiselt:
i) hüvitise teoreetiline suurus võrdub hüvitisega, mida asja-
omane isik võiks taotleda, kui kõik kindlustus- ja/või ela-misperioodid, mis on täitunud teiste liikmesriikide õigus-aktide alusel, oleksid täitunud hüvitise määramisekuupäeval kohaldatavate õigusaktide alusel. Kui nendeõigusaktidealuseleisõltuhüvitisesuurustäitunudperioo-didekestusest,loetaksesellinehüvitisesuurushüvitiseteo-reetiliseks suuruseks;
ii) pädev asutus määrab seejärel kindlaks pro ratahüvitise
tegelikusuuruse,korrutadesteoreetilistsuurusttemapooltkohaldatavateõigusaktidealuselenneriskimaterialiseeru-mist täitunud perioodide kestuse ja kõikide asjaomasteliikmesriikide õigusaktide alusel enne riski materialiseeru-mist täitunud perioodide kogukestuse suhtega.2. Vajaduse korral rakendab pädev asutus kooskõlas lõike 1punktidega a ja b arvutatud suurusele kõiki vähendamise, peata-mise või tühistamisega seotud eeskirju kohaldatavate õigusaktidealusel artiklites 53–55 sätestatud piirides.
3. Asjaomaselisikulonõigussaadaigaliikmesriigipädevaltasu-
tuselt suurim summa, mis on arvutatud vastavalt lõike 1 punkti-d e l eaj ab .
4. Kuikooskõlaslõike1punktigaasooritatudarvutustetulemu-
sena on sõltumatu hüvitis ühes liikmesriigis suurem kui pro rata
hüvitis, mis on arvutatud kooskõlas lõike 1 punktiga b, või sel-legavõrdne,võibpädevasutus prorataarvutusestloobudaraken-
dusmääruses sätestatud tingimustel. Sellised olukorrad on sätes-tatud VIII lisas.
Artikkel 53
Kattumise välistamise eeskirjad
1. Samaisikutäitunudkindlustus-ja/võielamisperioodidealuselarvutatudvõiantudinvaliidsus-,vanadus-jatoitjakaotushüvitistemistaheskattumistkäsitletaksesamaliigilistehüvitistekattumise-na.
2. Selliste hüvitiste kattumist, mida ei saa käsitleda samaliigiliste
hüvitistena lõike 1 tähenduses, käsitletakse eri liiki hüvitiste kat-tumisena.
3. Liikmesriigi õigusaktides ettenähtud kattumist välistavate ees-
kirjade kohaldamisel invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotushüvi-tise sama liiki või eri liiki hüvitise või muu sissetulekuga kattu-mise korral kehtivad järgmised sätted:
a) pädev asutus võtab arvesse teises liikmesriigis saadud hüvitisi
või tulu üksnes siis, kui asutuse kohaldatavates õigusaktides
on sätestatud välisriigis saadud hüvitiste või tulu arvessevõt-mine;
b) pädevasutusvõtabarvesseteiseliikmesriigimakstavatehüvi-
tiste suuruse rakendusmääruses sätestatud tingimustel ja kor-rasennemaksude,sotsiaalkindlustusmaksetejamuudeüksik-isiku maksude või vähendamiste mahaarvamist, välja arvatudkui kohaldatavates õigusaktides on sätestatud pärast selliseidmahaarvamisi kattumiste vältimiseks rakendatavad eeskirjad;05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 89
c) pädev asutus ei võta arvesse nende teise liikmesriigi õigusak-
tide alusel määratavate hüvitiste suurust, mida makstakse
vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vaba-tahtliku jätkamise alusel;
d) kui üks liikmesriik rakendab eeskirju kattumise vältimiseks
põhjusel,etasjaomaneisiksaabsamavõieriliikihüvitisiteisteliikmesriikide õigusaktide alusel või teistes liikmesriikidesomandatud tulu, võib saadaolevat hüvitist vähendada üksnesselliste hüvitiste või sellise tulu summa võrra.
Artikkel 54
Samaliigiliste hüvitiste kattumine
1. Kuikahevõimitmeliikmesriigiõigusaktidealuselsaadaolevadsamaliigilised hüvitised kattuvad, ei rakendata pro ratahüvitise
suhtesliikmesriigiõigusaktidegasätestatudeeskirjukattumiseväl-timiseks.
2. Kattumise vältimise eeskirju rakendatakse sõltumatu hüvitise
suhtes üksnes siis, kui asjaomane hüvitis on:
a) hüvitis, mille suurus ei sõltu kindlustus- või elamisperioodi
kestusest;või
b) hüvitis,millesuurusonkindlaksmääratudriskirealiseerumis-
kuupäeva ja hilisema kuupäeva vahel täitunuks loetud arves-
tusliku perioodi alusel, mis kattub järgmisega:
i) samaliigilinehüvitis,väljaarvatudkuikahevõimitmeliik-
mesriigi vahel on sõlmitud kokkulepe sama arvestuspe-
rioodi mitmekordse arvessevõtmise vältimiseks,
või
ii) punktis a osutatud hüvitis.
PunktidesajabosutatudhüvitisedjaleppedonloetletudIXlisas.Artikkel 55
Eri liiki hüvitiste kattumine
1. Kui eri liiki hüvitiste või muu tulu saamisel on nõutav asjao-
maste liikmesriikide õigusaktides sätestatud kattumise vältimiseeeskirjade kohaldamine:
a) kahe või mitme sõltumatu hüvitise suhtes, jagavad pädevad
asutusedhüvitisevõihüvitistevõimuutulusummadnii,nagu
nad on arvesse võetud, nimetatud eeskirjadega reguleeritudhüvitiste arvuga;
siiski ei saa käesoleva punkti kohaldamine asjaomast isikut
ilma jätta tema pensionäristaatusest käesoleva jaotise teistepeatükkidetähendusesrakendusmäärusessätestatudtingimus-tel ja korras;
b) ühe või mitme pro ratahüvitise suhtes, võtavad pädevad asu-
tused arvesse hüvitist või hüvitisi või muud tulu ja kõiki kat-tumist vältivate eeskirjade rakendamiseks sätestatud tegureidartikli 52 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud arvutuseksmääratudkindlustus-ja/võielamisperioodidesuhtefunktsioo-nina;
c) ühe või mitme sõltumatu hüvitise ja ühe või mitme pro rata
hüvitise suhtes, rakendavad pädevad asutused mutatis mutan-
dispunktiasõltumatutehüvitistejapunktib proratahüvitiste
suhtes.
2. Pädev asutus ei kohalda sõltumatute hüvitiste puhul ette näh-tud jaotust, kui tema poolt kohaldatavates õigusaktides sätesta-takse eri liiki hüvitiste ja/või muu tulu ning kõigi muude teguritearvessevõtmine nende summa selle osa arvutamiseks, mis onmääratletud artikli 52 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatudkindlustus- ja/või elamisperioodide suhte funktsioonina.
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis , kui ühe või
mitme liikmesriigi õigusaktid näevad ette, et õigust hüvitisele ei
saa omandada juhul, kui asjaomane isik saab teise liikmesriigiõigusaktide alusel makstavat eri liiki hüvitist või muud sissetule-kut.90
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
Artikkel 56
Hüvitiste arvutamise lisasätted
1. Artikli 51 lõike 1 punktis b osutatud teoreetiliste ja pro rata
summade arvutamisel kohaldatakse järgmisi eeskirju:
a) kui enne riski realiseerumist kõigi asjaomaste liikmesriikide
õigusaktidealuseltäitunudkindlustus-ja/võielamisperioodide
kogukestus on pikem kui täishüvitise saamiseks nõutav mak-simumperiood ühe sellise liikmesriigi õigusaktides, arvestabselle liikmesriigi pädev asutus täitunud perioodide kogukes-tuse asemel seda maksimumperioodi; see arvutusviis ei tohipõhjustadanimetatudasutuselesuurematmaksekohustustkuitemakohaldatavatesõigusaktidesettenähtudtäishüvitis.Seeeikehtihüvitistesuhtes,millesuuruseisõltukindlustusperioodikestusest;
b) kattuvateperioodidearvessevõtmisekordonsätestatudraken-
dusmääruses;
c) kui liikmesriigi õigusaktides on sätestatud, et hüvitised tuleb
arvutadatulu,sissemaksete,sissemaksebaasi,juurdekasvu,sis-setuleku,muudesummadevõineistenamakuiühekombinat-siooni (keskmiste, proportsionaalsete, püsi- või krediteeritudsummade) alusel, toimib pädev asutus järgmiselt:
i) määrabhüvitistearvutusbaasiüksneskooskõlastemapoolt
kohaldatavateõigusaktidegatäitunudkindlustusperioodide
alusel;
ii) kasutab vastavalt teiste liikmesriikide õigusaktidele täitu-
nudkindlustus-ja/võielamisperioodidegakooskõlasarvu-tatava summa määramisel samu tegureid, mis on määrat-letud või registreeritud tema poolt kohaldatavateõigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodide puhul;
asjaomase liikmesriigi puhul XI lisas sätestatud korras.
2. Liikmesriigi õigusaktide sätteid, mis käsitlevad hüvitiste arvu-tamiselarvessevõetavateteguriteümberhindamist,kohaldabselleliikmesriigi pädev asutus vajadusel vastavalt lõikele 1 arvessevõe-tavateteguritesuhtesteisteliikmesriikideõigusaktidealuseltäitu-nud kindlustus- või elamisperioodide puhul.Artikkel 57
Alla aasta kestvad kindlustus- või elamisperioodid
1. Olenemataartikli52lõike1punktistbeioleliikmesriigipädevasutus kohustatud andma hüvitist tema poolt kohaldatavateõigusaktide alusel täitunud perioodide eest, mida võetakse riskirealiseerumisel arvesse, kui:
— nimetatud perioodide kestus on alla ühe aasta
ja
— üksnes neid perioode arvesse võttes ei teki nimetatud õigus-
aktide alusel õigust hüvitisele.
Käesolevas artiklis tähendavad perioodid kõiki kindlustus-, töö-,
füüsilisestisikustettevõtjanategutsemisevõielamisperioode,misannavad õiguse asjaomasele hüvitisele või otseselt suurendavadseda.
2. Iga asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab lõikes 1 osuta-
tudperioodearvesseartikli52lõike1punktibalapunktiikohal-damisel.
3. Kuilõike1kohaldamisetulemuselvabaneksidkõikasjaomaste
liikmesriikide asutused oma kohustustest, määratakse hüvitistüksnes neist liikmesriikidest viimase õigusaktide alusel, kelle tin-gimused on täidetud, nagu oleksid kõik täitunud ning vastavaltartiklile6jaartikli51lõigetele1ja2arvessevõetavadkindlustus-ja elamisperioodid täitunud selle liikmesriigi õigusaktide alusel.
Artikkel 58
Lisahüvitise määramine
1. Hüvitisesaajale,kellesuhteskehtibkäesolevpeatükk,eivõielu-kohajärgses liikmesriigis, mille õigusaktide alusel talle hüvitistmakstakse, määrata väiksemat hüvitist kui kõnealustes õigusakti-deskindlaksmääratudmiinimumhüvitiskindlustus-võielamispe-rioodieest,misvõrdubkõigikindlustusperioodidega,midaarves-tatakse maksmisel vastavalt käesolevale peatükile.
2. Nimetatud liikmesriigi pädev asutus maksab talle kõnealuse
riigi territooriumil elamise ajal lisahüvitist, mis on võrdne käes-oleva peatüki alusel makstavate hüvitiste kogusumma ja miini-mumhüvitise vahega.05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 91
Artikkel 59
Hüvitiste ümberarvutamine ja ümberhindamine
1. Kuihüvitistearvutamiseeeskirjuvõihüvitistemääramisemee-
todeid liikmesriigi õigusaktide alusel muudetakse või kui asjao-mase isiku isiklikus olukorras toimub oluline muutus, mis selleriigi õigusaktide alusel tingiks hüvitisesumma korrigeerimise,tehakse ümberarvutus kooskõlas artikliga 52.
2. Kui aga elamiskulude kasvu või tulutaseme muutuse või
muudekorrigeerimisttingivatepõhjustetõttuasjaomaseliikmes-riigi hüvitisi muudetakse protsendimäära või püsisumma võrra,kohaldatakse seda protsendimäära või püsisummat otse hüvitistesuhtes vastavalt artiklile 52 ilma ümberarvutamise vajaduseta.
Artikkel 60
Riigiteenistujate erisätted
1. Artikleid 6, 50, artikli 51 lõiget 3 ja artikleid 52-59 kohalda-taksemutatis mutandis riigiteenistujate eriskeemiga hõlmatud isi-
kute suhtes.
2. Kuipädevaliikmesriigiõigusaktidseavadriigiteenistujateeris-
keemi alusel hüvitiste saamisõiguse tekkimise, lõppemise, säilita-mise või ennistamise sõltuvusse kõnesoleva liikmesriigi riigitee-nistujate ühe või mitme eriskeemi kõigi kindlustusperioodidetäitumisest või sellest, et neid peetakse kõnesoleva liikmesriigiõigusaktide kohaselt selliste perioodidega samaväärseks, võtabselleriigipädevasutusarvesseüksnesneidperioode,midatasaabtunnustada oma poolt kohaldatavate õigusaktide alusel.
Kui sel viisil täitunud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane
isik kõnealuste hüvitiste saamise tingimustele, võetakse nimeta-tud perioode arvesse üldskeemi alusel hüvitiste määramisel võikuiseepolevõimalik,siisvastavalttöölistevõiteenistujatesuhteskohaldatava kindlustusskeemi alusel hüvitiste määramisel.
3. Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt arvutatakse riigiteenistu-
jateeriskeemialuselantavadhüvitisedvaatlusperioodilsaadudvii-mase palga või viimaste palkade alusel, lähtub selle riigi pädevasutus arvutamisel üksnes nendest nõuetekohaselt ümber hinna-tudpalkadest,misonsaadudselliselperioodilvõisellistelperioo-didel,milasjaomaseisikusuhteskehtisidkõnesolevadõigusaktid.6. PEATÜKK
Töötushüvitised
Artikkel 61
Erieeskirjad kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikust
ettevõtjana tegutsemise perioodide liitmise kohta
1. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktide kohaselt sõl-tubhüvitistesaamiseõiguseomandamine,säilitamine,taastaminevõikestuskindlustus-,töötamis-võifüüsilisestisikustettevõtjanategutsemise perioodide täitumisest, peab vajalikul määral arvessevõtma teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus-,töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode,niinaguneedoleksidtäitunudtemapooltkohaldatavateõigusak-tide alusel.
Kui kohaldatavate õigusaktide alusel tekib õigus hüvitisele kind-
lustusperioodide täitumisel, ei võeta arvesse teise liikmesriigiõigusaktide alusel täitunud töötamis- või füüsilisest isikust ette-võtjana tegutsemise perioode, välja arvatud juhul, kui neidperioode oleks käsitatud kindlustusperioodidena, kui need olek-sid täitunud kohaldatavate õigusaktide alusel.
2. Välja arvatud artikli 65 lõike 5 punktis a osutatud juhtudel,
kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 1 tingimusel, et asjaomaselisikul on vastavalt õigusaktidele, mille alusel hüvitisi taotletakse,hiljuti täitunud:
— kindlustusperioodid, kui nimetatud õigusaktides nõutakse
kindlustusperioode,
— töötamisperioodid, kui nimetatud õigusaktides nõutakse töö-
tamisperioode,
või
— füüsilisestisikustettevõtjanategutsemiseperioodid,kuinime-
tatud õigusaktides nõutakse füüsilisest isikust ettevõtjana
tegutsemise perioode.
Artikkel 62
Hüvitiste arvutamine
1. Selleliikmesriigipädevasutus,kelleõigusaktidekohaseltarvu-tatakse hüvitisi varasema palga või kutsetegevuse tulu põhjal,võtabhüvitisearvutamiselarvesseüksnespalkavõikutsetegevusetulu,midaasjaomaneisiksaiviimaseltöötamiselvõifüüsilisestisi-kust ettevõtjana tegutsemisel nimetatud õigusaktide alusel.92
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
2. Lõiget1kohaldataksekasiis,kuipädevaasutusekohaldatava-
tes õigusaktides on sätestatud eriloomuline vaatlusperiood sellepalga määratlemiseks, mille alusel hüvitised arvutatakse, ja kuiasjaomaseisikusuhteskohaldatikoguvõiosanimetatudperioodivältel teise liikmesriigi õigusakte.
3. Erandina lõigetest 1 ja 2 ning kooskõlas rakendusmäärusega,
võtab elukohajärgne asutus artikli 65 lõike 5 punktiga a hõlma-tud piirialatöötajate puhul arvesse palka või kutsetegevuse tulu,midaasjaomaneisiksailiikmesriigis,milleõigusaktetemasuhteskohaldati tema viimasel töötamisel või füüsilisest isikust ettevõt-jana tegutsemisel.
Artikkel 63
Erisätted elukohaeeskirjadest loobumise kohta
Käesoleva peatüki osas kohaldatakse artiklit 7 üksnesartiklites 64–65 sätestatud juhtudel ja seal määratletud ulatuses.
Artikkel 64
Teise liikmesriiki suunduvad töötud
1. Täielikulttöötuisik,kelonõigushüvitiselepädevaliikmesriigiõigusaktide alusel ja kes läheb teise liikmesriiki tööd otsima, säi-litab õiguse rahalistele töötushüvitistele järgmistel tingimustel jajärgmises ulatuses:
a) töötupeabennelahkumistolematööotsijanaregistreeritudja
olema kättesaadav pädeva liikmesriigi tööhõivetalitustele
vähemalt nelja nädala jooksul pärast töötuks jäämist. Pädevtalitusvõiasutusvõibtallesiiskiandaloalahkudaennenime-tatud tähtaja möödumist;
b) töötupeabendtööotsijanaregistreerimasihtkohaliikmesriigi
tööhõivetalituses, alluma seal kehtivatele kontrollimenetlus-telejatäitmaselleliikmesriigiõigusaktidessätestatudtingimu-si. Nimetatud tingimus loetakse registreerimisele eelnenudperioodi suhtes täidetuks, kui asjaomane isik registreerib endseitsme päeva jooksul alates kuupäevast, mil ta ei ole enamkättesaadav selle liikmesriigi tööhõivetalitustele, kust ta lah-kus.Erandjuhtudelvõibpädevtalitusvõiasutussedaperioodipikendada;c) õigus saada hüvitist säilib kolme kuu jooksul alates kuupäe-
vast, mil töötu isik ei olnud enam kättesaadav selle liikmes-riigi tööhõivetalitustele, kust ta lahkus, tingimusel et hüvitisesaamise kestus kokku ei ületa perioodi pikkust, mil tal oliõigus hüvitisele selle riigi õigusaktide alusel; pädev talitus võiasutusvõibsedakolmekuulistperioodipikendadamaksimaal-selt kuue kuuni;
d) rahalised hüvitised maksab pädev asutus vastavalt tema poolt
kohaldatavatele õigusaktidele ja enda kulul.
2. Kui asjaomane isik naaseb pädevasse liikmesriiki enne ajamöödumist, mille jooksul tal on õigus saada hüvitist lõike 1punkti c alusel, või selle ajal, on tal jätkuvalt õigus saada hüvitistselle liikmesriigi õigusaktide alusel. Kui isik ei naase pädevasseriiki enne nimetatud perioodi lõppu või selle lõppemisel, kaotabta kõik õigused hüvitisele pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel,välja arvatud juhul, kui selle riigi õigusaktide sätted on soodsa-mad.Erandjuhtudelvõibpädevtalitusvõiasutuslubadaasjaoma-sel isikul naasta hilisemal kuupäeval, ilma et ta oma õigusi kao-taks.
3. Kahe töötamise vahelisel perioodil säilib õigus hüvitisele
lõike 1 alusel kokku maksimaalselt kolmeks kuuks, välja arvatudjuhulkuipädevaliikmesriigiõigusaktidonsoodsamad;pädevtali-tus või asutus võib seda perioodi pikendada maksimaalselt kuuekuuni.
4. Teabevahetuse, koostöö ja vastastikuse abistamise korraldus
pädeva liikmesriigi ja selle liikmesriigi asutuste ja talituste vahel,kuhu isik läheb tööd otsima, sätestatakse rakendusmääruses.
Artikkel 65
Töötud, kes elasid muus liikmesriigis kui pädev riik
1. Osaliselt või periooditi töötu isik, kes oma viimase töötamisevõi füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ajal elas muus liik-mesriigis kui pädev liikmesriik, peab olema kättesaadav omatööandjale või tööhõivetalitusele pädevas liikmesriigis. Ta saabhüvitistkooskõlaspädevaliikmesriigiõigusaktidega,nagutaelaksselles liikmesriigis. Nimetatud hüvitisi annab pädeva liikmesriigiasutus.05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 93
2. Täielikulttöötuisik,kesomaviimasetöötamisevõifüüsilisest
isikust ettevõtjana tegutsemise ajal elas muus liikmesriigis kuipädev liikmesriik, ja kes elab jätkuvalt selles liikmesriigis või naa-seb sellesse liikmesriiki, peab olema kättesaadav elukohajärgseliikmesriigitööhõivetalitusele.Täielikulttöötuisikvõiblisaksoll a
kättesaadav viimase töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjanategutsemise liikmesriigi tööhõivetalitusele, ilma et see piiraksartikli 64 kohaldamist.
Töötu isik, kes pole piirialatöötaja ja kes ei naase oma elukoha-
järgsesse liikmesriiki, peab olema kättesaadav tööhõivetalituseleliikmesriigis, mille õigusakte tema suhtes viimati kohaldati.
3. Lõike 2 esimeses lauses osutatud töötu isik peab end tööotsi-
jana registreerima elukohajärgse liikmesriigi pädevas tööhõiveta-lituses,allumasealkehtivatelekontrollimenetluselejatäitmaselleliikmesriigi õigusaktides sätestatud tingimusi. Kui ta registreeribennasttööotsijanakaliikmesriigis,kustaviimatitöötasvõitegut-sesfüüsilisestisikustettevõtjana,peabtatäitmasellesriigiskohal-datavaid nõudeid.
4. Lõike 2 teise lause ja lõike 3 teise lause rakendamine, samuti
elukoha liikmesriigi ja viimase töötamise liikmesriigi asutuste jatalituste vahel teabevahetuse, koostöö ja vastastikuse abistamisekorraldus sätestatakse rakendusmääruses.
5. a) Lõike 2 esimeses ja teises lauses osutatud töötu isik saab
hüvitisikooskõlaselukohajärgseliikmesriigiõigusaktidega,
naguoleksneidtemasuhteskohaldatudtemaviimasetöö-tamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ajal.Nimetatud hüvitisi maksab elukohajärgne asutus.
b) Töötaja, kes pole piirialatöötaja ja kellele on hüvitise omal
kulul määranud pädev asutus liikmesriigis, mille õigusakteisikule viimati kohaldati, saab oma naasmisel elukohajärg-sesseliikmesriikiesmalthüvitisikooskõlasartikliga64,kui-võrd hüvitiste saamine punkti a alusel on peatatud perioo-diks, mil ta saab hüvitist tema suhtes viimati kohaldatudõigusaktide alusel.6. Lõike 5 alusel elukohajärgse asutuse määratud hüvitise maks-mine toimub selle asutuse kulul. Lõike 7 alusel tagastab pädevasutus liikmesriigis, mille õigusakte isiku suhtes viimati kohalda-ti, elukohajärgsele asutusele viimase poolt esimesel kolmel kuulantud hüvitiste kogusumma. Tagasimaksesumma sel perioodil eivõi ületada töötuse korral pädeva liikmesriigi õigusaktide aluselmakstavat summat. Lõike 5 punktis b osutatud juhul arvataksekäesoleva lõike teises lauses osutatud perioodist maha periood,mil hüvitist antakse artikli 64 alusel. Tagasimaksmise kord sätes-tatakse rakendusmääruses.
7. Lõikes6osutatudtagasimakseperioodipikendatakseviiekuu-
ni, kui asjaomasel isikul on eelnenud 24 kuu jooksul täitunudvähemalt 12kuuline töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjanategutsemiseperioodliikmesriigis,milleõigusaktetemasuhtesvii-mati kohaldati, kui need perioodid annavad õiguse töötushüviti-sele.
8. Lõigete 6 ja 7 kohaldamisel võivad kaks või enam liikmesriiki
või nende riikide pädevad võimuorganid näha ette teistsugusetagasimaksmisviisi või loobuda igasugusest nende jurisdiktsiooniall olevate asutuste vahelistest tagasimaksetest.
7. PEATÜKK
Eelpensionihüvitised
Artikkel 66
Hüvitised
Kui kohaldatavates õigusaktides seatakse eelpensionihüvitisteõiguse tingimuseks kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikustettevõtjana tegutsemise perioodide täitumine, ei kohaldataartiklit 6.
8. PEATÜKK
Perehüvitised
Artikkel 67
Teises liikmesriigis elavad pereliikmed
Isikul on õigus perehüvitistele kooskõlas pädeva liikmesriigiõigusaktidega, sealhulgas oma teises liikmesriigis elavatepereliikmete jaoks, nagu elaksid nad esimesena nimetatudliikmesriigis. Pensionäril on õigus perehüvitistele vastavalt temapensioni suhtes pädeva liikmesriigi õigusaktidele.94
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
Artikkel 68
Prioriteetsuse määramise eeskirjad kattumise puhul
1. Kui samal perioodil ja samadele pereliikmetele antakse hüvi-
tisi enam kui ühe liikmesriigi õigusaktide alusel, rakendataksejärgmisi prioriteetsuse eeskirju:
a) kui hüvitisi maksavad mitu liikmesriiki erinevatel alustel,
onprioriteetsusjärjekordjärgmine:esmaltõigused,missaa-
dakse töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutse-misealusel,teiseksõigused,missaadaksepensionisaamisealusel, ja lõpuks elukohast tulenevad õigused;
b) kui hüvitisi maksavad mitu liikmesriiki samadel alustel,
kehtestatakseprioriteetsusjärjekordjärgmisteleallkriteeriu-mitele viitamisega:
i) töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise
alusel saadavate õiguste puhul: laste elukoht, tingimu-
seletsealsellinetegevuseksisteerib,jalisaks,kuiseeonasjakohane, vastuolulistes õigusaktides sätestatud hüvi-tiste suurim summa. Viimasel juhul jagatakse hüvitistekulu kooskõlas rakendusmääruses kehtestatud kritee-riumitega;
ii) pensionitesaamisealuselsaadavateõigustepuhul:laste
elukoht, tingimusel et sealsete õigusaktide alusel pen-sioni makstakse, ja lisaks, kui see on asjakohane, vastu-oluliste õigusaktide alusel sätestatud pikim kindlustus-või elamisperiood;
iii) elamise alusel saadavate õiguste puhul: laste elukoht.
2. Kattuvate õiguste puhul antakse perehüvitisi kooskõlas õigus-aktidega, mis on prioriteetsed vastavalt lõikele 1. Õigus perehü-vitistele peatatakse ühe või mitme riigi vastuoluliste õigusaktidekorral esimesena nimetatud õigusaktidega sätestatud summa ula-tusesjasedasummatületavasummapuhulantaksevajaduseldife-rentseeritud lisahüvitist. Sellist diferentseeritud lisahüvitist pol e
vaja anda teises liikmesriigis elavatele lastele, kui õigus kõnealu-sele hüvitisele tugineb üksnes elukohal.
3. Kui artikli 67 alusel esitatakse perehüvitiste taotlus selle liik-
mesriigi pädevale asutusele, mille õigusakte kohaldatakse, kuidmitte eelisõiguse alusel kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 1 ja2, siis:a) see asutus edastab taotluse viivitamata selle liikmesriigi
pädevaleasutusele,kelleõigusakteeelisjärjekorraskohalda-takse,teavitabasjaomastisikutja,ilmaetseepiiraksraken-dusmäärusesätetekohaldamisthüvitisteajutisemääramisesuhtes,annabvajadusellõikes2nimetatuddiferentseeritudlisahüvitist;
b) selleliikmesriigipädevasutus,milleõigusakteeelisjärjekor-
ras kohaldatakse, käsitleb taotlust, nagu oleks see esitatudotse sellele asutusele, ja sellise taotluse esimesele asutuseleesitamise kuupäeva käsitletakse eelistatud asutusele nõudeesitamise kuupäevana.
Artikkel 69
Lisasätted
1. Kui artiklitest 67 ja 68 tulenevate õigusaktide alusel ei saadaõigusttäiendavatevõierilisteperehüvitistemaksmiseksorbudele,makstakse sellised hüvitised vaikimisi ja lisaks muudele eespoolnimetatud õigusaktidega kooskõlas saadud perehüvitistele selleliikmesriigi õigusaktide alusel, mida toitja suhtes kohaldati kõigepikema perioodi vältel, kuivõrd õigus omandati nende õigusak-tide alusel. Kui selliste õigusaktide alusel ei ole omandatud õigustsaada hüvitisi, uuritakse sellise õiguse omandamise tingimusiteiste liikmesriikide õigusaktides ja hüvitised antakse nende liik-mesriikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamispe-rioodide kahanevas järjekorras.
2. Pensionitevõipensionitelisahüvitistevormismakstavadhüvi-
tised makstakse ja arvutatakse kooskõlas 5. peatükiga.
9. PEATÜKK
Mitteosamakselised rahalised erihüvitised
Artikkel 70
Üldsäte
1. Käesolevat artiklit kohaldatakse mitteosamakseliste rahalisteerihüvitistesuhtes,midamakstaksenendeõigusaktidealusel,mil-lelomaulatuse,eesmärkideja/võikohaldamistingimustetõttuonnii artikli 3 lõikes 1 osutatud sotsiaalkindlustust kui ka sotsiaa-labi reguleerivate õigusaktide iseloom.
2. Käesolevas peatükis tähendavad mitteosamakselised rahalised
erihüvitised hüvitisi, mis:05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 95
a) on kavandatud andma kas:
i) täiendavat, asendavat või alternatiivset kaitset riskide vas-
tu, mis on hõlmatud artikli 3 lõikes 1 osutatud sotsiaal-
kindlustusliikidega ja mis tagavad asjaomastele isikuteleminimaalse toimetulekutulu, võttes arvesse majandus- jasotsiaalolukorda asjaomases liikmesriigis;
või
ii) üksnes eriloomuga kaitset puuetega isikutele, mis on tihe-
dalt seotud nimetatud isiku sotsiaalse keskkonnaga asja-
omases liikmesriigis,
ja
b) rahastamise allikaks on eranditult üldiseloomuga avalike
kulude katmiseks kavandatud kohustuslikud maksud ninghüvitiste andmise ja arvutamise tingimused ei sõltu hüvitise-saaja osamaksetest. Siiski ei loeta osamakseliste hüvitiste lisa-hüvitisi üksnes sel põhjusel veel osamakselisteks hüvitisteks,
ja
c) on loetletud X lisas.
3. Artiklit 7 ja käesoleva jaotise teisi peatükke ei kohaldata käes-
oleva artikli lõikes 2 osutatud hüvitiste suhtes.
4. Lõikes 2 osutatud hüvitisi antakse eranditult asjaomase isiku
elukohajärgses liikmesriigis kooskõlas selle riigi õigusaktidega.Selliseid hüvitisi annab elukohajärgne asutus oma kulul.
IV JAOTIS
HALDUSKOMISJON JA KONSULTATIIVKOMITEE
Artikkel 71
Halduskomisjoni koosseis ja töökord
1. Euroopa Ühenduste Komisjoni juures tegutsevasse sotsiaal-kindlustussüsteemidekooskõlastamisehalduskomisjoni(edaspidihalduskomisjon) kuulub iga liikmesriigi valitsuse esindaja, kedavajaduselabistavadekspertnõustajad.EuroopaÜhendusteKomis-joni esindaja võtab halduskomisjoni istungitest osa nõuandvapädevusega.
2. Halduskomisjoni eeskirjad koostatakse tema liikmete vastasti-
kusel kokkuleppel.
Otsused artikli 72 punktis a osutatud tõlgendusküsimustes võe-
takse vastu asutamislepingus kehtestatud hääletamiseeskirjadealusel ja avaldatakse vastavalt vajadusele.
3. SekretariaaditeenusedtagabhalduskomisjonileEuroopaÜhen-
duste Komisjon.Artikkel 72
Halduskomisjoni ülesanded
Halduskomisjon:
a) tegeleb kõigi käesolevast määrusest ja rakendusmäärusest või
nendealuselsõlmitudlepingutestvõikokkulepetesttulenevate
haldus- ja tõlgendusküsimustega, ilma et see piiraks asjao-maste võimuorganite, asutuste ja isikute õigust kasutada liik-mesriikide õigusaktides, käesolevas määruses või asutamisle-pingusettenähtudmenetlusijavõimalustpöördudakohtusse;
b) aitabkaasabühenduseõigusaktideühetaoliselekohaldamisele
eelkõigekogemusejaparimahalduspraktikavahetamiseergu-tamise kaudu;
c) tugevdab ja arendab sotsiaalkindlustusalast koostööd liikmes-
riikide ja nende asutuste vahel, muu hulgas võtab arvesse tea-tavaid isikukategooriaid puudutavaid eriküsimusi; soodustabpiiriüleste koostöömeetmete rakendamist sotsiaalkindlustus-süsteemide kooskõlastamise valdkonnas;
d) kuivõrd võimalik, ergutab uute tehnoloogiate kasutamist sel-
leks, et hõlbustada isikute vaba liikumist, eelkõige teabevahe-tuse korralduse kaasajastamise ja asutuste vahelise teabevookohandamisega elektrooniliseks teabevahetuseks, võttesarvesseandmetöötlusearengutigasliikmesriigis;halduskomis-jon võtab vastu andmetöötlustalituste struktuuri üldeeskirjad,eelkõige turvalisuse ja standardite kasutamise suhtes, ja keh-testab sätted nende talituste ühisosa korralduseks;
e) täidabmuidkäesolevamäärusejarakendusmäärusevõinende
alusel sõlmitud lepingutest või kokkulepetest tulenevaid temapädevuses olevaid ülesandeid;
f) teeb asjakohaseid ettepanekuid Euroopa Ühenduste Komisjo-
nile sotsiaalkindlustussskeemide kooskõlastamiseks, silmaspidades ühenduse acquistäiustamist ja kaasajastamist selle
põhjalkoostatudmäärustevõimuudeasutamislepingugaette-nähtud aktide kaudu;
g) määrab tegurid, mida võtta käesoleva määruse alusel arvesse
liikmesriikide asutuste kuludega seotud kontode koostamiselja mida võtta arvesse aastaaruannete koostamisel nende asu-tustevahelartiklis74osutatudkontrollnõukoguaruandealu-sel.96
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
Artikkel 73
Andmetöötluse tehniline komisjon
1. Andmetöötluse tehniline komisjon (edaspidi tehniline komis-
jon) moodustatakse halduskomisjoni juurde. Tehniline komisjonteeb halduskomisjonile ettepanekuid andmetöötlusteenistusteühiste struktuurieeskirjade kohta, eriti turvalisuse ja standarditekasutamiseosas;komisjonesitabaruandeidjapõhjendatudseisu-koha enne kui halduskomisjon võtab vastu otsuseid vastavaltartikli 72 punktile d. Tehnilise komisjoni koosseisu ja tööviisimäärab kindlaks halduskomisjon.
2. Sel eesmärgil tehniline komisjon:
a) kogub asjaomaseid tehnilisi dokumente ning teostab uurin-
guid ja muid tema ülesande täitmiseks vajalikke töid;
b) esitab halduskomisjonile lõikes 1 osutatud aruanded ja põh-
jendatud seisukohad;
c) täidab muid ülesandeid ja teostab uuringuid, mida talle esitab
halduskomisjon;
d) tagab andmetöötlusteenistuste kaasabil ühenduse pilootpro-
jektide ja ühenduse poolt andmetöötlusteenistusi kasutavate
operatsioonisüsteemide juhtimise.
Artikkel 74
Kontrollnõukogu
1. Kontrollnõukogu moodustatakse halduskomisjoniga juurde.Kontrollnõukogutööviisijakoosseisumäärabkindlakshaldusko-misjon.
Kontrollnõukogu:
a) kontrollib liikmesriikide esitatavate iga-aastaste keskmiste
kulude määramise ja arvutamise meetodit;
b) kogub aastaaruande koostamiseks vajalikke andmeid ja teos-
tab iga liikmesriigi nõuete vajalikud arvutused;
c) esitab halduskomisjonile korrapäraselt aruandeid käesoleva
määruse ja rakendusmääruse rakendamise tulemuste kohta
lähtudes eelkõige finantsaspektist;
d) esitab andmed ja aruanded, mida halduskomisjon vajab
artikli 72 punkti g alusel otsuste tegemiseks;
e) annab halduskomisjonile võimalikke asjakohaseid soovitusi,
sealhulgaskäesolevamäärusegaseonduvalt,seosespunktidegaa ,bj ac ;
f) teeb töid, teostab uuringuid ja täidab ülesandeid, mida talle
paneb halduskomisjon;Artikkel 75
Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise
konsultatiivkomitee
1. Käesolevaga moodustatakse sotsiaalkindlustussüsteemidekooskõlastamise konsultatiivkomitee (edaspidi konsultatiivkomi-tee), kuhu kuuluvad igast liikmesriigist:
a) üks valitsuse esindaja;b) üks ametiühingute esindaja;c) üks tööandjate organisatsioonide esindaja.
Igaeespoolnimetatudkategooriakohtamääratakseüksasendus-
liige igast liikmesriigist.
Konsultatiivkomitee liikmed ja asendusliikmed nimetab ametisse
nõukogu.KonsultatiivkomiteeeesistujaksonEuroopaÜhendusteKomisjoni esindaja. Konsultatiivkomitee kehtestab oma töökor-ra.
2. Euroopa Ühenduste Komisjoni või halduskomisjoni taotlusel
või oma algatusel on konsultatiivkomitee pädev:
a) uurimaüldküsimusivõipõhimõttelisiküsimusijaprobleeme,
mis tekivad sotsiaalkindlustusssüsteemide kooskõlastamist
käsitlevate ühenduse sätete rakendamisest, eriti teatavate isi-kukategooriate puhul;
b) formuleerimasellistesküsimusteshalduskomisjonijaoksarva-
musi ja ettepanekuid nimetatud sätete ümbervaatamisteks.
V JAOTIS
MUUD SÄTTED
Artikkel 76
Koostöö
1. Liikmesriikide pädevad võimuorganid edastavad üksteiselekogu teabe, mis on seotud:
a) käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmetega;b) muudatustega õigusaktides, mis võivad mõjutada käesoleva
määruse rakendamist.
2. Käesolevamääruseeesmärgilosutavadliikmesriikidevõimuor-
ganid ja asutused üksteisele abi nii, nagu rakendaksid nad omariigi õigusakte. Kõnealuste võimuorganite ja asutuste antav hal-dusabi peab üldjuhul olema tasuta. Halduskomisjon määratlebsiiskitagasimakstavatekuludeiseloomujatagasimaksetealampii-rid.05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 97
3. Liikmesriikide võimuorganid ja asutused võivad käesoleva
määruse eesmärgil suhelda vahetult üksteisega ja asjaomaste isi-kute või nende esindajatega.
4. Käesoleva määrusega hõlmatud asutustel ja isikutel lasub vas-
tastikuseteavitamisejakoostöökohustuskäesolevamäärusekor-rektse rakendamise tagamiseks.
Asutused vastavad kooskõlas hea haldustavaga kõikidele järelpä-
rimistele mõistliku aja jooksul ja sellega seoses varustavad asja-omaseidisikuidteabega,misonvajalikneilekäesolevamäärusegaantud õiguste rakendamiseks.
Asjaomasedisikudpeavadteavitamapädevaliikmesriigijaeluko-
hajärgse liikmesriigi asutusi esimesel võimalusel muudatustestnendeisiklikusvõipereolukorras,mismõjutabnendeõigusthüvi-tistele käesoleva määruse alusel.
5. Lõike 4 kolmandas lõigus osutatud teabekohustuse mittetäit-
misel võidakse kohaldada proportsionaalseid meetmeid kooskõ-las siseriiklike õigusaktidega. Need meetmed on sellegipoolestsamaväärsed samasugustes olukordades siseriiklike õigusaktidealusel rakendatavatega ja ei põhjusta taotlejatele erakordseid ras-kusi neile käesoleva määrusega antud õiguste rakendamisel egamuuda seda võimatuks.
6. Raskustekorralkäesolevamäärusetõlgendamiselvõirakenda-
misel,misvõiksohtuseadasellegahõlmatudisikuõigused,võtabpädeva liikmesriigi või isiku elukohajärgse liikmesriigi asutusühendustasjaomaseliikmesriigivõiasjaomasteliikmesriikideasu-tuse või asutustega. Kui lahendust ei leita mõistliku aja jooksul,võivad asjaomased asutused paluda halduskomisjonil sekkuda.
7. Üheliikmesriigivõimuorganid,asutusedjakohtudeivõitagasi
lükata neile esitatud taotlusi või muid dokumente põhjusel, etneed on kirjutatud mõne teise liikmesriigi ametlikus keeles, midatunnustatakseühenduseasutusteametlikukeelenakooskõlasasu-tamislepingu artikliga 290.
Artikkel 77
Isikuandmete kaitse
1. Kui vastavalt käesolevale määrusele või rakendusmääruseleliikmesriigi võimuorganid või asutused edastavad isikuandmeidteiseliikmesriigivõimuorganitelevõiasutustele,kohaldataksesel-lise teabevahetuse suhtes andmeid edastava liikmesriigi andme-kaitse alaseid õigusakte. Mis tahes teabevahetuse suhtesvastuvõtva liikmesriigi võimuorganilt või asutuselt, samuti selleliikmesriigiesitatavateandmetehoiustamise,muutmisejahävita-misesuhteskohaldataksevastuvõtvaliikmesriigiandmekaitseala-seid õigusakte.
2. Käesoleva määruse ja rakendusmääruse kohaldamiseks vajali-
kud andmed edastatakse ühelt liikmesriigilt teisele liikmesriigilekooskõlasfüüsilisteisikutekaitsetseosesisikuandmeteedastamiseja vaba liikumisega käsitlevate ühenduse sätetega.
Artikkel 78
Andmetöötlus
1. Liikmesriigid lähevad järk-järgult üle käesoleva määruse jarakendusmääruse kohaldamiseks vajalike andmete vahetamise,neile juurdepääsu ja töötlemise uute tehnoloogiate kasutamisele.EuroopaÜhendusteKomisjonasubühisthuvipakkuvaidtoimin-guid toetama kohe, kui liikmesriigid on loonud asjaomased and-metöötlusteenistused.
2. Iga liikmesriik vastutab oma andmetöötlusteenuste korralda-
mise eest, et need oleksid kooskõlas ühenduse sätetega füüsilisteisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja vabal liikumisel.
3. Kui asutus on saatnud või välja andnud elektroonilise doku-
mendikooskõlaskäesolevamäärusejarakendusmäärusega,eivõiükski teise liikmesriigi võimuorgan ega asutus seda tagasi lükataselle tõttu, et dokument on vastu võetud elektrooniliselt, kui vas-tuvõttev asutus on kinnitanud oma suutlikkust võtta vastu elekt-roonilisi dokumente. Eeldatakse, et selliste dokumentide taasesi-tamine ja salvestamine on algdokumendi või selles käsitletavateabe õige ja täpne taasesitamine, kui ei ole tõendeid vastupidisekohta.
4. Elektroonilist dokumenti peetakse kehtivaks, kui dokumendi
salvestamisekskasutatudarvutisüsteemisonolemasturvaabinõudselleks, et välistada salvestatud dokumendi muutmine, edasisaat-mine või volitamatu juurdepääs sellele. Salvestatud teavet peabolema võimalik igal ajahetkel vahetult loetaval kujul taasesitada.Elektroonilise dokumendi edastamisel ühest sotsiaalkindlustusa-sutusest teise tuleb rakendada asjakohaseid turvameetmeid koos-kõlas ühenduse sätetega füüsiliste isikute kaitse kohta isikuand-mete töötlemisel ja vabal liikumisel.98
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
Artikkel 79
Sotsiaalkindlustusvaldkonna tegevuste rahastamine
Käesoleva määruse ja rakendusmäärusega seoses võib Euroopa
Ühenduste Komisjon rahastada täielikult või osaliselt järgmisitegevusi:
a) tegevused,misonsuunatudteabevahetuseparandamiselesot-
siaalkindlustusasutuste ja liikmesriikide asutuste vahel, eriti
elektroonilisele andmevahetusele;
b) muudtegevusedeesmärgigapakkudateavetkäesolevamääru-
sega hõlmatud isikutele ja nende esindajatele nende õiguste jakohustuste kohta käesolevast määrusest tulenevalt, kasutadeskõige sobivamaid vahendeid.
Artikkel 80
Maksuvabastus
1. Ühe liikmesriigi õigusaktide alusel ettenähtud vabastamistmaksudest, riigilõivust, notari- või registreerimistasust või nendevähendamine tõendite või dokumentide puhul, mille esitamistnõutakse selle liikmesriigi õigusaktide kohaldamisel, laiendataksesamasugusteletõenditelevõidokumentidele,milleesitamistnõu-takse teise liikmesriigi õigusaktide või käesoleva määruse kohal-damisel.
2. Kõikteatised,dokumendidjatõendid,milleesitamistnõutakse
käesoleva määruse kohaldamisel, on vabastatud nende õigsusetõestamisest diplomaatiliste või konsulaarasutuste poolt.
Artikkel 81
Taotlused, avaldused või kaebused
Iga taotlus, avaldus või kaebus, mis ühe liikmesriigi õigusaktiderakendamiseks tuleks esitada selle liikmesriigi võimuorganile,asutusele või kohtule teatava tähtaja jooksul, loetakse õigeaegseltesitatuks,kuiseeonsamatähtajajooksulesitatudteiseliikmesriigivastavale võimuorganile, asutusele või kohtule. Sellisel juhulsaadabtaotluse,avaldusevõikaebusesaanudvõimuorgan,asutusvõikohusselleviivitamataedasiesimesenanimetatudliikmesriigipädevale võimuorganile, asutusele või kohtule kas otse võiasjaomaste liikmesriikide pädevate võimuorganite kaudu. Sellistetaotluste, avalduste või kaebuste esitamise kuupäev teisenanimetatud liikmesriigi võimuorganile, asutusele või kohtuleloetakse nende pädevale võimuorganile, asutusele või kohtuleesitamise kuupäevaks.
Artikkel 82
Arstlik kontroll
Ühe liikmesriigi õigusaktides ettenähtud arstlikku kontrolli võibpädeva asutuse taotlusel teises liikmesriigis teha hüvitist saamaõigustatud isiku viibimis- või elukohajärgne asutus tingimustel,mis on kehtestatud rakendusmääruses või mis on asjaomasteliikmesriikide pädevate võimuorganite vahel kokkulepitud.Artikkel 83
Õigusaktide rakendamine
Teatavate liikmesriikide õigusaktide rakendamise erisätted ontoodud XI lisas.
Artikkel 84
Sissemaksete kogumine ja hüvitiste sissenõudmine
1. Üheliikmesriigiasutusesissemaksetekogumistjaüheliikmes-riigiasutuseantavatehüvitistesissenõudmist,milletähtpäevpoleveelsaabunud,saabteostadateisesliikmesriigiskooskõlasmenet-lusteningtagatistejaprivileegidega,midakohaldataksesissemak-sete kogumise suhtes, mille maksetähtpäev on saabunud, viima-tinimetatud liikmesriigi vastava asutuse puhul ja selle asutuseantavatehüvitistesissenõudmisesuhtes,millemaksetähtpäevpoleveel saabunud.
2. Kohtu- ja haldusvõimude täitmisele pööratavad sissemaksete,
intressijamistahesmuudemaksetekogumisevõiantudhüvitistesissenõudmisega, mille maksetähtpäev pole veel saabunud, üheliikmesriigi õigusaktide alusel seotud otsuseid tunnustatakse japööratakse täitmisele pädeva asutuse nõudmisel teises liikmesrii-gis neis piirides ja kooskõlas menetlustega, mis on sätestatudõigusaktide ja mis tahes muude sarnaste otsuste suhtes kohalda-tavate menetlustega viimatinimetatud liikmesriigis. Sellised otsu-sedkuulutataksesellesliikmesriigistäitmiselepööratavateks,kui-võrdsedanõuavadõigusaktidjamistahesmuudselleliikmesriigimenetlused.
3. Üheliikmesriigiasutusetaotlustesuhtestäitmiselepööramise,
pankroti- või lahendamismenetlustes teises liikmesriigis kohalda-taksesamuprivileege,naguonvõimaldatudsamaliikitaotlusteleviimatinimetatud liikmesriigi õigusaktides.
4. Käesoleva artikli rakendamise menetlust, sealhulgas kulude
hüvitamist, reguleeritakse rakendusmäärusega või vajadusel jatäiendava meetmena liikmesriikide vaheliste lepingutega.
Artikkel 85
Asutuste õigused
1. Kui isik saab hüvitisi ühe liikmesriigi õigusaktide alusel kahjueest,millepõhjustasteisesliikmesriigisasetleidnudjuhtum,mää-ratakse hüvitiste maksmise eest vastutava asutuse õigused kahjuhüvitama kohustatud kolmanda isiku suhtes järgmiste eeskirjadekohaselt:05/5. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 99
a) kui hüvitiste andmise eest vastutavale asutusele lähevad tema
poolt kohaldatavate õigusaktide alusel üle hüvitisesaaja õigu-
sed kolmanda isiku suhtes, tunnustavad sellist üleminekutkõik liikmesriigid;
b) kui hüvitiste andmise eest vastutaval asutusel on otseõigused
kolmanda isiku suhtes, tunnustavad selliseid õigusi kõik liik-mesriigid.
2. Kui isik saab hüvitisi ühe liikmesriigi õigusaktide alusel kahjueest, mille põhjustas teises liikmesriigis aset leidnud juhtum,kohaldatakse kõnealuse isiku või pädeva asutuse suhtes esimeseliikmesriigi õigusaktide sätteid, mis määravad kindlaks, millisteljuhtudelontööandjatevõinendetöölevõetudisikutetsiviilvastu-tus välistatud.
Lõiget 1 kohaldatakse ka hüvitise maksmise eest vastutava asu-
tuseõigustesuhtestööandjavõitematöötajatevastujuhtudel,kuinende tsiviilvastutus ei ole välistatud.
3. Kui vastavalt artikli 35 lõike 3 ja/või artikli 41 lõike 2 sätetele
on kaks või mitu liikmesriiki või nende pädevad võimuorganidsõlminud kokkuleppe tagasimaksetest loobumiseks nende juris-diktsiooni all olevate asutuste vahel või kui tagasimakse ei sõltutegelikult antud hüvede summast, määratakse vastutust kandvakolmandaisikusuhtestekkivadõigusedjärgmisteeeskirjadekoha-selt:
a) kui viibimis- või elukohajärgse liikmesriigi asutus hüvitab isi-
kule kahju, mis tulenes tema territooriumil aset leidnud juh-
tumist, kasutab see asutus vastavalt tema poolt kohaldatavateõigusaktide sätetele hageja kohale asumise õigust või vahetuthagemisõigustkõnealusekahjuhüvitamiseeestvastutavakol-manda isiku vastu;
b) punkti a kohaldamiseks:
i)
loetakse hüvitist saav isik elukoha- või viibimisjärgse asu-
tuse poolt kindlustatuks
ja
ii)see asutus loetakse hüvitiste andmise eest vastutavaks asu-
tuseks;
c) lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse hüvitiste suhtes, mis pole regulee-
ritud loobumisleppega või tagasimaksega, mis ei sõltu tegeli-
kult antud hüvitiste summast.
Artikkel 86
Kahepoolsed kokkulepped
Kuivõrd see käsitleb suhteid ühelt poolt Luksemburgi ning teiseltpoolt Prantsusmaa, Saksamaa ja Belgia vahel, sõltub artikli 65lõikes 7 osutatud perioodi kestus ja kohaldamine kahepoolsetelepingute sõlmimisest.VI JAOTIS
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 87
Üleminekusätted
1. Käesolevast määrusest tulenevad õigused ei kehti enne mää-ruse kohaldamiskuupäeva.
2. Kõiki käesoleva määruse kohaldamiskuupäevale asjaomases
liikmesriigis eelnenud aja jooksul liikmesriigi õigusaktide aluseltäitunud kindlustusperioode ja vajaduse korral ka töötamis-, füü-silisest isikust ettevõtjana tegutsemise või elamisperioode võe-takse arvesse hüvitiste saamise õiguse kindlaksmääramisel käes-oleva määruse alusel.
3. Lõike 1 alusel kehtib käesolevast määrusest tulenev õigus ka
siis,kuiseeonseotudennesellekohaldamiskuupäevaasjaomasesliikmesriigis tekkiva olukorraga.
4. Kõikhüvitised,misonjäänudmääramatavõimisonpeatatud
asjaomase isiku kodakondsuse või elukoha tõttu, määratakse võiennistatakseasjaomaseisikutaotlusepõhjalalateskäesolevamää-rusekohaldamiskuupäevastasjaomasesliikmesriigis,tingimuseletvaremhüvitisteandmisttinginudõigustepõhjaleioletehtudühe-kordset summeeritud väljamakset.
5. Sellise isiku õigused, kellele on määratud pension enne käes-
olevamäärusekohaldamiskuupäevaliikmesriigis,võidakseasjao-mase isiku taotlusel läbi vaadata, võttes arvesse käesolevat mää-rust.
6. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jook-
sul alates käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast liikmesriigis,jõustuvad käesoleva määruse alusel omandatavad õigused alatessellestkuupäevastningasjaomaseisikuvastueivõituginedaühegiliikmesriigiõigusaktidesätetele,misonseotudõigustelõppemisevõi piiramisega.
7. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jook-
sul alates käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast liikmesriigis,jõustuvad kehtivuse säilitanud või ajaliselt piiramata õigused ala-testaotluseesitamisekuupäevastvastavaltvõimalikelesoodsama-tele sätetele mis tahes liikmesriigi õigusaktide alusel.
8. Kui käesoleva määruse tulemusena kohaldatakse isiku suhtes
selliseliikmesriigiõigusakte,mispolemääratletudkooskõlasmää-ruse (EMÜ) nr 1408/71 II jaotisega, säilitavad need õigusaktidkehtivuse nii kaua, kui asjakohane olukord jääb muutumatuks,välja arvatud kui asjaomane isik taotleb, et tema suhtes kohalda-takse käesoleva määruse alusel kohaldatavaid õigusakte. Taotlus100
ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
esitatakse kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse kohalda-
miskuupäeva selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle õigusaktekäesoleva määruse alusel kohaldatakse, kui asjaomase isiku suh-teskohaldatakseselleliikmesriigiõigusaktealateskäesolevamää-ruse kohaldamiskuupäevast. Kui taotlus esitatakse pärast näida-tud tähtaega, toimub üleminek järgmise kuu esimesel päeval.
9. Käesoleva määruse artiklit 55 kohaldatakse üksnes pensionitesuhtes, millele ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 1408/71 artik-lit 46c käesoleva määruse kohaldamiskuupäeval.
10. Artikli 65 lõigete 2 ja 3 teise lause sätteid kohaldatakse Luk-
semburgi suhtes hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määrusekohaldamiskuupäeva.
11. Liikmesriigid tagavad asjakohase teabe edastamise muuda-
tuste kohta käesoleva määruse ja rakendusmäärusega kehtestata-vates õigustes ja kohustustes.
Artikkel 88
Lisade ajakohastamine
Käesoleva määruse lisasid vaadatakse läbi regulaarselt.
Artikkel 89
Rakendusmäärus
Käesoleva määruse rakendamise kord kehtestatakse hilisemamäärusega.
Artikkel 90
Kehtetuks tunnistamine
1. Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71 tühistatakse alates käes-oleva määruse kohaldamiskuupäevast.Määrus (EMÜ) nr 1408/71 jääb jõusse ning säilitab õiguslikumõju järgmistel eesmärkidel:
a) nõukogu 14. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 859/2003, mil-
lega laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse
(EMÜ) nr 574/72 kehtivust kolmandate riikide kodanikele,kelle suhtes veel ei kohaldata neid sätteid üksnes nende koda-kondsuse tõttu (
1), kuni nimetatud määruse tühistamise või
muutmiseni;
b) nõukogu 13. juuni 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1661/85,
millega kehtestatakse tehnilised muudatused võõrtöötajatesotsiaalkindlustusalastele ühenduse eeskirjadele Gröönimaapuhul, (
2)kuninimetatudmäärusetühistamisevõimuutmise-
ni;
c) ühelt poolt Euroopa Majanduspiirkonna leping (3) ja Euroopa
Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Kon-föderatsiooni vaheline leping isikute vaba liikumise kohta (
4)
ning muud lepingud, mis sisaldavad viidet määrusele (EMÜ)nr 1408/71, kuni nimetatud lepinguid pole muudetud käes-olevat määrust silmas pidades.
2. Viited määrusele (EMÜ) nr 1408/71 nõukogu29. juuni 1998. aasta direktiivis 98/49/EÜ ühenduse piires liiku-vate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensio-niõiguste kaitse kohta (
5) tuleb lugeda viideteks käesolevale mää-
rusele.
Artikkel 91
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates rakendusmääruse jõustumisekuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikm esriikides.
Strasbourg, 29. aprill 2004
Euroopa Parlamendi nimel
president
P. COXNõukogu nimel
eesistuja
M. Mc DOWELL
(1) ELT L 124, 20.5.2003, lk 1.
(2) EÜT L 160, 26.6.1985, lk 7.
(3) EÜT L 1, 3.1.1994, lk 1.
(4) EÜTL114,30.4.2002,lk6.LepingutonviimatimuudetudEL-Šveitsi
komitee otsusega nr 2/2003 (ELT L 187, 26.7.2003, lk 55).
(5) EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46.05/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101
I LISA
ÜLALPIDAMISTOETUSTE NING ERILISTE SÜNNITUS- JA LAPSENDAMISTOETUSTE ET TEMAKSED
(Artikli 1 punkt z)
I.Ülalpidamistoetuste ettemaksed
A.BELGIA
Ülalpidamistoetuste ettemaksed 21. veebruari 2003. aasta seaduse aluse l, millega luuakse ülalpidamistoetuste
asutus rahandusministeeriumi föderaaltalituse (Service public fédéra l (SPF) Finances) juures
B.TAANI
Lapsetoetuse ettemaksed on sätestatud lapsetoetuste seaduses
Lapsetoetuste ettemaksed konsolideeriti 11. septembri 2002. aasta sead usega nr 765
C.SAKSAMAA
Ülalpidamistoetuste ettemaksed Saksamaa 23. juuli 1979. aasta seaduse l apsetoetuste ettemaksete kohta
(Unterhaltsvorschussgesetz) alusel
D.PRANTSUSMAA
Peretoetust makstakse lapsele, kelle üks või mõlemad vanemad on maksejõu etud või võimetud täitma oma
ülalpidamiskohustust või maksma kohtuotsusega kehtestatud ülalpidami stoetust
E.AUSTRIA
Ülalpidamistoetuste ettemaksed laste ülalpidamiseks ettemakseid luba va föderaalseaduse
(Unterhaltsvorschussgesetz 1985 – UVG) alusel
F.PORTUGAL
Ülalpidamistoetuste ettemaksed (19. novembri seadus nr 75/98 alaealist ele ülalpidamise tagamise kohta)
G.SOOME
Ülalpidamistoetus laste ülalpidamise tagamise seaduse (671/1998) alus el
H.ROOTSI
Ülalpidamistoetus ülalpidamise tagamise seaduse (1996:1030) alusel
II.Erilised sünnitus- ja lapsendamistoetused
A.BELGIA
Sünnitus- ja lapsendamistoetus
B.HISPAANIA
Ühekordsed sünnitustoetused
C.PRANTSUSMAA
Sünnitus- või lapsendamistoetused osana varase lapseea hüvitistest
D.LUKSEMBURG
Sünnituseelsed toetused
Sünnitoetused
E.SOOME
Sünnituspakk,ühekordnesünnitustoetusjaühekordseltmakstavabirahv usvaheliselapsendamisekuludekatteks
vastavalt sünnitustoetuste seadusele.102 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
II LISA
KONVENTSIOONIDE SÄTTED, MIS JÄÄVAD KEHTIMA JA MIDA VAJADUSE KORRAL
KOHALDATAKSE ÜKSNES NENDEGA REGULEERITUD ISIKUTE SUHTES
(Artikli 8 lõige 1)
Käesoleva lisa sisu määratlevad Euroopa Parlament ja nõukogu kooskõlas a sutamislepinguga esimesel võimalusel ja
hiljemalt käesoleva määruse kohaldamiskuupäevaks, millele osutatakse artiklis 91.05/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103
III LISA
PIIRANGUD MITTERAHALISTE HÜVITISTE ÕIGUSTELE PIIRIALATÖÖTAJA PERELII KMETE PUHUL
(Artikli 18 lõige 2)
TAANI
HISPAANIAIIRIMAAMADALMAADSOOMEROOTSIÜHENDKUNINGRIIK104 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
IV LISA
TÄIENDAVAD ÕIGUSED PÄDEVASSE LIIKMESRIIKI NAASVATE PENSIONÄRIDE PUHUL
(Artikli 27 lõige 2)
BELGIA
SAKSAMAAKREEKAHISPAANIAPRANTSUSMAAITAALIALUKSEMBURGAUSTRIAROOTSI05/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105
V LISA
TÄIENDAVADÕIGUSEDENDISTEPIIRIALATÖÖTAJATEPUHUL,KESNAASEVADEELMI SETÖÖ-VÕI
FÜÜSILISEST ISIKUST ETTEVÕTJANA TEGUTSEMISKOHA LIIKMESRIIKI (KOHALDA TAV ÜKSNES
SIIS, KUI LIIKMESRIIK, KUS ASUB PENSIONÄRILE TEMA ASUKOHAJÄRGSES LIIKME SRIIGIS
ANTAVATE MITTERAHALISTE HÜVITISTE KULUDE EEST VASTUTAV ASUTUS, ON SAMUT I
LOETLETUD)
(Artikli 28 lõige 2)
BELGIA
SAKSAMAAHISPAANIAPRANTSUSMAALUKSEMBURGAUSTRIAPORTUGAL106 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
VI LISA
A-TÜÜPI ÕIGUSAKTIDE MÄÄRATLEMINE, MILLELE TULEKS KOHALDADA ERIKOOSKÕL ASTUST
(Artikli 44 lõige 1)
A.KREEKA
Põllumajandusliku kindlustusskeemiga (OGA) seotud õigusaktid seaduse nr 4169/1961 alusel
B.IIRIMAA
1993. aasta sotsiaalhoolekande seaduse (Social Welfare (Consolidation ) Act) II jaotise 15. peatükk
C.SOOME
Invaliidsuspensionid määratakse kooskõlas 8. juuni 1956. aasta riiklik e pensionite seadusega ja antakse riiklike
pensionite seaduse (547/93) üleminekueeskirjade alusel
Riiklikud pensionid puuetega lastele või lapsena invaliidistunutele (r iiklike pensionite seadus (547/93))
D.ROOTSI
Sissetulekuga seotud haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon (seadus 1 962:381, mida on muudetud seadusega
2001:489)
E.ÜHENDKUNINGRIIK
a) Suurbritannia
Sissemaksete ja hüvituste seaduse, 1992, jaotised 30 A(5), 40, 41 ja 68
b) Põhja-Iirimaa
Sissemaksete ja hüvituste (Põhja-Iirimaa) seaduse, 1992, jaotised 30 A( 5), 40, 41 ja 6805/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107
VII LISA
LIIKMESRIIKIDE ÕIGUSAKTIDE VASTAVUS INVALIIDSUSASTMEGA SEOTUD TINGIM USTE OSAS
(Määruse artikli 46 lõige 3)
BELGIA
LiikmesriikAsutuste hallatavad skeemid liikmes-
riikides, mis on võtnud otsuse tun-
nustada invaliidsusastetBelgia asutuste hallatavad skeemid, mille puhul kooskõla korral otsus on siduv
ÜldskeemKaevurite skeem
Üldinvaliidsus Töine invaliidsusMeremeeste
skeemOssom
PRANTSUS-
MAA1. Üldskeem:
— III rühm (püsihooldus) Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Va stavus puudub
— II rühm Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
— I rühm Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
2. Põllumajanduse skeem
— Täielik, üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
— Kahekolmandikuline
üldinvaliidsusVastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
— Püsihooldus Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puu dub
3. Kaevurite skeem:
— Osaline, üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
— Püsihooldus Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puu dub
— Töine invaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavuses Vastavus puudub Vastavus puudub
4. Meremeeste skeem:
— Üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
— Püsihooldus Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puu dub
— Töine invaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus puudub Vast avus puudub Vastavus puudub
ITAALIA 1. Üldskeem
— Invaliidsus – töölised Vastavus puudub Vastavuses Vastavuses Vastavus es Vastavus puudub
— Invaliidsus – bürootööta-
jadVastavus puudub Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
2. Meremeeste skeem:
— Meresõidu sobimatus Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus puudub Va stavus puudub Vastavus puudub
LUKSEM-
BURG (1)Tööliste invaliidsus – töölised Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vasta vuses Vastavus puudub
Invaliidsus – bürootöötajad Vastavuses Vastavuses Vastavuses Vastavus es Vastavus puudub
(1) Kannete suhtes, mis käsitlevad kooskõla Luksemburgi ja Prantsusmaa või Belgia vahel, kohaldatakse tehnilist läbivaatust, võttes arvesse Lukse mburgis siseriiklikesse õigus-
aktidesse tehtud muudatusi.108 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
PRANTSUSMAA
LiikmesriikAsutuste hallatavad skeemid
liikmesriikides, mis on võtnud otsuse
tunnustada invaliidsusastetPrantsusmaa asutuste hallatavad skeemid, mille puhul kooskõla korral ot sus on siduv
Üldkava Põllumajanduse skeem Kaevurite skeem Meremeeste skeem
I rühm II rühmIII rühm
Püsihool-
dus2/3 invaliidsusTäielik
invaliidsusPüsihool-
dus2/3 üldinva-
liidsusPüsihool-
dusTöine invaliid-
sus2/3 üldin-
valiidsusTäielik
töine inva-
liidsusPüsihooldus
BELGIA 1. Üldkava Vastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudub
2. Kaevurite skeem
— osaline üldinvaliidsus Vastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudub
— töine invaliidsus Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses (1)
3. Meremeeste skeem Vastavuses (2)Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses (2)Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses (2)Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudub
ITAALIA 1. Üldkava
— invaliidsus – töölised Vastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudub
—invaliidsus–bürootöötajad Vastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavuses Vastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudubVastavus
puudub
2. Meremeeste skeem
— meresõidu sobimatus Vastavus
puudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudub
LUKSEM-BURG (
3)Invaliidsus – töölised Vastavuses Vastavus
puudubVastavuspuudubVastavuses Vastavus
puudubVastavuspuudubVastavuses Vastavus
puudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudub
Invaliidsus – bürootöötajad VastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudubVastavuspuudub
(1) Üksnes juhul, kui Belgia asutus on tunnustanud, et tööline on kõlbmatu tö öks maa all või maapinnal.
(2) Kuivõrd Belgia asutuste tunnustatav invaliidsus on üldinvaliidsus.
(3) Kannete suhtes, mis käsitlevad kooskõla Luksemburgi ja Prantsusmaa või Belgia vahel, kohaldatakse tehnilist läbivaatust, võttes arvesse Lukse mburgis siseriiklikesse õigusaktidesse tehtud muudatusi.05/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109
ITAALIA
LiikmesriikAsutuste hallatavad skeemid liikmesriikides,
mis on võtnud otsuse tunnustada invaliidsusastetItaalia asutuste hallatavad skeemid, mille puhul kooskõla korral otsus o n siduv
Üldskeem
BürootöötajadMeresõiduks sobimatud
meremehedTöölised
BELGIA 1. Üldkava Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus puudub
2. Kaevurite skeem
— osaline üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
— töine invaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus puudub
3. Meremeeste skeem Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus puudub
PRANTSUSMAA 1. Üldkava
— III rühm (püsihooldus) Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub— II rühm Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub— I rühm Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
2. Põllumajanduse skeem
— täielik üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub— osaline üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub— püsihooldus Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub
3. Kaevurite skeem
— osaline üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub— püsihooldus Vastavuses Vastavuses Vastavus puudub— töine invaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus puudub
4. Meremeeste skeem
— osaline üldinvaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus puudu b
— püsihooldus Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus puudub— töine invaliidsus110 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
LUKSEMBURG (1)
LiikmesriikAsutuste hallatavad skeemid liikmesriikides, mis on
võtnud otsuse tunnustada invaliidsusastetLuksemburgi asutuste hallatavad skeemid, mille puhul kooskõla korral ot sus on siduv
Invaliidsus – töölised Invaliidsus – bürootöötajad
BELGIA 1. Üldkava Vastavuses Vastavuses
2. Kaevurite skeem:
— osaline üldinvaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub
— töine invaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub
3. Meremeeste skeem Vastavuses (1) Vastavuses (1)
PRANTSUSMAA 1. Üldskeem:
— III rühm (püsihooldus) Vastavuses Vastavuses— II rühm Vastavuses Vastavuses— I rühm Vastavuses Vastavuses
2. Põllumajanduse skeem:
— täielik üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses— kahekolmandikuline üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses— püsihooldus Vastavuses Vastavuses
3. Kaevurite skeem:
— kahekolmandikuline üldinvaliidsus Vastavuses Vastavuses— püsihooldus Vastavuses Vastavuses— täielik üldinvaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub
4. Meremeeste skeem: – osaline üldinvaliidsus
— Vastavuses Vastavuses – püsihooldus— Vastavuses Vastavuses – töine invaliidsus— Vastavus puudub Vastavus puudub VIII
(1) Kuivõrd Belgia asutuse tunnustatav invaliidsus on üldinvaliidsus.
(1) Kannete suhtes, mis käsitlevad kooskõla Luksemburgi ja Prantsusmaa või Belgia vahel, kohaldatakse tehnilist läbivaatust, võttes arvesse Lukse mburgis siseriiklikesse
õigusaktidesse tehtud muudatusi05/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111
VIII LISA
JUHTUMID, MIL SÕLTUMATU HÜVITIS ON PRO RATA HÜVITISEGA VÕRDNE VÕI SELLEST
SUUREM
(Artikli 52 lõige 4)
A.TAANI
Kõik sotsiaalpensionite seaduses osutatud pensionite kohta käivad taot lused, välja arvatud IX lisas nimetatud
pensionid
B.PRANTSUSMAA
Kõik töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pension iskeemide kohased pensionisoodustuste või
toitjakaotussoodustuste taotlused, välja arvatud tsiviillennunduses töötava õhusõiduki meeskonna vanadus- või
toitjakaotuspensionite taotlused vastavalt täiendavale pensioniskee mile
C.IIRIMAA
Kõik väljateenitud pensionite, (osamaksuliste) vanaduspensionite ja ( osamaksuliste) lesepensionite taotlused
D.MADALMAAD
Kui isikul on õigus pensioni saada Madalmaade üldise vanaduspensioni sea duse (AOW) alusel
E.PORTUGAL
Invaliidsus-,vanadus-jatoitjakaotuspensionitaotlused,väljaarvat udjuhul,kuienamkuiüheliikmesriigiõigusaktide
alusel täitunud kindlustuse koguperioodid võrduvad 21 kalendriaastaga või ületavad seda ja arvutused tehakse
19. veebruari dekreetseaduse nr 35/2002 alusel, milles määratletakse pe nsionisummade määramise eeskirjad. Sel
juhulvõibsoodsamatepensionikujundamisemääraderakendamisel prorataarvutusetulemusenasaadudsummaolla
suurem kui sõltumatu arvutuse tulemus.
F.ROOTSI
Sissetulekutega seotud vanaduspension (seadus 1998:674), sissetuleku tega seotud toitjakaotuspension
kohanemispensioni vormis ja lapse pensionihüvitis, kui surm leidis aset enne 1. jaanuari 2003 ning
toitjakaotuspension (lesepension) (seadus 2000:461 ja seadus 2000:462 )
G.ÜHENDKUNINGRIIK
Kõik määruse III jaotise 5. peatükiga kooskõlas määratud väljateenitud p ensionite, lese- ja kaotushüvitiste taotlused,
välja arvatud järgmised:
a) 6. aprillil 1975 või pärast seda alanud maksustamisaastal:
i) asjaomaselpoolelolitäitunudkindlustus-,töötamis-,võielamisper ioodeÜhendkuningriigijateiseliikmesriigi
õigusaktide aluselja
ii) üht (või mitut) punktis i osutatud maksustamisaastat ei käsitletud ti ngimusi täitva aastana Ühendkuningriigi
õigusaktide tähenduses;
b) kindlustusperioodid,mistäitusidÜhendkuningriigisperioodidelku ni5.juulini1948kehtinudõigusaktidealusel,
võetakse arvesse määruse artikli 52 lõike 1 punkti b eesmärgil teise liikm esriigi õigusaktide alusel kindlustus-,
töötamis- või elamisperioodide kohaldamisega.112 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
IX LISA
HÜVITISED JA LEPINGUD, MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLIT 54
I.Määruse artikli 54 lõike 2 punktis a osutatud hüvitised, mille summa ei sõl tu täitunud kindlustus- või
elamisperioodide pikkusest
A.BELGIA
Üldinvaliidsusskeemi, kaevurite eriinvaliidsusskeemi ja kaubalaevas tiku meremeeste eriskeemiga seotud
hüvitised
Hüvitised füüsilisest isikust ettevõtjate töövõimetuskindlustuse alu sel
Välissotsiaalkindlustusskeemi ning Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi endi ste töötajate invaliidusskeemiga seotud
invaliidsushüvitised
B.TAANI
Taani riiklik vanaduspension täisulatuses, millele saavad õiguse päras t 10-aastast elamist isikud, kellele on
pension määratud 1. oktoobriks 1989
C.KREEKA
Põllumajanduse kindlustusskeemiga (OGA) seotud hüvitised seaduse nr 41 69/1961 alusel
D.HISPAANIA
Üld- ja eriskeemide alusel antavad toitjakaotuspensionid, välja arvatu d riigiteenistujate eriskeem
E.PRANTSUSMAA
Invaliidsuspensionid üldise sotsiaalkindlustussüsteemi või põllumajandustöötajate skeemi alusel
Lese-võileseinvaliidsuspensionüldisesotsiaalkindlustussüsteemiv õipõllumajandustöötajateskeemialusel,kui
seearvutataksesurnudabikaasainvaliidsuspensionialusel,misonmäär atudkooskõlasartikli52lõike1punktiga
a
F.IIRIMAA
A-tüüpi invaliidsuspension
G.MADALMAAD
18. veebruari 1966. aasta seadus töötajate invaliidsuskindlustuse koht a, muudetud (WAO)
24. aprilli 1997. aasta seadus füüsilisest isikust ettevõtjate invaliid suskindlustuse kohta, muudetud (WAZ)
21. detsembri 1995. aasta seadus üleelanud ülalpeetavate üldkindlustus e kohta (ANW)
H.SOOME
Riiklikudpensionidinvaliidinasündinutelevõivaraseseasinvaliidis tunutele(Riiklikepensioniteseadus547/93)
Riiklikud pensionid määratakse kooskõlas 8. juuni 1956. aasta riiklike p ensionite seadusega ja antakse riiklike
pensionite seaduse (547/93) üleminekueeskirjade alusel
Lapsepensioni täiendav summa vastavalt 17. jaanuari 1969. aasta toitjak aotuspensioni seadusele05/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113
I.ROOTSI
Sissetulekutegaseotudtoitjakaotuspensionlapsepensionihüvitiseja kohanemispensionivormis,kuisurmleidis
aset 1. jaanuaril 2003 või hiljem, kui surnu oli sündinud 1938. aastal või h iljem (seadus 2000:461)
II.Määruse artikli 54 lõike 2 punktis b määratletud hüvitised, mille suurus o n kindlaks määratud riski
realiseerumiskuupäeva ja hilisema kuupäeva vahel täitunuks loetud arve stusliku perioodi alusel
A.SAKSAMAA
Invaliidsus- ja toitjakaotuspensionid, mille puhul arvestatakse täien davat perioodi
Vanaduspensione, mille puhul arvestatakse juba saadud täiendavat perio odi
B.HISPAANIA
Väljateenitud pensionid või alalise puude (invaliidsus) väljateenitud pensionid riigiteenistujate eriskeemi alusel
riigipensionärideseadusekonsolideeritudtekstiIjaotisealusel,kui riskimaterialiseerumiselolihüvitisesaajategev
riigiteenistujana või teda koheldi sellena; surma- ja toitjakaotus- (le skede, orbude ja vanemate) pensionid
riigipensionäride seaduse konsolideeritud teksti I jaotise alusel, kui riski materialiseerumisel kasusaaja oli tegev
riigiteenistujana või teda koheldi sellena
C.ITAALIA
Itaalia pensionid täieliku töövõimetuse puhul (inabilità)
D.LUKSEMBURG
Invaliidsus- ja toitjakaotuspensionid
E.SOOME
Tööpensionid, mille puhul võetakse arvesse tulevasi perioode vastavalt siseriiklikele õigusaktidele
F.ROOTSI
Haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon tagatishüvitise vormis (seadu s 1962:381)
Eeldatavate kindlustusperioodide alusel arvutatav toitjakaotuspensi on (seadus 2000:461 ja 2000:462)
Vanaduspension tagatispensioni vormis, mis arvutatakse eelnevalt loen datud eeldatavate perioodide alusel
(seadus 1998:702)
III.Määruse artikli 54 lõike 2 punkti b alapunktis i osutatud lepped eesmärgig a vältida sama krediteeritud
perioodi arvessevõtmist enam kui üks kord:
28. aprillil 1997. aastal Soome Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahe l sõlmitud sotsiaalkindlustusleping
10. novembril 2000. aastal Soome Vabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogir iigi vahel sõlmitud
sotsiaalkindlustuslepingPõhjamaade 15. juuni 1992. aasta konventsioon sotsiaalkindlustuse koht a114 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd
X LISA
MITTEOSAMAKSELISED RAHALISED ERIHÜVITISED
(Artikli 70 lõike 2 punkt c)
Käesoleva lisa sisu määratlevad Euroopa Parlament ja nõukogu kooskõlas a sutamislepinguga esimesel võimalusel ja
hiljemalt käesoleva määruse kohaldamiskuupäevaks, millele on osutatud artiklis 91.05/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115
XI LISA
ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS
(Artikli 51 lõige 3, artikli 56 lõige 1 ja artikkel 83)
Käesoleva lisa sisu määratlevad Euroopa Parlament ja nõukogu kooskõlas a sutamislepinguga esimesel võimalusel ja
hiljemalt käesoleva määruse kohaldamiskuupäevaks, millele on osutatud artiklis 91.116 ET Euroopa Liidu Teataja 05/5. kd