4)

lisatakse järgmine tekst: „B OSA UUS KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE VASTAVUSKONTROLLI METOODIKA 1. Sissejuhatus Käesolevat osa kohaldatakse M-kategooria ja N1-kategooria I klassi sõidukite suhtes, mis saavad tüübikinnituse pärast 1. jaanuari 2019, ja kõikide sõidukite suhtes, mis registreeritakse pärast 1. septembrit 2019, ning N1-kategooria II ja III klassi ja N2-kategooria sõidukite suhtes, mis saavad tüübikinnituse pärast 1. septembrit 2019 ja registreeritakse pärast 1. septembrit 2020. Selles esitatakse kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli (ISC) nõuded selle kontrollimiseks, kas summutitoru heitgaaside (sh madal temperatuur) ja kütuseaurude heite piirnormid on täidetud sõiduki kogu tavapärase kasutusaja jooksul, mis on kuni viis aastat või 100 000 km, olenevalt sellest, kumb täitub varem. 2. Protsessi kirjeldus Joonis B.1 Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse protsessi näide (kus GTAA tähistab tüübikinnitust andvat asutust ja OEM tootjat) GTAA GTAA, OEM GTAA + OEM GTAA + OEM GTAA Parandusmeetmed (vajaduse korral, punkt 7) Andmeesitus (punkt 8) ISC etapid Peamine vastutus Vastavushindamine (punkt 6) ISC katsed (punkt 5) Teabe kogumine ja riskihindamine (punkt 4) 3. ISC tüüpkonna määratlus ISC tüüpkonda kuuluvad järgmised sõidukid: (a) summutitoru heitgaaside puhul (1. ja 6. tüüpi katsed) PEMS-katsetüüpkonda kuuluvad sõidukid, nagu on kirjeldatud IIIA lisa 7. liites, (b) kütuseaurude puhul (4. tüüpi katse) kütuseaurude tüüpkonda kuuluvad sõidukid, nagu on kirjeldatud VI lisa punktis 5.5. 4. Teabe kogumine ja esialgne riskihindamine Tüübikinnitust andev asutus kogub kogu asjakohase teabe heitenõuete võimaliku mittetäitmise kohta, mis on vajalik selle üle otsustamiseks, milliseid ISC tüüpkondi tuleb konkreetsel aastal kontrollida. Tüübikinnitust andev asutus võtab arvesse eelkõige andmeid, millest ilmnevad suurima heitega sõidukite tüübid tegelikus sõiduolukorras. Kõnealused andmed saadakse asjakohaste meetodite abil, mille hulka võivad kuuluda kaugseire, heite lihtsustatud pardaseiresüsteemid (SEMS) ja PEMSiga tehtavad katsed. Selliste katsete käigus täheldatud normiületuste arvu ja tähtsust võidakse kasutada ISC katsete eelistähtsustamiseks. Koos ISC kontrollideks esitatud andmetega esitab tootja tüübikinnitust andvale asutusele aruande heitmetega seotud garantiinõuete ning kõigi hoolduse käigus teostatud või registreeritud heitmetega seotud garantiiremontide kohta, koostades selle tüübikinnituse andmisel tüübikinnitust andva asutuse ja tootja vahel kokku lepitud vormingus. See teave peab sisaldama andmeid ISC tüüpkonna heitmetega seotud osade ja süsteemide rikete esinemissageduse kohta ja rikete kirjeldust. Aruanded esitatakse iga sõidukite ISC-tüüpkonna kohta vähemalt üks kord aastas nii kaua, kui kaua tuleb artikli 9 lõike 3 kohaselt teha kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli. Esimeses ja teises lõigus osutatud andmete põhjal annab tüübikinnitust andev asutus esmase hinnangu ISC tüüpkonna riski kohta mitte vastata kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse eeskirjadele ja teeb selle põhjal otsuse selle kohta, milliseid tüüpkondi tuleb katsetada ja millist tüüpi katseid tuleb ISC eeskirjade alusel teha. Lisaks võib tüübikinnitust andev asutus valida suvaliselt ISC tüüpkonnad, mida katsetada. 5. ISC katsed Tootja teostab summutitoru heitgaaside ISC katsed, mis koosnevad vähemalt 1. tüüpi katsest kõikide ISC tüüpkondade puhul. Tootja võib teostada ka RDE, 4. ja 6. tüüpi katseid kõikide või osade ISC tüüpkondade puhul. Tootja edastab tüübikinnitust andvale asutusele kõik ISC katsete tulemused punktis 5.9 kirjeldatud kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse elektroonilise platvormi kaudu. Tüübikinnitust andev asutus kontrollib igal aastal sobivat arvu ISC tüüpkondi, nagu on ette nähtud punktis 5.4. Tüübikinnitust andev asutus lisab kõik ISC katsete tulemused punktis 5.9 kirjeldatud kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse elektroonilisele platvormile. Akrediteeritud laborid või tehnilised teenistused võivad igal aastal kontrollida ükskõik mitut ISC tüüpkonda. Akrediteeritud laborid või tehnilised teenistused edastavad tüübikinnitust andvale asutusele kõik ISC katsete tulemused punktis 5.9 kirjeldatud kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse elektroonilise platvormi kaudu. 5.1. Katsete kvaliteedi tagamine ISC kontrolle teostavaid kontrolliasutusi ja laboreid, mis ei ole selleks määratud tehnilised teenistused, akrediteeritakse ISC menetluse suhtes vastavalt standardile EN ISO/IEC 17020:2012. Laborid, mis teevad ISC katseid, kuid mis ei ole selleks määratud tehnilised teenistused direktiivi 2007/46 artikli 41 tähenduses, võivad ISC katseid teha ainult juhul, kui nad on akrediteeritud vastavalt standardile EN ISO/IEC 17025:2017. Tüübikinnitust andev asutus auditeerib igal aastal tootja teostatud ISC kontrolle. Tüübikinnitust andev asutus võib auditeerida ka akrediteeritud laborite ja tehniliste teenistuste teostatud ISC kontrolle. Audit põhineb tootjate, akrediteeritud labori või tehnilise teenistuse esitatud andmetel, mis sisaldavad vähemalt üht 3. liite kohast üksikasjalikku ISC aruannet. Tüübikinnitust andev asutus võib nõuda, et tootjad, akrediteeritud laborid või tehnilised teenistused esitaksid lisaandmeid. 5.2. Katsetulemuste avaldamine akrediteeritud laborite või tehniliste teenistuste poolt Niipea, kui konkreetse ISC tüüpkonna vastavushindamise ja parandusmeetmete tulemused saavad kättesaadavaks, edastab tüübikinnitust andev asutus need akrediteeritud laboritele või tehnilistele teenistustele, kes esitasid kõnealuse tüüpkonna katsetulemused. Katsete tulemused, kaasa arvatud kõikide katsetatud sõidukite üksikasjalikud andmed võib üldsusele avaldada üksnes pärast seda, kui tüübikinnitust andev asutus on avaldanud üksiku ISC menetluse tulemuste aastaaruande, või pärast statistilise menetluse tulemuseta lõpetamist (vt punkt 5.10). Kui ISC katsete tulemused avaldatakse, esitatakse viide tüübikinnitust andva asutuse aastaaruandele, kus need sisalduvad. 5.3. Katsete tüübid ISC katseid tehakse üksnes sõidukitega, mis on välja valitud 1. liite kohaselt. ISC 1. tüüpi katsed tehakse XXI lisa kohaselt. ISC RDE katsed tehakse IIIA lisa kohaselt, 4. tüüpi katsed käesoleva lisa 2. liite kohaselt ja 6. tüüpi katsed VIII lisa kohaselt. 5.4. ISC katsete sagedus ja ulatus Ajavahemik, mis jääb konkreetse ISC tüüpkonna kahe tootjapoolse vastavuskontrolli alguse vahele, ei tohi olla pikem kui 24 kuud. Tüübikinnitust andva asutuse teostatud ISC katsete sagedus põhineb riskihindamismeetoditel, mis vastavad rahvusvahelisele standardile ISO 31000:2018 „Riskijuhtimine. Põhimõtted ja juhised“, mille hulka kuulub ka punkti 4 kohaselt antud esialgne riskihinnang. Alates 1. jaanuarist 2020 teostavad tüübikinnitust andvad asutused 1. tüüpi ja RDE katseid vähemalt 5 % puhul iga tootja kõikidest ISC tüüpkondadest aastas või vähemalt kahe ISC tüüpkonna puhul iga tootja kohta aastas, kui tüüpkondade arv seda võimaldab. Nõuet katsetada iga tootja kohta aastas vähemalt 5 % ISC tüüpkondadest või vähemalt kaht ISC tüüpkonda ei kohaldata väiketootjate suhtes. Tüübikinnitust andev asutus tagab, et ISC tüüpkonnad ja konkreetsesse kasutusel olevate sõidukite tüüpkonda kuuluvate sõidukite vanused oleksid võimalikult laialt kaetud, et tagada vastavus artikli 8 lõike 3 kohaselt. Tüübikinnitust andev asutus viib iga ISC tüüpkonna statistilise menetluse, mida ta on alustanud, 12 kuu jooksul lõpule. 4. või 6. tüüpi ISC katsetel puuduvad minimaalse sageduse nõuded. 5.5. Tüübikinnitust andvate asutuste teostatavate ISC katsete rahastamine Tüübikinnitust andev asutus tagab, et on olemas piisavad vahendid, et katta kasutusel olevate sõidukite vastavuskatsete kulud. Ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohaldamist, kaetakse need kulud tasudest, mida tüübikinnitust andev asutus võib nõuda tootjalt. Sellised tasud peavad katma iga tootja kohta kuni 5 % kasutusel olevate sõidukite vastavustüüpkondade katsetamise aastas või iga tootja kohta vähemalt kahe ISC tüüpkonna katsetamise aastas. 5.6. Katsetamiskava ISC puhul RDE katsete tegemisel koostab tüübikinnitust andev asutus katsetamiskava. See kava sisaldab katsetamist, millega kontrollitakse vastavust ISC nõuetele väga mitmesugustes tingimustes vastavalt IIIA lisale. 5.7. Sõidukite valimine ISC katseteks Kogutud andmed peavad olema piisavalt põhjalikud, et nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud sõidukite puhul saaks hinnata kasutusel olevate sõidukite tööomadusi. 1. liites olevate tabelite abil otsustatakse, kas sõidukit saab lisada ISC katsete eesmärgil valimisse. 1. liites olevate tabelite alusel kontrollimise käigus võidakse mõned sõidukid kuulutada vigaseks ja neid ei katsetata ISC käigus, kui on tõendeid, et heitekontrollisüsteemi osad olid kahjustatud. Sama sõidukit võib kasutada rohkem kui üht tüüpi katsete (1. tüüp, RDE, 4. tüüp, 6. tüüp) teostamiseks ja nende kohta aruannete koostamiseks, kuid statistilise menetluse puhul võetakse arvesse üksnes iga tüübi esimene kehtiv katse. 5.7.1. Üldnõuded Sõiduk peab kuuluma ISC tüüpkonda, nagu on kirjeldatud punktis 3, ja vastama 1. liite tabelis esitatud kontrollidele. See peab olema liidus registreeritud ja sellega peab olema sõidetud liidus vähemalt 90 % sõiduajast. Heitekatseid võib teha muus geograafilises piirkonnas kui see, kus sõidukid välja valiti. Väljavalitud sõidukitele lisatakse hooldusraamat, millest nähtub, et sõidukit on nõuetekohaselt hooldatud ja hoolduse käigus on heitmetega seotud varuosade väljavahetamiseks kasutatud tootja soovituste kohaselt üksnes originaalvaruosi. Sõidukid, millel on märke heidet mõjutada võivast väärkasutusest, omavoliliste muudatuste tegemisest või ohtlikku kasutust põhjustada võivatest tingimustest, jäetakse ISCst välja. Sõidukile ei tohi olla tehtud aerodünaamilisi täiendusi, mida ei ole võimalik enne katse tegemist eemaldada. Sõiduk jäetakse ISC katsetest välja, kui pardaarvutisse salvestatud andmetest ilmneb, et sõidukit on pärast veakoodi kuvamist kasutatud ega ole tootja spetsifikatsioonide kohaselt remonditud. Sõiduk jäetakse ISC katsetest välja, kui sõidukipaagis olev kütus ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/70/EÜ (1) ettenähtud kehtivatele standarditele või kui on tõendeid ebaõige kütuse tankimise kohta. 5.7.2. Sõidukite ülevaatus ja hooldus Enne või pärast ISC katsetega jätkamist teostatakse katsetamiseks heaks kiidetud sõidukitel rikete diagnostika ja 1. liite kohaselt vajalik tavapärane hooldus. Teha tuleb järgmised kontrollid: OBD-kontrollid (tehakse enne või pärast katset), vaadatakse, kas on põlevaid rikke indikaatortulesid, õhufiltri, kõigi veorihmade, kõigi vedelike tasemete, radiaatori ja kütusepaagi korgi, kõigi järeltöötlussüsteemiga seotud vaakum- ja kütusesüsteemi voolikute ning elektrijuhtmete terviklikkuse kontroll; reguleerimisvigade ja/või omavoliliste muudatuste avastamiseks kontrollitakse süüdet, kütusemõõtesüsteemi ja saastetõrjeseadme osi. Kui sõiduki korraline tehniline hooldus jääb 800 km piiridesse, siis tehakse kõnealune hooldus. Klaasipesuvedelik eemaldatakse enne 4. tüüpi katset ja asendatakse kuuma veega. Kogutakse kütuseproov ja seda säilitatakse IIIA lisa nõuete kohaselt täiendavaks analüüsiks katse mitteläbimise korral. Kõik vead tuleb registreerida. Kui viga on saastekontrolliseadmetes, tunnistatakse sõiduk vigaseks ja seda ei kasutata enam katsetes, kuid viga võetakse punkti 6.1 kohaselt teostatud vastavushindamisel arvesse. 5.8. Valimi suurus Kui tootjad rakendavad 1. tüüpi katse puhul punktis 5.10 sätestatud statistilist menetlust, määratakse valimite arv kasutusel oleva tüüpkonna aastase müügimahu põhjal liidus vastavalt järgmisele tabelile: Tabel B.1 Valimite arv ISC katsete raames tehtavate 1. tüüpi katsete puhul Registreerimisi Euroopa Liidus kalendriaastas proovivõtuperioodil Valimite arv (1. tüüpi katsete puhul) kuni 100 000 1 100 001 – 200 000 2 üle 200 000 3 Iga valim peab sisaldama piisavalt sõidukitüüpe, et vähemalt 20 % kogu tüüpkonna läbimüügist oleks kaetud. Kui mõne sõidukitüüpkonna puhul on vaja katsetada mitut valimit, tuleb teise ja kolmandasse valimisse valida sõidukid, mis esindavad teistsuguseid kasutustingimusi kui esimesse valimisse võetud sõidukid. 5.9. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse elektroonilise platvormi kasutamine ja katsete jaoks vajalike andmete kättesaadavaks tegemine Komisjon loob elektroonilise platvormi, et hõlbustada andmete vahetamist ühelt poolt tootjate, akrediteeritud laborite või tehniliste teenistuste ja teiselt poolt tüübikinnitust andva asutuse vahel ning katse mitteläbimise või läbimise otsuse tegemist valimi kohta. Tootja täidab artikli 5 lõikes 12 osutatud katsete läbipaistvuse paketi 5. liite tabelites 1 ja 2 ning käesoleva punkti tabelis sätestatud vormingus ja edastab selle tüübikinnitusasutusele, kes annab heitega seotud tüübikinnituse. Ühest ja samast tüüpkonnast katsetamiseks sõidukite valimiseks kasutatakse 5. liite tabelit 2 ja koos tabeliga 1 peab see andma piisavalt teavet katsetatavate sõidukite kohta. Kui esimeses lõigus osutatud elektrooniline platvorm saab kättesaadavaks, laadib heitega seotud tüübikinnitust andev tüübikinnitusasutus 5. liite tabelites 1 ja 2 oleva teabe üles sellele platvormile 5 tööpäeva jooksul pärast selle teabe kättesaamist. Kogu teave, mis on 5. liite tabelites 1 ja 2, peab olema üldsusele elektrooniliselt tasuta kättesaadav. Katsete läbipaistvuse paketi juurde kuulub ka järgmine teave ning selle esitab tootja tasuta viie tööpäeva jooksul pärast akrediteeritud labori või tehnilise teenistuse taotlust. ID Sisend Kirjeldus 1. Sõidukite ümberehitamise (nelikveolisest kaksikveoliseks) erimenetlus veojõustendi katsete jaoks, kui on olemas Nagu on määratletud XXI lisa 6. all-lisa punktis 2.4.2.4. 2. Veojõustendi režiimi juhised, kui on olemas Kuidas aktiveerida veojõustendi režiimi, nagu seda tehakse tüübikinnituskatsetel 3. Tüübikinnituskatsete käigus kasutatud vabajooksurežiim Kui sõidukil on olemas vabajooksurežiimi juhised selle kohta, kuidas kõnealust režiimi aktiveerida 4. Aku tühjendamise menetlus (välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, täiselektrisõidukid) Tootja menetlus aku tühjendamiseks välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ettevalmistamiseks aku laetust säilitavateks katseteks ja täiselektrisõidukite ettevalmistamiseks aku laadimiseks 5. Kõikide abiseadmete väljalülitamise menetlus Kui kasutati tüübikinnitusel 5.10. Statistiline menetlus 5.10.1. Üldosa Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontrollimine tugineb statistilisele meetodile, mis järgib omaduste kontrollimise järjendvaliku üldpõhimõtteid. Valimi minimaalne suurus positiivse tulemuse jaoks on kolm sõidukit ning valimi maksimaalne kumulatiivne suurus on kümme sõidukit 1. tüüpi ja RDE katsete puhul. 4. ja 6. tüüpi katsete puhul võib kasutada lihtsustatud meetodit, kus valim koosneb kolmest sõidukist ja tulemust peetakse negatiivseks juhul, kui kõik kolm sõidukit ei läbi katset, ning positiivseks, kui kõik kolm sõidukit läbivad katse. Juhul kui kolmest kaks saavad positiivse või negatiivse tulemuse, võib tüübikinnitusasutus otsustada läbi viia täiendavaid katseid või jätkata nõuetele vastavuse hindamisega punkti 6.1 kohaselt. Katsetulemusi ei korrutata halvendusteguritega. Sõidukite puhul, mille direktiivi 2007/46/EÜ IX lisas kirjeldatud vastavustunnistuse punktis 48.2 esitatud maksimaalsed deklareeritud RDE väärtused on väiksemad kui määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas sätestatud heite piirnormid, kontrollitakse nõuetele vastavust nii deklareeritud maksimaalse RDE väärtuse suhtes, millele liidetakse IIIA lisa punktis 2.1.1 sätestatud marginaal, ja kõnealuse lisa punktis 2.1 sätestatud mitteületatavate piirnormide suhtes. Kui tuvastatakse, et valim ei vasta deklareeritud maksimaalsetele RDE väärtustele, millele on liidetud kohaldatav mõõtemääramatuse marginaal, kuid vastab mitteületatavale piirnormile, nõuab tüübikinnitust andev asutus, et tootja võtaks parandusmeetmeid. Enne esimese ISC katse tegemist teatab tootja, akrediteeritud labor või tehniline teenistus („pool“) tüübikinnitust andvale asutusele oma kavatsusest teha konkreetse sõidukitüüpkonna kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse katsed. Kui tüübikinnitust andev asutus saab sellesisulise teate, avab ta uue statistilise toimiku, et töödelda selle konkreetse poole või selle poolte ühenduse iga asjakohase järgmiste parameetrite kombinatsiooni tulemusi: sõidukitüüpkond, heitekatse tüüp ja saasteaine. Nende parameetrite iga asjakohase kombinatsiooni jaoks avatakse eraldi statistilised menetlused. Tüübikinnitust andev asutus lisab igasse statistilisse toimikusse üksnes asjaomase poole esitatud tulemused. Tüübikinnitust andev asutus peab registrit tehtud katsete arvu, läbitud ja mitteläbitud katsete arvu ja muude vajalike andmete kohta, mis toetavad statistilist menetlust. Kui katse tüübi ja sõidukitüüpkonna konkreetse kombinatsiooni puhul saab korraga avada rohkem kui ühe statistilise menetluse, on poolel lubatud esitada iga katsetüübi ja sõidukitüüpkonna kombinatsiooni kohta katsetulemused üksnes ühe avatud statistilise menetluse jaoks. Igast katsest teatatakse ainult ühe korra ja teatatakse kõikidest katsetest (kehtivad, mittekehtivad, mitte läbitud, läbitud jne). Iga ISC statistiline menetlus jääb avatuks seni, kuni saavutatakse tulemus, mil statistiline menetlus jõuab valimi suhtes punkti 5.10.5 kohaselt positiivse või negatiivse otsuseni. Ent kui tulemust ei saavutata 12 kuu jooksul statistilise toimiku avamisest, sulgeb tüübikinnitust andev asutus statistilise toimiku, välja arvatud juhul, kui ta otsustab viia kõnealuse statistilise toimiku katsed lõpule järgneva kuue kuu jooksul. 5.10.2. ISC tulemuste ühendamine Kahe või enama akrediteeritud labori või tehnilise teenistuse katsetulemused võib ühise statistilise menetluse eesmärgil ühendada. Katsetulemuste ühendamiseks on vaja kõigi katsetulemusi tulemuste kogumisse esitavate huvitatud poolte kirjalikku nõusolekut ning tüübikinnitust andva asutuse teavitamist enne katsete alustamist. Üks katsetulemusi ühendavatest pooltest määratakse kogumi valitsejaks ja ta vastutab aruandluse eest ja tüübikinnitust andva asutusega suhtlemise eest. 5.10.3. Positiivne/negatiivne/kehtetu tulemus ühe katse puhul ISC heitekatse loetakse ühe või mitme saasteaine puhul läbituks (positiivseks), kui heitetulemus on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas kõnealuse katsetüübi puhul sätestatud heite piirnormiga võrdne või sellest väiksem. Heitekatse loetakse ühe või mitme saasteaine puhul mitteläbituks (negatiivseks), kui heitetulemus on kõnealust tüüpi katse vastavast heite piirnormist suurem. Iga negatiivne katsetulemus suurendab kõnealuse statistilise juhtumi arvu „f“ (vt punkt 5.10.5) ühe võrra. ISC heitekatset peetakse kehtetuks, kui see ei vasta punktis 5.3 nimetatud katsenõuetele. Kehtetud katsetulemused jäetakse statistilisest menetlusest välja. Kõigi ISC katsete tulemused esitatakse tüübikinnitust andvale asutusele kümne tööpäeva jooksul iga katse teostamisest. Koos katsetulemustega esitatakse põhjalik katsearuanne katsete lõpetamisel. Tulemused lisatakse valimisse kronoloogilises teostamisjärjestuses. Tüübikinnitust andev asutus lisab kõik kehtivad heitekatsete tulemused asjaomasesse avatud statistilisse menetlusse, kuni saavutatakse punkti 5.10.5 kohaselt valimi negatiivne või positiivne katsetulemus. 5.10.4. Erindite käsitlemine Erindite esinemisega valimi statistilises menetluses võib kaasneda negatiivne tulemus kooskõlas allpool kirjeldatud menetlustega. Erindid liigitatakse vahepealseteks või äärmisteks. Heitekatse tulemust peetakse vahepealseks erindiks, kui see on võrdne 1,3-kordse kehtiva heite piirnormiga või suurem. Kui valimis on kaks sellist erindit, on valimi tulemus negatiivne. Heitetulemust peetakse äärmiseks erindiks, kui see on võrdne 2,5-kordse kehtiva heite piirnormiga või suurem. Kui valimis on üks selline erind, on valimi tulemus negatiivne. Sellisel juhul edastatakse tootjale ja tüübikinnitust andvale asutusele sõiduki registreerimisnumber. Sellest võimalusest teavitatakse sõidukiomanikke enne katsete tegemist. 5.10.5. Katse läbimise positiivne/negatiivne otsus valimi puhul Valimi positiivse/negatiivse tulemuse üle otsustamisel on „p“ positiivsete tulemuste arv ja „f“ negatiivsete tulemuste arv. Iga positiivne katsetulemus suurendab asjaomase avatud statistilise menetluse puhul arvu „p“ ühe võrra ja iga negatiivne katsetulemus suurendab arvu „f“ ühe võrra. Pärast heitekatse kehtivate katsetulemuste lisamist avatud statistilisele menetlusele võtab tüübikinnitust andev asutus järgmised meetmed: — ajakohastab valimi kumulatiivset suurust „n“ kõnealuse juhtumi puhul, et kajastada statistilisse menetlusse lisatud kehtivate heitekatsete üldarvu; — ajakohastab pärast tulemuste hindamist positiivsete tulemuste arvu „p“ ja negatiivsete tulemuste arvu „f“; — arvutab äärmiste ja vahepealsete erindite arvu valimis punkti 5.10.4 kohaselt; — kontrollib, kas eespool kirjeldatud menetlusega jõutakse otsusele. Otsus sõltub valimi kumulatiivsest suurusest „n“, positiivsete ja negatiivsete tulemuste arvudest „p“ ja „f“ ning vahepealsete ja/või äärmiste erindite arvust valimis. ISC valimi positiivse/negatiivse tulemuse üle otsustamiseks kasutab tüübikinnitust andev asutus sõidukite puhul, mis saavad tüübikinnituse alates 1. jaanuarist 2020, joonisel B.2 kujutatud otsustusdiagrammi ja sõidukite puhul, mis saavad tüübikinnituse kuni 31. detsembrini 2019, joonisel B.2.a kujutatud otsustusdiagrammi. Diagrammid näitavad, milline otsus tuleb valimi konkreetse kumulatiivse suuruse „n“ ja negatiivse tulemuste arvu „f“ korral teha. Statistilise menetluse kohta on konkreetse sõidukitüüpkonna, heitekatse tüübi ja saasteaine kombinatsiooni puhul võimalik on teha kaks otsust. Valimi positiivse tulemuseni jõutakse siis, kui joonisel B.2 või B.2.a esitatud rakendatav otsustusdiagramm annab valimi praeguse kumulatiivse suuruse „n“ ja negatiivsete tulemuste arvu „f“ puhul positiivse tulemuse. Valimi negatiivne otsus tehakse siis, kui valimi konkreetse kumulatiivse suuruse „n“ puhul on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest: — joonisel B.2 või B.2.a esitatud rakendatav otsustusdiagramm annab valimi praeguse kumulatiivse suuruse „n“ ja negatiivsete tulemuste arvu „f“ puhul negatiivse tulemuse. — on kaks vahepealset erindit; — on üks äärmine erind. Kui ei jõuta ühelegi otsusele, jääb statistiline menetlus avatuks ning sellele lisatakse edasisi tulemusi, kuni jõutakse otsusele või lõpetatakse menetlus punkti 5.10.1 kohaselt. Joonis B.2 Otsustusdiagramm statistilise menetluse kohta sõidukite puhul, mis saavad tüübikinnituse alates 1. jaanuarist 2020 (kus „UND“ tähendab „otsustamata“). negatiivsete tulemuste arv f 10 NEGATIIVNE 9 NEGATIIVNE NEGATIIVNE 8 NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE 7 NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE 6 NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE 5 NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE UND UND POSITIIVNE 4 NEGATIIVNE NEGATIIVNE UND UND UND UND POSITIIVNE 3 NEGATIIVNE NEGATIIVNE UND UND UND UND POSITIIVNE POSITIIVNE 2 UND UND UND UND POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE 1 UND POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE 0 POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE 3 4 5 6 7 8 9 10 Valimi kumulatiivne suurus „n“ Joonis B.2.a Otsustusdiagramm statistilise menetluse kohta sõidukite puhul, mis saavad tüübikinnituse kuni 31. detsembrini 2019 (kus UND tähendab „otsustamata“). negatiivsete tulemuste arv f 10 NEGATIIVNE 9 NEGATIIVNE NEGATIIVNE 8 NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE 7 NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE 6 NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE NEGATIIVNE 5 NEGATIIVNE UND UND UND UND POSITIIVNE 4 UND UND UND UND UND POSITIIVNE POSITIIVNE 3 UND UND UND UND UND POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE 2 UND UND UND POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE 1 UND POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE 0 POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE POSITIIVNE 3 4 5 6 7 8 9 10 Valimi kumulatiivne suurus „n“ 5.10.6. ISC komplekteeritud ja eriotstarbeliste sõidukite puhul Baassõiduki tootja määrab kindlaks tabelis B.3 nimetatud parameetrite lubatud väärtused. Iga tüüpkonna parameetrite lubatud väärtused registreeritakse heitega seotud tüübikinnituse teatises (vt I lisa 3. liide) ja 5. liites nimetatud läbipaistvusnimekirjas nr 1 (read 45–48). Teise astme tootjal lubatakse kasutada üksnes baassõiduki heiteväärtusi, kui komplekteeritud sõiduk jääb parameetrite lubatud väärtuste piiresse. Iga komplekteeritud sõiduki parameetrite väärtused märgitakse selle vastavustunnistusele. Tabel B.3 Mitmeastmeliste ja eriotstarbeliste sõidukite parameetrite lubatud väärtused baassõiduki heitmetega seotud tüübikinnituse kasutamiseks Parameetrite väärtused: Lubatud väärtused alates - kuni: Lõpliku töökorras sõiduki mass (kg) Lõpliku sõiduki lauppind (cm2) Veeretakistus (kg/t) Esivõre õhu sisselaskeava projitseeritud lauppind (cm2) Kui katseid tehakse komplekteeritud või eriotstarbelise sõidukiga ning katse tulemus jääb alla lubatud heite piirnormi, loetakse sõiduk ISC tüüpkonna puhul katse läbinuks punkti 5.10.3 tähenduses. Kui komplekteeritud või eriotstarbelise sõiduki puhul katse tulemus ületab lubatud heite piirnorme, kuid ei ole lubatud heite piirnormidest rohkem kui 1,3 korda suurem, uurib katse läbiviija, kas kõnealune sõiduk vastab tabelis B.3 esitatud väärtustele. Kõnealustele väärtustele mittevastavusest teavitatakse tüübikinnitust andvat asutust. Kui sõiduk ei vasta kõnealustele väärtustele, uurib tüübikinnitust andev asutus mittevastavuse põhjuseid ja võtab nõuetele vastavuse taastamiseks komplekteeritud või eriotstarbelise sõiduki tootja suhtes asjakohaseid meetmeid, kaasa arvatud tüübikinnituse tühistamine. Kui sõiduk vastab tabelis B.3 esitatud väärtustele, peetakse seda punkti 6.1 kohaldamisel kasutusel oleva sõiduki nõuetele vastavuse tüüpkonna puhul märgistatud sõidukiks. Kui katse tulemus on lubatud heite piirnormidest 1,3 korda suurem, loetakse see punkti 6.1 kohaldamisel kasutusel oleva sõiduki nõuetele vastavuse tüüpkonna puhul negatiivseks tulemuseks, aga mitte asjaomase ISC tüüpkonna erindiks. Kui komplekteeritud või eriotstarbeline sõiduk ei vasta tabelis B.3 esitatud väärtustele, teavitatakse sellest tüübikinnitust andvat asutust, kes uurib mittevastavuse põhjuseid ja võtab nõuetele vastavuse taastamiseks komplekteeritud või eriotstarbelise sõiduki tootja suhtes asjakohaseid meetmeid, kaasa arvatud tüübikinnituse tühistamine. 6. Vastavushindamine 6.1. 10 päeva jooksul pärast punktis 5.10.5 nimetatud valimi ISC katsete lõppu alustab tüübikinnitust andev asutus koos tootjaga üksikasjalikke uurimisi, et otsustada, kas ISC tüüpkond (või osa sellest) vastab ISC eeskirjadele ja kas on vaja parandusmeetmeid. Mitmeastmelise tüübikinnituse või eriotstarbeliste sõidukite puhul teeb tüübikinnitust andev asutus üksikasjalikke uurimisi ka siis, kui samas ISC tüüpkonnas on vähemalt kolm vigast sõidukit, millel on sama rike, või viis märgistatud sõidukit, nagu on sätestatud punktis 5.10.6. 6.2. Tüübikinnitust andev asutus tagab, et on olemas piisavad vahendid, et katta vastavushindamise kulud. Ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohaldamist, kaetakse need kulud tasudest, mida tüübikinnitust andev asutus võib nõuda tootjalt. Sellised tasud peavad katma kõikide katsetamiste või auditite kulud, mida on vaja, et anda vastavuse kohta hinnang. 6.3. Tootja taotlusel võib tüübikinnitust andev asutus laiendada uurimisi sama tootja teistesse ISC tüüpkondadesse kuuluvatele kasutusel olevatele sõidukitele, millel tõenäoliselt esinevad samad vead. 6.4. Üksikasjalik uurimine teostatakse mitte hiljem kui 60 tööpäeva jooksul pärast seda, kui tüübikinnitust andev asutus on uurimist alustanud. Tüübikinnitust andev asutus võib teha täiendavaid ISC katseid, mis on mõeldud selle kindlakstegemiseks, miks sõidukid algseid ISC katseid ei läbinud. Täiendavad katsed tehakse samades tingimustes nagu algsed negatiivse tulemusega ISC katsed. Tüübikinnitust andva asutuse taotlusel esitab tootja lisaandmeid, näidates eelkõige mitteläbimise võimalikku põhjust, seda, milliseid tüüpkonna osasid see võib mõjutada, kas see võib mõjutada teisi tüüpkondi või miks algsete ISC katsete mitteläbimist põhjustanud probleem ei ole seotud kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavusega, kui see on asjakohane. Tootjale antakse võimalus tõendada, et kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse sätteid on järgitud. 6.5. Punktis 6.3 sätestatud tähtaja jooksul teeb tüübikinnitust andev asutus otsuse nõuetele vastavuse kohta ja vajaduse kohta võtta üksikasjaliku uurimise all olnud ISC tüüpkonna suhtes parandusmeetmeid ning teatab sellest tootjale. 7. Parandusmeetmed 7.1. Tootja koostab parandusmeetmete kava ja esitab selle tüübikinnitust andvale asutusele 45 tööpäeva jooksul punktis 6.4 nimetatud teavitamisest arvates. Seda perioodi võib pikendada kuni 30 tööpäeva võrra, kui tootja tõendab tüübikinnitust andvale ametiasutusele, et vajab nõuetele mittevastavuse uurimisel lisaaega. 7.2. Tüübikinnitust andva asutuse nõutavate parandusmeetmete hulka kuuluvad mõistlikult kavandatud ja vajalikud katsed, mille abil katsetatakse osasid ja sõidukeid, et tõendada parandusmeetmete tõhusust ja vastupidavust. 7.3. Tootja annab parandusmeetmete kavale identifitseeriva nimetuse või numbri. Parandusmeetmete kava hõlmab vähemalt järgmist: a. iga parandusmeetmete kavas sisalduva heitega seotud sõidukitüübi kirjeldus; b. konkreetsete muudatuste, ümberkujunduste, hooldustööde, paranduste, reguleerimiste või muude sõiduki vastavusse viimiseks tehtavate muudatuste kirjeldus, sh lühikokkuvõte andmetest ja tehnilistest uuringutest, mis toetavad tootja otsust konkreetsete parandusmeetmete kohta, mida tuleb võtta; c. viisi kirjeldus, mida tootja kasutab sõidukiomanike teavitamiseks kavandatud parandusmeetmetest; d. vajaduse korral nõuetele vastava hoolduse või kasutamise kirjeldus, mille tootja seab eeltingimuseks, et sõiduk vastaks parandusmeetmete kava alusel parandustööde tegemise tingimustele, ning iga sellise tingimuse vajadust põhjendav selgitus; e. menetluse kirjeldus, mida sõidukiomanikud peavad järgima, et lasta mittevastavus parandada; see kirjeldus peab sisaldama kuupäeva, millest alates parandusmeetmeid võetakse, hinnangulist aega, mis kulub töökojas parandustööde tegemiseks, ning kohta, kus töid saab teha; f. sõidukiomanikule edastatud teabe näide; g. lühikirjeldus süsteemist, mida tootja kasutab, et tagada parandustööde tegemiseks vajalike osade või süsteemide piisavad varud, kaasa arvatud teave selle kohta, millal parandusmeetmete võtmise alustamiseks vajalike osade, tarkvara või süsteemide piisavad varud on kättesaadavad; h. näidis kõikidest juhenditest, mis saadetakse parandustöid tegema hakkavatele remonditöökodadele; i. kirjeldus kavandatavate parandusmeetmete mõjust iga parandusmeetmete kavaga hõlmatud heitega seotud sõidukitüübi heitkogustele, kütusekulule, juhitavusele ja turvalisusele, kaasa arvatud kinnitavad andmed ja tehnilised uuringud. j. Kui parandusmeetmete kava sisaldab sõidukite tagasikutsumist, tuleb tüübikinnitust andvale asutusele esitada parandustööde registreerimise viisi kirjeldus. Märgise kasutamise korral esitatakse ka selle näidis. Punkti d kohaldamisel ei tohi tootja kehtestada hooldus- või kasutamistingimusi, mis ei ole tõendatavalt seotud nõuetele mittevastavuse ja parandusmeetmetega. 7.4. Parandustööd tehakse kiiresti, mõistliku aja jooksul pärast seda, kui tootja on sõiduki parandustööde tegemiseks kätte saanud. 15 tööpäeva jooksul pärast kavandatud parandusmeetmete kava kättesaamist kiidab tüübikinnitust andev asutus selle heaks või nõuab punkti 7.5 kohaselt uut kava. 7.5. Kui tüübikinnitust andev asutus ei kiida parandusmeetmete kava heaks, koostab tootja uue kava ja esitab selle tüübikinnitust andvale asutusele 20 tööpäeva jooksul pärast tüübikinnitust andva asutuse otsuse teatavakstegemist. 7.6. Kui tüübikinnitust andev asutus ei kiida tootja esitatud teist kava heaks, võtab ta nõuetele vastavuse taastamiseks kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ artikliga 30 kõik sobivad meetmed, kaasa arvatud vajaduse korral tüübikinnituse tühistamine. 7.7. Tüübikinnitust andev asutus teatab oma otsusest viie tööpäeva jooksul kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile. 7.8. Parandusmeetmeid kohaldatakse kõigi asjaomase ISC tüüpkonna (või muude tootja poolt punkti 6.2 kohaselt kindlaks tehtud asjaomaste tüüpkondade) sõidukite suhtes, millel tõenäoliselt esineb sama viga. Tüübikinnitust andev asutus otsustab, kas tüübikinnitust on vaja muuta. 7.9. Tootja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava ellurakendamise eest kõikides liikmesriikides ja peab registrit kõigi turult kõrvaldatud või tagasi kutsutud ja parandatud sõidukite ning parandustöid teinud töökodade kohta. 7.10. Tootja hoiab alles koopiad kirjavahetusest, mida on parandusmeetmete kava asjus peetud asjaomaste sõidukite klientidega. Samuti peab tootja registrit tagasikutsumiskampaania kohta, kaasa arvatud asjaomaste sõidukite koguarvu kohta liikmesriigiti ja juba tagasikutsutud sõidukite koguarvu kohta liikmesriigiti koos parandusmeetmete võtmisel tekkinud viivituste selgitusega. Tootja esitab kõnealuse tagasikutsumiskampaania registri iga kahe kuu tagant tüübikinnitust andvale asutusele, iga liikmesriigi tüübikinnitusasutustele ja komisjonile. 7.11. Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et heakskiidetud parandusmeetmete kava rakendatakse kahe aasta jooksul vähemalt 90 % nende territooriumil registreeritud asjaomaste sõidukite suhtes. 7.12. Parandus- ja ümberehitustööd või uute seadmete lisamine kantakse sõidukiomanikule esitatud sertifikaadile, mis sisaldab paranduskampaania numbrit. 8. Tüübikinnitust andva asutuse aastaaruanne Tüübikinnitust andev asutus avaldab üldsusele kättesaadaval veebisaidil tasuta ja ilma, et kasutaja peaks oma isikuandmeid avaldama või registreeruma, hiljemalt iga aasta 31. märtsiks aruande kõigi eelmisel aastal lõpuleviidud ISC uurimiste tulemustega. Juhul kui mõni eelmise aasta ISC uurimine on sel kuupäeval veel avatud, avaldatakse selle aruanne niipea, kui uurimine on lõpule viidud. Aruanne peab sisaldama vähemalt 4. liites loetletud punkte. 1. liide Sõidukite valimise ja sõiduki katse mitteläbimise otsuse kriteeriumid Sõidukite valimine kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse heitekatseteks Konfidentsiaalne Kuupäev: x Uurija nimi: x Katse toimumiskoht: x Registreerimisriik (üksnes ELis): x x = kõrvalejätmiskriteeriumid X = kontrollitud ja teatatud Sõiduki omadused Registreerimismärgi number: x x Läbisõit: Sõiduki läbisõit peab jääma vahemikku 15 000 km (või kütuseaurude katsete puhul 30 000 km) kuni 100 000 km x Esmase registreerimise kuupäev: Sõiduki vanus peab jääma vahemikku 6 kuud (või kütuseaurude katsete puhul 12 kuud) kuni 5 aastat x VIN-kood: x Heiteklass ja heitekategooria tähed: x Registreerimisriik: Sõiduk peab olema registreeritud ELis x x Mudel: x Mootori kood: x Mootori maht (l): x Mootori võimsus (kW): x Käigukasti liik (automaat-/käsikäigukast): x Veotelg (esivedu/kõigi sildade vedu/tagavedu): x Rehvi mõõtmed (ees ja taga, kui on erinevad): x Kas sõiduk on osalenud tagasikutsumis- või hoolduskampaanias? Kui vastasite jaatavalt: millises? Kas kampaania parandustööd on juba tehtud? Parandustööd peavad olema tehtud x x Sõiduki omaniku küsitlus (omanikult küsitakse üksnes põhiküsimusi ning ta ei tea vastuste mõju) Omaniku nimi (kättesaadav üksnes akrediteeritud kontrolliasutusele või laborile/tehnilisele teenistusele) x Kontaktandmed (aadress/telefon) (kättesaadav üksnes akrediteeritud kontrolliasutusele või laborile/tehnilisele teenistusele) x Mitu omanikku on sõidukil olnud? x Kas läbisõidumõõdik ei töötanud? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x Kas sõidukit on kasutatud ühel järgmistest otstarvetest? Salongis välja pandud autona? x Taksona? x Pakiautona? x Võidusõidu/autospordi eesmärgil? x Rendiautona? x Kas sõidukiga on veetud koormaid, mille raskus ületab tootja spetsifikatsioone? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x Kas mootorit või sõidukit on ulatuslikult remonditud? x Kas mootorit või sõidukit on ilma loata ulatuslikult remonditud? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x Kas sõiduki võimsust on suurendatud / sõidukit tuunitud? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x Kas ükskõik milline heitgaaside järeltöötlus- ja/või kütusesüsteemi osa on välja vahetatud? Kas kasutati originaalvaruosi? Kui ei kasutatud originaalvaruosi, ei saa sõidukit valida. x x Kas ükskõik milline heitgaaside järeltöötlussüsteemi osa on alaliselt eemaldatud? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x Kas on paigaldatud ebaseaduslikke seadmeid (karbamiidi sisaldav vahend lämmastikoksiidide eemaldamiseks, emulaator jne)? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x Kas sõiduk on osalenud raskes avariis? Esitage kahjustuste ja hilisemate remonditööde nimekiri x Kas autos on kunagi kasutatud valet liiki kütust (st diislikütuse asemel bensiini)? Kas autos on kasutatud müügivõrgust mitte kättesaadavat ELi kvaliteediga kütust (musta turu kütust, kütusesegu?) Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x Kas kasutasite eelmisel kuul sõidukis õhuvärskendit, salongipuhastuspihust, piduripuhastit või muud suure süsivesinikuheite allikat? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude katseteks valida. x Kas viimase kolme kuu jooksul on sõiduki salongis või sõidukist väljaspool bensiini maha loksunud? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude katseteks valida. x Kas keegi on viimase 12 kuu jooksul autos suitsetanud? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude katseteks valida. x Kas olete kasutanud korrosioonitõrjevahendit, kleebiseid, kerealuse kaitsevahendit või muid võimalikke lenduvate ühendite allikaid? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude katseteks valida. x Kas auto on üle värvitud? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude katseteks valida. x Kus te kasutate oma sõidukit sagedamini? % kiirteel x % asulavälisel teel x % linnas x Kas olete sõitnud sõidukiga väljaspool ELi liikmesriike rohkem kui 10 % sõiduajast? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x — Millises riigis tangiti sõidukit kahel viimasel korral? Kui sõidukit tangiti kahel viimasel korral väljaspool ELi kütusenorme kohaldavat riiki, ei saa sõidukit valida. x Kas on kasutatud kütuselisandit, mida tootja ei ole heaks kiitnud? Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x Kas sõidukit on hooldatud ja kasutatud tootja juhiste kohaselt? Kui vastasite eitavalt, ei saa sõidukit valida. x Täielik hooldus- ja remondiajalugu, kaasa arvatud ümberehitamised Kui kõiki dokumente ei ole võimalik esitada, ei saa sõidukit valida. x Sõidukite ülevaatus ja hooldus X = kõrvalejätmiskriteeriumid / F = vigane sõiduk X = kontrollitud ja teatatud 1 Kütusetase paagis (täis/tühi) Kas kütusevaru märgutuli on süttinud? Kui vastasite jaatavalt, tankige enne katset. x 2 Kas armatuurlaual on süttinud hoiatustuled, mis annavad märku sõiduki või heitgaaside järeltöötlussüsteemi rikkest, mida ei ole võimalik tavahoolduse käigus kõrvaldada? (Rikke märgutuli, mootori hoolduse tuli jne) Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. x 3 Kas pärast mootori käivitamist süttib SCR-tuli? Kui vastasite jaatavalt, tuleks lisada AdBlue'd või teostada remont enne sõiduki katseteks kasutamist. x 4 Heitgaasisüsteemi visuaalne kontroll Kontrollige lekkeid väljalaskekollektori ja summutitoru otsa vahel. Kontrollige ja dokumenteerige (koos fotodega). Kui esinevad kahjustused või lekked, tunnistatakse sõiduk vigaseks . F 5 Heitgaase mõjutavad osad Kontrollige kõiki heidet mõjutavaid osi kahjustuste suhtes ja dokumenteerige need (koos fotodega). Kui esineb kahjustus, tunnistatakse sõiduk vigaseks . F 6 Kütuseaurude süsteem Survestage kütusesüsteem (kanistri poolelt), kontrollides lekkeid ümbritseva õhu püsitemperatuuriga keskkonnas, lekkekatse leekionisatsioonidetektoriga (FID) sõiduki ümber ja sees. Kui FIDi lekkekatset ei läbita, tunnistatakse sõiduk vigaseks . F 7 Kütuseproov Koguge kütusepaagist kütuseproov. x 8 Õhufilter ja õlifilter Kontrollige, ega need pole saastunud ja kahjustatud, ning vahetage välja, kui need on kahjustunud, tugevalt saastunud või kui järgmise soovitusliku vahetuseni on vähem kui 800 km. x 9 Klaasipesuvedelik (üksnes kütuseaurude katsete puhul) Eemaldage klaasipesuvedelik ja täitke paak kuuma veega. x 10 Veljed (ees ja taga) Kontrollige, kas veljed liiguvad vabalt või on pidurid need blokeerinud. Kui vastasite eitavalt, ei saa sõidukit valida. x 11 Rehvid (üksnes kütuseaurude katsete puhul) Eemaldage varurehv, vahetage stabiliseeritud rehvide vastu, kui rehvivahetus oli vähem kui 15 000 km tagasi. Kasutage üksnes suve- või aastaringseid rehve. x 12 Veorihmad ja jahuti kate Kahjustuse korral tunnistatakse sõiduk vigaseks. Dokumenteerige koos fotodega. F 13 Kontrollige vedelikutasemeid Kontrolllige maksimum- ja miinimumtaset (mootoriõli, jahutusvedelik) / lisage, kui on alla miinimumi. x 14 Luuk (üksnes kütuseaurude katsete puhul) Kontrollige, et luugi sees oleval ületäitmisjoonel ei oleks ühtegi jääki või loputage voolik kuuma veega. x 15 Vaakumvoolikud ja elektrijuhtmestik Kontrollige, et kõik oleksid terved. Kahjustuse korral tunnistatakse sõiduk vigaseks. Dokumenteerige koos fotodega. F 16 Sissepritseklapid/kaablid Kontrollige kõiki kaableid ja kütusetorusid. Kahjustuse korral tunnistatakse sõiduk vigaseks. Dokumenteerige koos fotodega. F 17 Süütekaabel (bensiin) Kontrollige süüteküünlaid, -kaableid jne. Kahjustuste korral vahetage need välja. x 18 Heitgaasitagastus ja katalüsaator, tahmafilter Kontrollige kõiki kaableid, juhtmeid ja andureid. Omavolilise muutmise korral ei saa sõidukit valida. Kahjustuste korral tunnistatakse sõiduk vigaseks. Dokumenteerige koos fotodega. x/F 19 Ohutustingimus Kontrollige, et rehvid, sõiduki kere, elektri- ja pidurisüsteem oleksid katse tegemiseks ohutus seisundis ja et need vastaksid maanteeliikluse korrale. Kui vastasite eitavalt, ei saa sõidukit valida. x 20 Poolhaagis Kas on olemas elektrikaablid poolhaagise ühendamiseks, kui see on vajalik? x 21 Aerodünaamilised täiendused Kontrollige, et ei oleks tehtud aerodünaamilisi täiendusi, mida ei saa enne katseid eemaldada (katuseboksid, -raamid, spoilerid jms) ega puuduks standardvarustusse kuuluvad aerodünaamikaosad (eesmised tuulesuunajad, difuusorid, splitterid jms). Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. Dokumenteerige koos fotodega. x 22 Kontrollige, kas järgmise korralise hoolduseni on vähem kui 800 km. Kui vastasite jaatavalt, teostage hooldus. x 23 Kõik kontrollid, kus läheb vaja OBD-ühendusi, tuleb teostada enne ja/või pärast katse lõppemist 24 Jõuseadme juhtploki kalibreerimise varuosa number ja kontrollsumma x 25 OBD diagnoos (enne või pärast heitekatset) Lugege diagnostilisi veakoode ja printige vealogi. x 26 OBD hooldusrežiimi 09 päring (enne või pärast heitekatset) Lugege hooldusrežiimi 09. Registreerige andmed. x 27 OBD režiim 7 (enne või pärast heitekatset) Lugege hooldusrežiimi 07. Registreerige andmed. Märkused järgmise kohta: remont / osade väljavahetamine / varuosade numbrid 2. liide Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli käigus 4. tüüpi katsete tegemise eeskirjad Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli 4. tüüpi katseid tehakse kooskõlas VI lisaga (või vajaduse korral määruse (EÜ) nr 692/2008 VI lisaga) järgmiste eranditega: — 4. tüüpi katse käigus katsetatavate sõidukite vanus peab olema vähemalt 12 kuud. — Kanister loetakse vanandatuks ja seetõttu kanistri katsestendil vanandamise menetlust ei järgita. — Kanister laaditakse väljaspool sõidukit, järgides VI lisas kirjeldatud selleotstarbelist menetlust, ning see eemaldatakse sõidukilt ja paigaldatakse sõidukile vastavalt tootja remondijuhistele. FIDi lekkekatse (mille tulemus 20 °C juures on alla 100 ppm) tehakse võimalikult kanistri lähedal enne ja pärast selle laadimist, kinnitamaks, et kanister on nõuetekohaselt paigaldatud. — Paak loetakse vanandatuks ja seetõttu ei lisata 4. tüüpi katse tulemuse arvutusse läbilaskvustegurit. 3. liide Üksikasjalik ISC aruanne Üksikasjalikku ISC aruandesse lisatakse järgmine teave: 1. tootja nimi ja aadress; 2. vastutava katselabori nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning elektronposti aadress; 3. katsekavasse lisatud sõidukite mudeli(te) nimetus(ed); 4. vajaduse korral tootja teatises esitatud sõidukitüüpide nimekiri, st summutitoru heitgaasidega seotud kasutusel olevate sõidukite tüüpkond; 5. tüüpkonda kuuluvatele sõidukitüüpidele antud tüübikinnituste numbrid, sealhulgas vajaduse korral kõigi tüübikinnituse laienduste ja tooteparanduste/sõidukite tagasikutsumiste numbrid; 6. tootja teatises märgitud sõidukite tüübikinnituste laienduste ja tooteparanduste / sõidukite tagasikutsumiste üksikasjad (tüübikinnitusasutuse nõudmisel); 7. teatises märgitud andmete kogumise aeg; 8. vaadeldav sõidukite tootmise ajavahemik (nt 2017. kalendriaasta jooksul toodetud sõidukid); 9. ISC kontrollimenetlus, kaasa arvatud: i) sõidukite hankimise meetod; ii) sõidukite valimisse võtmise ja valimist väljajätmise kriteeriumid (kaasa arvatud 1. liites olevas tabelis antud vastused, sh fotod); iii) programmis kasutatavate katsete tüübid ja katsemenetlused; iv) tüüpkonna heakskiitmise/tagasilükkamise kriteeriumid; v) geograafiline piirkond, kust tootja teavet kogus; vi) kasutatud valimi maht ja valimivõtu kava; 10. ISC menetluse tulemused, sealhulgas: i) programmi kaasatud (nii katsetatud kui ka katsetamata) sõidukite kirjeldus. Kirjelduses tuleb esitada 1. liites esitatud tabel; ii) katseandmed summutitoru heitgaaside puhul: — katsetamisel kasutatud kütuse spetsifikatsioon (etalonkütus või müügil olev kütus), — katsetingimused (temperatuur, niiskus, veojõustendi inertsiaalmass), — veojõustendi seadistus (nt sõidutakistus, võimsuse seadistus), — katsetulemused ja positiivse/negatiivse tulemuse arvutamine; iii) katseandmed kütuseaurude kohta: — katsetamisel kasutatud kütuse spetsifikatsioon (etalonkütus või müügil olev kütus), — katsetingimused (temperatuur, niiskus, veojõustendi inertsiaalmass), — veojõustendi seadistus (nt sõidutakistus, võimsuse seadistus), — katsetulemused ja positiivse/negatiivse tulemuse arvutamine. 4. liide Tüübikinnitust andva asutuse ISC aastaaruande vorming PEALKIRI A. Kiire ülevaade ja põhijäreldused B. Tootja poolt eelmisel aastal tehtud ISC tegevused: 1) Tootjapoolne teabekogumine 2) ISC katsed (kaasa arvatud katsetatavate tüüpkondade kavandamine ja valimine ning katsete lõpptulemused) C. Akrediteeritud laborite või tehniliste teenistuste poolt eelmisel aastal tehtud ISC tegevused: 3) Teabe kogumine ja riskihindamine 4) ISC katsed (kaasa arvatud katsetatavate tüüpkondade kavandamine ja valimine ning katsete lõpptulemused) D. Tüübikinnitust andva asutuse poolt eelmisel aastal tehtud ISC tegevused: 5) Teabe kogumine ja riskihindamine 6) ISC katsed (kaasa arvatud katsetatavate tüüpkondade kavandamine ja valimine ning katsete lõpptulemused) 7) Üksikasjalikud uurimised 8) Parandusmeetmed E. Aastase heitkoguse oodatav hinnanguline vähenemine ISC parandusmeetmete tulemusena F. Omandatud kogemused (sh kasutatud töövahendite toimivus) G. Aruanne muude kehtetute katsete kohta 5. liide Läbipaistvus Tabel 1 Läbipaistvusnimekiri nr 1 ID Sisend Andmete liik Ühik Kirjeldus 1 2017/1151 tüübikinnitusnumber Tekst — Nagu on määratletud I lisas / 4. liites 2 Interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood Tekst — Nagu on määratletud XXI lisa punkti 5.6 üldnõuetes 3 PEMSi tüüpkonna tunnuskood Tekst — Nagu on määratletud IIIa lisa 7. liite punktis 5.2 4 Ki-tüüpkonna tunnuskood Tekst — Nagu on määratletud XXI lisa punktis 5.9 5 ATCT tüüpkonna tunnuskood Tekst — Nagu on määratletud XXI lisa 6.a all-lisas 6 Kütuseaurude tüüpkonna tunnuskood Tekst — Nagu on määratletud VI lisas 7 Sõiduki H sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood Tekst — Nagu on määratletud XXI lisa punktis 5.7 7a Sõiduki L sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood (kui see on asjakohane) Tekst — Nagu on määratletud XXI lisa punktis 5.7 8 Sõiduki H katsemass Arv kg WLTP katsemass, nagu on määratletud XXI lisa punktis 3.2.25 8 a Sõiduki L katsemass (kui see on asjakohane) Arv kg WLTP katsemass, nagu on määratletud XXI lisa punktis 3.2.25 9 Sõiduki H F0 Arv N Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määratletud XXI lisa 4. all-lisas 9 a Sõiduki L F0 (kui see on asjakohane) Arv N Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määratletud XXI lisa 4. all-lisas 10 Sõiduki H F1 Arv N/km/h Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määratletud XXI lisa 4. all-lisas 10 a Sõiduki L F1 (kui see on asjakohane) Arv N/km/h Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määratletud XXI lisa 4. all-lisas 11 Sõiduki H F2 Arv N/(km/h)^2 Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määratletud XXI lisa 4. all-lisas 11 a Sõiduki L F2 (kui see on asjakohane) Arv N/(km/h)^2 Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määratletud XXI lisa 4. all-lisas 12 a Ainult sisepõlemismootoriga ja välise laadimiseta sõidukite CO2-heite mass sõidukil H Arv g/km WLTP CO2-heide (väike, keskmine, suur, eriti suur, summaarne), mis on arvutatud järgmise põhjal: — Etapp nr 9, XXI lisa 7. all-lisa tabel A7/1 sisepõlemismootoriga sõidukite puhul või — Etapp nr 8, XXI lisa 8. all-lisa tabel A8/5 välise laadimiseta sõidukite puhul 12 aa Sõiduki L CO2-heide sisepõlemismootoriga ja välise laadimiseta sõidukite puhul (kui see on asjakohane) Arv g/km WLTP CO2-heide (väike, keskmine, suur, eriti suur, summaarne), mis on arvutatud järgmise põhjal: — Etapp nr 9, XXI lisa 7. all-lisa tabel A7/1 sisepõlemismootoriga sõidukite puhul või — Etapp nr 8, XXI lisa 8. all-lisa tabel A8/5 välise laadimiseta sõidukite puhul 12b Sõiduki H CO2-heite mass välise laadimisega sõidukite puhul Arv g/km WLTP CS CO2-heide (väike, keskmine, suur, eriti suur, summaarne), mis on arvutatud XXI lisa 8. all-lisa tabelis A8/5 esitatud etapi nr 8 põhjal, WLTP CD CO2-heide (summaarne) ja WLTP CO2-heide (kaalutud, summaarne), mis on arvatud XXI lisa 8. all-lisa tabelis esitatud A8/8 etapi nr 10 põhjal. 12ba Sõiduki L CO2-heite mass välise laadimisega sõidukite puhul (kui see on asjakohane) Arv g/km WLTP CS CO2-heide (väike, keskmine, suur, eriti suur, summaarne), mis on arvutatud XXI lisa 8. all-lisa tabelis A8/5 esitatud etapi nr 8 põhjal, WLTP CD CO2-heide (summaarne) ja WLTP CO2-heide (kaalutud, summaarne), mis on arvatud XXI lisa 8. all-lisa tabelis esitatud A8/8 etapi nr 10 põhjal. 13 Tüüpkonda kuuluva sõiduki veorattad Tekst ees, taga, 4 × 4 I lisa, 4. liite addendum'i punkt 1.7 14 Veojõustendi konfigureerimine tüübikinnituskatse käigus Tekst ühe- või kaheteljeline Nagu on määratletud XXI lisa 6. all-lisa punktides 2.4.2.4 ja 2.4.2.5. 15 Sõiduki H deklareeritud Vmax Arv km/h Sõiduki suurim kiirus, nagu on määratletud XXI lisa punktis 3.7.2. 15 a Sõiduki L deklareeritud Vmax (kui see on asjakohane) Arv km/h Sõiduki suurim kiirus, nagu on määratletud XXI lisa punktis 3.7.2. 16 Maksimaalne kasulik võimsus pöörlemissagedusel Arv …kW/…min Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas 17 Töökorras sõiduki H mass Arv kg Töökorras sõiduki mass, nagu on määratletud XXI lisa punktis 3.2.5 17 a Töökorras sõiduki L mass (kui see on asjakohane) Arv kg Töökorras sõiduki mass, nagu on määratletud XXI lisa punktis 3.2.5 18 Juhi valitav(ad) režiim(id), mida kasutatakse tüübikinnituskatsete käigus (ainult sisepõlemismootoriga sõidukid) või aku laetust säilitavas katses (välise laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid) Võimalikud erinevad vormingud (tekst, pildid jne) — Juhul kui on tegemist juhi valitavate muude kui põhirežiimidega, kirjeldab tekst kõiki katsete käigus kasutatud režiime. 19 Juhi valitav(ad) režiim(id), mida kasutatakse tüübikinnituskatsete käigus akutoiterežiimis katse puhul (OVC-HEV) Võimalikud erinevad vormingud (tekst, pildid jne) — Juhul kui on tegemist juhi valitavate muude kui põhirežiimidega, kirjeldab tekst kõiki katsete käigus kasutatud režiime. 20 Mootori pöörete arv tühikäigul Arv p/min Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas 21 Käikude arv Arv — Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas 22 Ülekandearvud Tabeli väärtused — Käigukasti jõuülekandearvud; peaülekanne/-kanded; üldülekandearvud 23 Katsesõiduki rehvi mõõtmed ees/taga Tähed/arv — Kasutatud tüübikinnitusel 24 Võimsuskõver täiskoormusel sisepõlemismootoriga sõidukite puhul Tabeli väärtused p/min vs. kW Täiskoormuse võimsuskõver mootori pöörlemissagedusel vahemikus nidle–nrated või nmax, või ndv(ngvmax) × vmax, olenevalt sellest, kumb on kõrgem. 25 Täiendav ohutusvaru Vektor % Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas 26 Spetsiaalne n_min_drive Arv Tabel (paigalseisust 1ni, 2st 3ni jne) p/min Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas 27 Sõidukite L ja H tsükli kontrollsumma Arv — Sõidukite L ja H puhul erinev. Kasutatava tsükli õigsuse kontrollimiseks. Võetakse kasutusele üksnes 3b-st erineva tsükli korral 28 Sõiduki H käiguvahetuse keskmine käik Arv — Erinevate käiguvahetuse arvutuste valideerimiseks. 29 ATCT FCF (tüüpkonna parandustegur) Arv — Nagu on määratletud XXI lisa 6.a all-lisa punktis 3.8.1. Üks väärtus iga kütuse kohta mitme kütuseliigiga sõidukite puhul. 30 a Liidetav(ad) Ki tegur(id) Tabeli väärtused — Tabel, kus määratletakse iga saasteaine ja CO2 puhul väärtus (g/km, mg/km jne). Tühi, kui esitatakse korrutatavad Ki tegurid. 30 b Korrutatavad Ki tegur(id) Tabeli väärtused — Tabel, kus määratakse iga saasteaine ja CO2 puhul väärtus. Tühi, kui esitatakse liidetavad Ki tegurid. 31 a Liidetavad halvendustegurid (DF) Tabeli väärtused — Tabel, kus määratakse iga saasteaine väärtus (g/km, mg/km jne) Tühi, kui esitatakse korrutatavad halvendustegurid. 31 b Korrutatavad halvendustegurid (DF) Tabeli väärtused — Tabel, kus määratletakse iga saasteaine puhul väärtus. Tühi, kui esitatakse liidetavad halvendustegurid 32 Aku pinge kõikide taaslaetavate energiasalvestussüsteemide puhul Arv V Nagu on määratletud XXI lisa 6. all-lisa 2. liites RCB korrigeerimise puhul sisepõlemismootori korral ja XXI lisa 8. all-lisa 2. liites hübriidelektrisõidukite, täiselektrisõidukite ja kütuseelemendiga hübriidelektrisõidukite puhul (DIN EN 60050-482) 33 K parandustegur Arv (g/km)/(Wh/km) Välise laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul CS CO2-heite korrigeerimine, nagu on määratletud XXI lisa 8. all-lisas; faasispetsiifiline või summaarne 34 a Sõiduki H elektrienergiakulu Arv Wh/km Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul on see ECAC,weighted (summaarne) ja täiselektrisõidukite puhul elektrienergiakulu (summaarne), nagu on määratletud XXI lisa 8. all-lisas 34b Sõiduki L elektrienergiakulu (kui see on asjakohane) Arv Wh/km Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul on see ECAC,weighted (summaarne) ja täiselektrisõidukite puhul elektrienergiakulu (summaarne), nagu on määratletud XXI lisa 8. all-lisas 35 a Sõiduki H elektriline sõiduulatus Arv km Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul on see EAER (summaarne) ja täiselektrisõidukite puhul sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (summaarne), nagu on määratletud XXI lisa 8. all-lisas 35 b Sõiduki L elektriline sõiduulatus (kui see on asjakohane) Arv km Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul on see EAER (summaarne) ja täiselektrisõidukite puhul sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (summaarne), nagu on määratletud XXI lisa 8. all-lisas 36 a Sõiduki H elektriline sõiduulatus linnasõidul Arv km Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul on see EAERcity (summaarne) ja täiselektrisõidukite puhul sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (linnasõit), nagu on määratletud XXI lisa 8. all-lisas 36 b Sõiduki L elektriline sõiduulatus linnasõidul (kui see on asjakohane) Arv km Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul on see EAERcity (summaarne) ja täiselektrisõidukite puhul sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (linnasõit), nagu on määratletud XXI lisa 8. all-lisas 37 a Sõiduki H sõidutsükli klass Tekst — Et teada saada, millist tsüklit (klass 1 / 2 / 3a / 3b) on kasutatud tsükli energianõudluse arvutamiseks üksiku sõiduki puhul 37b Sõiduki L sõidutsükli klass (kui see on asjakohane) Tekst — Et teada saada, millist tsüklit (klass 1 / 2 / 3a / 3b) on kasutatud tsükli energianõudluse arvutamiseks üksiku sõiduki puhul 38 a Sõiduki H vähendamine f_dsc Arv — Et teada saada, kas vähendamine on vajalik ja kas seda on kasutatud tsükli energianõudluse arvutamiseks üksiku sõiduki puhul 38b Sõiduki L vähendamine f_dsc (kui see on asjakohane) Arv — Et teada saada, kas vähendamine on vajalik ja kas seda on kasutatud tsükli energianõudluse arvutamiseks üksiku sõiduki puhul 39 a Sõiduki H piiratud kiirus jah/ei km/h Et teada saada, kas piiratud kiiruse menetlus on vajalik ja kas seda tuleb kasutada tsükli energianõudluse arvutamiseks üksiku sõiduki puhul 39b Sõiduki L piiratud kiirus (kui see on asjakohane) jah/ei km/h Et teada saada, kas piiratud kiiruse menetlus on vajalik ja kas seda tuleb kasutada tsükli energianõudluse arvutamiseks üksiku sõiduki puhul 40 a Sõiduki H täismass Arv kg 40 b Sõiduki L täismass (kui see on asjakohane) Arv kg 41 Otsesissepritse jah/ei — 42 Regenereerimise äratundmine Tekst — Sõiduki tootja kirjeldus selle kohta, kuidas ära tunda, et katse käigus toimus regenereerimine 43 Regenereerimise lõpuleviimine Tekst — Regenereerimise lõpuleviimise menetluse kirjeldus 44 Raskuse jaotus Vektor — Igale teljele rakenduva sõiduki kaalu osakaal Mitmeastmelise tüübikinnituse või eriotstarbeliste sõidukite puhul 45 Lõpliku töökorras sõiduki mass (kg) kg Alates … kuni 46 Lõpliku sõiduki lubatud lauppind cm2 Alates … kuni 47 Lubatud veeretakistus kg/t Alates … kuni 48 Esivõre õhu sisselaskeava lubatud projekteeritud lauppind cm2 Alates … kuni Tabel 2 Läbipaistvusnimekiri nr 2 Läbipaistvusnimekiri nr 2 koosneb kahest andmekogumist, mida iseloomustavad tabelites 3 ja 4 esitatud väljad. Tabel 3 Läbipaistvusnimekirja nr 2 andmekogum nr 1 Väli Andmete liik Kirjeldus ID1 Arv Andmekogumi nr 1 ainulaadne reatunnus läbipaistvusnimekirjas nr 2 TVV Tekst Sõiduki tüübi, variandi, versiooni ainulaadne tunnuskood (põhiväli andmekogumis nr 1) IF ID Tekst Interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood RL ID Tekst Sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood Mark Tekst Tootja kaubanimi Kaubanduslik nimetus Tekst TVV kaubanduslik nimetus Kategooria Tekst Sõiduki kategooria Kere Tekst Keretüüp

Tabel 4 Läbipaistvusnimekirja nr 2 andmekogum nr 2 Väli Andmete liik Kirjeldus ID2 Arv Andmekogumi nr 2 ainulaadne reatunnus läbipaistvusnimekirjas nr 2 IF ID Tekst Interpolatsioonitüüpkonna ainulaadne tunnuskood (põhiväli andmekogumis nr 2) WVTA number Tekst Kogu sõiduki tüübikinnituse number Heitmetega seotud tüübikinnituse number Tekst Heitmetega seotud tüübikinnituse number PEMS ID Tekst PEMS-tüüpkonna tunnuskood EF ID Tekst Kütuseaurude tüüpkonna tunnuskood ATCT ID Tekst ATCT tüüpkonna tunnuskood Ki ID Tekst Ki-tüüpkonna tunnuskood Kulumiskindluse ID Tekst Kulumiskindlustüüpkonna tunnuskood Kütus Tekst Sõiduki kütuseliik Kahe kütusega Jah/Ei Kui sõidukil on võimalik kasutada rohkem kui üht kütust Mootori töömaht Arv Mootori töömaht, cm3 Mootori nimivõimsus Arv Mootori nimivõimsus (kW pöörlemissagedusel min– 1) Ülekande tüüp Tekst Sõiduki jõuülekande tüüp Veoteljed Tekst Veotelgede arv ja asukoht Elektrimasin Tekst Elektrimasinate arv ja tüüp Maksimaalne kasulik võimsus Arv Elektrimasina maksimaalne kasulik võimsus Hübriidelektrisõiduki kategooria Tekst Hübriidelektrisõiduki kategooria