ET Euroopa Liidu Teataja L 83/38

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/502,

21. oktoober 2015,

riigiabi SA.38374 (2014/C ex 2014/NN) kohta, mida Madalmaad andsid Starbucksile

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 7143 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 30. juuli 2013. aasta kirjas palus komisjon Madalmaade ametiasutustel esitada teavet Madalmaade eelotsusetavade ning kõikide otsuste kohta seoses äriühingutega Starbucks Coffee EMEA BV (edaspidi „Starbucks Coffee BV“) ja Starbucks Manufacturing EMEA BV (edaspidi „SMBV“), keda mõlemat kontrollib kaudselt Starbucks Corporation. Äriühingut Starbucks Corporation ja kõiki tema kontrollitavaid äriühinguid nimetatakse edaspidi koos „Starbucks“ või „Starbucksi kontsern“.

(2) 2. oktoobri 2013. aasta kirjas esitasid Madalmaade ametiasutused komisjonile palutud teabe, sealhulgas siirdehindade eelkokkuleppe (edaspidi „eelkokkulepe“), (2) mille Madalmaade maksuhaldur ja Starbucks Coffee BV sõlmisid 2008. aastal (edaspidi „Starbucks Coffee BV eelkokkulepe“), eelkokkuleppe, mille Madalmaade maksuhaldur ja SMBV sõlmisid 2008. aastal (edaspidi „SMBV eelkokkulepe“), ja tõendavad dokumendid. Need dokumendid puudutavad eelkõige kahe eelnimetatud eelkokkuleppe taotlust toetavat siirdehinnaaruannet (edaspidi „siirdehinnaaruanne“) ja muud teavet, mida Madalmaade maksuhaldur ja äriühingu Starbucks Corporation maksunõustaja, [maksunõustaja] (*1), (edaspidi „maksunõustaja“) vahetasid Starbucks Coffee BV ja SMBV nimel (3).

(3) 15. jaanuari 2014. aasta kohtumiseks valmistudes saatis komisjon 9. jaanuaril 2014 Madalmaade ametiasutustele e-kirja, milles esitati mitu küsimust, sealhulgas Madalmaade maksuhalduri sõlmitud Starbucks Coffee BV eelkokkuleppes ja SMBV eelkokkuleppes kokku lepitud siirdehinnakorralduse kohta.

(4) 15. jaanuaril 2014 toimus komisjoni talituste ja Madalmaade maksuhalduri esindajate kohtumine, mille raames komisjoni talitused soovisid muu hulgas lisaselgitusi SMBV eelkokkuleppega seoses siirdehinnaaruandes tehtud kulubaasi korrigeerimiste ja SMBV makstud litsentsitasude kõikumise kohta.

(5) 28. jaanuari 2014. aasta kirjaga esitasid Madalmaade ametiasutused vastuseks 15. jaanuari 2014. aasta kohtumisel esitatud küsimustele võrreldavuse huvides tehtud korrigeerimisi, võrreldavate äriühingute valikut ja litsentsitasu kõikumist käsitleva teabe. Lisateavet esitatud dokumentide kohta kirjeldatakse põhjenduses 9 osutatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 59–62.

(6) 7. märtsi 2014. aasta kirjas (4) teavitas komisjon Madalmaade ametiasutusi, et ta kaalub, kas Starbucks Coffee BV eelkokkuleppe ja SMBV eelkokkuleppe näol on tegemist uue riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ja kutsus Madalmaade ametiasutusi esitama märkusi sellise abi siseturuga kokkusobivuse kohta. Komisjon palus Madalmaade ametiasutustel esitada Starbucks Coffee BV ja SMBV eelkokkuleppe kohta lisateavet ning Starbucks Coffee BV, SMBV ja nende kahe äriühinguga Madalmaades seotud äriühingute maksudeklaratsioonid.

(7) 21. märtsi 2014. aasta kirjas vastasid Madalmaade ametiasutused 7. märtsi 2014. aasta kirjale ja esitasid palutud maksudeklaratsioonid. Madalmaade ametiasutused kinnitasid ka, et komisjonile on juba edastatud kõik komisjonile varem esitatud eelkokkulepetega seotud asjakohased dokumendid.

(8) 6. mail 2014 toimus komisjoni talituste ja Madalmaade maksuhalduri esindajate kohtumine.

(9) 11. juunil 2014 võttis komisjon vastu otsuse algatada SMBV eelkokkuleppe suhtes aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse, kuna kõnealune eelkokkulepe võib olla riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) (5).

(10) 16. juuli 2014. aasta kirjas esitasid Madalmaade ametiasutused oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Muu hulgas esitati Alki Limited Partnershipi (edaspidi „Alki LP“) ja SMBV vaheline röstimisleping ning SMBV ja Starbucks Coffee Trading Company SARL (edaspidi „SCTC“) sõlmitud rohelise kohvi ostuleping.

(11) 25. novembri 2014. aasta kirjas palus komisjon Madalmaade ametiasutustel esitada menetluse algatamise otsuses küsitud teabe, mille Madalmaade ametiasutused olid 16. juulil 2014 esitanud ainult osaliselt, ja SMBV eelkokkuleppe analüüsimiseks vajaliku lisateabe.

(12) 19. detsembri 2014. aasta kirjas vastasid Madalmaade ametiasutused 25. novembri 2014. aasta kirjale ning märkisid, et osa palutud teabest ei ole Madalmaade ametiasutuste valduses.

(13) 19. detsembril 2014 avaldati menetluse algatamise otsus Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

(14) Starbucks esitas oma tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta 16. jaanuari 2015. aasta kirjas. Menetluse algatamise otsuse kohta esitasid märkusi ka Madalmaade maksunõustajate liit (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, edaspidi „NOB“), Madalmaade tööandjate ja tööstuse keskliit (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, edaspidi „VNO-NCW“), ATOZ Tax Advisers Luxembourg, Oxfam International ja Austria töötajate ühendus Bundesarbeitskammer Österreich (edaspidi „BAK“).

(15) 8. jaanuari 2015. aasta kirjas esitasid Madalmaade ametiasutused vastuseks komisjoni 25. novembri 2014. aasta kirjale usaldusühingu lepingu Alki LP asutamise kohta.

(16) 12. veebruaril 2015 teavitas komisjon Madalmaid, et ta oli kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (6) artikliga 6a tuvastanud, et SMBV eelkokkuleppe ametlik uurimismenetlus oli seni osutunud mittetõhusaks (7). 6. veebruari 2015. aasta kirjas taotles komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a lõike 2 punktiga b Madalmaade ametiasutuste heakskiitu, et võtta Starbucksiga puuduva teabe hankimiseks otse ühendust.

(17) 18. veebruari 2015. aasta kirjas teavitas komisjon Madalmaade ametiasutusi, et ta oli saanud konkurendi tähelepanekud röstimisega rohelistele kohviubadele antava lisandväärtuse kohta, ja palus Madalmaade ametiasutustel esitada nende tähelepanekute kohta märkused. Madalmaade ametiasutused esitasid oma märkused nende tähelepanekute kohta 11. märtsi 2015. aasta kirjaga.

(18) 12. märtsi 2015. aasta kirjas andsid Madalmaad vastuseks komisjoni 6. veebruari 2015. aasta kirjale loa võtta Starbucksiga otse ühendust. Pärast selle loa saamist palus komisjon Starbucksilt 16. märtsi 2015. aasta kirjaga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a lõike 6 alusel teavet õigusliku struktuuri, Starbucksi kaupluste ärimudeli ja SMBV kasutatava tooraine, st roheliste kohviubade kohta (edaspidi „Starbucksi turuteabe taotlus“).

(19) 20. ja 26. märtsi 2015. aasta kirjas esitasid Madalmaade ametiasutused oma tähelepanekud seoses kolmandate isikute märkustega menetluse algatamise otsuse kohta.

(20) Pärast 12. veebruari 2015. aasta otsuse vastuvõtmist võttis komisjon 7. aprillil 2015 kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6a lõikega 6 ühendust Starbucksi nelja konkurendiga ja palus neil esitada turuteavet oma ärimudeli ja lisandväärtust andvate tegevusalade kohta, et komisjon saaks juhtumi hindamise lõpule viia (edaspidi „konkurentide turuteabe taotlus“). Need neli konkurenti olid äriühing Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (edaspidi „Dallmayr“), Nestlé S.A. (edaspidi „Nestlé“) ja Melitta Europa GmbH & Co. KG (edaspidi „Melitta“). Komisjon teavitas samal ajal Madalmaade ametiasutusi, et ta oli saatnud Starbucksi konkurentidele teabetaotlused.

(21) 13. aprillil 2015 esitas Starbucks komisjoni 16. märtsi 2015. aasta kirjas palutud teabe.

(22) 27. aprilli 2015. aasta kirjades vastasid Dallmayr ja äriühing Y komisjoni 7. aprilli 2015. aasta turuteabe taotlusele.

(23) 29. aprillil 2015 toimus komisjoni talituste ja Starbucksi kohtumine, mille raames komisjoni talitused selgitasid, kuidas tuleks teatavaid Starbucksi turuteabe taotluse küsimusi uurimise kontekstis mõista.

(24) Starbucksi 13. aprilli 2015. aasta vastusele järgnenud 6. mai 2015. aasta kirjas palus komisjon Starbucksil esitada lisateavet.

(25) 11. mai 2015. aasta kirjas palus komisjon äriühingul Y anda esitatud turuteabe kohta lisaselgitusi. Äriühing Y esitas need selgitused 21. mai 2015. aasta kirjas.

(26) 20. ja 26. mai 2015. aasta kirjas vastasid Nestlé and Melitta komisjoni 7. aprilli 2015. aasta konkurentide turuteabe taotlusele.

(27) 27. mai 2015. aasta kirjas esitasid Madalmaade ametiasutused märkused äriühingu Y ja Dallmayri antud teabe kohta.

(28) 29. mai 2015. aasta kirjas edastas Starbucks vastused komisjoni 6. mai 2015. aasta taotlusele.

(29) 19. juuni 2015. aasta kirjas esitasid Madalmaade ametiasutused märkused teabe kohta, mille Starbucks oli edastanud 13. aprillil 2015 ja 29. mail 2015.

(30) 26. juuni 2015. aasta kirjas esitasid Madalmaade ametiasutused märkused äriühingute Nestlé ja Melitta edastatud turuteabe ja äriühingu Y antud selgituste kohta.

(31) Lisaks 13. aprillil 2015 ja 29. mail 2015 edastatud teabele esitas Starbucks 29. juunil 2015 täiendavad põhjendused, mis käsitlesid SCTC poolt roheliste kohviubade tarnimisel kohaldatavate siirdehindade väidetavat vastavust reaalturuväärtusele.

(32) 24. juuli 2015. aasta kirjas esitas Starbucks omal algatusel lisateavet äriühingute SCTC, SMBV ja Starbucks US (8) funktsioonide kohta ning uued Alki LPga seotud andmed.

(33) 5. augusti 2015. aasta kirjas palus komisjon Starbucksilt 24. juulil 2015 esitatud teabe kohta selgitusi ja muid dokumente, et komisjon saaks uut teavet täielikult analüüsida.

(34) 24. augusti 2015. aasta kirjas ja 26. augusti 2015. aasta e-kirjas esitas Starbucks osaliselt teabe, mida komisjon oli palunud oma 5. augusti 2015. aasta kirjas. Komisjon edastas selle teabe 28. augustil 2015 Madalmaade ametiasutustele.

(35) 10. septembri 2015. aasta kirjas ja 11. septembri 2015. aasta e-kirjas esitas Starbucks komisjonile ülejäänud teabe. 23. septembri 2015. aasta kirjas täiendas Starbucks komisjonile 10. ja 11. septembril 2015 esitatud teavet.

(36) 25. septembri 2015. aasta ja 7. oktoobri 2015. aasta kirjas esitasid Madalmaade ametiasutused märkused teabe kohta, mille Starbucks oli esitanud 10., 11. ja 23. septembril 2015.

2. VAIDLUSTATUD MEETME KIRJELDUS

2.1. Abisaaja kirjeldus

(37) Meetme abisaaja on SMBV. SMBV on Starbucksi kontserni Madalmaades asutatud tütarettevõtja. Starbucksi kontserni kuuluvad Starbucks Corporation ja kõik tema kontrollitavad äriühingud. Äriühingu Starbucks Corporation peakontor on Ameerika Ühendriikides Seattle'is. Starbucksi kontserni struktuuri on üksikasjalikumalt selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 27 ja joonisel 1.

(38) Starbucks on 65 riigis tegutsev erikohvi röstija, turustaja ja jaemüüja. Ta ostab ja röstib kohvi, mida müüakse koos käsitöökohvi, tee ja muude jookide ning värske toidukaubaga äriühingu juhitavates kauplustes. Ta müüb ka mitmesuguseid kohvi- ja teetooteid ning litsentsib oma kaubamärki muude kanalite, nagu litsentsitud kaupluste, toidupoodide ja riiklike toitlustusettevõtete kaudu (9). 2014. aastal oli Starbucksi kontserni ülemaailmne netotulu 16 448 miljardit USA dollarit ja maksustamisjärgne kasum 2 067 miljardit USA dollarit (10).

(39) SMBV on ainus täielikult kontrollitav Starbucksi kontserni ettevõtja väljaspool Ameerika Ühendriike, kes röstib kohvi.

2.2. Vaidlustatud meede

(40) Käesolev otsus käsitleb SMBV eelkokkulepet, st siirdehindade eelkokkulepet, mille Madalmaade maksuhaldur sõlmis SMBVga 28. aprillil 2008 (Vaststellingsovereenkomst APA). SMBV eelkokkulepe on siduv kümme aastat, alates 1. oktoobrist 2007 kuni 31. detsembrini 2017 (11).

(41) Eelkokkulepe on maksuhalduri ja maksumaksja vaheline kokkulepe maksuõiguse kohaldamise kohta (tulevaste) tehingute suhtes – see määrab kindlaks, kui suurt kasumit maksumaksja saab selles maksujurisdiktsioonis arvesse võetavatelt tegevusaladelt. Eelkokkuleppega määratakse enne kontsernisiseseid tehinguid kindlaks asjakohased kriteeriumid (nt meetod, võrdlusandmed ja nende asjakohane korrigeerimine, tulevikusündmuste olulised eeldused), mille alusel tehakse kindlaks kõnealuste tehingute reaalturuväärtusele vastavad hinnad konkreetsel ajavahemikul. Eelkokkuleppe sõlmimise algatab ametlikult maksumaksja.

2.2.1. SMBV eelkokkulepe

(42) SMBV eelkokkuleppe sõlmimisega nõustus Madalmaade maksuhaldur, et tasu, mille Starbucksi maksunõustaja määras siirdehinnaaruandes kindlaks SMBV Madalmaades täidetavate funktsioonide (sh võetud riski ja kasutatud vara) eest, vastab reaalturuväärtusele (12).

(43) See tasu koosneb juurdehindlusest, mis võrdub [9–12] %-ga asjaomasest kulubaasist. Tasu arvutamiseks kasutatud asjaomane kulubaas hõlmab kõiki nii tootmis- kui ka tarneahela personalikulusid, tootmisseadmete maksumust (sh amortisatsioon) ja käitise üldkulusid. See ei hõlma Starbucksi topside, pabersalvrätikute jms maksumust, roheliste kohviubade maksumust (tooraine maksumust), kolmandate isikute osutatud teenuste logistika- ja turustuskulusid, tasu kolmandate isikute tegevuse eest alltöövõtulepingute raames ega litsentsitasusid Alki LP-le.

(44) Madalmaade maksuhaldur nõustus SMBV eelkokkuleppes ka sellega, et SMBV litsentsitasu Alki LP-le määratakse kindlaks iga aasta lõpus ning see võrdub litsentsitasu maksmise eelse realiseeritud tegevuskasumi ja eelnimetatud [9–12] % tegevuskulude juurdehindluse vahega. SMBV eelkokkuleppes on lisaks sätestatud, et „see litsentsitasu on äriühingu tulumaksu kohaldamisel mahaarvatav ja sellelt ei peeta Madalmaades kinni maksu“ (13).

(45) SMBV eelkokkuleppega kinnitati seega Starbucksi kontsernis SMBV-le jaotatav kasum, mis võimaldab tal kindlaks määrata oma tulumaksukohustuse Madalmaades igal aastal kümne aasta jooksul. Kuna eelkokkulepe jõustus 1. oktoobril 2007, analüüsitakse SMBV eelkokkulepet käesolevas otsuses sellel kuupäeval kehtinud riigiabieeskirjade kohaselt.

2.2.2. Siirdehinnaaruanne

(46) Tasu, millega Madalmaade maksuhaldur SMBV eelkokkuleppes nõustus, põhineb Starbucksi maksunõustaja tehtud siirdehinnaanalüüsil siirdehinnaaruandes, mis on kõnealuse eelkokkuleppe lahutamatu osa.

(47) Siirdehinnaaruande eesmärk on tõendada, et Starbucksi kontsernis SMBV-le jaotatav kasum põhineb reaalturuväärtusele vastava hinnaga tehtud kontsernisisestel tehingutel. Siirdehinnaaruandes on esitatud äriühingu ülevaade, funktsionaalne analüüs ja teatavad siirdehindade määramise meetodid. Aruanne sisaldab Starbucks Coffee BV ja SMBV kohta järgmist asjakohast teavet (14).

2.2.2.1. Starbucks Coffee BV

(48) Starbucks Coffee BV tegutseb Starbucksi kontserni Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonna peakontorina, toetades kontserni äritegevust selles piirkonnas. Starbucks Coffee BV aitab leida arendajaid, kes arendavad ja juhivad Starbucksi jaekauplusi Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnas. Starbucks Coffee BV litsentsib peakontorina tegutsedes litsentsitasu eest oma osanikule Alki LP-le kuuluvaid Starbucksi kaubamärke, tehnoloogiat ja oskusteavet (15). Starbucks Coffee BV sõlmib Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnas Starbucksi kauplusi juhtivate seotud ja mitteseotud ettevõtjatega piirkondliku arendus- ja tegevuskokkuleppe. Neid ettevõtjaid nimetatakse „arendajateks“, edaspidi ka „kauplusteks“. Starbucks Coffee BV annab arendajatele intellektuaalomandi all-litsentse, et nad saaksid oma kauplusi arendada ja juhtida Starbucksi kauplustena. Arendajad maksavad Starbucks Coffee BV-le intellektuaalomandi kasutamise eest litsentsitasu ja muid tasusid teatava protsendina käibest. Vastavalt teabele, mille Madalmaad esitasid 2. oktoobril 2013, maksavad nii seotud kui ka mitteseotud arendajad Starbucks Coffee BV-le litsentsitasuks sama protsendi käibest. Seepärast leiab Starbucksi maksunõustaja, et Starbucks Coffee BV-le kui Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonna peakontorile makstavate kontsernisiseste litsentsitasude reaalturuväärtuse kindlaksmääramisel kohaldatakse võrreldava kontrollimata hinna meetodit (16) (17).

2.2.2.2. SMBV

(49) Starbucksi maksunõustaja märgib siirdehinnaaruandes (18) SMBV kõige olulisemaid tehinguid ja kontsernisiseseid vooge kirjeldades ainult seda, et SMBV tegeleb eelkõige roheliste kohviubade töötlemisega ning röstitud kohvi müügiga seotud ja mitteseotud ettevõtjatele. Ta selgitab ka, et SMBV hangib rohelisi kohviube Starbucksi Šveitsi tütarettevõtjalt (SCTC). Ühtlasi selgitab ta, et SMBV tegutseb mitmesuguste muude toodete kui kohvi vahepealse turustusüksusena. Maksunõustaja selgitab veel, et peale osalemise oma tootmistegevuse tarneahelas pakub SMBV ka mõningat tarneahelatoetust teatavatele turgudele. Maksunõustaja ei kirjelda röstimise intellektuaalomandi litsentsilepingut, mille kohaselt SMBV maksab litsentsitud intellektuaalomandi eest Alki LP-le litsentsitasu, kõige olulisemate tehingute ja kontsernisiseste voogude seas, vaid kajastab seda üksnes graafikul ja käsitleb siirdehinnaaruande eraldi osas, milles kirjeldatakse Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika turgu ning Madalmaades toimuvat tegevust (19).

(50) Siirdehinnaaruandes esitatud funktsionaalse analüüsi kohaselt (20) on SMBV tegevuse keskmes tema Amsterdamis asuv röstimiskäitis. Röstimisprotsessi peamiseks toorainekomponendiks on rohelised kohvioad. Konkreetse kohvisegu tegelik röstimisprotsess sõltub retseptis kasutatava rohelise kohvioa konkreetsest sordist ja soovitud maitseprofiilist. SMBV vastutab Starbucks USi esitatud röstimisprognooside täitmise eest ja tagab, et lõpptoode vastab Starbucks USi kvaliteedinõuetele. SMBV ostab rohelisi kohviube SCTC-lt, kes on volitatud tarnija (21). Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika turult pärit oad röstib ja pakendab SMBV Madalmaades.

(51) SMBV litsentsib teatavat Alki LP intellektuaalomandit, mida ei ole funktsionaalses analüüsis mainitud, kuid on Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika turgu ning Madalmaades toimuvat tegevust käsitlevas eraldi osas kirjeldatud järgmiselt: „vajalik kohvi röstimisprotsessi ja arendajatele kohvi tarnimise õiguse kasutamiseks. [SMBV] maksab Alki LP-le litsentsitud intellektuaalomandi eest litsentsitasu“ (22). See kohvi röstimisega seotud intellektuaalomand koosneb eelkõige röstimiskõveratest, mis siirdehinnaaruande kohaselt määravad röstimisprotsessi nõutava temperatuuri ja kestuse.

(52) Siirdehinnaaruande kohaselt on SMBV-l [40–60] töötajat, kellest [20–30] tegelevad tarneahela toimingutega, sealhulgas hangete, planeerimise ning logistika ja turustamise kavandamisega (23). SMBV-l on Ühendkuningriigis turustuskeskus, mida juhib lepingu alusel kolmas isik (24). SMBV-l on Madalmaades asuva kolmanda isikuga tarne- ja logistikaleping, mille kohaselt kolmas isik ostab varusid nende edasimüümiseks arendajatele eelnevalt kokkulepitud hinnaga (25). SMBV kaasas veel ühe kolmanda isiku, et avada 2006. aastal Saksamaal turustuskeskuse.

(53) SMBV-l on sidemed ka alltöövõtjast tootjaga [mitteseotud tootmisettevõtja 1]. [Mitteseotud tootmisettevõtja 1] toodab peamiselt [registreeritud kaubamärgiga kohvitoote] pulbrit Starbucksi [registreeritud kaubamärgiga kohvi] toote jaoks. SMBV vastutab (26) nende alltöövõtusuhete (27) haldamise eest ja müüb suurema osa [mitteseotud tootmisettevõtja 1] toodetud tootest Starbucksi Ameerika Ühendriikide residendist äriühingutele.

(54) Joonis 1 põhineb siirdehinnaaruandes esitatud kirjeldusel, kujutades Starbucksi struktuuri osa, mis on käesoleva otsuse puhul asjakohane (28). Joonis 1 Starbucksi struktuur vastavalt siirdehinnaaruandes esitatud kirjeldusele

(55) Siirdehinnaaruande kohaselt valis maksunõustaja SMBV-le võlgnetava tasu reaalturuväärtuse hindamiseks teiste siirdehindade määramise meetodite seast tehingupõhise tootluse meetodi, (29) sest „arvestades Starbucksi konkreetseid asjaolusid, mõjutavad tehingu- ja funktsionaalsed erinevused tootlust vähem kui tavapäraste standardmeetodite puhul kasutatavad meetmed“ (30). Meetodi valikut ja siirdehinnaaruandes sisalduvat võrdlust konkurentidega on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 40–58.

(56) Maksunõustaja leidis SMBV röstimistegevuse suhtes tehingupõhist tootluse meetodit kohaldades, et kooskõlas kulupõhise hinnakujundusega, mida peetakse tarneahela- ja tootmisteenuste korral sobivaks meetodiks, on tootlusnäitaja puhul asjakohaseks baasiks (31) SMBV osutatud teenuste kulud. Juurdehindlust kohaldatakse siiski ainult nende kulude suhtes, mille puhul SMBV annab maksunõustaja sõnul lisandväärtust. Siirdehinnaaruandes on need kulud loetletud peamiste tegevuskuludena, nagu personalikulud ja amortisatsioon, välja arvatud müüdud kauba maksumus.

(57) Maksunõustaja tegi SMBV tegevuse asjakohase reaalturuväärtusele vastava kasumlikkuse kindlaksmääramiseks otsingu, et selgitada välja Euroopas tegutsevad sarnaste funktsioonide ja riskidega äriühingud. Võrreldavate äriühingute otsing toimus andmebaasis Amadeus, (32) kasutades NACE Rev 1.1 koodi 1586 (tee ja kohvi töötlemine), et teha kindlaks äriühingud, kes tegelevad kohvikaubandusega (sellise kohvi ostu ja müüki, mida äriühing ise ei töötle, ei loetud võrreldavaks); seejärel kõrvaldati osa neist täiendavate rahaliste valikukriteeriumide ja maksunõustaja manuaalse kontrolli alusel, (33) mille tulemusel saadi kokkuvõttes 20 potentsiaalselt võrreldavat äriühingut (34).

(58) Iga äriühingu jaoks arvutatud puhaskasumi näitaja oli kogukuludele lisatav juurdehindlus, mis saadakse tegevuskasumi jagamisel tegevuskulude kogunäitajaga. Kõnealuste äriühingute kogukulude korrigeerimata juurdehindluse mediaanväärtus oli 2001.–2005. aastal hinnanguliselt 7,8 %.

(59) Maksunõustaja sõnul hõlmavad need võrreldavad äriühingud siiski täieõiguslikke tootjaid, kellel on tavaliselt rohkem funktsioone ja kes kannavad toorainetega seotud riske. Maksunõustaja tegi selle erinevuse korrigeerimiseks ja võrdluse usaldusväärsuse väidetavaks suurendamiseks esimese korrigeerimise, mille puhul võetakse arvesse asjaolu, et juurdehindluse kavandatud kohaldamine SMBV kulubaasi suhtes ei hõlma roheliste kohviubade kulukomponenti.

(60) Lisaks kajastab võrreldavate äriühingute tulu maksunõustaja arvates sellist toorainet hõlmava kulubaasi tulu. Seetõttu korrigeeris maksunõustaja võrreldavate äriühingute põhjal saadud kogukulude juurdehindluse (35) muutmiseks toorainekulusid. Maksunõustaja märkis, et see korrigeerimine on seotud n-ö tooraine omandamisega. Täpsemalt lahutas maksunõustaja iga võrreldava äriühingu kasumist hinnangulise toorainehinna ja 12 kuu EURIBORi pluss 50 baaspunkti korrutise.

(61) Nende kahe korrigeerimise tulemusel vähenes hinnanguline tasu kogukulude 7,8 % mediaanväärtuselt tegevuskulude hinnangulisele 9,9 % mediaanväärtusele (36). Selle põhjal leiti, et (ümardatud) juurdehindlus [9–12] % tegevuskuludest kajastab SMBV röstimisteenuste ja nendega seotud tarneahelategevuse reaalturuväärtusele vastavat juurdehindlust kontsernisiseste tehingute puhul.

2.3. OECD siirdehindade alaste juhiste kirjeldus

(62) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (edaspidi „OECD“) annab oma liikmesriikidele maksualaseid juhiseid. OECD siirdehindade alased juhised on esitatud tema siirdehindade alastes suunistes (edaspidi „OECD suunised“), mis on siirdehindade alaseid juhiseid sisaldav mittesiduv õigusakt.

(63) Siirdehinnad tähendavad sama kontserni eri osade vaheliste äritehingute hindu. Rahvusvahelistel ettevõtjatel on rahaliselt kasulik jaotada võimalikult vähe kasumit jurisdiktsioonides, kus seda maksustatakse kõrgemalt. See võib põhjustada liiga kõrgeid siirdehindu, mida ei tohiks maksustatava tulu arvutamisel aluseks võtta. Maksuhaldurid peaksid selle probleemi vältimiseks heaks kiitma üksnes need kontserni äriühingute vahelised siirdehinnad, mis vastavad sõltumatute äriühingute poolt võrreldavatel asjaoludel turutingimustel kokkulepitavatele hindadele (37). Seda nimetatakse reaalturuväärtuse põhimõtteks.

(64) Reaalturuväärtuse põhimõtte autoriteetne määratlus on esitatud OECD näidislepingus (artikli 9 lõikes 1), mis võetakse aluseks kahepoolsete maksulepingute sõlmimisel OECD liikmesriikide ja üha suurema arvu muude riikide vahel. Artiklis 9 on sätestatud: „[Kui] [sidus]ettevõtjad järgivad omavahelistes äri- ja rahandussuhetes sõltumatute ettevõtjate vahel kokkulepitust erinevaid tingimusi, mille tõttu jääb ettevõtja kasum eeldatavast väiksemaks, loetakse ettevõtja kasumiks eeldatav kasum, mis asjakohaselt maksustatakse.“

(65) 27. juunil 1995 võttis OECD rahanduskomisjon vastu siirdehindade alased suunised (edaspidi „OECD 1995. aasta suunised“) (38), mille kohta OECD nõukogu esitas soovituse (39). OECD suuniste uusim versioon võeti vastu 2010. aasta juulis (edaspidi „OECD 2010. aasta suunised“) (40).

(66) Kuna suunised on mittesiduvad, kutsutakse OECD liikmesriikide maksuhaldureid lihtsalt üles neid järgima. Üldiselt lähtutakse siiski OECD suunistest ja neil on OECD liikmesriikide (ja isegi muude riikide) maksutavadele selge mõju. Peale selle on need suunised saanud mitmes OECD liikmesriigis õigusjõu või võetud aluseks siseriikliku maksuõiguse tõlgendamisel. Komisjon tsiteerib käesolevas otsuses OECD suuniseid, kuna tegemist on siirdehindade alase juhendiga, mis põhineb OECD ekspertide aruteludel ja selgitab, kuidas lahendada reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamisel esinevaid ühiseid probleeme konkreetsetes olukordades. OECD suunised annavad seega maksuhalduritele ja rahvusvahelistele ettevõtjatele kasulikke juhiseid reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamiseks. Need kajastavad ka rahvusvahelist konsensust siirdehindade suhtes.

2.3.1. Siirdehindade määramise meetodid

(67) Nii OECD 1995. aasta kui ka 2010. aasta suunistes on kirjeldatud sama kontserni äriühingute vaheliste tehingute ja kasumijaotuse reaalturuväärtuse ligikaudse kindlaksmääramise viit meetodit: (i) võrreldava kontrollimata hinna meetod; (ii) kulupõhine hinnakujundus; (iii) edasimüügihinna meetod; (iv) tehingupõhine tootluse meetod ja (v) tehingupõhine jagatud kasumi meetod. Mõlemates suunistes tehakse vahet ka tavapärastel tehingumeetoditel (esimesed kolm meetodit) ja tehingupõhistel kasumi meetoditel (viimased kaks meetodit). Ühtlasi on mõlemates suunistes selgitatud, et rahvusvahelised äriühingud võivad kasutada siirdehindade määramiseks suunistes kirjeldamata meetodeid, kui need hinnad vastavad reaalturuväärtuse põhimõttele.

(68) OECD 1995. aasta suunistes on sõnaselgelt märgitud, et siirdehindade reaalturuväärtusele vastavuse kindlakstegemisel eelistatakse tavapäraseid tehingumeetodeid (nt võrreldava kontrollimata hinna meetodit) tehingupõhistele meetoditele (nt tehingupõhisele tootluse meetodile). OECD 1995. aasta suuniste punktis 3.49 on sätestatud: „Selle kindlaksmääramisel, kas siirdehind vastab reaalturuväärtusele, st kas sidusettevõtjate vaheliste kasumite suurust mõjutab eritingimus, tuleb tavapäraseid tehingumeetodeid eelistada tehingupõhistele kasumi meetoditele. Senised praktilised kogemused on näidanud, et enamikul juhtudel on võimalik kohaldada tavapäraseid tehingumeetodeid.“

(69) OECD 2010. aasta suuniste punktis 2.3 on selle kohta sätestatud: „Seega juhul, kui tavapärast tehingumeetodit ja tehingupõhist kasumi meetodit saab punktis 2.2 kirjeldatud kriteeriume arvesse võttes kohaldada sama usaldusväärselt, on tavapärane tehingumeetod eelistatav tehingpõhisele kasumi meetodile.“

(70) Käesolevas otsuses on asjakohased võrreldava kontrollimata hinna meetod ja tehingupõhine tootluse meetod ning neid kirjeldatakse seetõttu üksikasjalikumalt põhjendustes 71–75.

(71) Võrreldava kontrollimata hinna meetodi puhul võrreldakse vara või teenuste võõrandamise hinda kontrollitud tehingu korral (tehing kahe omavahel seotud ettevõtja vahel) ja vara või teenuste võõrandamise hinda võrreldava kontrollimata tehingu korral (tehing teineteisest sõltumatute ettevõtjate vahel), mis toimuvad võrreldavatel asjaoludel.

(72) Tehingupõhine tootluse meetod on üks nn kaudsetest meetoditest sama kontserni äriühingute vaheliste tehingute ja kasumijaotuse reaalturuväärtuse ligikaudseks kindlaksmääramiseks. Sellega määratakse ligikaudu kindlaks kogu tegevuse, mitte ainult tuvastatud tehingute reaalturuväärtusele vastav kasum. Sellega ei püüta kindlaks teha müüdud kauba hinda, vaid hinnatakse kasumit, mida sõltumatud äriühingud tegevuse, näiteks kauba müümise eest eeldatavasti saaksid. Selleks võetakse asjakohane alus (kasumlikkuse näitaja), nagu kulud, käive või püsiinvesteeringud, ja kohaldatakse kasumimäära, mis vastab võrreldavate kontrollimata tehingute kasumimäärale selle aluse puhul.

(73) Kuna tehingupõhise tootluse meetodiga ei määrata kindlaks konkreetsete tehingute hinda, ei pruugi seda meetodit kasutades hinnatud ettevõtja maksustatav kasum otseselt mõjutada sama kontserni teise ettevõtja maksustatavat kasumit. Meetod erineb seetõttu näiteks võrreldava kontrollimata hinna meetodist, mille puhul määratakse siirdehindade kehtestamisel kindlaks konkreetse kauba või teenuse hind, mida seejärel kajastatakse seda kaupa või teenust müüva (kontserni kuuluva) äriühingu ja ostva (kontserni kuuluva) äriühingu maksustatavas kasumis samas suuruses.

(74) Tehingupõhise tootluse meetodi kasutamist seostatakse sageli OECD 2010. aasta suuniste punktiga 3.18, mille kohaselt peaks „hinnatavaks osapooleks“, st tehingu osapooleks, kelle finantsnäitajat (kuludele lisatav juurdehindlus, brutomarginaal või tootluse näitaja) hinnatakse, põhimõtteliselt olema lihtsama funktsiooniga äriühing. Täpsemalt sisaldab OECD 2010. aasta suuniste punkt 3.18 järgmist soovitust: „Kulupõhise hinnakujunduse, edasimüügihinna või tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel vastavalt II peatükile tuleb valida tehingu osapool, kelle finantsnäitajat (kuludele lisatav juurdehindlus, brutomarginaal või tootluse näitaja) hinnatakse. Hinnatava osapoole valik peaks olema kooskõlas tehingu funktsionaalse analüüsiga. Üldjuhul hinnatakse osapoolt, kelle suhtes saab siirdehindade määramise meetodit kõige usaldusväärsemalt kohaldada ja kelle puhul on võimalik leida kõige usaldusväärsemad võrdlusandmed, mis tähendab, et sageli on see osapool, kelle funktsionaalne analüüs on vähem keerukas.“ (41)

(75) Maksunõustajad tõlgendavad seda OECD 2010. aasta suuniste punkti kahe seotud äriühingu vaheliste tehingute puhul sageli nii, et see lubab hinnata neist ainult ühe, st vähem keeruka äriühingu reaalturuväärtusele vastavat kasumlikkust ja omistada mis tahes muu raamatupidamisarvestuses täheldatud kasumi teisele, keerukamaks peetavale äriühingule. Seda tehakse hoolimata sellest, kas keerukamaks peetav äriühing saab reaalturuväärtusele vastavat tasu enda ja vähem keeruka äriühingu vaheliste tehingute tulemusel, ja olenemata asjaolust, et OECD 2010. aasta suunistes ei ole kaotatud nõuet määrata tulenevate tehingute hind vastavalt reaalturuväärtusele (tuginedes OECD 2010. aasta suuniste punktile 3.18).

2.3.2. Reaalturuväärtuste vahemik

(76) OECD suunistes on lubatava reaalturuväärtusena kirjeldatud võrdleva analüüsi tulemuste vahemikku, mitte üht konkreetset tulemust (42). See, mida maksunõustajad nimetavad vahemikuks, on tegelikult kvartiilhaare. Andmerea kvartiilid on kolm punkti, mis jagavad väiksemast suurimani järjestatud väärtuste kogumi kolmeks võrdseks kogumiks, nii et 25 % andmetest jäävad 25-protsentiili (alumine kvartiil), 50 % andmetest teise, st kogumi keskmisesse kvartiili või sellest allapoole, ja 75 % andmetest 75-protsentiili (ülemine kvartiil) või sellest allapoole. Sellist kvartiilhaaret on soovitatud OECD 2010. aasta suuniste punktis 3.57 juhuks, kui võrreldavust kahjustavaid asjaolusid ei ole võimalik täielikult kõrvaldada. OECD 2010. aasta suunistes on märgitud, et kui vahemik sisaldab palju vaatlusi, võivad analüüsi usaldusväärsust sellisel juhul suurendada statistilised vahendid, mis võtavad vahemiku (nt kvartiilhaare või muud protsentiilid) kitsendamiseks arvesse keskset suundumust. Praktikas leiavad maksunõustajad sageli, et iga kvartiilhaardesse jääv tulemus on vastuvõetav ja võrdselt õige.

(77) Lisaks peaks maksuhaldur, korrigeerides maksumaksja õigest vahemikust väljapoole jäävaid hindu, tuginema OECD 2010. aasta suuniste punkti 3.62 (43) kohaselt vahemiku asjakohase punkti kindlaksmääramisel keskmise suundumuse näitajatele (nt mediaan, keskmine, kaalutud keskmine jne).

2.4. Siirdehinnaanalüüsis kasutatud peamiste raamatupidamis- ja finantsterminite kirjeldus

(78) SMBV eelkokkuleppe taotlusele lisatud siirdehinnaaruandes esitatud siirdehinnaanalüüs sisaldab mitmesuguseid raamatupidamismõisteid ja kasuminäitajaid. Allpool on esitatud siirdehindade hindamisel sageli kasutatavate ja käesoleval juhul asjakohaste finantsnäitajate ja raamatupidamismõistete lühiülevaade.

2.4.1. Kasumi- ja kahjumiarvestuse põhikirjed (mittefinantsettevõtja)

(79) Tüüpilises kasumiaruandes kajastatakse kõigepealt tulu, mida äriühing saab tavapärase majandustegevuse käigus, tavaliselt kauba ja teenuste müügist klientidele. Selle raamatupidamiskirje nimetus on „müük“, „käive“ või „tulu“.

(80) Müüdud kauba maksumus tähistab peamiselt kauba tootmiseks kasutatud materjali (tooraine) väärtust või edasimüüdud kauba ostuhinda, kui äriühing ei töötle müüdavaid kaupu. Brutokasumi arvutamiseks lahutatakse müüdud kauba maksumus müügist.

(81) Tegevuskulud hõlmavad peamiselt palga-, (44) energia- ning muid haldus- ja müügikulusid. SMBV puhul on Alki LP-le makstud litsentsitasu liigitatud tegevuskuluks, kuid välja jäetud tegevuskuludest, mida kasutatakse maksustatava tulu arvutamiseks vastavalt SMBV eelkokkuleppele (45).

(82) Tabel 1 sisaldab kasumiaruande lihtsustatud ülevaadet (46). Tabel 1 Lihtsustatud kasumiaruanne Müük (või „käive“ või „tulu“) — Müüdud kauba maksumus Brutokasum — Tegevuskulud Tegevuskasum (EBITDA) — Intress ja amortisatsioon Maksustatav tulu (EBT) — Maks Puhaskasum

2.4.2. Kasumimarginaalid

(83) Tulemuslikkuse ja kasumlikkuse mõõtmisel kasutatakse sageli „marginaalideks“ või „juurdehindlusteks“ nimetatavaid suhtarve. Marginaale kasutatakse ka konkurentidega võrdlemisel siirdehindade määramiseks.

(84) Mõnel marginaalil on olemas väljakujunenud määratlus. Näiteks brutomarginaal on põhimõtteliselt määratletud brutokasumi ja müügi jagatisena ning puhasmarginaal puhaskasumi ja müügi jagatisena. Siirdehinnaanalüüsides kasutatavate puhaskasumi marginaalide lähtepunktiks (lugejaks) on sageli maksustatav tulu, mitte puhaskasum, eriti kui kasutatakse tehingupõhist tootluse meetodit, mille eesmärk on hinnatava osapoole maksustatava tulu ligikaudne hindamine.

2.5. Madalmaade reaalturuväärtuse alaste eeskirjade kirjeldus

2.5.1. 1969. aasta äriühingu tulumaksu seaduse artikkel 8b

(85) SMBV eelkokkulepe sõlmiti Madalmaade 1969. aasta äriühingu tulumaksu seaduse (Wet op de Vennootschapsbelasting 1969, edaspidi „äriühingu tulumaksu seadus“) artikli 8b lõike 1 alusel.

(86) Äriühingu tulumaksu seaduse artikli 8b lõige 1, mis lisati sellesse seadusesse 2002. aastal, sätestab reaalturuväärtuse põhimõtte Madalmaade siseriiklikus maksuõiguses ja on sõnastatud järgmiselt: „Kui ettevõtja osaleb otse või kaudselt mõne teise ettevõtja juhtimises, kontrollimises või kapitalis ja kui need ettevõtjad järgivad omavahelistes äri- ja rahandussuhetes tingimusi, mis erinevad sõltumatute ettevõtjate vahelistest tingimustest, määratakse nende ettevõtjate kasum kindlaks viimatinimetatud tingimuste alusel“.

2.5.2. Madalmaade 2001. aasta siirdehindade määrus

(87) Juhised selle kohta, kuidas Madalmaade maksuhaldur tõlgendab äriühingu tulumaksu seaduse artikli 8b lõikes 1 sätestatud reaalturuväärtuse põhimõtet, on esitatud Madalmaade 30. märtsi 2001. aasta siirdehindade määruses (edaspidi „määrus“) (47). Määruse preambulas on sätestatud: „[…] Madalmaad on seisukohal, et rahvusvahelise maksuõiguse reaalturuväärtuse põhimõte on Madalmaade maksuõiguse süsteemi lahutamatu osa, sest see kuulub 2001. aasta tulumaksuseaduse artiklis 3.8 sätestatud tulu laia mõiste alla (48). Põhimõtteliselt tähendab see, et OECD suunised on 2001. aasta tulumaksuseaduse artikli 3.8 alusel Madalmaades vahetult kohaldatavad. OECD suunised jätavad mitmes valdkonnas liikmesriikidele tõlgendamisruumi. Praktilised kogemused on näidanud, et mitmes muus valdkonnas vajavad OECD suuniseid selgitamist. Käesolevas määruses selgitatakse Madalmaade seisukohta neis konkreetsetes küsimustes ja püütakse võimaluse korral kõrvaldada igasugune ebaselgus“.

(88) Vahemiku kasutamise kohta on määruse peatükis 1.2 sätestatud: „Mõnikord on võimalik kohaldada reaalturuväärtuse põhimõtet ja jõuda ühe arvuni, mis on siirdehindade reaalturuväärtuse kindlaksmääramiseks kõige usaldusväärsem. Kuna siirdehindade määramine ei ole siiski täppisteadus, annab konkreetne siirdehindade määramise meetod sageli tulemuseks vahemiku, millesse kuuluvad arvud on kõik samavõrd usaldusväärsed.“

(89) Määruse 2. peatükis on siirdehindade määramise meetodite kohta sätestatud: „OECD suuniste II peatükis käsitletakse kolme tavapärast tehingumeetodit, mida tutvustatakse punktides 1.68–1.70 (võrreldava kontrollimata hinna meetod, edasimüügihinna meetod ja kulupõhine hinnakujundus), samal ajal kui III peatükis käsitletakse tehingupõhiseid kasumi meetodeid (tehingupõhine jagatud kasumi meetod ja tehingupõhine tootluse meetod). Olenevalt asjaoludest tuleb valida üks neist viiest tunnustatud meetodist. Meetodid võivad üksteist täiendada. OECD suunised põhinevad teataval meetodite hierarhial, mille puhul eelistatakse tavapäraseid tehingumeetodeid. Ühelt poolt peetakse tehingupõhiseid kasumi meetodeid sisuliselt viimaseks abinõuks. Teiselt poolt on OECD suunistes ette nähtud, et maksuhaldurid peavad alustama siirdehindade auditit lähtuvalt maksumaksja valitud meetodist (vt OECD suuniste punkt 4.9). OECD suuniste punkti 4.9 kohaselt peaks Madalmaade maksuhaldur siirdehindade auditit alustades alati lähtuma maksumaksja poolt tehingu ajal valitud meetodist. See on kooskõlas OECD suuniste punktiga 1.68. Maksumaksjatel on seega põhimõtteliselt vabadus valida siirdehindade määramise meetod, kui valitud meetod annab kõnealuse tehingu puhul reaalturuväärtusele vastava tulemuse. Teatud olukordades annavad mõned meetodid siiski paremaid tulemusi kui teised. Kuigi maksumaksjatelt võib eeldada, et nad valivad siirdehindade määramise meetodi lähtuvalt selle usaldusväärsusest konkreetses olukorras, ei eeldata neilt kindlasti, et nad kaaluvad kõikide meetodite plusse ja miinuseid ning selgitavad seejärel, miks lõpuks valitud meetod annab valitsevates tingimustes parimaid tulemusi (s.o parima meetodi reegel). Teatud olukordades sobib ka meetodite kombinatsioon. Samal ajal ei ole maksumaksjad kohustatud kasutama rohkem kui üht meetodit. Maksumaksja ainus kohustus on selgitada, miks otsustati kasutada konkreetset valitud meetodit.“

(90) Määruse 2. peatüki punktis 1 on kirjeldatud võrreldava kontrollimata hinna meetodit. Selle meetodi eelistamise kohta on määruses sätestatud: „[…] Kui võrreldav hind on kättesaadav, on võrreldava kontrollimata hinna meetod (nn CUP-meetod) üldiselt kõige otsesem ja usaldusväärsem siirdehindade määramise meetod, nii et seda tuleb eelistada teistele meetoditele.“

2.6. Starbucksilt ja Madalmaadelt pärast ametliku uurimismenetluse algatamist saadud lisateave

(91) Madalmaad ja Starbucks esitasid lisateavet ja andmeid SMBV, Alki LP, Starbucksi kaupluste ja SCTC kohta.

2.6.1. Teave SMBV tegevuse ja riskide kohta

(92) Siirdehinnaaruandes on SMBVd tutvustatud madala riskitasemega tootjana. Komisjon palus teavet, et kontrollida, kas SMBV põhitegevus on tõepoolest madala riskitasemega tootmine, st käesoleval juhul kohvi röstimine. Komisjon palus teavet ka SMBV kulude struktuuri kohta, et kontrollida, kas kulude aluseks olevad tegevusalad kinnitavad, et SMBV täidetavad ülesanded on kooskõlas siirdearuandes esitatud eeldustega tõepoolest rutiinsed täideviimisülesanded, mis ei ole sugugi keerulised. SMBV äririski käsitlev teave on esitatud lepinguid kirjeldavates eri osades.

(93) Komisjon palus esitada SMBV müügi jaotuse toodete kaupa, et analüüsida, millised tooted on SMBV peamised müügiartiklid, ja kontrollida, kas kohvi röstimine on tõepoolest SMBV põhitegevusala. Starbucks teatas kauplustelt kohviubade eest saadud summad (esile tõstetud, vt tabel 2) ja eraldi kõik muud kauplustelt muu tegevuse, näiteks topside müügi eest saadud maksed (vt tabel 2). Tabel 2 SMBV tulu müüdud tootekategooriate kaupa Kirjeldus 2007. majandusaasta 2008. majandusaasta 2009. majandusaasta 2010. majandusaasta 2011. majandusaasta 2012. majandusaasta 2013. majandusaasta 2014. majandusaasta TULU PAGARITOODETELT — — [700 000 –800 000 ] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] TULU VALMISTOIDULT — — — — [1–10 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [20–30 miljonit] TULU VALMISJOOKIDELT [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] TULU PAKENDATUD TOIDULT [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] TULU PAKENDATUD KOHVILT [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [40–50 miljonit] [50–60 miljonit] [50–60 miljonit] [60–70 miljonit] TULU KOHVIPADJAKESTELT — — — — — [1–10 miljonit] — ([1000–10 000 ]) TULU VERISMO-PADJAKESTELT — — — — — [1–10 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] TULU LAHUSTUVALT KOHVILT — — [200 000 –300 000 ] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] TULU PAKENDATUD TEELT [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] TULU SERVEERIMISNÕUDELT [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] TULU VALMISTAMISSEADMETELT [900 000 –1 miljon] [1–10 miljonit] [700 000 –800 000 ] [500 000 –600 000 ] [600 000 –700 000 ] [700 000 –800 000 ] [800 000 –900 000 ] [600 000 –700 000 ] TULU VERISMO VALMISTAMISSEADMETELT — — — — — [20 000 –30 000 ] [1–10 miljonit] [800 000 –900 000 ] TULU REKLAAMTOODETELT ([1000–10 000 ]) [300 000 –400 000 ] [200 000 –300 000 ] [80 000 –90 000 ] [100 000 –200 000 ] [100 000 –200 000 ] [1000–10 000 ] — TULU KINKEPAKKIDELT [100 000 –200 000 ] [100 000 –200 000 ] [50 000 –60 000 ] [1000–10 000 ] — — — — TULU MÄNGUDELT JA MÄNGUASJADELT — — [200 000 –300 000 ] [300 000 –400 000 ] [100 000 –200 000 ] [100 000 –200 000 ] [100 000 –200 000 ] [30 000 –40 000 ] TULU MITMESUGUSTELT KAUPADELT — — ([100–200]) [400–500] [1000–10 000 ] [30 000 –40 000 ] [500 000 –600 000 ] [500 000 –600 000 ] TULU TOORAINELT — — [100 000 –200 000 ] [1–10 miljonit] [100 000 –200 000 ] [200 000 –300 000 ] [1000–10 000 ] [30 000 –40 000 ] TULU PABERPAKENDITELT [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] TULU JOOGIPULBRISEGUDELT [40–50 miljonit] [40–50 miljonit] [50–60 miljonit] [50–60 miljonit] [40–50 miljonit] [50–60 miljonit] [50–60 miljonit] [60–70 miljonit] TULU KOHVIPÕHISELT FRAPPUCCINOLT — — — — [20–30 miljonit] [30–40 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] TULU EKSTRAKTIDELT — — — — [1–10 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] TULU SEADMETELT [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [10–20 miljonit] [20–30 miljonit] VEOTULU [40 000 –50 000 ] [30 000 –40 000 ] [70 000 –80 000 ] [300 000 –400 000 ] [300 000 –400 000 ] [200 000 –300 000 ] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] TULU LITSENTSITASUDELT — — — — — — — — TULU HALDUSTEENUSE TASULT [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [800 000 –900 000 ] [900 000 –1 miljon] [600 000 –700 000 ] — — MUU TULU [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] MÜÜGIALLAHINDLUSED ([100 000 –200 000 ]) ([80 000 –90 000 ]) ([1000–10 000 ]) ([200 000 –300 000 ]) ([500 000 –600 000 ]) ([600 000 –700 000 ]) ([1–10 miljonit]) ([100 000 –200 000 ]) TURULE SUUNATUD KAUBANDUSLIKUD ALALHINDLUSED — — — — — ([30 000 –40 000 ]) ([10 000 –20 000 ]) ([1–10 miljonit]) TURULE SUUNATUD SOODUSKUPONGID — — — — — — — ([20 000 –30 000 ]) TURULE SUUNATUD KAUBA PAIGUTUSKOHA KULUD — — — — — — ([20 000 –30 000 ]) ([200 000 –300 000 ]) MÜÜDAMATU KAUBA TAGASTUSED — — — — — — — ([20 000 –30 000 ]) KAUBATAGASTUSED — — — — — ([1000–10 000 ]) ([10 000 –20 000 ]) ([90 000 –100 000 ]) Ümardamine 0 (0) (0) 0 (0) 0 (0) (0) Kohustuslike raamatupidamisaruannete kohane tulu [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [200–300 miljonit] [300–400 miljonit] [300–400 miljonit]

(94) Starbucks märkis, et „TULU PAKENDATUD KOHVILT“ (vt tabel 2) on seotud SMBV röstimis- ja pakendamisfunktsiooniga. Ülejäänud tulud on Starbucksi väitel seotud haldus- ja logistilise toe funktsiooniga. Väikest osa Madalmaades röstitud kohvist töötlevad edasi kolmandast isikust tootjad. See hõlmab „TULU KOHVIPADJAKESTELT“, „TULU VERISMO-PADJAKESTELT“, „TULU LAHUSTUVALT KOHVILT“, „TULU KOHVIPÕHISELT FRAPPUCCINOLT“ ja „TULU EKSTRAKTIDELT“. Need tulud tuleks samuti liigitada haldus- ja logistilise toega seotud tuluks, kuna nende aluseks olev tulu, mille eest arendajatele arve esitatakse, kajastab pigem kolmandate isikute kui SMBV loodud väärtust. Igal juhul moodustab see tulu Starbucksi väitel vaid väikese osa SMBV kogu röstimistoodangust.

(95) Toodete hinna näiteks esitas Starbucks […] 2013. ja 2014. aasta eri kvartalite hinnakirjad, mis sisaldasid Starbucksi müüdud kohvi- ja muude toodete hindu. Starbucksi sõnul […].

(96) Kohvitoodete hinnad arvutatakse kulupõhiste valemite alusel ja on toodeti erinevad. Starbucks tõi näiteks SMBV enimmüüdud artikli „[sertifitseerimisprogrammi kohvitoode e]“ kulustruktuuri valemi. Kohvihinnad, mida SMBV kauplustelt küsib, arvutatakse SCTC poolt roheliste kohviubade eest makstud hinna põhjal, millele lisatakse […] kohvi soetamise ja kohvi […] kulud. Selle summale lisatakse „[…]“ kulud […] eest ja […], mis annavad kokku röstitud kohvi hinna. Lõpuks makstakse kolmandale isikule litsentsitasu, mis on seotud [sertifitseerimisprogrammi] nimetusega (49).

(97) Starbucks märkis SMBV poolt kauplustele müüdavate muude kui kohvitoodete kohta, et nende hindade kindlaksmääramisel lisatakse muude kui kohvitoodete ostuhinnale nn [kulude tagasiteenimise marginaal]. SMBV kohaldab seda [kulude tagasiteenimise marginaali] […] kulutuste tagasiteenimiseks. See ei kata siiski üksnes SMBV […] kulutusi, vaid ka asjakohaseid […] […] kulusid. Kuna SMBV poolt kauplustelt küsitavate muude kui kohvitoodete lõpphindade arvutamisel kohaldatakse tootekulude suhtes [kulude tagasiteenimise marginaali], vastab SMBV muude kui kohvitoodete kasum tegelikult sellele [kulude tagasiteenimise marginaalile].

(98) SMBV kõige olulisem kuluartikkel on palgakulud, mis moodustasid 2014. aastal [1–10 miljonit] eurot selle aasta kogu tegevuskuludest, mis olid 16 124 000 eurot. SMBV teised suured tegevuskuluartiklid 2014. aastal olid palkadega seotud kulud, palgafondimaks, vara rendi- ja liisingumaksed, seadmete ja immateriaalse vara amortisatsioon. Kuigi SMBV-l ei olnud enne 2013. aastat immateriaalse vara amortisatsioonikulusid, olid need 2014. aastal üks suurimaid tegevuskulusid (628 000 eurot), ületades sel aastal seadmete remondi ja hoolduse, elektri-, ebatõenäoliselt laekuvate nõuete, kontoritarvete ja arvutitarvikute ning muid kulusid (nt tarkvaralitsentside kulud, mida kajastatakse eraldi). Immateriaalse vara amortisatsioonikulud näivad olevat seotud intellektuaalomandiõigusega, mida kajastati esmakordselt 2012. aasta finantsaruannetes ja mis omandati rohkem kui 4 miljoni euro eest. Lisaks oli 2014. aastal suur tegevuskuluartikkel turuanalüüs, mis ulatus sel aastal [100 000–200 000] euroni.

2.6.2. Litsentsitasud

(99) SMBV Madalmaades maksustatavat kasumit, mis määratakse kindlaks vastavalt SMBV eelkokkuleppele äriühingu tegevuskulude põhjal, vähendab Alki LP-le makstav litsentsitasu. Komisjon palus Madalmaadelt ja Starbucksilt lisateavet litsentsitasu suuruse ja maksubaasi täpse arvutamise kohta.

(100) Tabel 3 sisaldab SMBV kasumiaruandeid vastavalt tema finantsaruannetele. Tabel 3 SMBV kasumiaruanded 2001.–2014. aastal (eurodes) 2001/2002 2002/2003 2003/2004 2004/2005 2005/2006 2006/2007 2007/2008 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012 2012/2013 2013/2014 Müük 14 067 934 51 700 060 63 950 312 83 240 391 108 855 325 118 663 171 128 784 681 135 677 607 142 627 243 184 159 097 286 217 379 327 632 453 350 538 852 Otsesed müügikulud (15 398 686 ) (41 799 345 ) (50 148 768 ) (68 349 376 ) (85 467 406 ) (98 615 765 ) (108 107 101 ) (115 352 332 ) (120 020 824 ) (153 275 834 ) (252 500 829 ) (286 969 488 ) (305 831 016 ) sellest rohelised kohvioad (*2) [0–10 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [30–40 miljonit] [40–50 miljonit] [60–70 miljonit] [60–70 miljonit] [60–70 miljonit] Brutomarginaal (1 330 752 ) 9 900 715 13 801 544 14 891 015 23 387 919 20 047 406 20 677 580 20 325 275 22 606 419 30 883 263 33 716 550 40 662 965 44 707 836 Üld- ja halduskulud (3 150 256 ) (8 474 279 ) (8 997 548 ) (5 086 145 ) (7 303 608 ) (10 158 687 ) (15 221 123 ) (16 742 108 ) (16 835 153 ) (14 303 059 ) (17 469 758 ) (16 626 967 ) (16 124 052 ) Valuutakursi muutused 219 905 33 743 5 102 24 784 (388 855 ) (166 915 ) (467 072 ) 1 849 067 (2 266 492 ) (2 089 448 ) (8 162 650 ) 709 539 (2 272 582 ) Muud kulud (vt selgitus) 4 744 084 526 555 (2 165 152 ) (6 336 360 ) (11 594 191 ) (4 699 336 ) (1 698 150 ) (2 470 449 ) (1 079 817 ) (12 352 838 ) (5 786 211 ) (22 812 962 ) (24 285 088 ) EBIT 482 981 1 986 734 2 643 946 3 493 294 4 101 265 5 022 468 3 291 235 2 961 785 2 424 957 2 137 918 2 297 931 1 932 575 2 026 114 Intressitulud 17 328 34 576 27 668 51 766 167 195 248 997 304 939 86 995 45 402 30 073 18 763 14 200 76 209 Intressikulud 0 (803 856 ) (1 263 915 ) (1 272 114 ) (817 041 ) (2 356 989 ) (2 097 056 ) (1 345 779 ) (817 041 ) (737 371 ) (735 233 ) (411 315 ) (434 454 ) Maksustamiseelne tulem 500 309 1 217 454 1 407 699 2 272 946 2 763 349 2 914 476 1 499 118 1 703 001 1 653 318 1 430 620 1 581 461 1 535 460 1 667 869 Äriühingu tulumaks (171 805 ) (418 774 ) (484 408 ) (733 370 ) (783 194 ) (844 309 ) (383 909 ) (427 159 ) (428 611 ) (337 599 ) (395 365 ) (391 220 ) (575 812 ) Aasta netotulem 328 504 798 680 923 291 1 539 576 1 980 155 2 070 167 1 115 209 1 275 842 1 224 707 1 093 021 1 186 096 1 144 240 1 092 057

(101) Finantsaruannete lisades on kirje „Muud kulud“ (vt tabel 3) määratletud järgmiselt: „Muud kulud on seotud sidusettevõtjaga [CV 1] sõlmitud litsentsitasulepinguga, mis anti 13. detsembril 2006 üle Alki LP-le ja põhineb Madalmaade maksuhalduri eelotsusel.“ Selles joonealuses märkuses viidatakse SMBV eelkokkuleppele ning seega tõlgendas SMBV audiitor SMBV eelkokkulepet, et määrata kindlaks SMBV litsentsitasud Alki LP-le.

(102) Litsentsitasu arvutatakse kasumiaruandes jääkväärtusena. SMBV kasumiaruande koostamisel vastavad kõik sisendväärtused peale litsentsitasu tegelikule või eeldatavale reaalturuväärtusele. SMBV eelkokkuleppes kokku lepitud hindade põhjal arvestatakse maksustatava kasumi (kirje „Maksueelne tulem“, vt joonis 2) suuruseks ligikaudu [9–12] % SMBV tegevuskuludest (kirje „Üld- ja halduskulud“, vt joonis 2). Kui kirjest „Müük“ (vt joonis 2) lahutada kõik arvestuslikud kulud enne litsentsitasu maksmist, (50) ei saada siiski tulemuseks seda SMBV eelkokkuleppe põhjal arvutatud maksustatavat kasumit ja seetõttu maksab SMBV kõnealust [9–12] % juurdehindlust ületava kasumi Alki LP-le maksust mahaarvatava litsentsitasuna kohvi röstimisega seotud intellektuaalomandi eest (kirje „Muud kulud“, vt soonis 2). SMBV raamatupidamisarvestuse põhjal toimub litsentsitasu maksmine seega vastavalt Madalmaade maksuhalduri väljastatud SMBV eelkokkuleppele. Joonis 2

(103) Kuna SMBV raamatupidamisarvestuses on maksubaas SMBV eelkokkuleppe kohaldamise ajal ligikaudu [9–12] % iga aasta „Üld- ja halduskuludest“, palus komisjon Starbucksil esitada iga aasta kohta maksubaasi arvutamiseks kasutatud tegelikud kulud. Starbucks esitas teabe igal aastal SMBV eelkokkuleppe põhjal maksustatava tulu arvutamiseks kasutatud tegevuskulude ja ka varasemate arvestusperioodide kohta (alates 2001. aastast), kui kehtis eelmine eelkokkulepe. Maksubaasi arvutamisel arvesse võetud kulud olid SMBV eelkokkuleppe kohaldamise igal perioodil väiksemad kui „Üld- ja halduskuludena“ kajastatud summad, kuid neile ligilähedased. Näiteks ajavahemikul 2012/2013 olid kulud 15 694 137 eurot ja ajavahemikul 2007/2008 olid need 15 055 253 eurot. SMBV eelkokkuleppe kohaldamisele eelnenud perioodidel olid maksubaasi arvutamisel arvesse võetud kulud palju suuremad, kuna need sisaldasid Starbucksi väitel ka [mitteseotud tootmisettevõtja 1] kulusid. Näiteks ajavahemikul 2006/2007 olid maksubaasi arvutamiseks kasutatud kulud [30–40 miljonit] eurot. See selgitab, miks tasumisele kuuluv äriühingu tulumaksu summa vähenes pärast SMBV eelkokkuleppe jõustumist (51) rohkem kui poole võrra, st 844 309 eurolt 2006/2007. aastal 383 909 eurole 2007/2008. aastal, nagu on näidatud tabelis 3.

2.6.3. Alki LP-d käsitlev teave

(104) Vastuseks menetluse algatamise otsuses esitatud küsimustele kirjeldasid Madalmaad Alki LP litsentsiõigusi selle intellektuaalomandiõiguse kasutamiseks ja all-litsentside andmiseks, mille eest SMBV maksab Alki LP-le litsentsitasu. Madalmaad selgitasid selle kohta, et intellektuaalomandiõigus hõlmab kolme kategooriat: (i) kaubamärgiõigused, (52) (ii) Starbucksi süsteemi õigused (53) ja (iii) kohviga seotud õigused (54). Madalmaad selgitasid ka, et kohvialased teadmised ja teave hõlmavad roheliste kohviubade segamise retseptide, roheliste kohviubade röstimisprotsessi ja muude kohvi kõrvaltoodete tootmisega seotud konfidentsiaalse teabe, tehnoloogia ja eriteadmiste kasutamist (55).

(105) Madalmaad selgitasid lisaks, et vastavalt röstimislepingule, mida on täpsemalt kirjeldatud põhjenduses 142, on Alki LP peaettevõtja, kes kannab kõik äriühingu riskid ja teostab asjakohast tegevust (56). Seega ei ole litsentsitasu Madalmaade väitel üksnes tasu intellektuaalomandiõiguse eest, vaid ka tasu Alki LP peaettevõtja rolli eest.

(106) Starbucks täpsustas Alki LP kohta, et Alki LP-l ei ole töötajaid tema rolli täitmiseks röstimislepingu kohase peaettevõtjana ja selle rolli täitmiseks ei ole töötajaid ka tema partneritel. Starbucksi sõnul täidab Alki LP seda rolli juhiste, eriteadmiste ja vajalike funktsioonide kaudu, mida pakuvad Starbucksi Ameerika Ühendriikides asuvad üksused vastavalt [kulude jagamise kokkuleppele] (57). Starbucksi sõnul ja nagu tõendab usaldusühingu leping Alki LP asutamise kohta, on SCI UK I, Inc (58). and Starbucks Coffee International, Inc (59).Alki LP partnerid.

(107) Starbucks selgitas, et Alki LP lisati kontserni struktuuri 2006. aasta detsembris kulude jagamise kokkuleppe laiendamisel kogu Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonna hõlmamiseks, kaasates Ühendkuningriigi turu. Alki LP lisamisega kontserni struktuuri vältis Starbucks võimalust, et Alki LP saadud litsentsitasu integreeritakse Ameerika Ühendriikide maksuõiguse kohaselt otseselt Alki LP partnerite tuluga.

2.6.4. Alki LP maksed äriühingule Starbucks Corporation vastavalt kulude jagamise kokkuleppele

(108) Kuna Alki LP-l ega tema partneritel ei ole töötajaid (60) ja Starbucks väidab, et Alki LP suudab täita oma rolli peaettevõtjana kulude jagamise kokkuleppe kaudu, nõudis komisjon teavet selle kokkuleppe alusel tehtud maksete ja nende maksetega seotud teenuste kohta ning selle kohta, kuidas Alki LP makseid rahastab. Starbucks andis järgmise ülevaate Alki LP maksetest Starbucks USile eri makseliikide kaupa.

(109) Kulude jagamise kokkuleppe kohaselt maksab Alki LP Starbucks USile litsentsitasu kolme intellektuaalomandikategooria eest, mille Starbucks US litsentsib Alki LP-le. Need litsentsitasud koosnevad (i) ühekordsest litsentsitasust brändi/kaubamärgiõiguste eest, (ii) ühekordsest litsentsitasust äriformaadi õiguste eest ja (iii) alalisest litsentsitasust kohvialaste teadmiste eest.

(110) Litsentsitasu suurus arvutatakse jääkkasumil põhineva valemi alusel. Jääkkasum on SMBV ja Starbucks Coffee BV poolt Alki LP-le makstud litsentsitasude (61) ja Alki LP poolt äriühingult Starbucks Corporation saadud tulu (62) summa. Sellest summast arvatakse maha reaalturuväärtusele vastav tasu Alki LP täidetavate rutiinsete funktsioonide eest (63). […]. Sellega seoses eristatakse ühelt poolt brändi/kaubamärgi ja äriformaadiga ning teiselt poolt kohvialaste teadmistega seotud intellektuaalomandiõigusi. Eristamise põhjuseks on asjaolu, et Alki LP-le kuulub äriformaadiga seotud immateriaalse vara ja kaubamärgi/brändi majanduslik omandiõigus Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnas, samal ajal kui kohvialaste teadmiste juriidiline ja majanduslik omandiõigus kuulub Starbucks USile.

(111) Äriformaadiga seotud immateriaalse vara ja kaubamärgi/brändi majanduslik omandiõigus Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnas läks 2002. aastal äriühingult Starbucks Corporation üle äriühingule [CV 1] ja anti alates 2006. aastast üle Alki LP-le. [CV 1] ja Alki LP maksid majandusliku omandiõiguse eest ühekordset litsentsitasu, kusjuures Ameerika Ühendriikide osakaal kuludest, mida Alki LP pidi Starbucks USile tasuma, vähenes kaubamärgi puhul [65–70] %-lt 2002. aastal [0,5–1] %-le 2010. aastal ja hiljem ning äriformaadiga seotud intellektuaalomandi puhul [70–75] %-lt 2002. aastal [0–0,5] %-le 2010. aastal ja hiljem. Alki LP on nende ühekordsete litsentsitasudega täielikult tasunud kahe nimetatud intellektuaalomandikategooria majandusliku omandiõiguse eest Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnas. Kohvialaste teadmiste intellektuaalomandi eest maksab Alki LP Starbucks USile alalist litsentsitasu, mille suurus on [70–75] % sellele intellektuaalomandi kategooriale omistatud jääktulust.

(112) Starbucks esitas [CV 1] ja Alki LP alalise litsentsitasu ja ühekordsete maksete ülevaate ajavahemiku 2005–2014 kohta. [CV 1] maksis kaubamärgi ja äriformaadiga seotud intellektuaalomandi eest äriühingule Starbucks Corporation ühekordsete maksetena kokku [1–10] miljonit eurot, (64) (65). 2006. aasta detsembris andis [CV 1] kulude jagamise kokkuleppe üle Alki LP-le. Alki LP maksis alates 2007. aastast kuni 2014. aastani kaubamärgi eest [1–10] miljonit eurot ja äriformaadiga seotud intellektuaalomandi eest [20–30] miljonit eurot (66). See tähendab, et ühekordsete maksetena kaubamärgi eest tasuti kokku [10–20] miljonit eurot ja äriformaadiga seotud intellektuaalomandi eest [20–30] miljonit eurot. 2014. aastal andis Alki LP intellektuaalomandiõiguste majandusliku omandiõiguse üle äriühingule Starbucks EMEA Ltd, kajastades saadud tulu [1–1,5] miljardit eurot oma kasumiaruandes muude tegevustulude all. Alalise litsentsitasuna maksis Alki LP ajavahemikul 2005–2014 äriühingule Starbucks Corporation kohvialaste teadmistega seotud intellektuaalomandi eest keskmiselt [1–10] miljonit eurot aastas (kokku [70–80] miljonit eurot) (67).

(113) Lisaks ühekordsetele litsentsitasudele ja alalisele litsentsitasule maksab Alki LP äriühingu Starbucks Corporation osutatud teenuste eest teenustasusid ja teeb kulude jagamise makseid teatava immateriaalse vara arendamiseks (68). Ajavahemikul 2008–2014 maksis Alki LP aastas keskmiselt [1–10] miljonit eurot kulude jagamiseks ja [1–10] miljonit eurot teenustasudena.

2.6.5. SCTCd ja roheliste kohviubade eest SMBV poolt makstud hinda käsitlev teave

(114) Kuna SMBV hangib rohelisi kohviube kontsernisisese tehinguga, täpsemalt ostab neid SCTC-lt, palus komisjon teavet, kuidas määratakse kindlaks selle kontsernisisese tehingu hinnad ja milline on igaks SMBV eelkokkuleppe kohaldamise aastaks kindlaks määratud hind.

(115) Starbucks esitas SCTC bilansi ja kasumiaruande alates 2005. aastast. Tabel 4 sisaldab neis aruannetes esitatud teavet. Komisjon lisas käesoleva otsuse eesmärgil roheliste kohviubade maksumuse (müüdud kauba maksumuse) juurdehindluse arvutuse, mida SCTC kohaldas. Vastavalt kättesaadavale raamatupidamisteabele, mis algab 2005. aastast, oli roheliste kohviubade maksumusele lisatud keskmine juurdehindlus 2005.–2010. aastal [umbes 3 %] võrreldes keskmiselt [umbes 18 %] juurdehindlusega 2011.–2014. aastal.

(116) Starbucksi väitel korrigeeris ta alates 2011. aastast roheliste kohviubade müügi suhtes kohaldatavat hinnapoliitikat, et suurendada tootekuludel põhinevat juurdehindlust, võttes arvesse SCTC tegevuse üha kasvavat tähtsust, eriti tema suuremaid eriteadmisi kohvi hankimisest ja – mis veelgi olulisem – tema omandiõigust ja tegevust seoses areneva C.A.F.E. Practices programmiga.

(117) C.A.F.E. Practices programm algatati 2004. aastal kõrvuti SCTC põllumajandustootjate tugikeskuse avamisega Costa Ricas, et pakkuda arenevat programmi, mis võimaldab põllumajandustootjatel, eksportijatel ja ostjatel pidevalt suhelda, eesmärgiga (i) parandada kohvi kvaliteeti; (ii) tagada tarneahela kõikidel tasanditel majanduslik aruandekohustus maksete eest; (iii) suurendada sotsiaalset vastutust töötingimuste, töötajate õiguste kaitse ja sobivate elamistingimuste eest ning (iv) innustada keskkonnaalast juhtrolli roheliste kohviubade kasvatamisel ja töötlemisel.

(118) Tabel 4 kajastab ka SCTC vara, et kontrollida, kas raamatupidamisarvestus kinnitab tegevuse kasvu, millega Starbucks põhjendab suuremat juurdehindlust. Kuigi koguvarad on alates 2010. aastast tõesti oluliselt suurenenud, on see peamiselt tingitud suuremast rahavarust. Äritegevusega seotud varad, millest on raha maha arvatud, on nelja aasta jooksul alates 2010. aastast kuni 2014. aastani suurenenud vähem kui kolmandiku võrra.

(119) Ka Starbucksi esitatud SCTC aastaaruannete lisades ei ole kirjeldatud riskide, funktsioonide või vara erinevusi 2010. ja 2011. aasta võrdluses. Selle ajavahemiku tegevust ja riske kirjeldatakse identselt – SCTC põhitegevus on mõlema aastaaruande kohaselt kvaliteetsete roheliste kohviubade ost ja müük ning sellega seotud kvaliteedi tagamise tegevus ja toimingud (logistika, ladustamine, segamine, kofeiinitustamine jms). Tabel 4 SCTC finantsandmed (Šveitsi frankides) 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 SCTC müük [500–600 miljonit] [600–700 miljonit] [600–700 miljonit] [600–700 miljonit] [600–700 miljonit] [500–600 miljonit] [900–1 000 miljonit] [1,5–2 miljardit] [1–1,5 miljardit] [900–1 000 miljonit] SCTC müüdud kauba maksumus [500–600 miljonit] [500–600 miljonit] [600–700 miljonit] [600–700 miljonit] [600–700 miljonit] [400–500 miljonit] [800–900 miljonit] [1–1,5 miljardit] [800–900 miljonit] [700–800 miljonit] Brutomarginaal (Müük – müüdud kauba maksumus) [20–30 miljonit] [30–40 miljonit] [40–50 miljonit] [30–40 miljonit] [40–50 miljonit] [30–40 miljonit] [100–200 miljonit] [200–300 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] Müüdud kauba maksumusel põhinev brutomarginaal [4,5–7,5] % [4,5–7,5] % [4,5–7,5] % [4,5–7,5] % [4,5–7,5] % [4,5–7,5] % [16,5–19,5] % [16,5–19,5] % [19,5–22,5] % [16,5–19,5] % Tegevuskulud (v.a eraldised) [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] Kasum enne tulumaksu [10–20 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [30–40 miljonit] [20–30 miljonit] [100–200 miljonit] [200–300 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] Maks [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [1–10 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] [10–20 miljonit] Puhaskasum [10–20 miljonit] [20–30 miljonit] (*3) [20–30 miljonit] (*3) [20–30 miljonit] [20–30 miljonit] [10–20 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] Koguvara [200–300 miljonit] [200–300 miljonit] [200–300 miljonit] [200–300 miljonit] [200–300 miljonit] [100–200 miljonit] [300–400 miljonit] [500–600 miljonit] [600–700 miljonit] [700–800 miljonit] Koguvara, millest on maha arvatud raha ja raha ekvivalendid (sh vabalt kaubeldavad väärtpaberid) [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [300–400 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit] [100–200 miljonit]

(%) 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Müüdud kauba maksumusele lisatud juurdehindlus [1,5–4,5] [1,5–4,5] [1,5–4,5] [1,5–4,5] [4,5–7,5] [1,5–4,5] [16,5–19,5] [13,5–16,5] [19,5–22,5] [16,5–19,5]

(120) Kuna Starbucks põhjendas SCTC marginaali suurenemist C.A.F.E. Practices programmiga, palus komisjon Starbucksil esitada selle programmi ja põllumajandustootjate tugikeskuste kulud. Starbucks esitas (i) C.A.F.E. Practices programmi ja (ii) põllumajandustootjate tugikeskuste hinnangulised aastased kulud (vt tabel 5). Tabel 5 C.A.F.E. Practices programmi ja põllumajandustootjate tugikeskuste otsesed ja kaudsed kulud (USA dollarites) 2004. majandusaasta 2005. majandusaasta 2006. majandusaasta 2007. majandusaasta 2008. majandusaasta 2009. majandusaasta 2010. majandusaasta 2011. majandusaasta 2012. majandusaasta 2013. majandusaasta 2014. majandusaasta 1) C.A.F.E. Practices programmile omistatud kulud — — — — — — [500 000 –600 000 ] [100 000 –200 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] 2) Põllumajandustootjate tugikeskuste kulud [800 000 –900 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] 3) Muud C.A.F.E. Practices programmiga seotud kulud — — [60 000 –70 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [200 000 –300 000 ] [700 000 –800 000 ] [400 000 –500 000 ] [60 000 –70 000 ] [200 000 –300 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] Kokku [800 000 –900 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ]

(121) Ajavahemikul 2011–2014 moodustasid C.A.F.E. Practices programmi ja põllumajandustootjate tugikeskuste koondkulud kõige rohkem [0,5–1] % SCTC ostetud roheliste kohviubade väärtusest (69).

(122) Vastuseks märkis Starbucks, et C.A.F.E. Practices programmi tuleks käsitada intellektuaalomandina, mille väärtus ei ole aluskuludega seotud.

(123) Komisjon palus Starbucksil esitada siirdehinnaaruande, mis käsitleb SCTC poolt SMBV-le müüdud roheliste kohviubade hindade kindlaksmääramist. Starbucksi väitel ei ole varem koostatud ühtegi SCTC ja SMBV sidemeid hõlmavat siirdehinnadokumenti. Komisjoni palve täitmiseks esitas Starbucks 13. aprillil 2015 komisjonile ad hoc aruande SCTC siirdehindade kohta.

(124) Esitatud siirdehinnaaruande kohaselt kohaldab SCTC oma tütarettevõtjatelt küsitavate hindade kindlaksmääramisel juurdehindlust, mis lisatakse tema hangitavate roheliste kohviubadega seotud tootekuludele.

(125) Lisaks tuvastati SCTC roheliste kohviubade hankimisega seotud tootekuludele lisatava juurdehindluse kindlaksmääramiseks vastavalt hetke reaalturuväärtusele kolm komponenti: — intellektuaalomand – C.A.F.E. Practices programm: SCTC juhib C.A.F.E. Practices programmi ja kasutab väärtuslikku oskusteavet, mille lõimimine Starbucksi äritegevusse tagab pideva varustamise ja toetab Starbucksi brändi jätkusuutlikkust. Starbucks analüüsis seda tehingut toidu- ja põllumajandustehnoloogiaga seotud võrreldavate litsentsilepingute alusel; — hanked: SCTC täidab roheliste kohviubade saamiseks hankefunktsiooni. Starbucks analüüsis seda tehingut, kasutades kolmandate isikute vahelisi võrreldavaid hankelepinguid; — rahastamine: SCTC peaks teenima tulu müümata varude hoidmisega kaasnevate kulude ja roheliste kohviubade netonõuete rahastamiseks. Starbucks analüüsis rahastamiseks asjakohast tulu, mis tuleks SCTC-le tagastada.

(126) Kõikide SCTC poolt eraldi analüüsitud komponentide tulemuste ühendamisel saab roheliste kohviubade koondtulemuse 2005.–2014. aastal, nagu näidatud tabelis 6. Tabel 6 Tootekuludele lisatav juurdehindlus (%) Komponent Tootekuludele lisatav juurdehindlus Alumine kvartiil Tootekuludele lisatav juurdehindlus Mediaan Tootekuludele lisatav juurdehindlus Ülemine kvartiil Intellektuaalomand – C.A.F.E. Practices programm 1,4 4,2 9,9 Hanked 4,7 6,0 8,0 Rahastamine [1,5–4,5] [1,5–4,5] [1,5–4,5] Tootekuludele lisatava juurdehindluse koguprotsent [7,5–10,5] [10,5–13,5] [19,5–22,5]

(127) SCTC poolt SMBV-le müüdud kohvi tootekuludel põhineva kogu juurdehindluse kombineeritud reaalturuväärtuste vahemik jääb ad hoc siirdehinnaaruande kohaselt [umbes 9 %] alumise kvartiili ja [umbes 21 %] ülemise kvartiili vahele, nii et kogu ajavahemiku 2005–2014 mediaan on [umbes 12 %].

(128) Starbucksi sõnul jääb SCTC tegelik realiseeritud brutomarginaal (70) täpselt reaalturuväärtuste vahemikku. Seda tõendab asjaolu, et SCTC müügi brutomarginaali kaalutud keskmine oli 2005.–2014. aastal [ligikaudu 12 %].

(129) Komisjon palus Starbucksil esitada need juurdehindluse andmed ja komponendid, mida kasutati komisjonile edastatud 2005.–2014. aasta kvartiil- ja mediaanandmete koostamiseks. Starbucks märkis, et need andmed ei ole kättesaadavad.

(130) Starbucks esitas 29. juunil 2015 tõendavat teavet roheliste kohviubade hindade kohta ad hoc siirdehinnaaruandes ja eelkõige nende väärtuste kohta tabelis 6, mille puhul komisjon nõudis alusandmeid.

(131) Erinevalt Starbucksi poolt 13. aprillil 2015 esitatud tabeli andmetest ei ole tabelis sisalduvad C.A.F.E. Practices programmiga seotud väärtused 1,4 % ja 9,9 % alumine kvartiil (25-kvartiil) ja ülemine kvartiil (75-kvartiil). Need on pigem litsentsilepingute võrdluse kaks ekstreemväärtust, st väikseim ja suurim väärtus. 29. juunil 2015 esitatud teabes nimetas Starbucks 11 tehnoloogia litsentsimisega seotud litsentsilepingut, mida ta peab C.A.F.E. Practices programmiga võrreldavaks. Need lepingud on seotud toiduainete ja jookidega. Starbucksi saadud protsendivahemik on esitatud tabelis 7. Starbucks selgitas, et tootmiskuludele lisatava juurdehindluse protsent tabelis 7 „on arvutatud nii, et iga vaatluse keskmine jagati ühe ja vaatluse keskmise vahega“, kuid ei selgitanud, miks tootmiskuludele lisatava juurdehindluse arvutamisel just nii toimiti, kui on täielikult puudu teave äriühingute kulude kohta seoses asjaomaste lepingutega. Tabel 7 Starbucksi selgitus eelnevalt esitatud andmete kohta, mille kohaselt C.A.F.E. Practices programmi kvartiilhaare on 1,4–9,9 % Average Observation Percentage Markup on Product Cost Highest Observed Value 9,0 % 9,9 % Upper Quartile 6,0 % 6,4 % Median 4,0 % 4,2 % Lower Quartile 2,7 % 2,8 % Lowest Observed Value 1,4 % 1,4 % Observations 11 11

(132) Starbucks esitas 29. juunil 2015 ka SCTC hankefunktsiooni hinnad, mille hindamisel oli kasutatud võrreldavaid tehinguid, mille Starbucks oli kindlaks teinud andmebaaside PowerK ja LIVEDGAR abil. Hanketeenustega, mida SCTC osutas SMBV-le, on vastavuses 13 kokkulepet, mille puhul kolmandast isikust ostuagent osutab ostuagenditeenuseid.

(133) Analüüsi tulemused on esitatud protsendina FOB tootekuludest, s.o kliendilt tarnitud toodete eest nõutavatest kuludest. Esitatud vaatluste mediaan on 6 %. Starbucks esitab tulemused tootekulude kvartiilhaardena, mis on 4,7–8,0 %.

(134) Kasutatud vaatlused viitavad täpsemalt kokkulepetele järgmiste lepingupooltega ja vahendustasudele protsendina FOB kuludest (esitatud sulgudes): Aeropostale, Inc (5 %), Ateca Production International, Inc. (7 %), BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %), Designs Apparel Inc. (5 %), F.I.S. Inc (10 %), He-Ro Industries Incorporated (10 %), JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %), Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %), Skin Inc. (6 %), TI Sportswear Inc. (4,7 %) ja WW Mexicana (1 %). Nende vaatluste kvartiilhaare on 4–8,5 %. Nagu C.A.F.E. Practices programmi hinnakujunduse puhul, märkis Starbucks, et „müügiprotsendi arvutamisel jagatakse protsent FOB protsent ühe ja FOB protsendi summaga“ (71). Seda võrdleva analüüsi tulemusel saadud väärtuste muudatust ei selgitata ja see ei näi vastavat ühelegi tavapärasele finantskorrektsioonile.

(135) Lõpuks arvutab Starbucks nn rahastamisfunktsiooni hinna, mida SCTC peaks Starbucksi sõnul saama tasuks „rohelise kohvi hoidmise ja netonõuete rahastamise eest omal riisikol ja enda kulul“. Starbucks kohaldab selle tasu arvutamisel SCTC 2014. aasta saadavate arvete ja laovarude suhtes kapitali kaalutud keskmist hinda, mille alusel on tasu [umbes 3 %].

(136) Selle kasumi arvutamiseks, mida SMBV sai SCTC-lt ostetud roheliste kohviubade röstimiselt, palus komisjon Starbucksil teatada SMBV poolt SCTC-le makstud hinna. Starbucks esitas ülevaate keskmistest hindadest (naela kohta), mida SCTC SMBV-lt nõudis, ja SMBV poolt STCT-le makstud summadest (vt tabel 8). Muid makseid ei ole SMBV SCTC-le teinud. Tabel 8 SMBV poolt SCTC-le roheliste kohviubade eest makstud ostusummad SCTC-lt sooritatud ostud

Majandusaasta Ostuhind eurodes Ostumaht naelades Ühikuhind (eurot nael) 2002 — — 2003 [10 000 000 –20 000 000 ] [10 000 000 –20 000 000 ] [1,0000–1,5000] 2004 [10 000 000 –20 000 000 ] [10 000 000 –20 000 000 ] [1,0000–1,5000] 2005 [10 000 000 –20 000 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] [1,0000–1,5000] 2006 [10 000 000 –20 000 000 ] [10 000 000 –20 000 000 ] [1,0000–1,5000] 2007 [20 000 000 –30 000 000 ] [20 000 000 –30 000 000 ] [1,0000–1,5000] 2008 [20 000 000 –30 000 000 ] [10 000 000 –20 000 000 ] [1,0000–1,5000] 2009 [20 000 000 –30 000 000 ] [10 000 000 –20 000 000 ] [1,0000–1,5000] 2010 [30 000 000 –40 000 000 ] [20 000 000 –30 000 000 ] [1,0000–1,5000] 2011 [40 000 000 –50 000 000 ] [20 000 000 –30 000 000 ] [2,0000–2,5000] 2012 [60 000 000 –70 000 000 ] [20 000 000 –30 000 000 ] [2,0000–2,5000] 2013 [60 000 000 –70 000 000 ] [30 000 000 –40 000 000 ] [1,5000–2,0000] 2014 [60 000 000 –70 000 000 ] [40 000 000 –50 000 000 ] [1,5000–2,0000]

2.6.6. Starbucksi kauplustega seotud teave ja arvud

(137) SMBV turustatavad tooted, mille on tootnud SMBV ise või mille ta on ostnud teistelt tarnijatelt, müüakse kauplustele. Osa kauplusi on sõltumatud ja osa kuulub Starbucksile. Komisjon palus teavet, et kontrollida, kas kontsernile kuuluvate ja sõltumatute kaupluste suhtes kohaldatakse erinevaid kaubandustingimusi.

(138) Starbucks esitas Starbucksi kauplustega seoses teavet erinevate litsentsimisprogrammide ja sobivuskriteeriumide kohta Starbucksi kaupluste arendamiseks Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnas, ülevaate nimetatud piirkonna kauplustest ning kaupluste käibeandmed ja nende kaupluste poolt 2012. aastal Starbucks Coffee BV-le makstud litsentsitasude andmed. Selle teabe kohaselt on litsentsitasude protsent kolme erineva litsentsimisprogrammi (sõltumatud geograafilise litsentsi saajad, äriühingule kuuluvad geograafilise litsentsi saajad ja müügikanali litsentsi saajad) käibest riigiti erinev, vahemikus [5–10] %.

2.6.7. Teave Starbucksi teiste röstimisettevõtjate kasumlikkuse kohta

(139) Komisjon palus Starbucksilt finantsteavet kontserni teiste röstimisettevõtjate, eelkõige avaliku teabe kohaselt Starbucksi kontserni kuuluva äriühingu Starbucks Manufacturing Corporation (edaspidi „SMC“) kasumlikkuse kohta. Komisjon palus seda teavet seetõttu, et OECD 2010. aasta suunistes soovitatakse kasutada kasumijaotuse reaalturuväärtusele vastavuse kontrolliks siseandmeid (72). Starbucks märkis, et SMC on kontserni ainus röstimisettevõtja peale SMBV. Kuna SMC-l ei ole auditeeritud raamatupidamisaruandeid, esitas Starbucks pro forma raamatupidamisaruanded, mis põhinevad äriühingu sisearuandlusel.

(140) Starbucksi esitatud andmed on kajastatud tabelis 9. Komisjon lisas käesoleva otsuse eesmärgil kasumi ja müügi ning kasumi ja tegevuskulude suhtarvud, (73) võttes arvesse, et SMBV eelkokkuleppes on SMBV reaalturuväärtusele vastava tasuna kokku lepitud kasumi suhtarv [9–12] % tegevuskuludest. SMC puhul oli see näitaja neljal viimasel arvestusperioodil ligikaudu 500 %. Tabel 9 Ameerika Ühendriikide tootmisettevõtja Starbucks Manufacturing Corporation finantsteave 2011 2012 2013 2014 Äriühingu Starbucks Manufacturing Corporation müük [700 000 000 –800 000 000 ] [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] Müüdud kauba maksumus [(500 000 000 )–(600 000 000 )] [(800 000 000 )–(900 000 000 )] [(800 000 000 )–(900 000 000 )] [(700 000 000 )–(800 000 000 )] Muu tulu [100 000 –200 000 ] [600 000 –700 000 ] [300 000 –400 000 ] [1 000 000 –10 000 000 ] Mahaarvamised [(40 000 000 )–(50 000 000 )] [(60 000 000 )–(70 000 000 )] [(70 000 000 )–(80 000 000 )] [(80 000 000 )–(90 000 000 )] sellest palgad [(10 000 000 )–(20 000 000 )] [(20 000 000 )–(30 000 000 )] [(20 000 000 )–(30 000 000 )] [(30 000 000 )–(40 000 000 )] sellest amortisatsioon [(10 000 000 )–(20 000 000 )] [(10 000 000 )–(20 000 000 )] [(10 000 000 )–(20 000 000 )] [(10 000 000 )–(20 000 000 )] Tulud kokku [100 000 000 –200 000 000 ] [400 000 000 –500 000 000 ] [300 000 000 –400 000 000 ] [500 000 000 –600 000 000 ] Kasumimarginaal (tulu/müük) [20 %–25 %] [30 %–35 %] [30 %–35 %] [35 %–40 %] Kasum tegevuskuludelt (tulu/mahaarvamised) [400 %–450 %] [650 %–700 %] [500 %–550 %] [550 %–600 %]

2.7. SMBV ülesandeid ja kohustusi kindlaks määravate lepingute kirjeldus

(141) Kui SMBV Madalmaades asutati, sõlmis ta mitmesugused kokkulepped, milles on sätestatud SMBV ning tema partnerite ülesanded ja kohustused. Kolm käesoleva otsuse puhul asjakohast kokkulepet on SMBV ja Alki LP vaheline röstimisleping, SMBV ja SCTC vaheline rohelise kohvi ostuleping ning SMBV ja kaupluste vaheline tarneleping.

(142) 1. jaanuaril 2002 jõustunud röstimisleping reguleerib tootmisprotsessi. Röstimislepingu kohaselt on Alki LP peaettevõtja ja SMBV röstimiskäitise omanik. SMBV maksab Alki LP-le litsentsitasu, mille eest Alki LP annab SMBV-le juurdepääsu intellektuaalomandiõigustele ja võtab enda kanda SMBV äritegevusega seotud ettevõtlusriskid (nt ülekulud ja toodete müük). SMBV röstib rohelised kohvioad ning teeb röstitud kohvi ja muud kohviga seotud tooted kauplustele kättesaadavaks (vastavalt allpool kirjeldatud tarnelepingule ning piirkondlikule arendus- ja tegevuskokkuleppele) (74). Käitise omanikuna peab SMBV tagama õigete seadmete kasutamise, õigete protsesside järgimise ning kaupade tootmise kooskõlas Alki LP esitatud tehnilise kirjeldusega. SMBV on ostetud toodete omanik, kuid peab need ostma Alki LP määratud ja/või heakskiidetud tarnijatelt. SMBV peab tagama, et tooted vastaksid tarnimisel Alki LP tootekirjeldustele, ning on kohustatud mis tahes koguse puudustega või kirjeldustele mittevastavaid tooteid viivitamata oma kulul asendama. Alki LP kannab aga tootmise, müügi, transpordi, ladustamise, töötlemise või toote muu kasutamise tagajärjel tekkida võivate kahjudega seotud riske ning peab SMBV-le korvama mis tahes hüvitisnõuded.

(143) Rohelise kohvi ostuleping jõustus 22. aprillil 2002 ja selles on sätestatud, millistel tingimustel toimub roheliste kohviubade müük SCTC-lt SMBV-le. SCTC müüb oad SMBV-le SCTC väljastatud hinnakirjades ette nähtud hindadega. SMBV väljastab ostuprognooside põhjal kohvi ostutellimuse. SCTC toimetab oad kohale […].

(144) Tarnelepingus on sätestatud SMBV ja kaupluste kohustused seoses Starbucksi põhikaupade tarnimisega. Kauplused kohustuvad ostma kogu kaubamärki kandva röstitud kohvi ja kõik selles kokkuleppes kindlaks määratud muud olulised kohviga seotud tooted ainult SMBV-lt või heakskiidetud tarnijatelt hinna eest, mis määratakse kindlaks kõnealusele kokkuleppe lisatud valemi kohaselt (kohvi ja kohviga seotud toodete puhul) või vastavalt […] hinnakirjale (muude toodete puhul). Kauplused peavad esitama SMBV-le [regulaarse] ostuprognoosi, (75) samal ajal kui SMBV tagab kauplustele, et kohv ja muud kaubad on SMBV laost lahkumisel puudusteta; vastasel juhul asendab SMBV tasuta mis tahes puudusega toote või annab kauplustele krediiti (76).

2.8. Kulude jagamise kokkulepe

(145) Alki LP ja äriühingu Starbucks Corporation 1. augusti 2006. aasta kulude jagamise kokkuleppes on sätestatud Alki LP otsene õigus anda kolmandatele isikutele litsentse ja all-litsentse, mis annavad õiguse: (i) […] juhtida Starbucksi kauplusi […], (ii) […] juhtida „[…]“ ning (iii) kaubamärke, tehnoloogiat ja oskusteavet kasutades tooteid toota ja/või turustada.

(146) Vastavalt kulude jagamise kokkuleppele maksab Alki LP äriühingule Starbucks Corporation litsentsitasu, teenustasusid viimase osutatud teenuste eest ja kulude jagamise makseid teatava immateriaalse vara arendamiseks. Litsentsitasud koosnevad järgmisest: (i) ühekordne litsentsitasu kaubamärgi ja äriformaadiga seotud intellektuaalomandi eest ning (ii) alaline litsentsitasu kohvialaste teadmistega seotud intellektuaalomandi eest. Selle kokkuleppe kohaseid makseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjendustes 112 ja 113.

2.9. Starbucksi ja kolmandate isikute vahelised kohvi tootmise ja müügi lepingud

(147) Selleks et võrrelda ühelt poolt SMBV ja Starbucksi kontserni vahel kokku lepitud kaubandustingimusi, eelkõige litsentsitasu röstimisega seotud intellektuaalomandi eest, ning teiselt poolt Starbucksi kontserni ja kolmandate isikute vahel kokku lepitud kaubandustingimusi, palus komisjon Starbucksilt kõiki lepinguid, mille alusel Starbucks andis välja intellektuaalomandi litsentse, ja kõiki lepinguid, mille kohaselt Starbucks tellis kohvi röstimise alltöövõtu korras. Komisjon palus teavet ka äriühingu Starbucks Corporation ja tema Ameerika Ühendriikides asuva kontsernisisese röstimisettevõtja vaheliste kaubandustingimuste kohta.

(148) Vastuseks komisjoni palvele esitas Starbucks lepingud: — [mitteseotud tootmisettevõtjaga 2], („[mitteseotud tootmisettevõtja 2]“), […]. Starbucks sõlmis [mitteseotud tootmisettevõtjaga 2] kohvi röstimiseks alltöövõtu korras kaht liiki kokkuleppeid, mida on korduvalt muudetud. [Enne 2008. aastat] sõlmitud tehnoloogialitsentsi lepinguga annab Starbucksi tütarettevõtja […] [mitteseotud tootmisettevõtjale 2] lihtlitsentsi muu hulgas Starbucksi tehnoloogia ja oskusteabe kasutamiseks röstitud kohvi tootmiseks ja müümiseks valitud kolmandatele isikutele, kellega Starbucks on sõlminud tarnelepingud, nagu [mitteseotud tootmisettevõtja 5] […]. [Mitteseotud tootmisettevõtja 2] peab osutama teenuseid nii, et röstitud kohv oleks kvaliteetne, mille tagamiseks peab [mitteseotud tootmisettevõtja 2] muu hulgas järgima teatavaid Starbucksi kehtestatud kvaliteedinõudeid. Tehnoloogialitsentsi lepingus on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 2] ei pea litsentsi eest tasu maksma (77). Rohelise kohvi tarnelepingus on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 2] on kohustatud ostma rohelisi kohviube ainult Starbucksilt kindlaksmääratud hinna eest [teatava koguse kohta]; — [mitteseotud tootmisettevõtjaga 3], („[mitteseotud tootmisettevõtja 3]“), […]. [Pärast 2008. aastat] sõlmitud röstimislitsentsi lepingu kohaselt osutab [mitteseotud tootmisettevõtja 3] kohvi röstimise teenuseid, mida ta müüb Starbucksile ning [mitteseotud tootmisettevõtja 3] ja Starbucksi ühisettevõttele [mitteseotud tootmisettevõtja 3 ja Starbucksi ühisettevõte], mis juhib [teatavas riigis] Starbucksi kohvikauplusi. [Mitteseotud tootmisettevõtja 3] maksab äriühingule Starbucks […] röstimistasu […] USA dollarit [teatava koguse] rohelise kohvi eest, mis toodetakse ja müüakse [mitteseotud tootmisettevõtja 3 ja Starbucksi ühisettevõttele]; — [mitteseotud toomisettevõtjaga 4], („[mitteseotud tootmisettevõtja 4]“), […]. [Mitteseotud tootmisettevõtja 4] sõlmis kohvi röstimiseks alltöövõtu korras kolme liiki kokkuleppeid, millest esitati ainult [pärast 2008. aastat] sõlmitud […] ostuleping. Selle kohaselt annab Starbucks [mitteseotud tootmisettevõtjale 4] ülesande toota, pakendada, valmistada ja tarnida kohvitoodet. Kokkulepped ei näe ette Starbucksile teenus- või litsentsitasu maksmist. Tootmine peab toimuma teatavate Starbucksi esitatud tootekirjelduste ja nõuete kohaselt. Lepingus on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 4] müüb tooted Starbucksile ja tema tütarettevõtjatele hinna eest, mis vastab roheliste kohviubade hinnale (Starbucksi väitel on rohelised kohvioad [mitteseotud tootmisettevõtja 4] jaoks seega ainult edasiantavad kulud) ja tarnekuludele, millele on lisatud muundamistasu. Muundamistasu hõlmab röstimistasu […]. Seejärel arvutatakse hinna kindlaksmääramise valemit kasutades röstitud kohvi müügihind [teatava koguse kohta]. Starbucks väidab, et selle tulemusel on muundamise kogukulude marginaal [5–10 %], kuid ei selgita täpsemalt, kuidas selle väidetava marginaalini jõutakse; — [mitteseotud tootmisettevõtjaga 5] („[mitteseotud tootmisettevõtja 5]“), […]. Starbucks sõlmis [mitteseotud tootmisettevõtjaga 5] [enne 2008. aastat] kolme liiki kokkulepped. Tarnelepingus kohustub Starbucks tarnima [mitteseotud tootmisettevõtjale 5] röstitud kohviube, kontsentraati ja muid kohvi koostisosi hinna eest, mis põhineb valemil, mida kasutatakse kohvi koostisosade hindade kindlaksmääramiseks [Starbucksi] kohvi jaemüügiga tegelevates kauplustes, […]. […]leping, mis on tootmis- ja turustusleping, annab [mitteseotud tootmisettevõtjale 5] ainuõiguse turustada teatavaid eelpakendatud valmisjooke konkreetsel territooriumil Starbucksi kaubamärgi all. Tootmine peab toimuma teatavate Starbucksi esitatud tootekirjelduste ja nõuete kohaselt. […]lepingus ei ole ette nähtud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 5] maksab Starbucksile teenus- või litsentsitasu. Kaubamärgi- ja tehnoloogialitsentsi leping lubab [mitteseotud tootmisettevõtjal 5] kasutada Starbucksi kaubamärki ning tehnoloogiat ja oskusteavet kokkulepitud toodete tootmiseks. [Mitteseotud tootmisettevõtja 5] maksab litsentsitasu [10–15] % netomüügist, mida korrigeeritakse, nii et Starbucksi sõnul on tasu ligikaudu [10–15] % valmisjoogisegude netomüügist (78); — [mitteseotud toomisettevõtjaga 6], („[mitteseotud tootmisettevõtja 6]“), […]. Starbucks sõlmis [mitteseotud tootmisettevõtjaga 6] [enne 2008. aastat] kolme liiki kokkulepped, mida on hiljem muudetud. Tarnelepingus kohustub Starbucks tarnima [mitteseotud tootmisettevõtjale 6] röstitud kohviube, kontsentraati ja muid kohvi koostisosi hinna eest, mis põhineb valemil, mida kasutatakse kohvi koostisosade hindade kindlaksmääramiseks [Starbucksi] kohvi jaemüügiga tegelevates kauplustes, […]. Tootmis- ja turustusleping annab [mitteseotud tootmisettevõtjale 6] ainuõiguse turustada teatavaid eelpakendatud valmisjooke [teatavas riigis] Starbucksi kaubamärgi all. Tootmine peab toimuma teatavate Starbucksi esitatud tootekirjelduste ja nõuete kohaselt. Tootmis- ja turustuslepingus ei ole ette nähtud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 6] maksab Starbucksile teenus- või litsentsitasu. Kaubamärgi- ja tehnoloogialitsentsi leping lubab [mitteseotud tootmisettevõtjal 6] kasutada Starbucksi kaubamärki ning tehnoloogiat ja oskusteavet kokkulepitud toodete tootmiseks. [Mitteseotud tootmisettevõtja 6] maksab tootest sõltuvat litsentsitasu. Starbucksi sõnul on see tasu [5–10] % valmisjoogisegude netomüügist (79); — [mitteseotud toomisettevõtjaga 7], („[mitteseotud tootmisettevõtja 7]“), […]. Starbucks sõlmis [mitteseotud tootmisettevõtjaga 7] [pärast 2008. aastat] kolme liiki kokkulepped, mida on hiljem muudetud. Tarnelepingus kohustub Starbucks tarnima [mitteseotud tootmisettevõtjale 7] kohvi koostisosi, […], kindlaksmääratud hinna eest [teatava koguse kohta]. Tootmis- ja turustusleping annab [mitteseotud tootmisettevõtjale 7] ainuõiguse turustada teatavaid eelpakendatud valmisjooke teataval territooriumil Starbucksi kaubamärgi all. Tootmine peab toimuma teatavate Starbucksi esitatud tootekirjelduste ja nõuete kohaselt. Tootmis- ja turustuslepingus ei ole ette nähtud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 7] maksab Starbucksile teenus- või litsentsitasu. Kaubamärgi- ja tehnoloogialitsentsi leping lubab [mitteseotud tootmisettevõtjal 7] kasutada Starbucksi kaubamärki ning tehnoloogiat ja oskusteavet kokkulepitud toodete tootmiseks. [Mitteseotud tootmisettevõtja 7] maksab litsentsitasu, mille suurus on olenevalt territooriumist [10–20] % netomüügist.

(149) Eespool loetletud lepingud, mille Starbucks on sõlminud [mitteseotud tootmisettevõtjaga 5], [mitteseotud tootmisettevõtjaga 6] ja [mitteseotud tootmisettevõtjaga 7], liigitati kolme kategooriasse: (i) tarnelepingud, mis sarnanevad SMBV ja arendajate vaheliste tarnelepingutega, mida on kirjeldatud põhjenduses 144; (ii) tootmis- ja turustuslepingud, mis sarnanevad SMBV ja Alki LP vahelise kokkuleppega, ning (iii) kaubamärgi- ja tehnoloogialitsentsi lepingud, mis on sarnased Starbucks Coffee BV ja kaupluste vahelise piirkondliku arendus- ja tegevuskokkuleppega, mida on kirjeldatud põhjenduses 48. Starbucksi ja [mitteseotud tootmisettevõtja 5], [mitteseotud tootmisettevõtja 6] ja [mitteseotud tootmisettevõtja 7] vahel sõlmitud kolme liiki lepingutest vaid viimase lepingute kategooria kohaselt peavad Starbucksi partnerid maksma litsentsitasu.

(150) Lisaks esitas Starbucks komisjonile neli röstimislepingut [mitteseotud tootmisettevõtjaga 8], [mitteseotud tootmisettevõtjaga 1], [mitteseotud tootmisettevõtjaga 9] ja [mitteseotud tootmisettevõtjaga 10]. — [Mitteseotud tootmisettevõtja 8] tootmis- ja tarneleping on sõlmitud [pärast 2008. aastat] ning selles on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 8] toodab Starbucksile kindlaksmääratud hinna eest maitsekohvi (80). […] on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 8] peab rangelt järgima tehnilist juhendit, mis käsitleb muu hulgas toodete tootmist. […] on sätestatud, et Starbucks annab [mitteseotud tootmisettevõtjale 8] litsentsitasuta litsentsi tootmisprotsessiga seotud oskusteabe kasutamiseks. — [Mitteseotud tootmisettevõtja 1] tootmis- ja tarneleping on sõlmitud [pärast 2008. aastat] ning selles on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 1] toodab Starbucksile kindlaksmääratud hinna eest teatavaid kohvitooteid (81). […] on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 1] peab rangelt järgima tehnilist juhendit, mis käsitleb muu hulgas toodete tootmist. Lepingus ei ole ette nähtud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 1] maksab Starbucksile teenus- või litsentsitasu. — [Mitteseotud tootmisettevõtja 9] tootmis- ja tarneleping on sõlmitud [pärast 2008. aastat] ning selles on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 9] toodab Starbucksile kindlaksmääratud hinna eest maitsekohvi (82). […] on sätestatud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 9] peab rangelt järgima tehnilist juhendit, mis käsitleb muu hulgas toodete tootmist. [Tootmis- ja tarnelepingus] ei ole ette nähtud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 9] maksab Starbucksile teenus- või litsentsitasu. Lepingus on viidatud ka tehnoloogia- ja kaubamärgilitsentsi lepingule, mida aga ei esitatud. — [Mitteseotud tootmisettevõtja 10] tootmisleping on sõlmitud [pärast 2008. aastat] ning selle kohaselt toodab ja röstib Starbucksile rohelisi kohviube […] röstija, kes hangib oma kohvioad otse. Lepingus ei ole ette nähtud, et [mitteseotud tootmisettevõtja 10] maksab Starbucksile teenus- või litsentsitasu. Lepingu […] selgitab, et Starbucks on kohvisegu intellektuaalomandiõiguste, röstimisprotsessi temperatuurikõvera, röstimise lõpp-punkti jms intellektuaalomandiõiguste omanik. Starbucks maksab [mitteseotud tootmisettevõtjale 10] kohvi eest tasu [teatava koguse kohta], mis põhineb konkreetsel valemil, mille kohaselt on röstimistasu väiksem kui pakendamistasu.

2.9.1. Starbucksi väited kolmandate isikute ja äriühinguga Starbucks Manufacturing Corp. sõlmitud lepingute kohta

(151) Lisaks põhjenduses 148 loetletud lepingutele esitas Starbucks analüüsi nende lepingute võrreldavuse kohta SMBV litsentsimaksetega Alki LP-le.

(152) Nende lepingute puhul, mille alusel Starbucks andis kolmandatele isikutele litsentse immateriaalse vara (kaubamärgid ja teatav konkreetne kohvialane oskusteave) kasutamiseks, eristab Starbucks (i) kolmandaid isikuid, kes kasutasid seda immateriaalset vara Starbucksi kohvi koostisosi sisaldavate toodete tootmiseks röstimislepingute raames ([mitteseotud tootmisettevõtja 3] ja [mitteseotud tootmisettevõtja 2]), ning (ii) kolmandaid isikuid, kes turustasid selliseid toodetud tooteid otse klientidele ([mitteseotud tootmisettevõtja 7], [mitteseotud tootmisettevõtja 6] ja [mitteseotud tootmisettevõtja 5]). [Mitteseotud tootmisettevõtja 7], [mitteseotud tootmisettevõtja 6] ja [mitteseotud tootmisettevõtja 5] kasutavad immateriaalset vara selleks, et toota valmiskohvi, mida nad müüvad jaemüüjatele (peamiselt supermarketitele). Starbucks leiab, et [mitteseotud tootmisettevõtja 7], [mitteseotud tootmisettevõtja 6] ja [mitteseotud tootmisettevõtja 5] makstavad litsentsitasud on võrreldavad SMBV makstavate litsentsitasudega, mille suurus on tema hinnangul [5–10] % müügist (83).

(153) Üldisemalt tegi Starbucks vahet kõikidel kolmandate isikutega alates 2002. aastast sõlmitud kokkulepetel. Starbucksi parimate teadmiste kohaselt on põhikategooriad järgmised: (1) kokkulepped, mille alusel kolmandad isikud kasutavad turul Starbucksi immateriaalset vara (kohviga seotud immateriaalne vara ja kaubamärgid): — röstimislitsentsi lepingud [mitteseotud tootmisettevõtjaga 2] ja [mitteseotud tootmisettevõtjaga 3]; — kaubamärgi- ja tehnoloogialitsentsi lepingud [mitteseotud tootmisettevõtjaga 7], [mitteseotud tootmisettevõtjaga 6] ja [mitteseotud tootmisettevõtjaga 5] Starbucksi kaubamärgi ja teatava erikohviga seotud oskusteabe kasutamiseks; (2) mitmesugused kokkulepped, mille eripära tõttu saavad kolmandad isikud litsentsitasuta litsentsi alusel juurdepääsu Starbucksi immateriaalsele varale (tehnoloogia, oskusteave ja kaubamärgid): — mitmesugused kaastootmis- ja kaaspakendamislepingud, mille puhul on intellektuaalomandilitsentsi ainus eesmärk võimaldada kolmandal isikul toota kooskõlas Starbucksi tehniliste kirjeldustega ja kaitsta Starbucksi intellektuaalomandiõigusi. Starbucksi kaastootmis- ja kaaspakendamispartnerid tarnivad tooted tavaliselt Starbucksile tagasi ega kasuta immateriaalset vara turul; — mitmesugused turustuslepingud, mille puhul on intellektuaalomandilitsentsi ainus eesmärk võimaldada turustajal müüa Starbucksi kaubamärgiga tooteid ja kaitsta Starbucksi intellektuaalomandiõigusi. Turustaja ei kasuta Starbucksi immateriaalset vara turul; (3) litsentsilepingud arendajatega, et võimaldada neil kasutada Starbucksi süsteemi ja juhtida Starbucksi kohvikauplusi.

2.9.2. Starbucks USi ja äriühingu Starbucks Manufacturing Corp. vaheline kaubandusleping

(154) Starbucks märkis, et SMC, (84) kes on ainus teine Starbucksi kontsernis röstimisega tegelev äriühing, ei maksa Starbucksile röstimistehnoloogia ja oskusteabega seotud või muu intellektuaalomandi kasutamise eest litsentsitasu. Starbucksi väitel on põhjus selles, et SMC-l ei ole eraldi auditeeritud raamatupidamisaruandeid ja Ameerika Ühendriikides maksustamisel on SMC teiste Starbucks USi üksustega konsolideeritud.

3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(155) Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse, sest ta oli esialgsel seisukohal, et 2008. aastal sõlmitud SMBV eelkokkulepe, millega kiideti heaks Starbucksi maksunõustaja väljapakutud tasu funktsioonide eest, mida SMBV Madalmaades täidab, kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(156) Komisjon kahtles eelkõige selles, kas SMBV funktsioonide eest kokku lepitud tasu vastab reaalturuväärtusele.

(157) Konkreetsemalt esitas komisjon menetluse algatamise otsuses SMBV eelkokkuleppe reaalturuväärtuse põhimõttega kokkusobivuse kohta kolm kahtlust: (1) kas Madalmaade maksuhaldur tegi SMBV eelkokkulepet sõlmides õigesti, kui nõustus SMBV liigitamisega madala riskitasemega alltöövõtjaks; (2) kas Madalmaade maksuhaldur tegi SMBV eelkokkulepet sõlmides õigesti, kui nõustus Starbucksi maksunõustaja tehtud korrigeerimistega, ning (3) kas Madalmaade maksuhaldur tegi õigesti, kui nõustus SMBV tõlgendusega seoses litsentsitasude arvutamisega tema kasumiaruandes, kuivõrd nende litsentsitasude suurus ei ole seotud kõnealuse intellektuaalomandi väärtusega.

(158) Esimese kahtluse puhul pidas komisjon täpsemalt küsitavaks siirdehinnaaruandes sisalduvat maksunõustaja eeldust, et SMBV ei kanna mingeid riske ja tuleks seepärast liigitada alltöövõtjaks või lepinguliseks tootjaks. Komisjon osutas eelkõige SMBV finantsaruannetes kajastatud tõenditele varudega seotud riski kohta, mis muudavad selle eelduse küsitavaks.

(159) Teise kahtluse puhul pidas komisjon küsitavaks maksunõustaja kaht järjestikust korrigeerimist, mille eesmärk näib olevat ühe võrreldavusprobleemi kõrvaldamine. Esimene korrigeerimine seisneb SMBV maksustatava tulu arvutamiseks kasutatud maksubaasi vähendamises tegevuskuludeni. Maksunõustaja pidas seda asjakohaseks, sest SMBV on alltöövõtja või lepinguline tootja. Teise korrigeerimisega, mida siirdehinnaaruandes nimetati „muundamise juurdehindluse korrigeerimiseks“, arvati siirdehindade määramisel võrdluseks kasutatud äriühingute kasumist maha müüdud kauba maksumuse kordne. See teine korrigeerimine, mida Madalmaad nimetasid „käibekapitali korrigeerimiseks“, vähendab SMBV maksubaasi Madalmaades, kuid ei korrigeerimine ega maksunõustaja kasutatud meetod tundunud olevat põhjendatud.

(160) Komisjon pidas oma kolmanda kahtluse puhul küsitavaks SMBV poolt Alki LP-le makstud litsentsitasu vastavust reaalturuväärtusele, sest litsentsitasu suurus ei näinud olevat seotud selle intellektuaalomandi väärtusega, mille eest seda tuli maksta. Kuna siirdehinnaanalüüsis kasutati tehingupõhist tootluse meetodit, vastab litsentsitasu tegelikult SMBV jääkkasumile – st SMBV kasum, mis ületab [9–12] % tegevuskuludest teisendatakse maksust mahaarvatavaks litsentsitasuks (vt joonis 2).

4. MADALMAADE MÄRKUSED

(161) Madalmaad esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta 16. juulil 2014. Nad käsitlevad esiteks põhjust, miks SMBV eelkokkuleppes kokku lepitud tasu vastab reaalturuväärtusele ja miks maksunõustaja valitud meetod on nimetatud tasu määramiseks sobiv meetod. Teiseks käsitlevad nad põhjust, miks SMBV eelkokkulepe ei anna SMBV-le valikulist eelist.

4.1. Märkused siirdehindade kohta

(162) Madalmaade sõnul vastab SMBV eelkokkuleppes kokku lepitud tasu reaalturuväärtusele ja tehingupõhine tootluse meetod on kõnealusel juhul reaalturuväärtusele vastava tulemuse saavutamiseks sobiv meetod. Madalmaad väidavad, et siirdehinnad ei ole täppisteadus ja seetõttu on olemas hinnavahemik, kuhu siirdehind võib paigutuda.

(163) Madalmaad väidavad, et OECD siirdehindade suuniste kohaselt kajastab hüvitis kahe sõltumatu äriühingu vaheliste tehingute eest tavaliselt funktsioone, mida iga äriühing täidab, ning seetõttu peaks SMBV tasu reaalturuväärtusele vastavuse hindamise keskmes olema funktsionaalne analüüs. OECD suuniste kohaselt on reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamise õigsuse üle otsustamisel lähtekohaks lepingulised tingimused.

(164) Madalmaade sõnul hõlmab intellektuaalomand, mille Starbucks andis Alki LP-le seoses kohvialaste teadmiste ja teabega, kohviubade segamise retseptide, kohvi röstimisprotsessi ja muude kohvi kõrvaltoodete tootmisega seotud tehnoloogia ja eriteadmiste kasutamist.

(165) Madalmaad märgivad, et Alki LP ja SMBV vahelist röstimislepingut ei saa pidada lihtsaks intellektuaalomandi litsentsilepinguks. Nimetatud kokkulepe – 50aastane tootmisleping – käsitleb roheliste kohviubade röstimist SMBV poolt. Röstimisleping on kliendi ja töövõtja vaheline leping, mis hõlmab ka intellektuaalomandiõiguse andmist.

(166) Alki LP ei asu Madalmaades ja kooskõlas maksustamispädevuse rahvusvahelise jaotusega ei ole tal kohustust maksta makse Madalmaades. SMBV töötajad on