ANNEX

I PEATÜKK

Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmistes määrustes sätestatud mõisteid: kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1004, (1) nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, (2) komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 404/2011, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013, (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (5). Lisaks kasutatakse ka järgmisi mõisteid.

1) Aktiivne laev: laev, mis on kalendriaastal vähemalt ühe päeva osalenud mis tahes püügitoimingus.

2) Püügi osakaal: osa kogusaagist, nt selline osa lossitud saagist, mis ületab kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu, selline osa lossitud saagist, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, ning seaduslik tagasiheide, mis on jagatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaks osaks ja osaks, mis ületab kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu.

3) Merel viibitud päev: mis tahes katkematu 24 tunni pikkune ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib kindlaksmääratud püügipiirkonnas ega ole sadamas.

4) Harrastuspüük: kõik harrastuskalapüügi käigus püütud saagi (kas surnud või elus) säilitatud, vette tagasi lastud ja vabaks lastud osad.

5) Diadroomne liik: kalaliik, kes rändab oma elutsükli jooksul mere ja mageveekogu vahel.

6) Püügipäev: mis tahes kalendripäev, mil püügitegevus toimub, ilma et see piiraks liidu ja selle liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi. Üks püügireis võib mõjutada püügipäevade summat kõnealusel reisil kasutatud nii passiivsete püügivahendite kui ka aktiivsete püügivahendite puhul.

7) Püügipiirkond: geograafiline üksus, kus püük toimub. Need üksused lepitakse kokku merepiirkonna tasandil, tuginedes piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja teadusasutuste määratletud olemasolevatele aladele.

8) Kalalaevastiku osa: samasse pikkusklassi (kogupikkus) kuuluvate ja asjaomase kalendriaasta jooksul valdavalt samu püügivahendeid kasutavate laevade rühm.

9) Passiivne laev: Laev, mis ei ole asjaomase kalendriaasta jooksul püügitoimingus osalenud.

10) Kalastusviis: hulk püügitegevusi, mille käigus püütakse sarnaseid liike või liikide kogumeid ning kasutatakse samal aastaajal ja/või samas piirkonnas sarnaseid püügivahendeid, (6) ning mida iseloomustab sarnane kalavarude kasutamise mudel.

11) Teadusuuring merel: tegevused, mis hõlmavad kalavarude ja/või mere bioloogiliste ressursside ning ökosüsteemi seiret, mida tehakse selliste teadusuuringutega tegeleval laeval, mille liikmesriik on selleks määranud.

II PEATÜKK

Andmekogumismeetodid ja andmenõuded

1. Üldpõhimõtted

1.1. Kooskõlas määruse (EL) 2017/1004 artikliga 6 töötavad liikmesriigid välja riiklikud töökavad, milles täpsustatakse kogutavad andmed ja andmekogumismeetodid.

1.2. Andmekogumismeetodid ja -kvaliteet peavad sobima määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 25 määratletud kavandatud eesmärkide saavutamiseks. Kasutatavad meetodid peavad vastama asjakohastele teaduslikele nõuannetele ja parimatele tavadele. Liikmesriigid võivad korraldada uuringuid, et andmekogumismeetodeid täiendavalt uurida, arendada ja katsetada. Sõltumatud teadusasutused hindavad meetodeid ja nende kohaldamist korrapäraste ajavahemike järel, et teha kindlaks, kas need on kavandatud eesmärkide saavutamiseks sobivad. Liikmesriigid kohandavad oma andmekogumise kavandamist ja rakendamist vastavalt kõnealuste hindamiste tulemustele.

1.3. Punktides 2, 3, 4 ja 5 osutatud andmete puhul tehakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt esitatud ja edastatud andmed, sealhulgas, kuid mitte ainult, logiraamatud, müügiteatised ja positsioonimisandmed, näiteks laevaseiresüsteemi andmed, esmasel kujul kättesaadavaks riiklikele asutustele, kes rakendavad riiklikke töökavasid.

1.4. Punktides 2, 3 ja 4 osutatud andmete puhul lepivad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) 2017/1004 artikli 9 lõikega 1 merepiirkonna tasandil kogutavate andmete osas kokku, võttes aluseks teaduslike andmete lõppkasutajate kindlakstehtud vajadused (edaspidi „lõppkasutaja vajadused“), sealhulgas asjakohasel juhul liigid, kalavarud, piirkonnad, näitajad, metoodika ja andmete kogumise sagedus. Sel viisil kogutud andmed võimaldavad lõppkasutajatel tuletada vajalikud hindamised kõigi asjaomaste püügiliikide, ajavahemike ja piirkondade kohta. Kui piirkondlikku koordineerimist ei ole võimalik saavutada, kehtestavad liikmesriigid riikliku andmekogumise, mis põhineb lõppkasutaja vajadustel.

1.5. Punktides 5, 6 ja 7 nimetatud sotsiaal- ja majandusandmete suhtes kohaldatakse Euroopa ettevõtlusstatistika määruses ( 7 ) osutatud mõisteid. Näitajate, tasandite ja vajaduse korral kogumismetoodika täiendavad määratlused kooskõlastatakse asjaomaste liikmesriikide vahel.

1.6. Kogutavate andmete täpsustamisel võtavad liikmesriigid arvesse komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/1168 ( 8 ) (millega kehtestatakse kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi raames kohustuslike uuringute ja künniste loetelu) lisa II peatükis sätestatud künniseid.

1.7. Kogutavad andmed on jaotatud kogumiteks, mida on kirjeldatud kõnealuse peatüki punktides 2–7.

2. Liidu tööndus- ja harrastuskalapüügi käigus püütud bioloogiliste ressursside bioloogilised andmed

2.1. Töönduspüügi puhul: a) andmed hõlmavad püügikoguseid liikide kaupa ja üksikisendite bioloogilisi andmeid, et oleks võimalik hinnata mahulist ja pikkuselist koosseisu, samuti bioloogilisi näitajaid, nagu individuaalne vanus, sugu, kaal, suguküpsus ja viljakus, iga püügi osakaalu kohta liikide ja majandamispiirkondade kaupa, mis on loetletud tabelis 1. Mahulise ja pikkuselise koosseisu hindamiseks vajalikud andmed esitatakse asjaomase lõppkasutaja nõutaval koondtasemel, kasutades vajaduse korral tabelis 5 loetletud püügivahendite koode; b) lisaks kogutakse järgmisi andmeid tabelis 3 loetletud diadroomsete liikide kohta, mis on püütud nende elutsükli magevee etapis, olenemata püügiviisist: i. varudega seotud näitajad, mille liikmesriigid on valinud piirkondlikul tasandil vastavalt lõppkasutaja vajadustele, ii. lõhe ja meriforelli aastased püügikogused, iii. angerja aastased püügikogused arengustaadiumi kaupa.

2.2. Harrastuskalapüügi puhul rakendavad liikmesriigid statistiliselt usaldusväärseid mitut liiki hõlmavaid proovivõtukavasid, mis võimaldavad hinnata piirkondlikul tasandil kokkulepitud kalavarude püügikoguseid vastavalt lõppkasutajate vajadustele. Selliste kavade puudumise korral koguvad liikmesriigid andmeid, mis võimaldavad hinnata tabelis 4 loetletud liikide ja piirkondade püügikoguseid. Kui harrastuspüük mõjutab kalavarude arengut, võtavad liikmesriigid bioloogilised proovid vastavalt lõppkasutaja vajadustele, nagu on kokku lepitud merepiirkonna tasandil.

2.3. Lisaks: a) lõhe ja meriforelli puhul kogutakse andmeid laskujate ja tähnikute arvukuse ning jõgedes laskujate arvu kohta. b) angerja puhul kogutakse mis tahes asjakohase mere- või sisevee-elupaiga kohta vähemalt ühes veekogus angerjavarude majandamisüksuse kohta järgmisi andmeid: noorkalade arvukus, alalise kalavaru arvukus (kollane angerjas) ning kudemisrändele asunud hõbeangerjate arv ja kaal ning sooline jaotus. Veekogude, sealhulgas jõgede määramine, kogutavate ja jälgitavate kalavarudega seotud näitajate valik ning lõhe, meriforelli ja angerja proovide võtmise sagedus määratakse kindlaks ja kooskõlastatakse piirkondlikul tasandil, sõltuvalt lõppkasutaja vajadustest. Kui piirkondlik koordineerimine puudub, kehtestavad liikmesriigid riiklikud proovivõtukavad, mis põhinevad lõppkasutaja vajadustel.

3. Andmed liidu kalalaevade tegevuse kohta (9) liidu vetes ja liidu vetest väljaspool

3.1. Andmed hõlmavad tabelis 6 esitatud näitajaid kõige madalamal asjakohasel geograafilisel tasandil laevastikuosade kaupa (tabel 8) ja kalastusviisi tasandil 6 (tabel 5). Sellised andmed, sealhulgas positsioonimisandmed, nagu laevaseiresüsteemi ( 10 ) või automaatse identifitseerimissüsteemi ( 11 ) andmed, mis on määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt registreeritud ja edastatud, tehakse esmasel kujul kättesaadavaks riiklikele institutsioonidele, kes rakendavad riiklikke töökavasid. Kui määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt puudub kohustus neid andmeid registreerida või kui need andmed ei vasta lõppkasutajate katvuse, lahenduse ja/või kvaliteedi nõuetele, kohaldatakse sobivaid alternatiivseid proovivõtumeetodeid.

3.2. Andmed angerja sisevete tööndusliku püügi kohta hõlmavad tabelis 6 esitatud näitajaid. Määruse (EÜ) nr 1100/2007 artikli 10 kohaselt registreeritud andmed tuleb teha töökavasid rakendavatele riiklikele institutsioonidele kättesaadavaks esmaste andmete kujul. Kui määruse (EÜ) nr 1100/2007 kohaselt puudub kohustus neid andmeid registreerida või kui need andmed ei vasta lõppkasutajate katvuse, lahenduse ja/või kvaliteedi nõuetele, kohaldatakse sobivaid alternatiivseid proovivõtumeetodeid.

4. Andmed liidu püügitegevuse mõju kohta mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele liidu vetes ja liidu vetest väljaspool

4.1. Andmeid kogutakse kõigi liidu õigusaktidega ja rahvusvaheliste lepingutega kaitstavate merelindude, imetajate, roomajate ja kalaliikide (sealhulgas tabelis 2 loetletud liigid) ning ohualdiste mereökosüsteemide ( 12 ) indikaatorina ( 13 ) määratletud selgrootute põhjaorganismide juhusliku püügi (vähemalt isendite kaal ja/või arv liigi kohta, olenevalt konkreetse liigi asjakohasest ühikust) kohta. Sellised andmed registreeritakse kalalaevadel toimuvate teaduslike vaatlejatega reiside ajal või kalurite endi poolt, kasutades püügipäevikuid või muid asjakohaseid vahendeid. Kui need andmed ei ole lõppkasutaja vajaduste rahuldamiseks piisavad, kasutatakse muid täiendavaid meetodeid ja vaatlusi, mis põhinevad olemasolevatel teaduslikel teadmistel, sealhulgas riskihindamisel.

4.2. Andmed, mis on vajalikud selleks, et hinnata püügitegevuse mõju mereelupaikadele ja -liikidele, mis on registreeritud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1224/2009 ja muudele asjakohastele ELi õigusaktidele, tehakse asjakohasel koondtasandil kättesaadavaks riiklikke töökavasid rakendavatele riiklikele institutsioonidele. Kui määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt puudub kohustus neid andmeid registreerida või kui need andmed ei vasta lõppkasutajate katvuse, lahenduse ja/või kvaliteedi nõuetele, kohaldatakse sobivaid alternatiivseid proovivõtumeetodeid, sealhulgas sihtotstarbeliste uuringute käigus kindlaks määratud meetodeid.

4.3. Andmete kogumine püügitegevuse mõju kohta toiduvõrkudele hõlmab maoproovide võtmist ja analüüsimist.

5. Kalandussektorit käsitlevad sotsiaal-majanduslikud andmed

5.1. Majandusandmeid kogutakse kõigi aktiivsete ja mitteaktiivsete laevade kohta, mis on kantud liidu kalalaevastikuregistrisse ( 14 ) aruandeaasta 31. detsembril, ning muude laevade kohta, mis on aruandeaasta jooksul kala püüdnud vähemalt ühe päeva. Aktiivsete laevade puhul hõlmavad kogutud andmed tabelis 7 esitatud näitajaid vastavalt tabelis 8 esitatud laevastiku osadele ja rakendusotsuse (EL) 2021/1168 lisa III peatüki tabelis 2 määratletud püügipiirkondadele. Mitteaktiivsete laevade puhul kogutakse andmeid kapitaliväärtuse ja kapitalikulude kohta. Majandusandmeid tuleb koguda igal aastal. Majandusnäitajaid käsitlevaid andmeid võib koondada konfidentsiaalsuse huvides või vajaduse korral statistiliselt usaldusväärse valimiplaani koostamiseks. Selline koondamine peab olema järjepidev.

5.2. Sotsiaalandmed hõlmavad tabelis 9 esitatud näitajaid ja neid kogutakse iga kolme aasta tagant alates 2017. aastast, mida käsitatakse esimese võrdlusandmete aastana.

6. Vesiviljeluse sotsiaal-majanduslikud ja keskkonnaalased andmed

6.1. Majandusandmeid kogutakse kõikide ettevõtete kohta, mille põhitegevusala on määratletud vastavalt Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) koodidele 03.21 „Merevesiviljelus“ ja 03.22 „Magevee vesiviljelus“. Kogutud andmed hõlmavad tabelis 10 esitatud majandusnäitajaid, lähtudes tabeli 11 kohasest sektorijaotusest. Majandusandmeid tuleb koguda igal aastal. Majandusnäitajaid käsitlevaid andmeid võib koondada konfidentsiaalsuse huvides või vajaduse korral statistiliselt usaldusväärse valimiplaani koostamiseks. Selline koondamine peab olema järjepidev.

6.2. Sotsiaalandmed hõlmavad tabelis 9 esitatud näitajaid ja neid kogutakse iga kolme aasta tagant alates 2017. aastast, mida käsitatakse esimese võrdlusandmete aastana.

6.3. Keskkonnaandmed, näiteks andmed vee kvaliteedi, kalade põgenema pääsemise, antibiootikumide ja muude ravimite kasutamise ning haigusseisundi kohta, mida nõutakse asjakohaste ELi ja riiklike õigusaktidega, tehakse riiklikke töökavasid rakendavatele riiklikele asutustele kättesaadavaks.

7. Sotsiaal-majanduslikud andmed kalatöötlemissektori kohta

Lisaks Eurostati avaldatud andmetele, mida liikmesriigid koguvad kooskõlas Euroopa ettevõtlusstatistika määrusega ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009, (15) võivad liikmesriigid koguda kalatöötlemissektori kohta täiendavaid sotsiaal-majanduslikke andmeid.

Tabel 1 (varasemad tabelid 1A, B ja C)

Piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleerimisalasse kuuluvate ja säästva kalapüügi partnerluslepingute kohaste merepiirkondade ning äärepoolseimate piirkondade liigid ja piirkonnad (16)

Regioon Läänemeri Piirkond Läänemeri (ICESi piirkonnad 3b–d, FAO püügipiirkond 27) Koordineerimisrühm Läänemeri Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) ICESi piirkond Euroopa angerjas Anguilla anguilla 22–32 Heeringas Clupea harengus 22–24; 25–27, 28.2, 29 ja 32; 28.1; 30–31 Rääbis Coregonus albula 22–32 Harilik siig / põhjamere siig Coregonus lavaretus 3d Tursk Gadus morhua 22–24; 25–32 Harilik soomuslest Limanda 22–32 Harilik ahven Perca fluviatilis 3d Lest Platichthys flesus 22–32 Atlandi merilest Pleuronectes platessa 21–23; 24–32 Lõhe Salmo salar 22–31; 32 Meriforell Salmo trutta 22–32 Harilik koha Sander lucioperca 3d Harilik kammeljas Scophthalmus maximus 22–32 Sile kammeljas Scophthalmus rhombus 22–32 Harilik merikeel Solea solea 20–24 Kilu Sprattus sprattus 22–32 Regioon Põhjameri ja Arktika idaosa Piirkond Arktika idaosa, Norra meri ja Barentsi meri (ICESi piirkonnad 1, 2, FAO püügipiirkond 27) Koordineerimisrühm NA NS & EA Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) ICESi piirkond Euroopa angerjas Anguilla anguilla 1, 2 Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus 1, 2, 5a, 14 Meriluts Brosme brosme 1, 2 Heeringas Clupea harengus 1, 2 Tursk Gadus morhua 1, 2 Supi-nugishai Galeorhinus galeus 1, 2 Harilik karelest Hippoglossoides platessoides 1, 2 Moiva Mallotus villosus 1, 2 Kilttursk Melanogrammus aeglefinus 1, 2 Põhjaputassuu Micromesistius poutassou 1, 2 Sinine molva Molva dypterygia 2 Harilik molva Molva molva 1, 2 Harilik kärphai Mustelus spp. 1, 2, 14 Harilik süvameregarneel Pandalus borealis 1, 2 Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens 1, 2 Süvalest Reinhardtius hippoglossoides 1, 2 Lõhe Salmo salar 1, 2 Meriforell Salmo trutta 1, 2 Harilik makrell Scomber scombrus 2 Nokk-meriahven Sebastes mentella 1, 2 Kuldne meriahven Sebastes norvegicus 1, 2 Harilik ogahai Squalus acanthias Kõik piirkonnad Harilik stauriid Trachurus trachurus 2a Regioon Põhjameri ja Arktika idaosa Piirkond Põhjameri ja La Manche’i idaosa (ICESi piirkonnad 3a, 4 ja 7d, FAO püügipiirkond 27) Koordineerimisrühm NA NS & EA Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) ICESi piirkond Tobiad Ammodytidae 3a, 4 Harilik merihunt Anarhichas spp. 4 Euroopa angerjas Anguilla anguilla 3a, 4, 7d Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus 3a, 4 Hõbekala Argentina spp. 4 Punane merikukk Aspitrigla cuculus 3 a Meriluts Brosme brosme 3a, 4 Heeringas Clupea harengus 3a, 4, 7d Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris 3a Põhjamere garneel Crangon crangon 4, 7d Valgetäpp-rai Dicentrarchus labrax 4, 7d Hall merikukk Eutrigla gurnardus 3a, 4 Tursk Gadus morhua 3aN; 3aS; 4, 7d Supi-nugishai Galeorhinus galeus 3a, 4, 7d Harilik pikklest Glyptocephalus cynoglossus 3a, 4 Sinisuu-liftahven Helicolenus dactylopterus 4 Nelitäpp-kenakammeljas Lepidorhombus boscii 4, 7d Megrim Lepidorhombus whiffiagonis 4, 7d Kägu-helerai Leucoraja naevus 3a, 4 Harilik soomuslest Limanda limanda 3a, 4, 7d Mustkõht-merikurat Lophius budegassa 4, 7d Euroopa merikurat Lophius piscatorius 4 Põhja-pikksaba Macrourus berglax 4 Kilttursk Melanogrammus aeglefinus 3a, 4 Merlang Merlangius merlangus 3a, 4, 7d Euroopa merluus Merluccius merluccius 3a, 4, 7 Põhjaputassuu Micromesistius poutassou 3a, 4, 7d Väikesuulest Microstomus kitt 4, 7d Sinine molva Molva dypterygia 3a, 4 Harilik molva Molva molva 3a, 4 Vööt-meripoisur Mullus barbatus 4, 7d Vööt-meripoisur Mullus surmuletus 4, 7d Harilik kärphai Mustelus spp. 3a, 4, 7d Norra salehomaar Nephrops norvegicus 3.a, 4. ja 2.a püügipiirkonna liidu veed Harilik süvameregarneel Pandalus borealis 3.a, 4. ja 2.a püügipiirkonna liidu veed; 4 Norra veed lõuna pool 62° N Suur kammkarp Pecten maximus 4, 7d Suur niituimluts Phycis blennoides 4 Tavaline niituimluts Phycis phycis 4 Lest Platichthys flesus 4 Atlandi merilest Pleuronectes platessa 3aN; 3aS; 4, 7d Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens 3a, 4 Harilik kammeljas Scophthalmus maximus 3a, 4, 7d Valgetäpp-rai Raja brachyura 4a, 4c, 7d Ogarai Raja clavata 3a, 4, 7d Peentäpp-rai Raja microocellata 7de Täpiline rai Raja montagui 3a, 4, 7d Laineline rai Raja undulata 7de Kõik railised Rajidae 3a Süvalest Reinhardtius hippoglossoides 4 Lõhe Salmo salar 3a, 4, 7d Meriforell Salmo trutta 3a, 4, 7d Harilik makrell Scomber scombrus 3a, 4, 7d Sile kammeljas Scophthalmus rhombus 3a, 4, 7d Harilik koerhai Scyliorhinus canicula 3a, 4, 7d Harilik merikeel Solea solea 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed 7d Kilu Sprattus sprattus 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed 7d Harilik ogahai Squalus acanthias Kõik piirkonnad Harilik stauriid Trachurus trachurus 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed Ruuge merikukk Trigla lucerna 4 Norra tursik Trisopterus esmarkii 3a, 4 Harilik peetrikala Zeus faber 4, 7d Regioon Kirde-Atlandi Piirkond Kirde-Atlandi piirkond ja La Manche’i lääneosa (ICESi piirkonnad 5, 6, 7 (v.a 7d), 8, 9, 10, 12 ja 14, FAO püügipiirkond 27) Koordineerimisrühm NA NS & EA Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) ICESi piirkond Väike sugakarp Aequipecten opercularis 7 Bairdi silepea Alepocephalus bairdii 6, 12 Tobiad Ammodytidae 6a Euroopa angerjas Anguilla anguilla Kõik piirkonnad Must süsisaba Aphanopus carbo 5, 6, 7, 12; 9, 10, 13 Musthaid Apristurus spp. 5, 6, 7, 8, 9, 10 Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus 5, 6, 7 Harilik hõbekotkaskala Argyrosomus regius Kõik piirkonnad Punane merikukk Aspitrigla cuculus Kõik piirkonnad Limapead Beryx spp. 3–14 Meriluts Brosme brosme 5, 6, 7 Harilik taskukrabi Cancer pagurus Kõik piirkonnad Hirvkala Capros aper 6, 7, 8 Kare astelhai Centrophorus spp. 5, 6, 7, 8, 9, 10 Portugali süvahai Centroscymnus coelolepis 5, 6, 7, 8, 9, 10 Pikknina-süvahai Centroscymnus crepidater 5, 6, 7, 8, 9, 10 Must okishai Centroscyllium fabricii 5, 6, 7, 8, 9, 10 Harilik mantelhai Chlamydoselachus anguineus 5, 6, 7, 8, 9, 10 Heeringas Clupea harengus 5a; 5b, 6b; 7aN; 6a, 7bc; 7aS, 7gh, 7jk Harilik meriangerjas Conger conger Kõik piirkonnad Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris 5b, 6, 7; 8, 9, 10, 12, 14 Šokolaadhai Dalatias licha Kõik piirkonnad Harilik astelrai Dasyatis pastinaca 7, 8 Luits-nokkhai Deania calcea 5, 6, 7, 9, 10, 12 Harilik huntahven Dicentrarchus labrax Kõik piirkonnad Merikeellane Dicologlossa cuneata 8c, 9 Sile tiibrai Dipturus batis, Dipturis intermedius 6, 7a, 7e–k; 8, 9a Anšoovis Engraulis encrasicolus 8; 9, 10 Suur tumehai Etmopterus princeps 5, 6, 7, 8, 9, 10 Harilik tumehai Etmopterus spinax 6, 7, 8, 10 Hall merikukk Eutrigla gurnardus 7de Tursk Gadus morhua 5b; 6a; 6b; 7a; 7b, 7c, 7e–k, 8, 9, 10; 5, 14 Supi-nugishai Galeorhinus galeus 5–10, 12 Harilik saagsabahai Galeus melastomus 6, 7; 8, 9a Hiir-saaghai Galeus murinus 5, 6, 7, 8, 9, 10 Harilik pikklest Glyptocephalus cynoglossus 6, 7 Kammhai Hexanchus griseus 5, 6, 7, 8, 9, 10 Sinisuu-liftahven Helicolenus dactylopterus Kõik piirkonnad Harilik hiidlest Hippoglossus hippoglossus 5, 14 Euroopa homaar Homarus gammarus Kõik piirkonnad Oranž karekala Hoplostethus atlanticus Kõik piirkonnad Lintuim Lepidopus caudatus 9a Nelitäpp-kenakammeljas Lepidorhombus boscii 8c, 9a Megrim Lepidorhombus whiffiagonis 6; 7, 8abd; 8c, 9a Ümar helerai Leucoraja circularis 6, 7 Šagrään-helerai Leucoraja fullonica 6, 7 Kägu-helerai Leucoraja naevus 6, 7, 8ab; 8c; 9a Harilik soomuslest Limanda limanda 7a, 7f–h; 7e Harilik ebakalmaar Loligo vulgaris Kõik piirkonnad Mustkõht-merikurat Lophius budegassa 6; 7b–k, 8abd; 8c, 9a Euroopa merikurat Lophius piscatorious 6; 5b, 12, 14; 7, 8abd; 8c, 9a Põhja-pikksaba Macrourus berglax 8, 9, 10, 12, 14 Roosa ämblikkrabi Maja brachydactyla 5, 6, 7 Moiva Mallotus villosus 14; Kilttursk Melanogrammus aeglefinus 5b, 6a; 6b, 12, 14; 7a; 7b–k, 8, 9, 10 Merlang Merlangius merlangus 8, 9, 10; 5b, 6, 12, 14; 7a; 7b–k Euroopa merluus Merluccius merluccius 5b, 6, 7, 12, 14; 8abde; 8c, 9, 10 Merikeellane Microchirus variegatus Kõik piirkonnad Põhjaputassuu Micromesistius poutassou 1–9, 12, 14 Väikesuulest Microstomus kitt Kõik piirkonnad Sinine molva Molva dypterygia 5b, 6, 7; 12 rahvusvahelised veed Vahemere molva Molva macrophthalma 10 Harilik molva Molva molva 5; 6–14 Vööt-meripoisur Mullus surmuletus Kõik piirkonnad Tähnik-kärphai Mustelus asterias 6, 7, 8, 9 Kärphai Mustelus mustelus 6, 7, 8, 9 Musttäpp-kärphai Mustelus punctulatus 6, 7, 8, 9 Harilik kärphai Mustelus spp. 5–10, 12, 14 Norra salehomaar Nephrops norvegicus 5b, 6; 7; 8abde; 8c; 9 Harilik kaheksajalg Octopus vulgaris Kõik piirkonnad Puriuim-vinkelhai Oxynotus paradoxus 5, 6, 7, 8, 9, 10 Mustlaik-besuugo Pagellus bogaraveo 6, 7, 8; 9; 10 Harilik süvameregarneel Pandalus borealis 5, 14 Süvameregarneelid Pandalus spp. 5, 14 Roosa süvahännak Parapenaeus longirostris 9a Suur kammkarp Pecten maximus 6, 7 Suur niituimluts Phycis blennoides Kõik piirkonnad Tavaline niituimluts Phycis phycis Kõik piirkonnad Atlandi merilest Pleuronectes platessa 5b, 6, 12, 14; 7a; 7bc; 7de; 7fg; 7h–k; 8, 9, 10 Euroopa süsikas Pollachius pollachius 5b, 6, 12, 14; 7; 8abde; 8c; 9, 10 Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens 5b, 6, 12, 14; 7, 8, 9, 10 Ameerika vrakkahven Polyprion americanus 10 Harilik huntahven Raja brachyura 4a, 6; 7a, 7fg; 7e; 9a Ogarai Raja clavata 6; 7a, 7fg; 7e; 8; 9a; 10, 12 Peentäpp-rai Raja microocellata 7de; 7fg Täpiline rai Raja montagui 6, 7b, 7j; 7a, 7e–h; 8; 9a Laineline rai Raja undulata 7b, 7j; 7de; 8ab; 8c; 9a Süvalest Reinhardtius hippoglossoides 5a, 14; 5b, 6 Valgerai Rostroraja alba Kõik piirkonnad Lõhe Salmo salar Kõik piirkonnad Meriforell Salmo trutta Kõik piirkonnad Sardiin Sardina pilchardus 8abd; 8c, 9a Tuunmakrell Scomber colias 8, 9, 10 Harilik makrell Scomber scombrus 5, 6, 7, 8, 9 Harilik kammeljas Scophthalmus maximus Kõik piirkonnad Sile kammeljas Scophthalmus rhombus Kõik piirkonnad Harilik koerhai Scyliorhinus canicula 6, 7a-c, 7e–j; 8abd; 8c, 9a Koerhai Scyliorhinus stellaris 6, 7 Harilik nugahammashai Scymnodon ringenes 5, 6, 7, 8, 9, 10 Nokk-meriahven Sebastes mentella 5, 12, 14 (madalvee pelaagilised); 5, 12, 14 (süvamere pelaagilised); 5, 14 (põhjalähedased) Kuldne meriahven Sebastes norvegicus 5, 14 Harilik seepia Sepia officinalis Kõik piirkonnad Harilik merikeel Solea solea 5b, 6, 12, 14; 7a; 7bc; 7d; 7e; 7fg; 7hjk; 8ab; 8cde, 9, 10 Atlandi polaarhai Somniosus microcephalus Kõik piirkonnad Merikogerlased Sparidae Kõik piirkonnad Harilik ogahai Squalus acanthias Kõik piirkonnad Vahemere stauriid Trachurus mediterraneus 8, 9 Sinistauriid Trachurus picturatus 8, 9, 10 Harilik stauriid Trachurus trachurus 4a, 5b, 6a, 7a–c, 7e–k, 8; 9a Tursikud Trisopterus spp. Kõik piirkonnad Harilik peetrikala Zeus faber Kõik piirkonnad Regioon Vahemeri ja Must meri Piirkond Vahemere ja Musta mere piirkond (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–29, FAO püügipiirkond 37) Koordineerimisrühm Vahemeri ja Must meri Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) GFCMi allpiirkond Musta ja aasovi mere aloosa Alosa immaculata Geograafilised alapiirkonnad 28–29 Euroopa angerjas Anguilla anguilla Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Väike plankmudil Aphia minuta Geograafilised alapiirkonnad 9, 10, 16 ja 19 Hiid-lehthännak Aristaeomorpha foliacea Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27 Punakas aristiid Aristeus antennatus Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27 Ateriinid Atherina spp. Geograafilised alapiirkonnad 9, 10, 16 ja 19 Suursilm-kuldvöötahven Boops boops Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Tavaline sinikrabi Callinectes sapidus Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–16, 18–21 Veenuskarp Chamelea gallina Geograafilised alapiirkonnad 17–18 Punane vääriskorall Corallium rubrum Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Harilik kuldmakrell Coryphaena hippurus Geograafilised alapiirkonnad 12–27 Harilik huntahven Dicentrarchus labrax Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Harilik peitelhammas Diplodus annularis Geograafilised alapiirkonnad 12–16, 19–21 Kähar muskuspolüüp Eledone cirrhosa Geograafilised alapiirkonnad 1–23 Harilik muskuspolüüp Eledone moschata Geograafilised alapiirkonnad 8–23 Anšoovis Engraulis encrasicolus Geograafilised alapiirkonnad 1–29 Hall merikukk Eutrigla gurnardus Geograafilised alapiirkonnad 13–16, 18–23 Mustsuu-saagsabahai Galeus melastomus Geograafilised alapiirkonnad 1–11 Kalmaarid Illex spp., Todarodes spp. Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Hiid-jänespea Lagocephalus sceleratus Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Harilik ebakalmaar Loligo vulgaris Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Mustkõht-merikurat Lophius budegassa Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21; 22–23 Euroopa merikurat Lophius piscatorius Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 18–23 Merlang Merlangius merlangus Geograafilised alapiirkonnad 28–29 Euroopa merluus Merluccius merluccius Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Geograafilised alapiirkonnad 1–11, 22–23 Kefaallased Mugilidae Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–23 Vööt-meripoisur Mullus barbatus Geograafilised alapiirkonnad 1–29 Vööt-meripoisur Mullus surmuletus Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27 Norra salehomaar Nephrops norvegicus Geograafilised alapiirkonnad 1–21 Harilik kaheksajalg Octopus vulgaris Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Mustlaik-besuugo Pagellus bogaraveo Geograafilised alapiirkonnad 1–11 Punane besuugo Pagellus erythrinus Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Karamot-viburhännak Penaeus kerathurus Geograafilised alapiirkonnad 22–23 Roosa süvahännak Parapenaeus longirostris Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Tavaline sinikrabi Portunus segnis Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–16, 18–21 India tiibkala Pterois miles Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Vahemere täht-sünkrai Raja asterias Geograafilised alapiirkonnad 1–11 Ogarai Raja clavata Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 Meritigu Rapana venosa Geograafilised alapiirkonnad 28–29 Sardiin Sardina pilchardus Geograafilised alapiirkonnad 1–27 Ümar sardinell Sardinella aurita Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27 Sisalikkala Saurida lessepsianus Geograafilised alapiirkonnad 22–27 Eso-merisaurus Saurida undosquamis Geograafilised alapiirkonnad 22–27 Harilik kammeljas Scophthalmus maximus Geograafilised alapiirkonnad 28–29 Tuunmakrell Scomber colias Geograafilised alapiirkonnad 1–11, 22–27 Harilik makrell Scomber scombrus Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 Töönduslik püük: haid ja railased (4) Selachii, Rajidae Geograafilised alapiirkonnad 1–29 Harilik seepia Sepia officinalis Geograafilised alapiirkonnad 1–21 Küülikkalaline Siganus luridus Geograafilised alapiirkonnad 22–27 Marmor-küülikkala Siganus rivulatus Geograafilised alapiirkonnad 22–27 Harilik merikeel Solea solea (Solea vulgaris) Geograafilised alapiirkonnad 17–18, 22–27 Kuld-merikoger Sparus aurata Geograafilised alapiirkonnad 7, 22–23 Harilik noolhaug Sphyraena sphyraena Geograafilised alapiirkonnad 12–16, 19–21 Harilik spikaar Spicara smaris Geograafilised alapiirkonnad 17–18, 22–27 Kilu Sprattus sprattus Geograafilised alapiirkonnad 28–29 Harilik ogahai Squalus acanthias Geograafilised alapiirkonnad 28–29 Harilik ritsikvähk Squilla mantis Geograafilised alapiirkonnad 17–18 Vahemere stauriid Trachurus mediterraneus Geograafilised alapiirkonnad 1–29 Sinistauriid Trachurus picturatus Geograafilised alapiirkonnad 1–11 Harilik stauriid Trachurus trachurus Geograafilised alapiirkonnad 1–29 Väike tursik Trisopterus minutus Geograafilised alapiirkonnad 1–29 Veenuskarplased Veneridae Geograafilised alapiirkonnad 6, 13–21 Regioon Äärepoolseimad piirkonnad Piirkond ELi veed Assooride ümbruses (FAO püügipiirkond 27.10.a.2), Madeira ja Kanaari saarte ümbruses (FAO püügipiirkond 34.1.2) Koordineerimisrühm puudub Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) Liudkodalased Patellidae Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd Sardiin Sardina pilchardus Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd Ümar sardinell Sardinella aurita Kanaari/Madeira majandusvöönd Madeira sardinell Sardinella maderensis Assooride majandusvöönd Harilik aarakala Sparisoma cretense Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd Regioon Äärepoolseimad piirkonnad Piirkond Prantsuse Guajaana, Martinique’i ja Guadeloupe’i saari ümbritsevad ELi veed (FAO püügipiirkond 31) Koordineerimisrühm puudub Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) Kareoga-riimsäga Amphiarius rugispinis Prantsuse Guajaana majandusvöönd Kumakuma-koljatsäga Brachyplatystoma filamentosum Prantsuse Guajaana majandusvöönd Hiid-hobumakrell Caranx hippos Prantsuse Guajaana majandusvöönd perekond Robalo (robalolane) Centropomus spp. Prantsuse Guajaana majandusvöönd Kuldsilm-varjukala Cynoscion acoupa Prantsuse Guajaana majandusvöönd perekond Varjukala (varjukalalane) Cynoscion steindachneri Prantsuse Guajaana majandusvöönd Rohekas varjukala Cynoscion virescens Prantsuse Guajaana majandusvöönd Keskameerika kivikoha Epinephelus itajara Prantsuse Guajaana majandusvöönd Kollane urakala Genyatremus luteus Prantsuse Guajaana majandusvöönd Surinami kolmsaba Lobotes surinamensis Prantsuse Guajaana majandusvöönd Punakas riffahven Lutjanus purpureus Prantsuse Guajaana majandusvöönd perekond Kihvkotkaskala (kihvkotkaskalalane) Macrodon ancylodon Prantsuse Guajaana majandusvöönd Atlandi tarpoon Megalops atlanticus Prantsuse Guajaana majandusvöönd Tõmmu punahännak Penaeus subtilis Prantsuse Guajaana majandusvöönd perekond Längsuu (längsuulane) Plagioscion squamosissimus Prantsuse Guajaana majandusvöönd perekond Sirmsäga (sirmsägalane) Sciades parkeri Prantsuse Guajaana majandusvöönd Krutsifiks-sirmsäga Sciades proops Prantsuse Guajaana majandusvöönd perekond Kuningmakrellid (kuningmakrellane) Scomberomorus spp. Prantsuse Guajaana majandusvöönd Kärjekirju sarvikkohver Acanthostracion polygonius Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kribukirju sarvikkohver Acanthostracion quadricornis Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Ookeani kirurgkala Acanthurus bahianus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Harilik kirurgkala Acanthurus chirurgus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kirju viilkala Aluterus scriptus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Surinami vöötkala Anisotremus surinamensis Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd ülemselts Railaadsed (railaadne) Batoidimorpha (Hypotremata) Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Harilik ogaselg Balistes vetula Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Suur porgi Calamus bajonado Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Helelaik-piiklaup Cantherhines macrocerus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd perekond Riivselg (riivselglane) Canthidermis sufflamen Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kollane sälgmakrell Caranx bartholomaei Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd perekond Hobumakrell (hobumakrellane) Caranx latus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Leekselg-hobumakrell Caranx ruber Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Veripuna-küülikahven Cephalopholis cruentata Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kariibi küülikahven Cephalopholis fulva Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd perekond Kivikoha (kivikohalane) Epinephelus adscensionis Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Tähniline kivikoha Epinephelus guttatus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Triibuline kivikoha Epinephelus striatus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd perekond Krahvahven (krahvahvenlane) Etelis oculatus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd perekond Ronko (ronkolane) Haemulon carbonarium Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kollane ronko Haemulon flavolineatum Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Halluim-ronko Haemulon parra Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Vöötpea-ronko Haemulon plumierii Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Sinivööt-ronko Haemulon sciurus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Pargo-riffahven Lutjanus analis Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Harilik riffahven Lutjanus apodus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Joku-riffahven Lutjanus jocu Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kuldsilm-riffahven Lutjanus vivanus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kollane poisurkala Mulloidichthys martinicus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kuldsaba Ocyurus chrysurus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Kariibi ebalangust Panulirus argus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Lapiline ebalangust Panulirus guttatus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Harilik kiilhaug Platybelone argalus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Punane suursilmahven Priacanthus arenatus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Täpiline ebasultan Pseudupeneus maculatus Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Vöödiline tiibkala Pterois volitans Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd ülemselts Hailaadsed (hailaadne) Selachimorpha (Pleurotremata) Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Punavööt-aarakala Sparisoma aurofrenatum Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Punasaba-aarakala Sparisoma chrysopterum Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Punauim-aarakala Sparisoma rubripinne Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Suur tiibkodalane Strombus gigas Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd Regioon Äärepoolseimad piirkonnad Piirkond Mayotte’i ja Réunioni saari ümbritsevad ELi veed (FAO püügipiirkond 51) Koordineerimisrühm puudub Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) Aprion Aprion virescens Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd perekond Hobumakrell (hobumakrellane) Caranx melampygus Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd Kuusirp-variool Variola louti Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd Punakas kahvelsaba Aphareus rutilans Réunioni majandusvöönd perekond Küülikahven (küülikahvenlane) Cephalopholis aurantia Réunioni majandusvöönd Punavööt-kivikoha Epinephelus fasciatus Réunioni majandusvöönd perekond Kivikoha (kivikohalane) Epinephelus radiatus Réunioni majandusvöönd perekond Krahvahven (krahvahvenlane) Etelis carbunculus Réunioni majandusvöönd perekond Krahvahven (krahvahvenlane) Etelis coruscans Réunioni majandusvöönd sugukond Merilatiklased (merilatiklane) Eumegistus illustris Réunioni majandusvöönd perekond Seanina (seaninalane) Lethrinus rubrioperculatus Réunioni majandusvöönd Sinitriibuline riffahven Lutjanus kasmira Réunioni majandusvöönd perekond Riffahven (riffiahvenlane) Lutjanus notatus Réunioni majandusvöönd perekond Teravhammas (teravhammaslane) Pristipomoides argyrogrammicus Réunioni majandusvöönd perekond Teravhammas (teravhammaslane) Pristipomoides multidens Réunioni majandusvöönd Harilik selar Selar crumenophthalmus Réunioni majandusvöönd Pikkuim-seriool Seriola riviolana Réunioni majandusvöönd perekond Variool (varioollane) Variola albimarginata Réunioni majandusvöönd Regioon Muud regioonid Piirkond Atlandi loodeosa (FAO püügipiirkond 21) Koordineerimisrühm NA NS & EA Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) NAFO konventsiooni ala Täht-sünkrai Amblyraja radiata 3LNOPs Musthaid Apristurus spp. SA1–6 Limapead Beryx spp. 6G Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris SA1–3 Kare astelhai Centrophorus spp. SA1–6 Portugali süvahai Centroscymnus coelolepis SA1–6 Pikknina-süvahai Centroscymnus crepidater SA1–6 Must okishai Centroscyllium fabricii SA1–6 Harilik mantelhai Chlamydoselachus anguineus SA1–6 Šokolaadhai Dalatias licha SA1–6 Luits-nokkhai Deania calcea SA1–6 Suur tumehai Etmopterus princeps SA1–6 Harilik tumehai Etmopterus spinax SA1–6 Tursk Gadus morhua 3M; 3NO; 3Ps; SA1 Hiir-saaghai Galeus murinus SA1–6 Harilik pikklest Glyptocephalus cynoglossus 3NO; 2J3KL Kammhai Hexanchus griseus SA1–6 Harilik karelest Hippoglossoides platessoides 3LNO; 3M Lühiuimkalmaar Illex illecebrosus SA 3–4 Ruske soomuslest Limanda ferruginea 3LNO Põhja-pikksaba Macrourus berglax SA1–3 Moiva Mallotus villosus 3NO Puriuim-vinkelhai Oxynotus paradoxus SA1–6 Harilik süvameregarneel Pandalus borealis SA1; 3LNO; 3M Süvalest Reinhardtius hippoglossoides 3KLMNO; SA1 Lõhe Salmo salar NAFO SA1+ ICESi alapiirkond 14, NEAFC, NASCO Harilik nugahammashai Scymnodon ringenes SA1–6 Nokk-meriahven Sebastes mentella SA1 Meriahvenad Sebastes spp. 3LN; 3M; 3O Atlandi polaarhai Somniosus microcephalus SA1–6 Valge ameerikaluts Urophycis tenuis 3NO Regioon Muud regioonid Piirkond Kesk-Atlandi idaosa (FAO püügipiirkond 34) Koordineerimisrühm LDF Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) CECAF konventsiooni ala Must süsisaba Aphanopus carbo Kõik piirkonnad Vahelmine süsisaba Aphanopus intermedius Kõik piirkonnad Musthaid Apristurus spp. 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Punavööt-aristiid Aristeus varidens Kõik piirkonnad Urisejalased Brachydeuterus spp. Kõik piirkonnad Atlandi merilatikas Brama brama Kõik piirkonnad Sälgmakrellid Caranx spp. 34.3.1, 34.3.3–6 Kare astelhai Centrophorus spp. 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Portugali süvahai Centroscymnus coelolepis 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Pikknina-süvahai Centroscymnus crepidater 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Must okishai Centroscyllium fabricii 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Harilik mantelhai Chlamydoselachus anguineus 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Koerakeeled Cynoglossus spp. Kõik piirkonnad Šokolaadhai Dalatias licha 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Luits-nokkhai Deania calcea 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Sigarstauriidid Decapterus spp. 34.3.1, 34.3.3–6 Suursilm-hammasahven Dentex macrophthalmus Kõik piirkonnad Anšoovis Engraulis encrasicolus Kõik piirkonnad Valgevööt-kivikoha Epinephelus aeneus 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 Bonga Ethmalosa fimbriata 34.3.1, 34.3.3–6 Suur tumehai Etmopterus princeps 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Harilik tumehai Etmopterus spinax 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Lõuna-punahännak Farfantepenaeus notialis Kõik piirkonnad Rehauim Galeoides decadactylus 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 Hiir-saaghai Galeus murinus 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Kammhai Hexanchus griseus 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Harilik ebakalmaar Loligo vulgaris Kõik piirkonnad Benguela merluus Merluccius polli Kõik piirkonnad Senegali merluus Merluccius senegalensis Kõik piirkonnad Harilik kaheksajalg Octopus vulgaris Kõik piirkonnad Puriuim-vinkelhai Oxynotus paradoxus 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Hispaania besuugo Pagellus acarne 34.1.1 Lääneaafrika besuugo Pagellus bellottii Kõik piirkonnad Sinitähniline merikoger Pagrus caeruleostictus Kõik piirkonnad Roosa süvahännak Parapenaeus longirostris Kõik piirkonnad Urisejalased Pomadasys spp. Kõik piirkonnad Kaptenkalad Pseudotolithus spp. 34.1.1 Sardiin Sardina pilchardus 34.1.1, 34.1.3 Ümar sardinell Sardinella aurita Kõik piirkonnad Madeira sardinell Sardinella maderensis Kõik piirkonnad Tuunmakrell Scomber colias Kõik piirkonnad Harilik nugahammashai Scymnodon ringenes 34.1.1, 34.1.2, 34.2 Harilik seepia Sepia hierredda Kõik piirkonnad Harilik seepia Sepia officinalis Kõik piirkonnad Merikogred Sparus spp. 34.1.1 Harilik stauriid Trachurus spp. Kõik piirkonnad Regioon Muud regioonid Piirkond Vaikse ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 81 ja 87) Koordineerimisrühm LDF Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) SPRFMO konventsiooni ala Tšiili stauriid Trachurus murphyi Kõik piirkonnad Regioon Muud regioonid Piirkond Atlandi ookean ja sellega külgnevad mered (FAO püügipiirkonnad 21, 27, 31, 37, 41, 47, 34, 48 ) (17) Koordineerimisrühm LP Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) ICCAT konventsiooni ala Vahuu Acanthocybium solandri Kõik piirkonnad Suursilm-rebashai Alopias superciliosus Kõik piirkonnad Harilik rebashai Alopias vulpinus Kõik piirkonnad Kuul-makrelltuun Auxis rochei Kõik piirkonnad Fregatt-makrelltuun Auxis thazard Kõik piirkonnad Siidhallhai Carcharhinus falciformis Kõik piirkonnad Pikkuim-hallhai Carcharhinus longimanus Kõik piirkonnad Hallhailased Carcharhinus spp. Kõik piirkonnad Harilik kuldmakrell Coryphaena hippurus Kõik piirkonnad Atlandi väiketuun Euthynnus alleteratus Kõik piirkonnad Atlandi purikala Istiophorus albicans Kõik piirkonnad Atlandi makohai Isurus oxyrinchus Kõik piirkonnad Troopika-makohai Isurus paucus Kõik piirkonnad Valge piikkoon Kajikia albida Kõik piirkonnad Triiptuun Katsuwonus pelamis Kõik piirkonnad Harilik heeringahai Lamna nasus Kõik piirkonnad Sinine marliin Makaira nigricans (või mazara) Kõik piirkonnad Merisarviklased (Mobulidae) Mobula spp. Kõik piirkonnad Vöötideta pelamiid Orcynopsis unicolor Kõik piirkonnad Sinihai Prionace glauca Kõik piirkonnad Vaalhai Rhincodon typus Kõik piirkonnad Atlandi pelamiid Sarda sarda Kõik piirkonnad Brasiilia kuningmakrell Scomberomorus brasiliensis Kõik piirkonnad Kavalla-kuningmakrell Scomberomorus cavalla Kõik piirkonnad Tähniline kuningmakrell Scomberomorus maculatus Kõik piirkonnad Lääneatlandi kuningmakrell Scomberomorus regalis Kõik piirkonnad Lääneaafrika kuningmakrell Scomberomorus tritor Kõik piirkonnad Suur vasarhai Sphyrna lewini Kõik piirkonnad Hiid-vasarhai Sphyrna mokarran Kõik piirkonnad Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena) Sphyrna zygaena Kõik piirkonnad Vahemere odanina Tetrapturus belone Kõik piirkonnad Ümarsoom-odanina Tetrapturus georgii Kõik piirkonnad Pikkkoon-odanina Tetrapturus fluegeri Kõik piirkonnad Pikkuim-tuun Thunnus alalunga Kõik piirkonnad Kulduim-tuun Thunnus albacares Kõik piirkonnad Mustuim-tuun Thunnus atlanticus Kõik piirkonnad Suursilm-tuun Thunnus obesus Kõik piirkonnad Harilik tuun Thunnus thynnus Kõik piirkonnad Mõõkkala Xiphias gladius Kõik piirkonnad Regioon Muud regioonid Piirkond India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57) Koordineerimisrühm LP Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) IOTC konventsiooni ala Vahuu Acanthocybium solandri Kõik piirkonnad Avavee-rebashai Alopias pelagicus Kõik piirkonnad Suursilm-rebashai Alopias superciliosus Kõik piirkonnad Kuul-makrelltuun Auxis rochei Kõik piirkonnad Fregatt-makrelltuun Auxis thazard Kõik piirkonnad Siidhallhai Carcharhinus falciformis Kõik piirkonnad Pikkuim-hallhai Carcharhinus longimanus Kõik piirkonnad Hallhailased Carcharhinus spp. Kõik piirkonnad Harilik kuldmakrell Coryphaena hippurus Kõik piirkonnad Tähniline väiketuun Euthynnus affinis Kõik piirkonnad Must marliin Istiompax indica Kõik piirkonnad Purikala Istiophorus platypterus Kõik piirkonnad Atlandi makohai Isurus oxyrinchus Kõik piirkonnad Troopika-makohai Isurus paucus Kõik piirkonnad Triiptuun Katsuwonus pelamis Kõik piirkonnad Harilik heeringahai Lamna nasus Kõik piirkonnad Sinine marliin Makaira nigricans (või mazara) Kõik piirkonnad Merisarviklased (Mobulidae) Mobula spp. Kõik piirkonnad Sinihai Prionace glauca Kõik piirkonnad Vaalhai Rhincodon typus Kõik piirkonnad India kuningmakrell Scomberomorus guttatus Kõik piirkonnad Vöödiline kuningmakrell Scomberomorus commerson Kõik piirkonnad Austraalia tuun Thunnus tonggol Kõik piirkonnad Indopatsi vasarhai Sphyrna lewini Kõik piirkonnad Hiid-vasarhai Sphyrna mokarran Kõik piirkonnad Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena) Sphyrna zygaena Kõik piirkonnad Vöödiline odanina Tetrapturus audax Kõik piirkonnad Lühikoon-odanina Tetrapturus angustirostris Kõik piirkonnad Pikkuim-tuun Thunnus alalunga Kõik piirkonnad Kulduim-tuun Thunnus albacares Kõik piirkonnad Suursilm-tuun Thunnus obesus Kõik piirkonnad Mõõkkala Xiphias gladius Kõik piirkonnad Regioon Muud regioonid Piirkond Vaikse ookeani lääne- ja keskosa (FAO püügipiirkond 71) Koordineerimisrühm LP Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) WCPFC konventsiooni ala Avavee-rebashai Alopias pelagicus Kõik piirkonnad Suursilm-rebashai Alopias superciliosus Kõik piirkonnad Harilik rebashai Alopias vulpinus Kõik piirkonnad Siidhallhai Carcharhinus falciformis Kõik piirkonnad Pikkuim-hallhai Carcharhinus longimanus Kõik piirkonnad Must marliin Istiompax indica Kõik piirkonnad Atlandi makohai Isurus oxyrinchus Kõik piirkonnad Troopika-makohai Isurus paucus Kõik piirkonnad Triiptuun Katsuwonus pelamis Kõik piirkonnad Harilik heeringahai Lamna nasus Kõik piirkonnad Sinine marliin Makaira nigricans (või mazara) Kõik piirkonnad Sinihai Prionace glauca Kõik piirkonnad Vaalhai Rhincodon typus Kõik piirkonnad Suur vasarhai Sphyrna lewini Kõik piirkonnad Hiid-vasarhai Sphyrna mokarran Kõik piirkonnad Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena) Sphyrna zygaena Kõik piirkonnad Vöödiline odanina Tetrapturus audax Kõik piirkonnad Pikkuim-tuun Thunnus alalunga Kõik piirkonnad Kulduim-tuun Thunnus albacares Kõik piirkonnad Suursilm-tuun Thunnus obesus Kõik piirkonnad Idatuun Thunnus orientalis Kõik piirkonnad Mõõkkala Xiphias gladius Kõik piirkonnad Merisarviklased (Mobulidae) Mobula spp. Kõik piirkonnad Regioon Muud regioonid Piirkond Vaikse ookeani ida- ja keskosa (FAO püügipiirkonnad 77 ja 87) Koordineerimisrühm LP Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) IATTC konventsiooni ala Siidhallhai Carcharhinus falciformis Kõik piirkonnad Pikkuim-hallhai Carcharhinus longimanus Kõik piirkonnad Must marliin Istiompax indica Kõik piirkonnad Makohaid Isurus spp. Kõik piirkonnad Triiptuun Katsuwonus pelamis Kõik piirkonnad Harilik heeringahai Lamna nasus Kõik piirkonnad Sinine marliin Makaira nigricans (või mazara) Kõik piirkonnad Vaalhai Rhincodon typus Kõik piirkonnad Suur vasarhai Sphyrna lewini Kõik piirkonnad Hiid-vasarhai Sphyrna mokarran Kõik piirkonnad Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena) Sphyrna zygaena Kõik piirkonnad Vöödiline odanina Tetrapturus audax Kõik piirkonnad Pikkuim-tuun Thunnus alalunga Kõik piirkonnad Kulduim-tuun Thunnus albacares Kõik piirkonnad Suursilm-tuun Thunnus obesus Kõik piirkonnad Idatuun Thunnus orientalis Kõik piirkonnad Mõõkkala Xiphias gladius Kõik piirkonnad Merisarviklased (Mobulidae) Mobula spp. Kõik piirkonnad Regioon Muud regioonid Piirkond Kesk-Atlandi lääneosa (FAO püügipiirkond 31) Koordineerimisrühm puudub Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) WECAFC konventsiooni ala Kulduim-varjukala Cynoscion acoupa Põhja-Brasiilia mandrilava Tähniline kivikoha Epinephelus guttatus Kõik piirkonnad Tõmmu punahännak Farfantepenaeus subtilis Põhja-Brasiilia mandrilava Lendkala Hirundichthys affinis Kõik piirkonnad Suur tiibkodalane Lobatus gigas Kõik piirkonnad Mustuim-riffahven Lutjanus buccanella Kõik piirkonnad Punakas riffahven Lutjanus campechanus Kõik piirkonnad Punakas riffahven Lutjanus purpureus Põhja-Brasiilia mandrilava Kulduim-riffahven Lutjanus vivanus Kõik piirkonnad Kariibi ebalangust Panulirus argus Kõik piirkonnad Piirkond Atlandi kaguosa (FAO püügipiirkond 47) Koordineerimisrühm puudub Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) SEAFO konventsiooni ala Limapead Beryx spp. Kõik piirkonnad Punakrabid Chaceon spp. Kõik piirkonnad Patagoonia kihvkala Dissostichus eleginoides Kõik piirkonnad Sinisuu-liftahven Helicolenus spp. Kõik piirkonnad Oranž karekala Hoplostethus atlanticus Kõik piirkonnad Harilik kultkala Pseudopentaceros richardsoni Kõik piirkonnad Harilik makrell Scomber spp. Kõik piirkonnad Harilik stauriid Trachurus spp. Kõik piirkonnad Regioon Muud regioonid Piirkond Lõuna-Jäämeri ja India ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 48, 58 ja 88) Koordineerimisrühm puudub Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) CCAMLR konventsiooni ala Limapead Beryx spp. Kõik piirkonnad Jääkala Champsocephalus gunnari Kõik piirkonnad Kihvkalad Dissostichus spp. (Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni) Kõik piirkonnad Tavaline hiilgevähk Euphausia superba Kõik piirkonnad Oranž karekala Hoplostethus atlanticus Kõik piirkonnad Nototeenia Lepidonotothen spp. Kõik piirkonnad Kalju-tömppeakala Macrourus spp. Kõik piirkonnad Railised Rajiformes Kõik piirkonnad Süvamerehaid Kõik liigid Kõik piirkonnad





Tabel 2 (endine 1D)

Õigusaktid ja asutused, mis on seotud liikidega, mida tuleb liidu kaitseprogrammide või rahvusvaheliste kohustuste raames jälgida

ELi õigusaktid Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, (18) kõik II, IV ja V lisas loetletud mereliigid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta, (19) kõik vee- ja merelinnud, sealhulgas rändliigid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (20). Nõukogu 15. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 734/2008, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest (21). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2336, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi eritingimused Kirde-Atlandil ja kalapüügisätted Kirde-Atlandi rahvusvahelistes vetes ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2347/2002 (22). Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (23). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2107, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (24). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (25). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed, muudetakse määrust (EL) 2016/1627 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2115/2005 ja (EÜ) nr 1386/2007 (26). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/975, millega kehtestatakse majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, mida kohaldatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal (27). Rahvusvahelised konventsioonid Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon (Barcelona konventsioon (28)) Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (OSPARi konventsioon (29)) Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse Helsingi konventsioon (30) Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM (31)) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT (32)) India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC (33)) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC (34)) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO (35)) Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC (36)) Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF (37)) Kesk-Atlandi lääneosa kalanduskomisjon (WECAFC (38)) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO (39)) Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC (40)) Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon (SPRFMO (41)) India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe (42) Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR (43))





Tabel 3 (varasem tabel 1E)

Magevee diadroomsed liigid

Liik (tavanimetus) Liik (teaduslik nimetus) Merealaväline ala, kus asub kalavaru, või kalavaru kood Euroopa angerjas Anguilla anguilla Angerjavarude majandamise üksused vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1100/2007 (44) Lõhe Salmo salar Kõik looduslikud levikualad Meriforell Salmo trutta Kõik looduslikud levikualad





Tabel 4 (varasem tabel 3)

Liigid, mille puhul tuleb koguda andmeid harrastuskalapüügi kohta

Piirkond Liik Läänemeri (ICESi alarajoonid 22–32) Lõhe, angerjas ja meriforell (sealhulgas magevetes) ning tursk Põhjameri (ICESi piirkonnad 3a, 4 ja 7d) Lõhe ja angerjas (sh magevetes), huntahven, tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised Arktika idaosa (ICESi piirkonnad 1 ja 2) Lõhe ja angerjas (sh magevetes), tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised Atlandi ookeani põhjaosa (ICESi piirkonnad 5–14 ja NAFO piirkonnad) Lõhe ja angerjas (sh magevetes), huntahven, tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid Vahemeri Angerjas (sh magevetes), varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid Must meri Angerjas (sh magevetes), varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid





Tabel 5 (varasem tabel 2)

Püügitegevus (kalastusviis)

1. tase 2. tase 3. tase 4. tase 5. tase 6. tase Tegevus Püügivahendi klassid Püügivahendite rühmad Püügivahendi liik Sihtliigid (45) Võrgusilma suurus ja selektiivsust suurendavad seadmed Kalapüük Tragid Tragid Paaditragi [DRB] Anadroomsed liigid (ANA) Põhjaorganismid (DES) Katadroomsed liigid (CAT) Peajalgsed (CEP) Koorikloomad (CRU) Põhjalähedased liigid (DEF) Süvamereliigid (DWS) Kalad (FIF) Mageveekalade liigid (FWS) Erinevad liigid (MIS) Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad (MCF) Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad (MCD) Erinevad süvamereliigid ja põhjalähedased kalad (MDD) Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad (MPD) Limused (MOL) Suured pelaagilised kalad (LPF) Väikesed pelaagilised kalad (LPF) Vastavalt asjaomaste määruste kohastele kehtivatele koodidele Mehaaniline/imutragi [DRM] [DRH] Traalpüünised Põhjatraalid Traallaudadega põhjatraal [OTB] Mitmiktraalnoot [OTT] [OTP] Salehomaaripüügi põhjatraal [TBN] Krevetipüügi põhjatraal [OTB] Paarispüügi põhjatraal [OTB] Piimtraal [TBB] Pelaagiline traal Traallaudadega pelaagiline traal [OTM] Paarispüügi pelaagiline traal [PTM] Pelaagiline krevetitraal [TMS] Poolpelaagiline traal [TSP] Õnged ja jadad Veo- ja ritvõnged Ridvata õnged ja ridvaga õnged [LHP] [LHM] Lantpüügiseadmed [LTL] Vertikaalõngejadad [LVT] Õngejadad Triivõngejadad [LLD] Põhjaõngejadad [LLS] Lõkspüünised Lõkspüünised Õhkpüünised [FAR] Lõkspüünised ja mõrrad [FPO] Mõrrad [FYK] Katmata seisevnoodad [FPN] Voolunoodad [FSN] Tarade ja ülevoolupaisude püsirajatised [FWR] Piirded [FWR] Võrgud Tõstevõrgud Käsitõstevõrgud [LNP] Paadist käsitsetavad tõstevõrgud [LNB] Kaldalt käsitsetavad tõstevõrgud [LNS] Langpüünised Heitevõrgud [FCN] Lõkspüünised/rõngasvõrgud [FCO] Võrgud Abarad [GTR] Põhjanakkevõrgud [GNS] Triivnakkevõrgud [GND] Põhja kinnitatud kombineeritud võrgud [GTN] Haard-nakkevõrgud [GNC] Vainakkevõrgud [GNF] Noodad Haardvõrgud Seinnoot [PS] Kokkuveotrossita haardnoodad [LA] Noodad (46) Ankurdamata põhjanoodad [SSC] Ankurdatud põhjanoodad [SDN] Paarispüügi noodad [SPR] Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV] Väikesemahuline rannapüük Väikesemahuline rannapüük Sukeldumine [DIV] Jalgsi püük [FOO] Tõstevõrgud [LN] Muud püügivahendid Muud püügivahendid Angerjamaimude (klaasangerja) püük [GES] Klaasangerjas Merevetikate korjevahendid [HMS] Merevetikad (SWD) Mitmesugust Mitmesugust (täpsustada) Muu tegevus kui kalapüük Puudub





Tabel 6 (varasem tabel 4)

Püügitegevuse näitajad

Näitajad (47) Ühik Mereala Võimsus Laevade arv Arv GT, kW, laeva vanus Arv Püügikoormus Merel viibitud päevad Päevad Kalastatud tundide arv (valikuline) Tunnid Püügipäevad (48) Päevad kW * Merel viibitud päevad (49) Arv GT * Merel viibitud päevad (50) Arv kW * Püügipäevad (51) Arv GT * Püügipäevad (52) Arv Püügireiside arv (53) Arv Püügitoimingute arv Arv Võrkude pikkus (m) * vees oleku aeg (päevades) Meetrit päevas Võrkude arv/pikkus (54) Arv/meetrites Õngekonksude arv, õngejadade arv (55) Arv Lõkspüüniste, mõrdade arv (56) Arv Peibutuspüügivahendite/poide arv Arv Abilaevade arv Arv Lossimine Lossitud saagi koguväärtus ja eraldi töönduslike liikide lõikes euro Lossitud saagi eluskaal kokku ja liikide lõikes (57) tonnides Keskmine hind liigiti euro/kg Siseveekogud (angerjas) Võimsus Litsentside arv Arv Püügikoormus Püügipäevad (58) Arv Püügireiside arv (59) Arv Lossimine Lossitud saagi eluskaal kokku ja eluetappide lõikes (60) kg





Tabel 7 (varasem tabel 5A)

Laevastiku majanduslikud näitajad

Näitajate rühm Näitaja Ühik Tulud Lossimise koguväärtus euro Tulud kvoodi või muude püügiõiguste väljarentimisest euro Tegevustoetused euro Investeeringutega seotud toetused euro Muud tulud euro Tegevuskulud Personalikulud euro Palgata tööjõu arvestuslik väärtus euro Energiakulud euro Remondi- ja hoolduskulud euro Muud muutuvad kulud euro Muud püsikulud euro Liisingu-/rendimaksed kvootide või muude püügiõiguste eest euro Kapitalikulud Põhivara kulum euro Investeeringud (voog) Investeeringud materiaalsesse varasse (vara netoost) euro Finantsseisund (varad ja kohustused) Varad kokku euro Füüsilise kapitali väärtus euro Kvootide või muude püügiõiguste väärtus euro Koguvõlg euro Tööhõive Tasustatud tööjõud Arv Tasustamata tööjõud Arv täistööaja ekvivalent Arv Töötundide koguarv aastas (valikuline) Arv Laevastik Laevade arv Arv Laevade keskmine kogupikkus Meetrites Laeva kogutonnaaž GT Laeva koguvõimsus kW Laevade keskmine vanus Aastad Püügikoormus Merel viibitud päevad Päevad Energiatarve Liiter Kalapüügiettevõtete/üksuste arv Kalapüügiettevõtete/üksuste arv Arv





Tabel 8 (varasem tabel 5B)

Laevastikuosad

Pikkuseklassid (LOA ) (61) Aktiivsed laevad (62) 0 – < 6/8/10 m 6/8/10 – < 12 m 12 – < 18 m 18 – < 24 m 24 – < 40 m 40 m või rohkem Kasutavad aktiivseid püügivahendeid Piimtraalerid Põhjatraalerid ja/või põhjanoodad Pelaagilise püügi traalerid Seinerid Süvenduslaevad Muid aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad Üksnes mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad Kasutavad passiivseid püügivahendeid Õngesid kasutavad laevad (63) (64) Triiv- ja/või seisevvõrke kasutavad laevad Lõkspüüniseid ja/või muid püüniseid kasutavad laevad Muid passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad Üksnes mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad Kasutavad mitmeotstarbelisi püügivahendid Aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad Passiivsed laevad





Tabel 9 (varasem tabel 6)

Kalandus- ja vesiviljelussektori sotsiaalvaldkonna andmed

Näitaja Ühik Tööhõive sooline jaotus Arv Täistööajale taandatud töötajate arv soolise jaotuse alusel Arv Palgata tööjõud soolise jaotuse alusel Arv Tööhõive vanuse järgi Arv Tööhõive haridustaseme alusel Arv Tööhõive kodakondsuse alusel Arv Tööhõive tööhõiveseisundi alusel Arv





Tabel 10 (varasem tabel 7)

Vesiviljelussektori majanduslikud andmed

Näitajate rühm Näitaja Ühik Tulud Kogukäive liikide kaupa euro Tegevustoetused euro Investeeringutega seotud toetused euro Muud tulud euro Tegevuskulud Personalikulud euro Palgata tööjõu arvestuslik väärtus euro Energiakulud euro Toormaterjal. Karja kulud euro Toormaterjal. Söödakulud euro Remont ja hooldus euro Muud tegevuskulud euro Kapitalikulud Põhivara kulum euro Investeeringud (voog) Investeeringud materiaalsesse varasse (vara netoost) euro Finantsseisund (varad ja kohustused) Varade koguväärtus euro Koguvõlg euro Finantstulemused Finantstulu euro Rahalised kulutused euro Toormaterjali kaal Kasutatud loomad kg Kasutatud kalasööt kg Müügi osakaal Müügi osakaal liikide kaupa kg Tööhõive Tasustatud tööjõud arv Tasustamata tööjõud arv Täistööaja ekvivalent arv Töötajate ja tasustamata tööjõu töötundide arv (vabatahtlik) tunnid Ettevõtete arv Ettevõtete arv suuruskategooriate kaupa arv





Tabel 11 (varasem tabel 9)

Vesiviljeluskultuuri kohta andmete kogumisel kohaldatav jaotus (65)

Kalakasvanduse meetodid (66) Polükultuur Haudejaamad ja esmased kasvukohad (67) Koorikloomakasvanduse meetodid Tiigid Mahutid ja voolava veega veekogud Võrkpiirdega alad (68) Ringleva veega veekogud (69) Muud meetodid Võrkpuurid (70) Kõik meetodid Tõstetud pinnal (off-bottom) Merepõhjas (on-bottom ) (71) Muud Parved Õngejada Lõhe Forell Huntahven ja merikoger Karpkala Tuun Angerjas Euroopa tuur (inimtoiduks ettenähtud munad) Muud mageveekalad Muud merekalad Rannakarplased Austrid Veenuskarplased Koorikloomad Muud limused Mitut liiki hõlmav Makrovetikad Mikrovetikad Muud veeorganismid

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (ELT L 157, 20.6.2017, lk 1).

(2) Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

(3) Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

(6) Nagu on täpsustatud rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XI lisas.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2152, mis käsitleb Euroopa ettevõtlusstatistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks kümme ettevõtlusstatistika valdkonna õigusakti (ELT L 327, 17.12.2019, lk 1).

(8) Komisjoni 27. aprilli 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1168, millega kehtestatakse kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi osana alates 2022. aastast merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ja künnised (ELT L 253, …, lk 92).

(9) Sealhulgas erinõuded piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele.

(10) Laevaseiresüsteemi andmed – kindlaks määratud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks.

(11) Automaatne identifitseerimissüsteem – osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem.

(12) Ohualdis mereökosüsteem – määratletud nõukogu 15. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 734/2008, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest.

(13) Ohualdiste mereökosüsteemide indikaator – määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määruses (EL) 2016/2336, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi eritingimused Kirde-Atlandil ja kalapüügisätted Kirde-Atlandi rahvusvahelistes vetes.

(14) Kindlaks määratud komisjoni 6. veebruari 2017. aasta rakendusmääruses (EL) 2017/218 liidu kalalaevastikuregistri kohta (ELT L 34, 9.2.2017, lk 9).

(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

(16) Kui koostatakse proovivõtukavasid, mille eesmärk on koguda käesoleva lisa II peatükis sätestatud bioloogilisi andmeid, tuleb võtta arvesse asjaomase lõppkasutaja kehtestatud kalavarude piire ning iga kalavaru suhtes tuleks proovivõtul rakendada sobivat püügikoormust.

(17) ICCATi ja IOTC jagudes loetletud pika rändega ja tuunilaadsed liigid tuleks lisada proovivõtukavadesse kõigis asjaomastes piirkondades.

(18) EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(19) ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

(20) ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(21) ELT L 201, 30.7.2008, lk 8.

(22) ELT L 354, 23.12.2016, lk 1.

(23) ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

(24) ELT L 315, 30.11.2017, lk 1.

(25) ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

(26) ELT L 141, 28.5.2019, lk 1.

(27) ELT L 179, 16.7.2018, lk 30.

(28) https://web.unep.org/unepmap/who-we-are/legal-framework

(29) https://www.ospar.org/convention/text

(30) http://www.helcom.fi/about-us/convention

(31) http://www.fao.org/gfcm/activities/environment-and-conservation/en

(32) https://www.iccat.int/en/bycatch.html

(33) https://iotc.org/cmms

(34) https://www.iattc.org/ResolutionsActiveENG.htm

(35) https://www.nafo.int/Fisheries/Conservation

(36) https://www.neafc.org/basictexts

(37) http://www.fao.org/fishery/rfb/cecaf

(38) http://www.fao.org/fishery/rfb/wecafc/en

(39) http://www.seafo.org/Documents/Conservation-Measures

(40) https://www.wcpfc.int/conservation-and-management-measures

(41) https://www.sprfmo.int/measures

(42) https://www.apsoi.org/cmm

(43) https://www.ccamlr.org/en/conservation-and-management/conservation-and-managment

(44) Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (ELT L 248, 22.9.2007, lk 17).

(45) Vastavalt asjaomaste määruste kohastele kehtivatele koodidele

(46) Eristada tuleb seinnootasid, mida kasutatakse peibutuspüügivahendites ja vabalt ujuvate troopikatuunide parvede puhul.

(47) Kõik näitajad esitatakse koondtasemel (püügitegevus ja laevastikuosa), mis on esitatud tabelites 5 ja 8 ning ala-/püügipiirkonna kaupa vastavalt komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/1168 lisa III peatüki tabelile 2. Asjakohaste püügivahendite puhul kasutatakse konkreetset arvu toiminguid ja/või püügivahendite elemente.

(48) Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(49) kW*Merel viibitud päevad; kW * Püügipäevad – ainult aktiivsete püügivahendite kasutamine.

(50) GT*Merel viibitud päevad; GT * Püügipäevad – ainult passiivsete püügivahendite kasutamine.

(51) kW*Merel viibitud päevad; kW * Püügipäevad – ainult aktiivsete püügivahendite kasutamine.

(52) GT*Merel viibitud päevad; GT * Püügipäevad – ainult passiivsete püügivahendite kasutamine.

(53) Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(54) Nende näitajate kogumine alla 10 meetriste laevade puhul lepitakse kokku merepiirkonna tasandil.

(55) Nende näitajate kogumine alla 10 meetriste laevade puhul lepitakse kokku merepiirkonna tasandil.

(56) Nende näitajate kogumine alla 10 meetriste laevade puhul lepitakse kokku merepiirkonna tasandil.

(57) Teatavate liikide (lõhe, tuun) puhul tuleks vajaduse korral kasutada isendite arvu.

(58) Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(59) Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(60) Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(61) Alla 12 m pikkuste laevade puhul Vahemeres ja Mustas meres on pikkusekategooriad 0–< 6, 6–< 12 m. Alla 12 m pikkuste laevade puhul Läänemeres on pikkuskategooriad 0–< 8, 8–< 12 m. Kõigis muudes piirkondades on pikkusekategooriad 0–< 10, 10–< 12 m.

(62) Laev kantakse kalalaevastiku osasse dominantsuskriteeriumi alusel, st iga püügivahendi kasutamise püügipäevade arvu järgi. Kui üht püügivahendit kasutatakse rohkem kui muid püügivahendeid kokku (laev kasutab seda püügivahendit rohkem kui 50 % oma püügiajast), kantakse laev sellesse kalalaevastiku osasse. Kui laev ei kasuta ühtki püügivahendit rohkem kui 50 % oma püügiajast, määratakse kalalaevastiku osa järgmiselt: a) mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad, kui laev kasutab üksnes aktiivseid püügivahendeid; b) mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad, kui laev kasutab üksnes passiivseid püügivahendeid; c) aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad.

(63) Vahemerel ja Mustal merel passiivseid püügivahendeid kasutavad alla 12 meetrised laevad võib jaotada püügivahendi liikide kaupa. Laevastikuosa määratlus hõlmab ka püügipiirkonna ja võimaluse korral geograafilise piirkonna näitajat, et teha kindlaks äärepoolseimates piirkondades ja üksnes ELi vetest väljaspool kalastavad laevad.

(64) Vahemerel ja Mustal merel passiivseid püügivahendeid kasutavad alla 12 meetrised laevad võib jaotada püügivahendi liikide kaupa. Laevastikuosa määratlus hõlmab ka püügipiirkonna ja võimaluse korral geograafilise piirkonna näitajat, et teha kindlaks äärepoolseimates piirkondades ja üksnes ELi vetest väljaspool kalastavad laevad.

(65) Kalakasvanduse meetodite mõisted, vt määrus (EÜ) nr 762/2008.

(66) Ettevõtted tuleks jaotada nende põhilise kasvatustehnika alusel.

(67) „Haudejaamad ja esmased kasvukohad“ – rajatised, kus mereloomi kunstlikult sigitatakse, haudutakse ja varasel eluetapil kasvatatakse. Statistilistel eesmärkidel piiratakse haudejaamade tegevus viljastatud kalamarja tootmisega. Mereloomi kasvatatakse esimestel eluetappidel esmastes kasvukohtades. Kui haudejaamad ja esmased kasvukohad on tihedalt seotud, siis viitab statistika üksnes viimasele juveniilsele etapile (määrus (EÜ) nr 762/2008).

(68) „Võrkpiirdega alad“ – alad vees, mis on ümbritsetud võrguga või muu piirdega ja kus vesi vabalt vahetub; neid alasid iseloomustab see, et nad ulatuvad vee pinnast kuni põhjani; ning nad on tavaliselt suuremahulised (määrus (EÜ) nr 762/2008).

(69) „Ringleva veega veekogud“ – süsteemid, kus vett pärast puhastamist (nt filtreerimist) uuesti kasutatakse.

(70) „Võrkpuurid“ – avatud või kaetud pinnaga piirdega ehitised, võrgust või muust vett läbilaskvast materjalist tehtud konstruktsioonid, kus vesi vabalt vahetub. Need konstruktsioonid võivad vees ujuda, olla riputatud vee pinnale või kinnitatud veekogu põhja, kuid võimaldavad siiski vee vahetumist puuri alumise osa kaudu (määrus (EÜ) nr 762/2008).

(71) „Põhjalähedased“ tehnikad hõlmavad karploomade kasvatust padumeres (otse merepõhjas või tõstetult).