ET Euroopa Liidu Teataja L 239/69

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1518,

14. september 2015,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus”) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Määrusega (EÜ) nr 599/2009 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 0–198 eurot/tonn selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiisel) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuulusid sel ajal CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787) alla (edaspidi „Ameerika Ühendriigid” või „asjaomane riik”). Selle määrusega kehtestatud dumpinguvastasele tollimaksule viidatakse edaspidi kui olemasolevatele meetmetele. Selle määrusega kehtestatavale dumpinguvastasele tollimaksule viidatakse edaspidi kui olemasolevatele meetmetele.

(2) Pärast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 444/2011 (3) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 599/2009 Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile Euroopa Liitu olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, v.a Kanadas Ontarios Oakville'is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel toodang. Sama määrusega pikendas nõukogu ühtlasi lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 599/2009 Ameerika Ühendriikidest imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

1.2. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

(3) Väljaspool seda menetlust kehtivad biodiislikütuse puhul dumpinguvastased meetmed praegu impordi suhtes Argentinast ja Indoneesiast (4).

1.3. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

(4) Pärast seda, kui avaldati teade Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta, (5) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

(5) Taotluse esitas 9. aprillil 2014. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja” või EBB) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

1.4. Aegumise läbivaatamise algatamine

(6) Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 järgi asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendeid, ning andis 10. juulil 2014Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

(7) Samal päeval algatas komisjon Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise. See menetlus on paralleelne, kuid eraldiseisev menetlus, mida lahendatakse eraldi määruse alusel.

1.5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(8) Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.6. Huvitatud isikud

(9) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid Ameerika Ühendriikides ja Ameerika Ühendriikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema.

(10) Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.7. Väljavõtteline uuring

(11) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(12) Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud Euroopa Liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi kõige representatiivsema tootmis- ja müügimahu alusel, tagades geograafilise ulatuse. See esialgne valim koosnes liidu seitsmest tootjast seitsmes erinevas liikmesriigis, kelle osakaal liidu biodiislikütuse toodangust moodustas peaaegu 30 %. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

(13) Üks Itaalias asuv äriühing palus end valimisse lisada. Kõnealune äriühing alustas tegevust alles 2013. aasta lõpus, olles omandanud biodiislikütusetehase ühelt teiselt Itaalia biodiislikütuse tootjalt, kes oli esialgsesse valimisse lisatud. Otsustati, et kõnealust äriühingut valimisse ei lisata, kuna puudusid tagasivaatelised andmed vaatlusaluse perioodi asjakohaste suundumuste hindamiseks ning kuna esialgses valimis juba oli üks Itaalia äriühing.

(14) Ameerika Ühendriikide riiklik biodiislikütuse amet (edaspidi „NBB”) märkis, et esialgu moodustatud valim erines valimist, mis oli moodustatud eelmises biodiislikütust käsitlevas uurimises, viidates kahele märkimisväärse tootmis- ja müügimahuga äriühingule, mida valimis enam ei olnud. NBB mainitud kaks äriühingut olid kas seotud teise, suurema müügimahu ja valimisse arvatud äriühinguga, või oli nende müügimaht väiksem kui samast liikmesriigist esialgu valimisse valitud äriühingul. Seetõttu ei oleks ükskõik kumma äriühingu lisamine muutnud esialgselt moodustatud valimi representatiivsust. Seega kiideti esialgu moodustatud valim heaks kui liidu tootmisharu representatiivne valim.

(15) Pärast avalikustamist väitis Ameerika Ühendriikide valitsus, et 30 % liidu tööstust esindavast valimist ei saa pidada kogu liidu biodiislikütuse tootmisharu seisukohast representatiivseks ja et mikronäitajaid oleks pidanud analüüsima laiemal alusel. Ameerika Ühendriikide valitsus viitas Maailma Kaubandusorganisatsiooni järeldusele juhtumis EC – Fasteners, kui 27 % valimit peeti kogumahuga võrreldes väikeseks ja leiti, et see oleks suur ainult killustatud tootmisharude puhul.

(16) Vastupidiselt Fastenersi uurimisele määratles komisjon liidu tootmisharu uurimise eesmärgil kogu tootmisharuna, mitte ainult valimisse kaasatud äriühingutena (põhjendus 93 allpool). Lisaks hinnati kõiki makronäitajaid kogu tootmisharu põhjal, vaid osa mikronäitajatest analüüsiti valimisse kaasatud äriühingute tasandil. Liidu tootmisharu olukorra üldanalüüsi alus oli siiski nii mikro- kui ka makronäitajate hindamine. Igal juhul peetakse liidu tootmisharu killustatud tootmisharuks, kuna see hõlmab rohkem kui 200 tootjat, kes asuvad üle kogu liidu ja on peamiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Seega järeldab komisjon, et valim, mis esindab 30 % liidu tootmisharust, on representatiivne, ja lükkab väite ümber.

b) Importijate väljavõtteline uuring

(17) Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring oleks vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon mitteseotud importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

(18) Nõutud teabe esitasid vaid mõned sõltumatud importijad, kes nõustusid kuuluma valimisse. Seda oli nii vähe, et komisjon otsustas, et valikuuringut ei ole mõtet teha.

c) Ameerika Ühendriikide eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(19) Et otsustada, kas väljavõtteline uuring oleks vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Ameerika Ühendriikide esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(20) Komisjonile vastas 27 Ameerika Ühendriikide tootjat, kuid ainult üheksa esitas algatamisteate I lisas valikuuringu läbiviimiseks nõutavad andmed ekspordi ja/või omamaise müügi kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei eksportinud ükski neist toodangut liitu. Komisjon moodustas valimi kolmest eksportivast tootjast, kelle omamaine ja eksportkäive oli kõige suurem. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja Ameerika Ühendriikide ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.

(21) Mitte ükski valimisse kuulunud tootja ei vastanud küsimustikule tähtaegselt. Komisjon teatas 7. oktoobril 2014 kolmele valimisse kaasatud eksportivale tootjale, et ühtegi vastust ei olnud laekunud.

(22) 10. oktoobril 2014 teatas üks valimisse kaasatud eksportiv tootja komisjonile otsusest küsimustikule vastamata jätta. Ülejäänud kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat taotlesid erinevaid tähtaja pikendusi, mis neile anti, ent täielikke vastuseid ei laekunud.

(23) 10. novembril 2014 saatis komisjon kirja, milles teavitas kolme valimisse kaasatud äriühingut kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 ja lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest. Kavatsusest teatati ka Ameerika Ühendriikide ametiasutustele. Kirjale vastamise tähtaeg oli 21. november 2014.

(24) 21. novembriks 2014 ei olnud kaks valimisse kaasatud äriühingut reageerinud ja kolmas selgitas, et tähtaeg ei olnud nende jaoks piisav, et oma vastus esitada.

(25) Komisjon järeldas seega, et ükski valimisse kaasatud Ameerika Ühendriikide eksportiv tootja ei teinud aegumise läbivaatamise uurimises koostööd. Seetõttu otsustas komisjon kohaldada alusmääruse artiklit 18 ja teha nii negatiivsed kui ka positiivsed esialgsed või lõplikud järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

(26) Äriühing Cargill Inc. märkis, et määruses (EÜ) nr 599/2009 sätestati minimaalne dumpingumarginaal ja seega kehtestati Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse toodangule ja ekspordile lõplik dumpinguvastane tollimaks määraga 0 %. Lisaks märkisid nad, et vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni apellatsioonikogu järeldustele aruandes „Mehhiko riis” (7) tuleb eksportiv tootja, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei avastatud, jätta välja dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamisest.

(27) Seega taotles Cargill Inc. jätkuvalt vabastust dumpinguvastastest tollimaksudest sõltumata aegumise läbivaatamise tulemustest. See taotlus võeti vastu.

1.8. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

(28) Komisjon saatis küsimustikud kõigile valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjatele ja asjaga mitteseotud importijatele, kaubandusettevõtjatele ja kasutajatele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid.

(29) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: liidu tootjad: — Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Hispaania; — Biometrol Rotterdam BV, Rotterdam, Madalmaad; — Diester Industries SAS, Rouen, Prantsusmaa; — Novaol S.R.L., Milano, Itaalia; — Preol A.S., Lovosice, Tšehhi Vabariik; — Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Poola; — Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksamaa.

1.9. Järelduste avalikustamine

(30) 3. juunil 2015 tegi komisjon kõigile huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta, ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid arvesse, kui see oli asjakohane.

(31) Pärast lõplikku avalikustamist taotles NBB ärakuulamist kaubandusmenetluste ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ja tema taotlus rahuldati.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(32) Vaatlusalune toode on sama mis uurimises, mis viis olemasolevate meetmete kehtestamiseni (edaspidi „algne uurimine”), st mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli ja mis on pärit Ameerika Ühendriikidest ning mis praegu on klassifitseeritud CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, ex 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

(33) Biodiislikütus on transpordisektoris diiselmootorites kasutatav taastuvkütus. Tavapärased mootorid ei tööta siiski puhtal biodiislikütusel, vaid mineraaldiisli- ja piiratud koguse biodiislikütuse segul.

(34) Ameerika Ühendriikides toodetud biodiisel on eelkõige „rasvhappe metüülester” (FAME), mida saadakse mitmesugustest taimeõlidest (sojaõli, palmiõli, rapsiõli) ja kasutab praadimisõlisid, loomseid rasvu või biomassi, mis on biodiislikütuse lähteaine. Mõiste „ester” viitab taimeõlide ümberesterdamisele, nimelt õli segunemisele alkoholiga. Mõiste „metüül” viitab metanoolile, protsessis kõige rohkem kasutatavale alkoholile, kuigi tootmisprotsessis on võimalik kasutada ka etanooli, mis annab tulemuseks „rasvhappe etüülestrid”.

(35) Olenemata võimalikest erinevustest tootmise jaoks kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on igat tüüpi biodiislid ja segudes olevad biodiislid samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samal otstarbel. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhidefinitsiooni, selle omadusi ega erinevate isikute arusaama selle kohta. Eelkõige diislikütuse lõppkasutaja seisukohast ei ole vahet, kas pumbast tulev segu sisaldab konkreetset biodiislikütuse lähteainet.

2.2. Samasugune toode

(36) Nagu algses uurimises on Ameerika Ühendriikides kohalikul turul müüdaval biodiislikütusel ja ekspordiks müüdaval Ameerika Ühendriikide biodiislikütusel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning otstarbed. Samamoodi on liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval biodiislikütusel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused nagu Ameerika Ühendriikidest liitu eksporditavatel toodetel. Seetõttu käsitatakse neid selle uurimise käigus alusmääruse artikli 1 lõike 4 kohaselt samasuguste toodetena.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

(37) Ameerika Ühendriikide valitsus väitis, et biomassist toodetav diiselkütus (8) on laiem tootekategooria kui vaatlusalune toode. Ent nagu sätestatud määruses, millega kehtestati ajutised tasakaalustavad tollimaksud algses uurimises, (9) biodiislikütusteks loetakse igat liiki biodiislit ja biodiisli segusid, sh biomassist toodetud diislikütuseid, ning need on osa õigusaktide paketist, mis käsitleb energiatõhusust, taastuvaid energiaallikaid ja alternatiivkütuseid. Selle põhjus on see, et biomassist toodetud biodiislil on samasugused või väga sarnased füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja otstarbed kui muudest lähtematerjalidest toodetud kütustel. Ükski huvitatud isik algses uurimises tehtud järeldusi ei vaidlustanud ning need kehtivad ka selles aegumise läbivaatamise menetluses. Seetõttu lükkab komisjon Ameerika Ühendriikide valitsuse selle väite ümber.

3. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

(38) Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

3.1. Eelmärkused

(39) Eespool põhjenduses 25 mainitud valimisse kaasatud tootjate koostöö puudumisel ei olnud võimalik analüüsida Ameerika Ühendriikide tootjate esitatud kontrollitud andmeid. Seetõttu kasutas komisjon teabe saamiseks järgmiseid allikaid: algetapis valimi moodustamiseks koostatud küsimustikele mõne Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootja antud vastused, Eurostat, aegumise läbivaatamise taotlus, taotlejate seejärel esitatud taotlused, Ameerika Ühendriikide riiklik biodiislikütuse amet, Ameerika Ühendriikide energiateabe ameti ja Ameerika Ühendriikide energiadepartemangu veebilehed ning Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

3.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

(40) Pärast meetmete kehtestamist 2009. aastal vähenes biodiislikütuse import Ameerika Ühendriikidest Euroopa Liitu peaaegu olematuks ning 2013. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi vaid väga väikeseid koguseid. Neil asjaoludel ei peetud oluliseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnata dumpingu taset. Seega võib järeldada, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal dumping ei jätkunud.

3.3. Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

(41) Komisjon analüüsis, kas oli tõendeid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta, juhul kui meetmel lastakse aeguda. Eelkõige analüüsiti järgmist: Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides toodetud ja müüdud toote hindade vaheline seos, kolmandate riikide ekspordihindade ja Ameerika Ühendriikide hindade vaheline seos, kolmandate riikide ekspordihindade ja Euroopa Liidu hinnataseme vaheline seos, kasutamata tootmisvõimsused ning kõrvalehoidmise ja absorptsiooni tavad.

3.3.1. Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides toodetud ja müüdud toote hindade vaheline seos

(42) Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate koostöö puudumisel kasutasid komisjoni talitused kolme teabeallikat, et määrata biodiislikütuse omamaine müügihind Ameerika Ühendriikides läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal: i) väljavõttelise uuringu algetapis saadetud küsimustiku vastused, mille mitmed Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad algetapis esitasid; ii) NBB esitatud teave, mis põhines turuvaatleja Jacobseni kogutud teabel, ja iii) taotleja esitatud teave, mis põhines Naftahindade Teabetalituse (OPIS) kogutud teabel.

(43) Andmed neist kolmest allikast hõlmavad eri tasandite kommertshindu ja Incotermsi tingimusi. Väärtused on üksteisele siiski väga lähedal. Kolmest allikast pärinevate väärtuste keskmine väärtus on 1 196,93 USA dollarit tonni kohta. Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil euro ja dollari keskmist vahetuskurssi (1 euro = 1,356 USA dollarit), vastab sellele summale Ameerika Ühendriikide omamaises käibes 883 eurot tonni kohta (10).

(44) Euroopa Liidus liidu tootjate müüdud biodiisli keskmine tehasehind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on näidatud allpool olevas tabelis 8, oli 905 eurot tonni kohta (1 227,18 USA dollarit).

(45) Kui Ameerika Ühendriikide tootjad soovivad Euroopa Liidu turule uuesti siseneda, siis peavad nad müüma väiksema hinnaga kui 905 eurot tonni kohta. Lõpphind peab ühtlasi katma veotasu üle ookeani, kindlustuskulud ja biodiislikütusele kehtiva tollimaksu (6,5 %). Vastavalt uurimise ajal hangitud andmetele oleks see ligikaudu 100 eurot tonni kohta. Komisjon lähtus selle summa puhul NBB arvutatud tollimaksudest, transpordikuludest ja veotasudest (umbes 94 eurot) ja ümardas selle 100 euroni, et hõlmata ka mõned täiendavad impordijärgsed kulud.

(46) Seega kui Ameerika Ühendriikide tootjad taasalustavad eksporti Euroopa Liitu, siis peavad nad seda tegema tehasehinnaga (vähem kui 805 eurot tonni kohta), mis oleks väiksem kui nende omamaine müügihind Ameerika Ühendriikides, ehk siis dumpinguhind. Põhjendustes 63 ja 71 detailsemalt kirjeldatud, kolmandatesse riikidesse eksportimise hindade ja vaba tootmisvõimsusega seotud asjaolude põhjal taastavad Ameerika Ühendriikide tootjad tõenäoliselt ekspordi liitu, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, kuna see võimaldab neil tootmise ühikuhindu vähendada, nagu allpool põhjenduses 72 põhjalikumalt selgitatud.

(47) Pärast lõplikku avalikustamist seadis NBB kahtluse alla komisjoni kindlaks tehtud keskmise omamaise müügihinna ja tuletas meelde, et ühes varem esitatud dokumendis oli näidatud madalamat hinda (789,36 eurot tonni kohta), lähtudes Ameerika Ühendriikide energiaministeeriumi avalikustatud hindadest.

(48) Komisjon lükkab selle väite järgmistel põhjustel ümber.

(49) Mis puutub NBB viidatud keskmisse hinda, siis ei saa seda täpseks pidada, kuna tegu oli jaehinna ja mitte tehasehinnaga. Konkreetselt esitas NBB Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse keskmise igakuise jaehinna (pumba juures) juulis 2014, mõõdetuna bensiini galloni ekvivalendis (GGE) ja kasutades ainult ühe ajahetke, 19. septembri 2014. aasta vahetuskurssi.

(50) Mis puutub komisjoni arvutatud keskmist hinda, siis on tegemist põhjendatud summaga, võttes arvesse, et see arvutati Ameerika Ühendriikide tootjate koostöö puudumisel parimate saadaolevate faktide põhjal. See on algetapis mõnede Ameerika Ühendriikide tootjate teatatud hindade, NBB enda esitatud turuvaatleja Jacobseni kogutud hindade ja EBB esitatud OPISe kogutud hindade keskmine. Tegemist on lihtsa keskmisega, kuna puudus teave koguste kohta, mis oleks võimaldanud kaalutud keskmise arvutamist. Kolm väärtust olid siiski väga sarnased. Incotermsi tingimused ja kaubandustase ei olnud teada ja neid ei saanud arvesse võtta. OPISe hindasid siiski korrigeeriti, et võtta arvesse mõistlikke transpordikulusid Ameerika Ühendriikides. Arvestades omamaise ja ekspordihinna märkimisväärset erinevust, ei oleks Incotermsi tingimuste ja kaubandustaseme alusel korrigeerimine muutnud järeldust, et kui Ameerika Ühendriikide tootjad tahavad liidus uuesti müüma hakata, siis peavad nad seda tegema dumpinguhindadega.

(51) NBB seadis kahtluse alla ka summa 100 eurot tonni kohta, mida kasutati usaldusväärse keskmise ekspordihinna arvutamiseks, alustades biodiislikütuse liidu keskmisest hinnast, ja soovitas selle asemel võtta aluseks 110,49 eurot. Nagu eespool põhjenduses 45 mainitud, kasutas komisjon tollimaksude, transpordi ja veotasude arvutamiseks NBB esitatud summasid. Komisjon kasutas madalamat summat kui NBB nõutav 16,69 eurot üksnes täiendavate impordijärgsete kulude arvutamiseks, kuna NBB ei tõendanud, et impordijärgsete kulude summa peaks olema 2 % CIF-väärtusest tollipiiril. Igal juhul on komisjoni ja NBB hinnangute erinevus tühine ega muuda järeldust dumpingu tõenäosuse kohta, võttes ühtlasi arvesse seda, et sellega seoses ei nõutud täpseid dumpinguarvutusi.

(52) NBB väitis, et nagu algses uurimises, oleks tulnud lubada korrigeerimist füüsiliste erinevuste arvesse võtmiseks, kuna Ameerika Ühendriikides on biodiislikütuse tootmisel kasutatav peamine lähteaine sojauba, samal ajal kui liidus kasutatakse peamiselt rapsiseemet, mis on parema kvaliteediga ja seetõttu kallima hinnaga.

(53) See väide tuleb tagasi lükata. Algses uurimises lubati korrigeerimist Ameerika Ühendriikide ja liidu tootjate kontrollitud andmete võrdlemise alusel. Kuna Ameerika Ühendriikide tootjad ei ole aegumise läbivaatamises koostööd teinud, siis ei saanud komisjon esiteks kindlaks teha, kas korrektsiooni peaks lubama. Teiseks ei saa komisjon isegi korrektsiooni lubamisel teha kindlaks korrektsiooni taset. Algse uurimise aegne olukord on muutunud ja eelkõige lähteainete segu, mida kasutatakse nii ELis kui ka Ameerika Ühendriikides biodiisli tootmiseks, ei ole enam sama. Lisaks nõudis NBB 10 % korrektsiooni, kuid ei ole sellist määra põhjendanud.

(54) NBB ja Ameerika Ühendriikide valitsus väitsid, et kuna Ameerika Ühendriikide omamaine hind on kõrgem kui tõenäoline liitu eksportimise hind, siis Ameerika Ühendriikide tootjad pigem suurendavad omamaist müüki kui ekspordivad liitu, eriti kui arvestada Ameerika Ühendriikides suurenenud tarbimist.

(55) See väide ei ole põhjendatud ja tuleb tagasi lükata. Ameerika Ühendriikides on tarbimine viimastel aastatel suurenenud, eelkõige selliste riiklike meetmete tulemusel nagu stiimulid, taastuvkütuste kavas ette nähtud kohustuslikud eesmärgid ning biodiislikütuse tootmise ja segamise edendamiseks mõeldud subsideerimiskavad. Kuid lähtudes NBB enda esitatud andmetest, vähenes 2014. aastal 2013. aastaga võrreldes biodiislikütuse tarbimine Ameerika Ühendriikides. Pole mingeid tõendeid selle kohta, et tarbimine 2015. ja 2016. aastal suureneb. Vastupidi, avalikult kättesaadav teave (11) viitab sellele, et taastuvkütuste kohustusliku kasutamise eesmärgid jäävad Ameerika Ühendriikides aastateks samaks. Selle tagajärjel jääb praegune tarbimistase Ameerika Ühendriikides tõenäoliselt stabiilseks, mitte ei tõuse. Kuna Ameerika Ühendriikides on liigset tootmisvõimsust (vt põhjendus 69 ja sellele järgnevad põhjendused), siis on Ameerika Ühendriikide tootjad motiveeritud liitu eksportima ka omamaisest hinnast väiksema hinnaga, kusjuures nende muutuvkulud on kaetud.

(56) NBB väitis, et komisjon oleks pidanud selgitama, kuidas suurem tootmismaht vähendab Ameerika Ühendriikide tootjate tootmiskulusid. Selles osas tulnuks algusest peale sedastada, et koostöö puudumise tõttu ei saanud komisjon esitada täpseid arvutusi selle kohta, kuidas suurem tootmismaht mõjutab Ameerika Ühendriikide tootjate kulusid. Majanduslikust vaatevinklist on siiski selge, et kui püsikulud jagatakse suurema tootmismahu vahel, siis tootmise ühikuhind väheneb. See on tõsi ka siis, kui biodiislikütuse tootmisel on enamik kuludest muutuvkulud ja sõltuvad kasutatavatest toormaterjalidest, nagu väidab NBB. Püsikulud tuleb siiski jagada kogu tootmismahu peale. Liidu tootmisharult saadud teabest nähtus tõesti, et lähteainete maksumus moodustab suure osa tootmiskuludest, kuid täpne osakaal sõltub kasutatavast lähteainest, äriühingu vertikaalsest integratsioonist ning äriühingu müügi-, üld- ja halduskuludest. Selles olukorras ei saanud komisjon põhjendatult eeldada, et suurem tootmismaht vähendab Ameerika Ühendriikide tootjate tootmiskulusid. Olukord oleks teistsugune ainult siis, kui ekspordihind oleks nii madal, et see ei kataks isegi lähteainete kulusid, kuid NBB ei esitanud ühtegi märkust sellise stsenaariumi toetamiseks.

3.3.2. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Ameerika Ühendriikides kehtivate hindade vaheline seos

(57) Veel üks komponent, mis õigustab järeldust, et dumping tõenäoliselt kordub, põhineb Ameerika Ühendriikide läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal biodiislikütuse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi struktuuri analüüsil. Komisjon uuris Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Kaubanduskomisjoni andmebaasi ja võttis sealt välja biodiislikütuse ekspordi mahud ja väärtused läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastavalt HTS-koodile 382600. Ekspordimahud (tonnides) kõigisse riikidesse (sh EL) olid kokku 567 018 tonni. Keskmine väärtus tonni kohta oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 753,34 eurot franko laeva kõrval. Komisjon arvutas keskmise müügihinna USA dollarites tonni kohta ja võrdles seda keskmise omamaise hinnaga Ameerika Ühendriikides (mis määrati vastavalt eespool olevale põhjendusele 42). Tulemuste kokkuvõte on esitatud allpool. Tabel 1 Ameerika Ühendriikide ekspordimahud ja ekspordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Sihtriigid Ekspordimahud (tonnides) Protsent ekspordist kõigisse riikidesse Keskmine väärtus (USD) tonni kohta Keskmine väärtus (EUR) tonni kohta Dumpingu osakaal ekspordihinnast Kokku Gibraltar (12) 76 266 13 753,19 555,45 59 Kokku Kanada 247 959 44 1 167,33 860,86 3 Kokku Austraalia 4 267 1 1 019,77 752,04 17 Kokku Malaisia 103 773 18 891,44 657,41 34

(58) Tabelist nähtub, et Ameerika Ühendriigid tunduvad praegu kolmandatesse riikidesse müüma dumpinguhindadega, kusjuures ekspordihinnad on omamaistest hindadest 3 % kuni 59 % odavamad. Seetõttu järeldas komisjon, et kuna Ameerika Ühendriikide tootjad müüvad praegu kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega, siis tõenäoliselt hakkaksid nad ka Euroopa Liitu eksportima dumpinguhindadega, suunates siia osa praegu teistele turgudele orienteeritud ekspordist.

(59) Pärast lõplikku avalikustamist seadis NBB kahtluse alla ekspordiandmete täpsuse, kuna ekspordimahu hindamiseks kasutatud HTS-kood (38 26 00) hõlmab muid tooteid ja seega ei saa ekspordihinda võrrelda biodiislikütuse omamaise hinnaga.

(60) Komisjon kasutas seda koodi, sest Ameerika Ühendriikide valitsus ise sedastas küsimustikule 19. detsembril 2014 antud teises täiendavas vastuses, et seda koodi on kasutatud alates 2012. aastast, et esitada Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse ekspordi kohta täpset statistilist teavet. Kuigi see kood näitab asjaomase eksporditud toote väärtust suuremana, on see suuremana näitamine siiski väiksem kui varem kasutatud koodide puhul. Ameerika Ühendriikide ametiasutused järeldasid, et esitatud kood esindab ekspordiväärtust suhteliselt täpselt.

(61) NBB väitis, et komisjoni arvutatud omamaiseid hindu ei saa võrrelda ITC andmebaasis olevate hindadega ja seega ei ole komisjoni arvutatud dumpingumarginaale võimalik kasutada.

(62) Aegumise läbivaatamisel ei ole vaja uusi dumpingumarginaale arvutada. Antud juhtumil lõppes meetmete kehtestamise järel dumpinguhinnaga eksport ja seega keskenduti analüüsis dumpinguhinnaga ekspordi kordumise tõenäosusele. Kuna Ameerika Ühendriikide tootjad koostööd ei teinud, siis kasutas komisjon saadaolevaid andmeid. Selles stsenaariumis on kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad asjakohased ja neid võib kasutada näitajana selle hindamisel, mis võib pärast meetmete aegumist juhtuda. Konkreetsemalt ei ole omamaiste ja kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade võrdlemise eesmärk arvutada täpseid dumpingumarginaale, vaid saada aimu dumpingu kordumise tõenäosusest, kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda.

3.3.3. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos

(63) Euroopa Liidu turg on Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse ekspordile atraktiivne turg. Eespool põhjenduses 57 viidatud Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Kaubanduskomisjoni andmebaasi põhjal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmine ekspordihind kõikidesse sihtriikidesse 1 021,52 USA dollarit (753,34 eurot) tonni kohta. Kõrgeim keskmine hind oli ekspordil Kanadasse (1 167,33 USA dollarit ehk 860,86 eurot tonni kohta) ja madalaim keskmine hind oli ekspordil Gibraltarile (753,19 USA dollarit ehk 555,45 eurot tonni kohta).

(64) See keskmine ekspordihind on väiksem kui Euroopa Liidus liidu tootjate müüdud biodiislikütuse keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (905 eurot tonni kohta). Isegi kui Ameerika Ühendriikide tootjad peaksid müüma väiksema hinnaga kui 905 eurot tonni kohta, et Euroopa Liidu turule siseneda, vajaksid nad siiski stiimulit, et suunata osa praegusest ekspordist kolmandatest riikidest Euroopa Liidu turule, kuna see on atraktiivsem kui mõned kolmandate riikide turud.

(65) NBB ja Ameerika Ühendriikide valitsus väitsid, et praegu kolmandatesse riikidesse suunduvat eksportmüüki ei suunata liitu, sest suurim eksporditurg on Kanada, kus hinnad on kallimad kui tehasehind liitu eksportimisel.

(66) Komisjon viitas siiski osale praegusest eksportmüügist, mitte kogu eksportmüügile. Komisjon ei väitnud, et Ameerika Ühendriikide tootjad lakkavad Kanadasse eksportimast ja suunavad müügi liitu. Tõepoolest, ehkki Kanadat võib Ameerika Ühendriikide tootjate jaoks atraktiivseks turuks pidada, on selle suurus piiratud võrreldes liidu turuga, (13) mis jääb suurimaks biodiislikütuse turuks maailmas.

(67) NBB väitis ka seda, et praegust eksporti Malaisiasse ei suunata Euroopa Liitu, kuna sealne tarbimine on kasvuteel ning biodiislikütuse importimisel ei pea maksma tollimaksu.

(68) Kuid lähtudes ITC andmebaasis olevatest Ameerika Ühendriikide Malaisiasse suunduva ekspordi keskmistest ekspordihindadest, ilmneb, et Ameerika Ühendriikide tootjate jaoks on liitu müümine Malaisiaga võrreldes kasumlikum, isegi kui arvestada tavapäraseid tollimakse. Nagu nähtub eespool olevast tabelist 1, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Malaisiasse suunduva ekspordi hinnad oluliselt väiksemad kui liidu hinnad. Malaisias võib tarbimine küll kasvada, kuid seda võib teha ka tootmine, mis põhineb eelkõige palmiõlil. Lisaks võib põhjendatult eeldada, et naaberriik Indoneesia, kus on märkimisväärne biodiislitööstus, suurendab tarbimise kasvamise korral eksporti Malaisiasse. See väide tuleb seega tagasi lükata.

3.3.4. Kasutamata tootmisvõimsused

(69) Ameerika Ühendriikide tootjate märkimisväärsed vabad tootmisvõimsused on stiimul suurendamaks tootmist ja müüa biodiislikütust Euroopa Liidu turul dumpinguhindadega. Ameerika Ühendriikide tootjate koostöö puudumisel tegi komisjon Ameerika Ühendriikide tootmisvõimsused kindlaks Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuuri (EPA) ja Ameerika Ühendriikide Energiateabe Administratsiooni (EIA) veebilehtedel oleva kättesaadava teabe põhjal.

(70) Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad esitavad neile kahele asutusele aruanded (vastavalt igal aastal ja igal kuul) olemasolevate ja kavandatud tootmisvõimsuste kohta, samuti tootmise, sisendite, varude ja biodiislikütuse müügi kohta.

(71) EIA andmete järgi oli Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 128 000 tonni. See maht on väga lähedal NBB teatatud mahule, mis lähtus liikmete EPA-le esitatud teabel, s.o 6 963 000 tonni.

(72) Ameerika Ühendriikide tegelik biodiislikütuse tootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 4 450 000 tonni (EIA andmed), mis vastab 62,4 %-le kasutatud tootmisvõimsusele ja vabale tootmisvõimsusele 37,6 %, mis on 2 678 000 tonni. Seda vaba tootmisvõimsust kasutatakse tõenäoliselt Euroopa Liidu turu varustamiseks, kui meetmetel lastakse aeguda. Tõepoolest – Ameerika Ühendriikide tootjad saavad tootmist lihtsalt suurendada ja eksportida Euroopa Liitu, saades majanduslikku tulu tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemisest ja tootmise ühikuhindade alanemisest. Euroopa Liidu turul Ameerika Ühendriikide vabade tootmisvõimaluste vabanemisel oleks oluline mõju, kuna see moodustab peaaegu 22 % Euroopa Liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(73) NBB esitas sellega seoses mitu märkust. Esiteks viitas NBB sellele, et Ameerika Ühendriikide reaalne tootmisvõimsus oleks väiksem, kui komisjon arvestas. Tõepoolest – vastavalt NBB andmetele mitmed Ameerika Ühendriikides asuvad tehased on küll registreeritud, kuid tegelikult seisavad ja seega on tegelik tootmisvõimsus 5 409 000 tonni. NBB teatas ka suuremast biodiislikütuse tootmisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kokku 5 084 000 tonni. Selle tagajärjel oli tootmisvõimsuste rakendusaste NBB väitel umbes 94 % ja vabu tootmisvõimsusi Euroopa Liitu eksportimiseks meetmete tühistamisel oleks vähe.

(74) See väide lükati tagasi. NBB esitatud andmed ei langenud kokku ametlikult kättesaadavate andmetega. Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad on kohustatud EIA-le iga kuu esitama vormi (EIA-22M „Igakuine biodiislikütuse tootmise ülevaade”) ning muude andmete seas näitama aastase tootmisvõimsuse ja selle rakendusoleku, näiteks aktiivne, ajutiselt mitteaktiivne või püsivalt lõpetatud. Alates jaanuarist 2013 on registreeritud tootmisvõimsused kuude lõikes veidi erinenud, kuid jäänud üldjuhul suhteliselt stabiilseks.

(75) Lisaks on Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjad kohustatud igal aastal EPA-le muu teabe hulgas esitama teavet eeldatavalt toodetava või imporditava taastuvkütuse liigi või liikide kohta ning olemasolevate ja kavandatud tootmisvõimsuste kohta.

(76) Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse deklareeritud registreeritud tootmisvõimsusi uuendatakse seega korrapäraselt ja seetõttu võib seda pidada täpseks allikaks. Isegi kui registreeritud tootmisvõimsused on praegu kasutusele võtmata või seisavad, siis tuleb arvutamisel arvestada olemasolevaid vabu tootmisvõimsusi tootmise ja ekspordi suurendamiseks.

(77) Lisaks ei sisaldanud NBB esitatud tootmisvõimsuste väärtused püsivalt suletud tootmisvõimsuseid, mida nad oma esitatud andmetes tunnistasid. Tehased, kus tootmist ei ole püsivalt lõpetatud, võivad määratluse järgi jälle tootma hakata, kui tingimused turul muutuvad (näiteks Euroopa Liidu turu avanemine). Nn kordumise tõenäosuse katse aegumise läbivaatamine nõuab ettepoole vaatavat käsitlust sellest, mis toimub tulevikus, kui meetmetel lasta aeguda, ja mitte lihtsalt olukorra analüüsimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(78) Seetõttu leiab komisjon, et praegu registreeritud tootmisvõimsused on täpne alus, millelt arvutada Ameerika Ühendriikide kogu tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, ning komisjon lükkab NBB väited ümber.

(79) Pärast lõplikku avalikustamist väitis NBB, et tootmisvõimsuse puhul ei peaks arvestama rakendamata võimsust, isegi kui sellest ei ole teavitatud Ameerika Ühendriikide ametiasutusi kui lammutatud või püsivalt suletud tehastest.

(80) Vastavalt NBB tsiteeritud EIA juhistele on iga-aastane tootmisvõimsus biodiisli kogus, mida tehas suudab kalendriaastas toota, arvestades normaalseid seisakuid hooldamiseks. See hõlmab seisva tehase võimsust kuni tehase lammutamise või mahajätmiseni. Eespool öeldust on selge, et EIA arvestab kõiki tehaseid, mis võivad jälle tegutsema hakata. Seega vastupidiselt NBB väidetele võivad tehased, mis ei ole lammutatud või püsivalt suletud, jälle tootmist alustada, kui tingimused tulevikus muutuvad.

(81) Seetõttu leidis komisjon, et praegu registreeritud tootmisvõimsus on täpne alus, millelt arvutada Ameerika Ühendriikide kogu tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus.

(82) NBB väitis ühtlasi, et Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu ei ole mõeldud toimima eksportiva tootmisharuna, kuna enamik Ameerika Ühendriikide biodiislikütuserajatisi toodavad vähem kui 15 000 000 gallonit (55 000 tonni) aastas. Väidetavalt ei tasu majanduslikult ära mitmenädalase biodiislikütuse varu kogumine, et see ühes ekspordisaadetises välja vedada.

(83) Ka see väide lükati tagasi. Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu suudab eksportida ja enne praegu kehtivate meetmete võtmist eksportisid Ameerika Ühendriikide tootjad Euroopa Liidu turule suuri koguseid biodiislikütust, kuni 1 137 000 tonni esialgsel uurimisperioodil (1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008). Sellest nähtub, et Ameerika Ühendriikides on piisava tootmisvõimsusega tootjaid, kes on võimelised toodangut eksportima. Ameerika Ühendriikide tootjad, kellel eraldi võttes ei ole piisavalt tootmisvõimsust toodangu vedamiseks Euroopa Liitu, jätkavad kohaliku turu teenindamist, ja kauplejad võivad liita kokku mitme tehase toodangu ja selle eksportida.

(84) Kokkuvõttes on Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharul olulised vabad tootmisvõimsused ja seega on tootjad väga huvitatud sellest, et taastada eksport Euroopa Liidu turule, kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda.

3.3.5. Meetmetest kõrvalehoidmise ja absorptsiooni tavad

(85) Nagu põhjenduses 2 mainitud, on leitud, et 2009. aastal kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades transporti läbi Kanada ning muutes segu koostist. Selliste tavade olemasolu näitab, et osad Ameerika Ühendriikide tootjad on huvitatud Euroopa Liidu turule sisenemisest ka pärast meetmete kehtestamist ja seda võib seega pidada näitajaks selle kohta, et tulevikus kasutatakse tõenäoliselt dumpingut.

(86) Pärast lõplikke järelduste avalikustamist väitis NBB, et need sündmused toimusid neli aastat enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja neid ei saa kasutada käsiloleva juhtumi kohta järelduste tegemiseks.

(87) Komisjon väitis, et samade turuosaliste kehtestatud tavade olemasolu ei ole iseenesest otsustava tähtsusega, kuid seda võib kasutada selleks, et saada aimu, kui suur on Ameerika Ühendriikide tootjate huvi liidu turule tuleku vastu.

3.3.6. Muud elemendid

(88) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli biodiislikütuse tootmine Ameerika Ühendriikides (4 450 000 tonni) väiksem kui tarbimine (4 896 000 tonni). Selle tagajärjel importisid Ameerika Ühendriigid rohkem biodiislikütust, kui eksportisid. Selle põhjus on taastuvkütuse standardprogrammis kehtestatud kohustusliku biodiislikütuse tootmise eesmärkidega (1,28 miljardit gallonit, mis vastab 4 238 000 tonnile 2014. aastal, mis 2013. aastaga võrreldes ei olnud muutunud) seonduv ebakindlus ja võimalus, et imporditud biodiislikütus osaleb taastuvkütuse standardprogrammis, ja võimalus saada Ameerika Ühendriikides biodiislikütusele kehtivaid maksukrediite. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kokku 1 072 000 tonni ning eksport kokku 567 000 tonni. Kuid kui olemasolevat tootmisvõimsust ei kasutatud vaatlusalusel perioodil omamaise nõudluse rahuldamiseks, on ebatõenäoline, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse tulevikus samal eesmärgil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Ameerika Ühendriikide tootmisvõimsus (7 128 000 tonni) siiski oluliselt suurem kui omamaine tarbimine. See tähendab, et ekspordituru võimaluste avanedes on Ameerika Ühendriikide tootjad motiveeritud kasutama vabu tootmisvõimsusi ja tõenäoliselt teevad seda. Kui nad oleksid saanud kasutada vaba tootmisvõimsust omamaise tarbimise rahuldamiseks, siis oleksid nad seda juba teinud.

(89) Selle taustal tuleks märkida, et Euroopa Liidu turg on väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks. Seetõttu oleks Ameerika Ühendriikide tootjatel lihtne kasutada vabasid tootmisvõimsusi täiel määral ja suunata osa ekspordikäibest teistelt vähemkasumlikelt turgudelt kolmandatest riikidest Euroopa Liidu turule.

(90) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NBB, et asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli biodiislikütuse tarbimine Ameerika Ühendriikides tootmisest suurem, näitab, et Ameerika Ühendriikide tootjatel ei ole vaba tootmisvõimsust, mida kasutada liidu turule tulekuks, kui meetmetel lastakse aeguda.

(91) Komisjon leidis, et Ameerika Ühendriikides kindlaks tehtud vaba tootmisvõimsus, mida saaks kasutada kogu Ameerika Ühendriikide tarbimisvajaduste rahuldamiseks, kuid mida selleks eesmärgiks praegu ei kasutata, kasutatakse tõenäoliselt teiste turgude olemasoleva nõudluse rahuldamiseks, eelkõige liidu turul, kus Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad praegu ei tegutse. Komisjon rõhutas, et tootmisvõimsus on Ameerika Ühendriikides tarbimisest oluliselt suurem ja seega saab kasutamata võimsust kasutada liitu eksportimiseks, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda.

3.3.7. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

(92) Arvestades Ameerika Ühendriikide tootmisharu märkimisväärseid vabu tootmisvõimsusi ning Euroopa Liidu atraktiivsust selle suuruse ja müügihindade tõttu, eriti arvestades Ameerika Ühendriikide hinnataset kolmandatesse riikidesse eksportimisel ja minevikus toimunud meetmetest kõrvalehoidmist, järeldas komisjon, et Ameerika Ühendriikidest lähtuv impordidumping tõenäoliselt kordub, kui kehtivatel meetmetel aeguda lasta.

4. KAHJU

4.1. Euroopa Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(93) Uurimisperioodil valmistas Euroopa Liidus samasugust toodet 200 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

(94) Tehti kindlaks, et Euroopa Liidu kogutoodang läbivaatamise perioodil oli ligikaudu 11 600 000 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu olemasoleva teabe põhjal, mis oli Euroopa Liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks taotluses esitatud info ja Euroopa Liidu tootjatelt uurimise ajal kogutud andmete abil. Nagu on märgitud eespool toodud põhjendustes 12–13, kaasati valimisse neli Euroopa Liidu tootjat, kelle toodang moodustab peaaegu 30 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2. Euroopa Liidu tarbimine

(95) Komisjon tegi Euroopa Liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks liidu kogutoodangu mahu, millest lahutati eksport, ja kolmandatest riikidest impordi mahu. Eurostati andmetest saadi impordi- ja ekspordimahud.

(96) Euroopa Liidu tarbimine muutus järgmiselt. Tabel 2 Liidu tarbimine 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Kokku tarbimine Euroopa Liidus (tonnides) 11 130 119 11 856 626 11 382 324 12 324 479 Indeks 100 107 102 111 Allikas: Euroopa tootmisharu andmed, Eurostat.

(97) Lähtudes eespool toodud andmetest, kasvas Euroopa Liidus biodiislikütuse tarbimine vaatlusalusel perioodil 11 %.

4.3. Vaatlusaluse toote import asjaomasest riigist

4.3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

(98) Nagu eespool mainitud (põhjendus 40), on Eurostati andmetel biodiislikütuse import Ameerika Ühendriikidest Euroopa Liitu langenud peaaegu nullini alates meetmete kehtestamisest 2009. aastal.

(99) Asjaomasest riigist Euroopa Liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt. Tabel 3 Ameerika Ühendriikide impordi maht ja turuosa 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Ameerika Ühendriigid (tonnides) 2 442 803 7 13 Indeks 100 33 0 1 Turuosa 0 0 0 0 Allikas: Eurostat.

4.3.2. Hinnad ja hindade allalöömine

(100) Uurimisperioodil olid Euroopa Liitu tarnitud Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse kogused tühised ja nende alusel ei saanud hindade allalöömist arvutada.

(101) Seega analüüsiti Euroopa Liidus liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdud biodiislikütuse keskmist hinda ja Ameerika Ühendriikide kolmandatesse riikidesse eksporditud biodiislikütuse keskmist hinda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, lähtudes Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Kaubanduskomisjoni statistilistest andmetest. Nagu eespool mainitud (põhjendus 63), oli keskmine ekspordihind kõigisse riikidesse umbes 753 eurot tonni kohta tarnetingimusel FAS (vaba laeva kõrval). Tõenäolise ja põhjendatud Euroopa Liidu ekspordihinna arvutamiseks on vaja sellele keskmisele ekspordihinnale lisada transpordi- ja kindlustuskulud ning 6,5 % tollimaks ja impordijärgsed maksud, mis on hinnanguliselt umbes 100 eurot tonni kohta (vt eespool põhjendus 45). Siit järeldub, et Euroopa Liidu jaoks hinnangulise ekspordihinnaga lüüakse liidu hind, mis uurimisperioodil oli 905 eurot, alla.

(102) NBB väitis, et komisjon ei selgitanud, miks ta kasutas liidu tõenäolise ekspordihinna arvutamisel Ameerika Ühendriikide kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi keskmisi hindasid ja mitte Kanadasse suunduva ekspordi hindasid, mis on kõrgemad. Samuti väidavad nad, et komisjon ei ole selgitanud hinnangulise liitu eksportimise hinna 100-eurost korrektsiooni ega arvestanud impordijärgseid kulusid ning väidetavaid erinevast lähteainest tingitud hinnaerinevusi. Seetõttu on kogu analüüs vigane.

(103) Nagu eespool põhjenduses 57 kirjeldatud, näitas uurimine, et Ameerika Ühendriikide ekspordihinnad erinevad sihtkohast sõltuvalt olulisel määral. Seega määras komisjon mõistliku ja tõenäolise liitu eksportimise hinna kindlaks kõigi ekspordisihtide keskmise hinna põhjal. Lihtsalt kõrgeima ekspordihinna kasutamine, nagu pakkus NBB, ei oleks olnud asjakohane, nagu ei oleks olnud asjakohane ka madalaima ekspordihinna kasutamine. Mis puutub 100-eurose korrektsiooni komponentidesse ja allikasse, siis impordijärgsete kulude ja lähteainete põhjustatud hinnaerinevuste lisamisega esitas NBB sisuliselt samasugused väited kui dumpingut käsitlevate arvutuste puhul. Eespool põhjendustes 51 ja 53 mainitud põhjustel lükatakse need väited ümber ka hindade allalöömise analüüsi osas.

4.3.3. Import muudest kolmandatest riikidest

(104) Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 4 Import kolmandatest riikidest 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Malaisia (tonnides) 16 622 36 543 211 430 314 494 Indoneesia (tonnides) 1 087 517 1 133 946 394 578 204 086 Argentina (tonnides) 1 422 142 1 475 824 425 239 153 607 Muud (tonnides) 139 580 153 529 177 889 206 592 Kokku (tonnides) 2 665 861 2 799 842 1 209 136 878 779 Indeks 100 105 45 33 Turuosa 24,0 % 23,6 % 10,6 % 7,1 % Indeks 100 99 44 30 Keskmine hind (eurot/tonn) 927 932 779 786 Indeks 100 100 84 85 Allikas: Eurostat.

(105) Kolmandatest riikidest, välja arvatud Ameerika Ühendriikidest, imporditud biodiislikütuse maht on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kahanenud, mis peegeldub sarnases turuosa vähenemises. Impordimahu vähenemine alates 2013. aastast langeb kokku dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega Indoneesiast ja Argentinast imporditud biodiislikütusele. Samal perioodil langes ka keskmine hind 15 % võrra. Hinnasuundumus sarnaneb suundumusega Euroopa Liidu tootmisharu hindades liidu turul (allpool tabel 8) ja selle peamiseks põhjuseks võib pidada söödavarude hindade vähenemist. Kuigi hinnatase on umbes 13 % Euroopa Liidu keskmisest hinnast väiksem, on nende impordi turuosa väike ega mõjuta märkimisväärselt liidu tootmisharu.

4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1. Üldised märkused

(106) Alusmääruse artikli 3 lõike 5 järgi uuriti vaatlusalusel perioodil liidu kõiki asjakohaseid tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

(107) Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid, lähtudes kõigilt Euroopa Liidu tootjatelt saadud andmetest ja mikromajanduslikest näitajatest valimisse kaasatud liidu tootjate kohta esitatud andmete alusel. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

(108) Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.

(109) Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2. Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

(110) Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised. Tabel 5 Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tootmismaht (tonnides) 8 547 884 9 138 558 10 528 886 11 596 824 Indeks 100 107 123 136 Tootmisvõimsus (tonnides) 16 072 000 16 190 288 16 997 288 16 746 869 Indeks 100 101 106 104 Tootmisvõimsuse rakendamine 53 % 56 % 62 % 69 % Indeks 100 106 116 130 Allikas: EBB (taotluse esitaja) esitatud andmed.

(111) Kuigi tootmisvõimsused olid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed (+ 4 %), suurenes tootmisvõimsus märkimisväärselt alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Tootmisvõimsuste suurenemist saab osaliselt selgitada Euroopa Liidus sel perioodil suurenenud tarbimisega, kui see langes kokku ka Indoneesiast ja Argentinast imporditud biodiislikütusele dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega, millel oli selgelt kasulik mõju Euroopa Liidu tootmisharu tootmisvõimsusele.

(112) Stabiilsete tootmisvõimsuste ja väiksemate tootmismahtude tulemusel suurenes tootmisvõimsuste rakendusaste vaatlusalusel perioodil 30 % võrra ja oli uurimisperioodi lõpuks 69 %.

(113) NBB väidab, et osa valimisse kaasatud äriühingute mittekonfidentsiaalsed vastused küsimustikule näitavad kõrget võimsuse kasutamise määra (vahemikus 78 % kuni vähemalt 93 %). Seega väidetakse, et kogu tootmisharu madalam võimsuse kasutamise määr peab olema tingitud struktuurilistest teguritest ja mitte impordist. Sellises olukorras ei peaks võimsuse kasutamist väidetavalt arvestama näitajana, mis näitab, et liidu biodiisli tootmisharu alles taastub varasemast dumpingust.

(114) Seda väidet ei saa aktsepteerida. Võimsuse kasutamine on ainult üks paljudest makronäitajatest, mida komisjon kaalub liidu tootmisharu üldise olukorra analüüsimisel. Asjaolu, et osal valimisse kaasatud äriühingutel on suurem kasutamismäär, on normaalne, kuna makronäitajad põhinevad liidu kogu tootmisharu kaalutud keskmisel. See, et osad liidu biodiisli tootjad on taastunud kiiremini või paremini kui teised, eriti väga killustunud tootmisharus, ei tähenda, et see näitaja on liidu tootmisharu olukorrale üldhinnangu andmisel kasutu.

4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa

(115) Euroopa Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 6 Müügimaht ja turuosa 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügimaht Euroopa Liidu turul (tonnides) 8 497 073 8 863 191 9 741 548 10 966 576 Indeks 100 104 115 129 Turuosa 76,3 % 74,8 % 85,6 % 89,0 % Indeks 100 98 112 117 Allikas: EBB (taotluse esitaja) esitatud andmed.

(116) Euroopa Liidu tootmisharu müügimahud on olulisel määral suurenenud ja seda kooskõlas suurema tootmisega vaatlusalusel perioodil. Selle tulemusel on kasvanud ka selle turuosa Euroopa Liidu turul 76 %-lt vaatlusaluse perioodi alguses 89 %ni vaatlusaluse perioodi lõpus. Müügimahtude ja turuosa positiivne areng näitab, et kehtivatel dumpinguvastastel ja subsiidiumivastastel meetmetel on Euroopa Liidu tootmisharule olnud kasulik mõju.

4.4.2.3. Kasv

(117) Euroopa Liidus kasvas biodiislikütuse tarbimine vaatlusalusel perioodil 11 %, samal ajal kui tootmismaht ja käive suurenesid umbes 30 %. Ka tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes umbes 30 % võrra, samas kui võimsus jäi suhteliselt stabiilseks ja toimus vaid väike kasv. Samal ajal suurenes vaatlusalusel perioodil tööhõive (allpool tabel 7) ja vähenes investeeringute tase (allpool tabel 11). Üldiselt võib järeldada, et Euroopa Liidu tootmisharu on kasvuperioodis.

4.4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus

(118) Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 7 Tööhõive ja tootlikkus 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Töötajate arv 2 123 2 125 2 351 2 326 Indeks 100 100 111 110 Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) 4 021 4 301 4 479 4 986 Indeks 100 107 111 124 Allikas: EBB (taotluse esitaja) esitatud andmed.

(119) Töötajate arv Euroopa Liidu biodiislikütuse tootmisharus jäi vaatlusaluse perioodi alguses stabiilseks, kuid suurenes seejärel 10 % võrra alates 2012. aastast kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni. See suundumus on täiel määral kooskõlas muude kahjunäitajatega, nagu tootmismaht ja käive, ning see viitab sellele, et Euroopa Liidu tootmisharu on taastumas mineviku dumpingutest ja subsiidiumitest, mida tootmisharus praegu kogetakse.

(120) Kuna tööhõive suurenemine on proportsionaalselt väiksem kui biodiislikütuse tootmise suurenemine, siis on vastavalt paranenud tootlikkus töötaja kohta – peaaegu 25 % vaatlusalusel perioodil, mis näitab, et Euroopa Liidu tootmisharu on muutumas tõhusamaks.

4.4.2.5. Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

(121) Nagu eespool põhjenduses 40 mainitud, diislikütuse import Ameerika Ühendriikidest Euroopa Liitu peaaegu lakkas alates meetmete kehtestamisest 2009. aastal ja uurimisperioodil dumpingut ei toiminud. Seetõttu ei saa dumpingu suurusjärku hinnata. Kahjunäitajate analüüs näitab siiski, et Ameerika Ühendriikide vastu kehtestatud meetmetel ja hiljem Argentina ja Indoneesia impordile kehtestatud meetmetel oli Euroopa Liidu tootmisharule positiivne mõju ja tootmisharu peetakse taastuvat varasematest dumpingutest.

4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

(122) Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad (tehasehinnad) Euroopa Liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 8 Müügihind Euroopa Liidus 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine ühiku müügihind Euroopa Liidus (eurot tonni kohta) 1 105 1 079 964 905 Indeks 100 98 87 82 Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) 1 107 1 153 969 868 Indeks 100 104 88 78 Allikas: valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.

(123) Keskmine müügihind on Euroopa Liidus vaatlusalusel perioodil stabiilselt langenud, samal ajal on ühiku tootmiskulu järginud samalaadset suundumust. Kuna biodiislikütusega kaubeldakse kui kaubaga, siis ei ole Euroopa Liidu tootmisharu suutnud hoida kõrgemat müügihinda, vaid on pigem seda tootmiskulude vähenemisega paralleelselt langetanud. Seega ei ole Euroopa Liidu tootmisharul olnud võimalik täielikult ära kasutada väiksemate toormaterjalide hindade eelist. Teisest küljest on tootmiskulu ühiku kohta vähenenud veidi rohkem kui keskmine ühikuhind, mis viitab Euroopa Liidu tootmisharu suuremale tõhususele.

4.4.3.2. Tööjõukulud

(124) Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 9 Keskmine tööjõukulu töötaja kohta 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) 60 866 59 081 60 802 61 807 Indeks 100 97 100 102 Allikas: valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.

(125) Keskmised tööjõukulud töötaja kohta olid vaatlusalusel perioodil stabiilsed.

4.4.3.3. Laovarud

(126) Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 10 Laovarud 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Lõppvarud (tonnides) 84 734 118 256 92 825 91 202 Indeks 100 140 110 108 Lao lõppseis protsendina toodangust 4 % 5 % 4 % 3 % Indeks 100 125 100 75 Allikas: valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.

(127) Varud on vaatlusalusel perioodil jäänud suhteliselt stabiilseks normaalsel tasemel.

4.4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(128) Valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 11 Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügi kasumlikkus Euroopa Liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) 2,0 – 1,4 1,1 3,8 Indeks 100 – 70 55 190 Rahavoog (eurodes) 67 930 517 1 004 296 135 656 898 66 832 681 Indeks 100 1 200 98 Investeeringud (eurodes) 12 122 366 9 859 293 9 133 725 8 314 180 Indeks 100 81 75 69 Investeeringutasuvus (% netokäibest) 14,0 – 14,2 12,5 44,2 Indeks 100 – 101 89 315 Allikas: valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.

(129) Et teha kindlaks valimisse kaasatud Euroopa Liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus on 2011. aastal suurenenud 2,0 %-lt 3,8 %-ni uurimisperioodi lõpuks. Kasumlikkus muutus siiski 2012. aastal kahjumiks (– 1,4 %), mis oli tõenäoliselt põhjustatud suures koguses Indoneesiast ja Argentinast dumpinguhinnaga impordist, mis asendas varem Ameerika Ühendriikidest lähtunud impordi.

(130) Netorahavoog näitab Euroopa Liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Ehkki vaatlusalusel perioodil ei saa määratleda selget suundumust, säilitasid valimisse kaasatud äriühingud perioodil positiivse rahavoo.

(131) Vaatlusalusel perioodil investeeringud vähenesid. Arvestades positiivset rahavoogu ja märkimisväärselt kasvanud investeeringutasuvust, mis on toodud eespool olevas tabelis, puuduvad viited selle kohta, et Euroopa Liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali leidmise ja lisainvesteeringute tegemiseks, kui sellised investeeringud olid vaatlusalusel perioodil vajalikud.

(132) NBB väidab, et 3,8 % kasumlikkus ei vasta nende arvutustele, mille aluseks olid valimisse kaasatud ELi tootjate poolt küsimustikule antud vastuste mittekonfidentsiaalsete versioonide andmed ja mis näitasid 8,5 % kasumimarginaali.

(133) Komisjon analüüsis seda väidet ja leidis, et NBB sai teistsuguse tulemuse, kasutades meetodit/arvutuskäiku, mis oli mitmel põhjusel vigane. Esiteks ei põhinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevad kasumlikkuse arvutused küsimustiku vastustel, nagu väideti, vaid väljavõttelise uuringu andmetel, mis ei sisalda teavet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, vaid muu perioodi kohta. Teiseks põhinevad tootmiskulud, mida NBB kasutas kasumlikkuse arvutamiseks, erineva äriühingute valimi tootmiskuludel, mida kasutati teises uurimises, ja neid ei saa lihtsalt sellesse uurimisse üle kanda. Lisaks lähtus komisjon valimisse kaasatud äriühingute keskmise kasumimarginaali kindlaksmääramisel nende äriühingute usaldusväärsetest ja kontrollitud andmetest. Seega lükatakse NBB väide tagasi.

4.4.4. Järeldus kahju kohta

(134) Majandusnäitajate analüüsist nähtub, et tootmis- ja müügimahud on vaatlusalusel perioodil kasvanud, samal ajal kui tarbimine vähenes Euroopa Liidus väiksemal määral. Selle tulemusel on Euroopa Liidu tootmisharu suurendanud turuosa liidu turul. Samal ajal vähenesid sarnasel määral nii müügihinnad kui ka tootmiskulud. See takistas Euroopa Liidul täielikult suurenenud müügimahtu ja oluliselt vähenenud kolmandatest riikidest impordiga kaasnenud eeliseid ära kasutamast.

(135) Teisest küljest on kasumlikkus vaatlusalusel perioodil püsinud madalal tasemel ja Euroopa Liidu tootmisharu kannatas 2012. aastal isegi kahjumit. Isegi uurimisperioodil teenitud kasum (alla 4 %) oli oluliselt väiksem kui kasum, mida Euroopa Liidu tootmisharu peaks mõistlikult normaalsetes turutingimustes teenima. Komisjon tuletab ühtlasi meelde, et algses uurimises, mis viis olemasolevate meetmete kehtestamiseni, tegi nõukogu kindlaks (siht)kasumi, mida Euroopa Liidu tootmisharu peaks mõistlikult teenima dumpingu puudumiseks, on 15 % (14). Järgnenud uurimises, milles käsitleti Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse importi, alandati kasumitaset, mida Euroopa Liidu tootmisharu võiks mõistlikult eeldada, põhiliselt liidu turul suurenenud konkurentsi tõttu ja biodiislikütuse tootmisharu küpsuse tõttu biodiislikütuse turul, ja see kehtestati tasemel 11 % (15).

(136) Mitmed Euroopa Liidu praeguse seisundi analüüsimiseks vajalikud majandusnäitajad näitavad positiivset suundumust ja seega viitavad sellele, et kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel on Euroopa Liidu tootmisharule olnud kasulik mõju. Euroopa Liidu kasumlikkus on siiski ikka veel liiga madal ja oluliselt väiksem kui sihtkasum, nagu varasemates uurimistes tuvastatud. Lisaks on madal investeeringute tase, mis samuti vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %, ja tootmisvõimsuste rakendusaste, mis küll suureneb, kuid on ikka väiksem kui 70 %, võrreldes rakendusastmega umbes 90 %, kui Euroopa Liidu turul dumpingimporti ei olnud (2004–2006) ja Euroopa Liidu tootmisharu peeti heas seisundis olevaks (16).

(137) Komisjon järeldas kõigi majandusnäitajate üldise analüüsi põhjal, et Euroopa Liidu tootmisharu ei ole veel täielikult taastunud mineviku dumpingu mõjudest. Tegemist on ikka majanduslikult ja rahaliselt hapra olukorraga ja praegune positiivne suundumus võib pöörduda, kui Ameerika Ühendriikidest lähtub olulises mahus dumpingimporti.

5. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

(138) Et hinnata Euroopa Liidu tootmisharule kahju kordumise tõenäosust olemasolevate meetmete aeguda laskmisel, analüüsis komisjon Ameerika Ühendriikidest impordi tõenäoliseid mõjusid Euroopa Liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. Komisjon analüüsis eelkõige dumpingimpordi kordumise tõenäosust, selle mahtu ja tõenäolist hinnataset, vabu tootmisvõimsuseid, Euroopa Liidu turu atraktiivsust ja Ameerika Ühendriikide tootjate hinnakäitumist.

(139) Nagu eespool (põhjendus 92) järeldatud, on tõenäoline, et dumpingimport Ameerika Ühendriikidest kordub, kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda. Komisjon tegi kindlaks, et biodiislikütuse tootjad Ameerika Ühendriikides kasutavad praegu teistel kolmandate riikide turgudel dumpinghindu, mis on Euroopa Liidu hindadest väiksemad. Kuna Euroopa Liidu hinnad on veidi kõrgemad kui kolmandate riikide turgudel, siis on tõenäoline, et vähemalt osa sellest ekspordist võidakse suunata liidu turule, kui olemasolevad meetmed aeguvad.

(140) Komisjon tegi kindlaks, et Ameerika Ühendriikide tootjatel on suured vabad tootmisvõimsused umbes 2 678 000 tonni ulatuses, mis võrdub umbes 22 % liidu kogutarbimisest.

(141) Ameerika Ühendriikides olevaid vabu tootmisvõimsusi tõenäoliselt omamaiselt ära ei kasutata. Juba praegu ei rahulda Ameerika Ühendriikide tootjad kogu nõudlust Ameerika Ühendriikide turul, ehkki võimsust on piisavalt. Samuti on ebatõenäoline, et olemasolevaid vabu tootmisvõimsusi kasutatakse kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, välja arvatud Euroopa Liitu. Nagu eespool põhjendustes 42–63 detailselt kirjeldatud, on Ameerika Ühendriikide ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse keskmiselt 15 % väiksemad keskmistest hindadest Ameerika Ühendriikide koduturul ja väiksemad ka Euroopa Liidu keskmisest hinnast, isegi kui arvestada transpordikulusid Ameerika Ühendriikidest Euroopa Liitu. Seega on tõenäoline, et Ameerika Ühendriikide tootjad otsivad vabadele tootmisvõimsustele uut väljundit.

(142) Arvestades, et Euroopa Liidu turg on maailma suurim biodiislikütuse turg ja biodiislikütuse hinnad on võrdsed Ameerika Ühendriikide turu hinnatasemega või sellest kõrgemad, siis on Euroopa Liidu turg Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjatele väga atraktiivne.

(143) Seetõttu on väga tõenäoline, et Ameerika Ühendriikide tootjad kasutavad suurt osa oma vabadest tootmisvõimsustest, et siseneda uuesti Euroopa Liidu turule, kui olemasolevatel meetmetel aeguda lasta. Nagu eespool (põhjendus 46)) sedastatud, on tõenäoline, et Ameerika Ühendriikide tootjad ekspordivad biodiislikütust Euroopa Liitu dumpinguhindadega, et konkureerida liidu turul liidu tootjatega. Arvestades nende hinnakäitumist teistel eksporditurgudel (eespool põhjendused 57–58) ja olemasolevaid vabasid tootmisvõimsusi, on väga tõenäoline, et Ameerika Ühendriikidest siseneb märkimisväärne kogus uuesti Euroopa Liidu turule dumpinguhinnaga, mis on võrdne liidu hindadega või neist väiksem.

(144) Selline import avaldaks märkimisväärset survet ja lööks isegi hinnad Euroopa Liidu tootmisharus alla, kus praeguste hindadega teenitakse vaid väga väikest kasumit, mis on oluliselt väiksem kui sihtkasum. Selle tulemus oleks väga tõenäoliselt tootmise ja müügimahu vähenemine, väiksem kasumlikkus ja turuosa kaotamine.

(145) Arvestades Euroopa Liidu tootmisharu habrast majandusolukorda, on sellel tõenäolisel stsenaariumil märkimisväärselt kahjulik mõju Euroopa Liidu majanduse taastumisele ja see võib tõenäoliselt põhjustada materiaalse kahju kordumise.

5.1. Järeldus

(146) Lähtudes eespool toodust, järeldas komisjon, et materiaalne kahju Euroopa Liidu tootmisharule tõenäoliselt kordub, kui Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütusele kehtestatud olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda.

6. LIIDU HUVID

(147) Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas oleks Euroopa Liidu huvide vastane säilitada meetmed vaatamata eespool tehtud järeldustele kahjuliku dumpingu tõenäolise kordumise kohta. Euroopa Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja biodiislikütuse kasutajate huvide hindamisest.

6.1. Euroopa Liidu tootmisharu huvid

(148) Olemasolevad meetmed on aidanud kaasa sellele, et Ameerika Ühendriikidest lähtuv dumpingimport on peaaegu täielikult vähenenud ja on pakkunud kergendust Euroopa Liidu tootmisharule. Kuigi Euroopa Liidu tootmisharu on andnud positiivseid märke mineviku dumpingust taastumisel, näiteks tootmise ja müügimahu suurenemine, on biodiislikütuse hinnad liidu turul oluliselt vähenenud ja kasumlikkus on jäänud väga väikseks, pannes sellega tootmisharu haprasse ja kaitsetusse majandusolukorda.

(149) Kui olemasolevatel meetmetel aeguda lasta, siis seisab Euroopa Liidu tootmisharu kindlasti silmitsi ebaausa konkurentsiga Ameerika Ühendriikidest lähtuva märkimisväärse dumpingimpordi mahu tõttu. See peataks Euroopa Liidu taastumise, mida liidu biodiislikütuse tootmisharu praegu kogeb, ja selle tagajärjeks oleks väga tõenäoliselt materiaalse kahju kordumine. Seega ei ole meetmete aegumine liidu tootmisharu huvides.

6.2. Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

(150) Ainult kolm importijat/kauplejat tegid oma seisukohad teatavaks. Kuigi üks äriühing väitis, et praeguste maksude tase on ebaproportsionaalne ja et pikendamine moonutaks ja piiraks turgu, mille tõttu hinnad kerkiksid, siis teised kaks äriühingut väitsid, et olemasolevad meetmed ei ole nende tegevust mõjutanud, ja jäid olemasolevate dumpinguvastaste meetmete võimaliku pikendamise suhtes neutraalsele seisukohale.

(151) Selle uurimise järeldused ei toeta argumenti, et olemasolevate meetmetega jätkamine piirab turgu ja põhjustab kõrgemaid hindu. Vastupidi – Euroopa Liidu hinnad on vaatlusalusel perioodil langenud vaatamata kehtestatud meetmetele. Lisaks on Euroopa Liidu tootmisharul hetkel piisavalt tootmisvõimsust, et rahuldada liidu nõudlust biodiislikütuse järele, ning ka vaba tootmisvõimsust, et rahuldada tulevikus suurenevat nõudlust. Lisaks ei sisalda argumendid tõendeid selle kohta, et olemasolevate meetmete jätkumine on importijate ja/või kauplejate huvide vastu.

6.3. Kasutajate huvid

(152) Ainult üks kasutaja, naftafirma, kes ostab biodiislikütust, et seda mineraalõlidega segada, tegi oma seisukoha komisjonile teatavaks. Äriühing pooldas otsustavalt olemasolevate meetmete säilitamist ja väitis, et meetmete lõpetamisel võib olla Euroopa Liidu biodiislikütuse turule laastav mõju ja liitu võib hakata sisse tulema märkimisväärses koguses dumpingbiodiislikütust, mille tagajärjel korduks ränk kahju liidu biodiislikütuse tootmisharule.

(153) Puuduvad viited sellele, et olemasolevad meetmed on mõjutanud kahjulikult Euroopa Liidus biodiislikütuse kasutajaid, ning märkimisväärselt puuduvad tõendid selle kohta, et olemasolevatel meetmetel on olnud halb mõju nende kasumlikkusele või tegevusele. Igal juhul on stabiilse või veidi suurenenud biodiislikütuse tarbimise tõttu Euroopa Liidus tootmisharul piisavalt võimsust, et rahuldada praegust ja tulevast nõudlust, kui nõudlus peaks veelgi suurenema. Meetmete säilitamine ei vii puudujääkidele varustuses.

(154) Seega võib järeldada, et meetmete säilitamine ei ole kasutajate huvide vastu.

6.4. Järeldus liidu huvide kohta

(155) Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et meetmete säilitamine Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes ei ole Euroopa Liidu huvides.

7. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(156) Võttes arvesse järeldusi dumpingu ja kahju kordumise või jätkumise tõenäosuse kohta, järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed (kehtestatud määrusega (EÜ) nr 599/2009, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 444/2011) säilitada veel viie aasta jooksul.

(157) Nagu eespool põhjenduses 2 mainitud, kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse jätkuvalt Ameerika Ühendriikidest lähetatud biodiislikütuse impordile, et hõlmata ka sama kütuse import Kanadast, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mittepärinevana, ning Ameerika Ühendriikidest pärinevale segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

(158) Dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse jätkuvalt Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mittepärinevana, ning Ameerika Ühendriikidest pärinevale segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

(159) Kanada eksportivad tootjad, kes vabastati rakendusmäärusega (EL) nr 444/2011 laiendatud meetmetest, vabastatakse ka selle määrusega rakendatud meetmetest.

(160) Selle määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 15 (TARICi kood 2710201529), ex 2710 20 17 (TARICi kood 2710201729), ex 3824 90 92 (TARICi kood 3824909212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001039, 3826001049, 3826001099) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla.

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised fikseeritud summad:

Äriühing Dumpinguvastase tollimaksu määr (eurot tonni kohta) TARICi lisakood Archer Daniels Midland Company, Decatur 68,6 A933 Cargill Inc., Wayzata 0 A934 Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston 70,6 A935 Imperium Renewables Inc., Seattle 76,5 A936 Peter Cremer North America LP, Cincinnati 198,0 A937 World Energy Alternatives LLC, Boston 82,7 A939 I lisas loetletud äriühingud 115,6 Vt I lisa Kõik teised äriühingud 172,2 A999

Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele segu massist.

3. Kui kaup hävib enne vabasse ringlusse lubamist ja seega müüja kohandab tegelikult makstud või makstava hinna ostja kasuks (komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (17) artikli 145 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel), vähendatakse lõikes 2 sätestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendiosa võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna korrigeeritavale osale.

4. Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalse tollimaksumäära kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama II lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” tollimaksu.

5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1. Käesolevaga laiendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu selliste Kanadast lähetatud mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordile, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194321), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194621), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194721), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201121), ex 2710 20 15 (TARICi kood 2710201521), ex 2710 20 17 (TARICi kood 2710201721), ex 3824 90 92 (TARICi kood 3824909210), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001020, 3826001030, 3826001040, 3826001089) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009011) alla, v.a allpool loetletud äriühingute toodang:

Riik Äriühing TARICi lisakood Kanada BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada B107 Kanada Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada B108

Laiendatav tollimaks on artikli 1 lõikes 2 sätestatud „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatav lõplik dumpinguvastane tollimaks summas 172,2 eurot netotonni kohta.

Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele segu massist.

2. Kui kaup hävib enne vabasse ringlusse lubamist ja seega müüja kohandab tegelikult makstud või makstava hinna ostja kasuks (määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 145 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel), vähendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendiosa võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna korrigeeritavale osale.

3. Lõikes 1 nimetatud äriühingutele antud vabastuse kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama II lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” tollimaksu vastavalt artikli 1 lõikes 1 sätestatud määrale.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 3

1. Käesolevaga laiendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu selliste USA-st pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordile, mis esinevad osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194730), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201130), ex 2710 20 15 (TARICi kood 2710201530), ex 2710 20 17 (TARICi kood 2710201730), ex 3824 90 92 (TARICi kood 3824909220) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009030) alla.

Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele segu massist.

2. Kui kaup hävib enne vabasse ringlusse lubamist ja seega müüja kohandab tegelikult makstud või makstava hinna ostja kasuks (määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 145 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel), vähendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendiosa võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna korrigeeritavale osale.

3. Artikli 1 lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalse tollimaksumäära kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama III lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” tollimaksu.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 4

1. Artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused tuleb esitada kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

European Commission Directorate-General for Trade Directorate H Rue de la loi 170, CHAR 04/034 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË E-post: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega oma otsusega vabastada artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega. Brüssel, 14. september 2015 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 599/2009, 7. juuli 2009, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 179, 10.7.2009, lk 26).

(3) Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 444/2011, 5. mai 2011, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 599/2009 Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ja millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordile ning millega lõpetatakse Singapurist lähetatud importi käsitlev uurimine (ELT L 122, 11.5.2011, lk 12).

(4) Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, 19. november 2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 315, 26.11.2013, lk 2).

(5) Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 289, 4.10.2013, lk 12).

(6) Teade Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 217, 10.7.2014, lk 14).

(7) „Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile”, WT/DS 295/AB/R, 29. november 2005.

(8) Vastavalt Ameerika Ühendriikide õigusaktidele, 26 USA koodeksi paragrahvi 45K lõike c punktile 3 tähendab mõiste „biomass” mis tahes orgaanilist materjali, v.a a) õli ja maagaas (või nende produktid) ja b) kivisüsi (sh pruunsüsi) või selle produktid.

(9) Komisjoni määrus (EÜ) nr 194/2009, 11. märts 2009, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks (ELT L 67, 12.3.2009, lk 50), põhjendus 20.

(10) Tüpograafilise vea tõttu mainiti avalikustamise dokumendis ekslikult hinda 884 eurot.

(11) Vt näiteks http://biodiesel.org/news/news-display/2014/05/14/biodiesel-producers-hit-hard-by-policy-uncertainty, viimati kuvatud 6. juulil 2015.

(12) Gibraltar ei kuulu tolliliitu ja Gibraltarisse toimuvat importi ei loeta toodete liidus vabasse ringlusse laskmiseks.

(13) Biodiislikütuse tarbimine Kanadas saavutab 2015. aastal natuke üle 300 000 tonni piiri. Vt näiteks http://gain.fas.usda.gov/Recent%20GAIN%20Publications/Biofuels%20Annual_Ottawa_Canada_11-24-2014.pdf, viimati kuvatud 6. juulil 2015.

(14) Määrus (EÜ) nr 599/2009, põhjendused 181–183.

(15) Rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, põhjendused 202–208.

(16) Komisjoni määrus (EÜ) nr 193/2009, 11. märts 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes (ELT L 67, 12.3.2009, lk 22).

(17) Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

I LISA Äriühingu nimi Linn TARICi lisakood American Made Fuels, Inc. Canton A940 AG Processing Inc. Omaha A942 Alabama Clean Fuels Coalition Inc. Birmingham A940 Arkansas SoyEnergy Group DeWitt A940 Arlington Energy, LLC Mansfield A940 Athens Biodiesel, LLC Athens A940 Beacon Energy Cleburne A940 Biodiesel of Texas, Inc. Denton A940 BioDiesel One Ltd Southington A940 Buffalo Biodiesel, Inc Tonawanda A940 BullDog BioDiesel Ellenwood A940 Carbon Neutral Solutions, LLC Mauldin A940 Central Iowa Energy, LLC Newton A940 Chesapeake Custom Chemical Corp. Ridgeway A940 Community Fuels Stockton A940 Delta BioFuels, Inc. Natchez A940 Diamond Biofuels Mazon A940 Direct Fuels Euless A940 Eagle Creek Fuel Services, LLC Baltimore A940 Earl Fisher Bio Fuels Chester A940 East Fork Biodiesel, LLC Algona A940 ECO Solutions, LLC Chatsworth A940 Ecogy Biofuels, LLC Tulsa A940 ED & F Man Biofuels Inc. New Orleans A940 Freedom Biofuels, Inc. Madison A940 Fuel & Lube, LLC Richmond A940 Fuel Bio Elizabeth A940 FUMPA Bio Fuels Redwood Falls A940 Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) Houston A940 Geo Green Fuels, LLC Houston A940 Georgia Biofuels Corp. Loganville A940 Green River Biodiesel, Inc. Moundville A940 Griffin Industries, Inc. Cold Spring A940 High Plains Bioenergy Guymon A940 Huish Detergents, Inc. Salt Lake City A940 Incobrasa Industries, Ltd. Gilman A940 Independence Renewable Energy Corp. Perdue Hill A940 Indiana Flex Fuels LaPorte A940 Innovation Fuels, Inc. Newark A940 Iowa Renewable Energy, LLC Washington A940 Johann Haltermann Ltd. Houston A940 Lake Erie Biofuels, LLC Erie A940 Leland Organic Corporation Leland A940 Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC Wilton A940 Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC Claypool A940 Memphis Biofuels, LLC Memphis A942 Middle Georgia Biofuels East Dublin A940 Middletown Biofuels, LLC Blairsville A940 Musket Corporation Oklahoma City A940 New Fuel Company Dallas A940 North Mississippi Biodiesel New Albany A940 Northern Biodiesel, Inc. Ontario A940 Northwest Missouri Biofuels, LLC St. Joseph A940 Nova Biofuels Clinton County, LLC Clinton A940 Nova Biosource Senaca A940 Organic Fuels, Ltd Houston A940 Owensboro Grain Company LLC Owensboro A940 Paseo Cargill Energy, LLC Kansas City A940 Peach State Labs, Inc. Rome A940 Perihelion Global, Inc. Opp A940 Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. Philadelphia A940 Pinnacle Biofuels, Inc. Crossett A940 PK Biodiesel Woodstock A940 Pleasant Valley Biofuels, LLC American Falls A940 RBF Port Neches LLC Houston A940 Red Birch Energy, Inc. Bassett A940 Red River Biodiesel Ltd. New Boston A940 REG Ralston, LLC Ralston A940 Renewable Energy Products, LLC Santa Fe Springs A940 Riksch BioFuels LLC Crawfordsville A940 Safe Renewable Corp. Conroe A940 Sanimax Energy Inc. DeForest A940 Scott Petroleum Itta Bena A942 Seminole Biodiesel Bainbridge A940 Soy Solutions Milford A940 SoyMor Biodiesel, LLC Albert Lea A940 Sunshine BioFuels, LLC Camilla A940 TPA Inc. Warren A940 Trafigura AG Stamford A940 U.S. Biofuels, Inc. Rome A940 United Oil Company Pittsbourgh A940 Valco Bioenergy Harlingen A940 Vanguard Synfuels, LLC Pollock A940 Vinmar Overseas, Ltd Houston A938 Vitol Inc. Houston A940 Walsh Bio Diesel, LLC Mauston A940 Western Dubque Biodiesel, LLC Farley A940 Western Iowa Energy, LLC Wall Lake A940 Western Petroleum Company Eden Prairie A940

II LISA Artikli 1 lõikes 4 ja artikli 2 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis: — faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; — järgmine deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress] [täiendav TARICi kood] [asjaomas(t)es riigis (riikides]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja täpne.”