ET Euroopa Liidu Teataja L 225/1

KOMISJONI OTSUS,

20. september 2011,

Riigiabi SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis ettevõtjale HSH Nordbank AG

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 6483 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/477/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Saksamaa teatas 30. aprillil 2009 komisjonile riigiabimeetmetest, mida rakendati ettevõtja HSH Nordbank AG (edaspidi „HSH AG”) kasuks garantii kujul, mis hõlmas 10 miljardi euro suurust teise järjekoha kahju tagatist (edaspidi „riskikaitse”) ja 3 miljardi euro suurust kapitalisüsti (edaspidi „rekapitaliseerimine”). Nimetatud meetmeid rakendasid kaudselt HSH avalik-õiguslikud omanikud, st vaba- ja hansalinn Hamburg ja Schleswig-Holsteini liidumaa (edaspidi eraldi „Hamburg” ja „Schleswig-Holstein” või koos „avalik-õiguslikud omanikud”).

(2) Komisjon teatas 29. mai 2009. aasta otsusega riigiabi juhtumi N 264/09 (2) kohta (edaspidi „päästmisotsus”), et rekapitaliseerimine ja riskikaitse on HSH AG-le päästmisabi andmise meetmetena Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (3) siseturuga kokkusobivad, ja lubas neid rakendada kuue kuu jooksul. Komisjon nõudis oma otsuses, et Saksamaa esitaks kolme kuu jooksul ümberkorralduskava.

(3) Saksamaa esitas komisjonile ümberkorralduskava 1. septembril 2009.

(4) Komisjon algatas 22. oktoobril 2009 riskikaitse suhtes ja rekapitaliseerimisega seotud HSH AG hindamise suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (4).

(5) Menetluse algatamise otsus avaldati 21. novembril 2009Euroopa Liidu Teatajas (5) ja sellega kutsuti huvitatud isikuid üles esitama kahe nädala jooksul alates avaldamisest oma märkused.

(6) Komisjon sai 30. novembril ja 11. detsembril 2009 Schleswig-Holsteini Sparkassen- und Giroverband’i ja Schleswig-Holsteini Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (edaspidi eraldi „SGVSH” ja „SVB” või koos „hoiupankade liidud”) märkused.

(7) Investorid, keda nõustas J. C. Flowers & Co. LLC (edaspidi „Flowers”), esitasid 3. detsembril 2009 taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 7. detsembril 2009. Komisjon sai Flowersi märkused 17. detsembril 2009.

(8) Saksamaa esitas 1. detsembril 2009 taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 7. detsembril 2009. Samal kuupäeval (7. detsembril 2009) esitas ka HSH AG taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 17. detsembril 2009. Saksamaa esitas liidumaade ja HSH AG ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta 17. detsembril 2009.

(9) 2. detsembril 2009 toimus kohtumine, millel osalesid Flowers, hoiupankade liidud, Saksamaa ja komisjon.

(10) Komisjon edastas 21. detsembril 2009 Saksamaale huvitatud isikute märkuste mittekonfidentsiaalsed versioonid ja kutsus Saksamaa asutusi üles esitama nende kohta ühe kuu jooksul märkusi.

(11) Saksamaa esitas 18. jaanuaril 2010 avalik-õiguslike omanike märkused Flowersi ja hoiupankade liitude märkuste kohta.

(12) Seoses riskikaitsega ja eelkõige riskikaitsega kaetud varade portfelli (edaspidi „kaitstud portfell”) hindamisega toimus Saksamaa ja komisjoni vahel ajavahemikul 2009. aasta septembrist kuni 2010. aasta veebruarini mitu kohtumist, telekonverentsi ning muul viisil teabevahetust. Saksamaa esitas lisateavet muu hulgas 6., 20., 21., 22., 23. ja 29. oktoobril, 11., 12., 16. ja 27. novembril ja 17. detsembril 2009 ning 26. ja 27. jaanuaril ja 19. veebruaril 2010.

(13) Saksamaa ja komisjoni talitused käsitlesid ümberkorralduskava, riskikaitset ja rekapitaliseerimist ning kaitstud portfelli hindamist ajavahemikul 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juunini paljudel kohtumistel, telekonverentsidel ning muul viisil toimunud teabevahetuse raames, eelkõige (kuid mitte ainult) 5., 21. ja 27. oktoobril, 4., 12., 13., 18., 27. ja 30. novembril ning 7., 9., 14. ja 15. detsembril 2009, 14. ja 19. jaanuaril, 21. aprillil, 5., 12., 20., 26., 28. ja 31. mail, 15. juunil, 13., 16., 22. ja 23. juulil, 30. septembril, 22. novembril ning 9. ja 22. detsembril 2010 ning 23. ja 28. veebruaril, 18. märtsil, 1. ja 8. aprillil, 25. mail ning 7., 16. ja 29. juunil 2011. Ümberkorralduskava lõplik versioon esitati 11. juulil 2011.

(14) Saksamaa esitas 5. septembril 2011 käesoleva otsuse I lisas sisalduva kohustuste loendi.

2. ABISAAJA KIRJELDUS

(15) HSH kontsern (edaspidi „HSH”) on Saksamaa suuruselt viies liidumaa pank, mille peakorter asub Hamburgis ja Kielis. Kõnealune aktsiaselts asutati 2. juunil 2003 Hamburgische Landesbank’i ja Landesbank Schleswig-Holstein’i ühinemise kaudu. 2006. aasta oktoobris omandas Flowers (6) 2008. aastal toimuva HSH aktsiate esmakordse avaliku pakkumise ootuses ettevõtjalt WestLB 24,1 % HSH aktsiatest (26,6 % hääleõigustest).

(16) 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli HSH bilansimaht 208 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varade väärtus 112 miljardit eurot.

(17) Pärast komisjoni 29. mai 2009. aasta päästmisotsuses heakskiidetud meetmete rakendamist oli HSH omanike struktuur järgmine: Hamburg 10,89 %, Schleswig-Holstein 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR (avalik-õiguslik asutus, mille olid ühiselt asutanud ja mida kontrollisid võrdsetes osades Hamburg ja Schleswig-Holstein) 64,18 %, SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % ja Flowers 9,19 % (7).

(18) HSH on peamiselt Põhja-Saksamaal tegutsev äripank. Panga tähtsaimad tegevusvaldkonnad on äripangandus ja erapangandus. Äripanganduse valdkonnas keskendutakse laevandusele, äriklientidele, transpordile, kinnisvarale ja taastuvatele energiaallikatele. HSH on maailma suurim laevanduse rahastaja ja tal on oluline osa lennutranspordiga seotud finantsteenuste turul (transpordivaldkonna osa). 2008. aasta detsembris tegutses HSH 21 suures rahanduskeskuses Euroopas, Aasias ja Ameerikas.

(19) HSH on üks Saksamaa avalik-õiguslikest krediidiasutustest, mille suhtes kehtisid kuni 18. juulini 2005 piiramatud riigigarantiid – rahastamiskohustus ja tagatise andja vastutus (8).

(20) 1990. aastate alguses anti üle 523 miljoni euro väärtuses vara ja kapitali, millega anti eelis HSH eelkäijatele – pankadele Hamburgische Landesbank ja Landesbank Schleswig-Holstein. Komisjon otsustas 20. oktoobril 2004, et kõnealused üleandmised kujutasid endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb tagasi nõuda (9). HSH pidi oma avalik-õiguslikele omanikele tagasi maksma kokku (koos intressidega) 756 miljonit eurot. HSH maksis kõnealuse summa tagasi kahes osas – 31. detsembril 2004 ja 3. jaanuaril 2005.

(21) Kapitali väljavoolu korvamiseks suurendasid aktsionärid 20. juulil 2005 HSH kapitali 556 miljoni euro võrra (10). Kapitali suurendati äriühingu omavahendite arvelt nn osamaksete kujul. Selle tulemusel muutus omanike struktuur vaid vähesel määral. Komisjon otsustas 6. septembril 2005, et kapitali suurendamine on kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega ja ei ole seega riigiabi (11).

(22) 2008. aasta juuli keskel otsustasid HSH aktsionärid suurendada HSH kasvu rahastamiseks äriühingu omakapitali. Kapitalimeetmeid rakendati ligikaudu 2 miljardi euro ulatuses ja sellest umbes 1,26 miljardit eurot moodustas lisakapital.

(23) Kõnealuste kapitalimeetmete esimeses etapis konverteeriti avalik-õiguslike omanike 685 miljoni euro suurune passiivne osalus (12) ja 57 miljoni euro väärtuses eelisaktsiad lihtaktsiateks. Samal ajal tegi Flowers rahalise sissemakse, et vältida oma osaluse vähenemist (13). Selle tulemusel sai HSH täiendavalt ligikaudu 300 miljonit eurot.

(24) Kapitalimeetmete teises etapis otsustasid omanikud omandada uue passiivse osaluse, emiteerides kokku 962 miljoni euro väärtuses vahetatavaid väärtpabereid. Avalik-õiguslike ja eraõiguslike aktsionäride osa passiivses osaluses oli proportsionaalne neile kuuluvate aktsiatega (avalik-õiguslike aktsionäride puhul 660 miljonit eurot, eraõiguslike aktsionäride puhul 240 miljonit eurot). Ülejäänud 62 miljoni euro suuruse osa katsid eraõiguslikud aktsionärid. 31. detsembriks 2010 konverteeriti kõnealune passiivne osalus lihtaktsiateks.

(25) Saksamaa teavitas komisjoni punktides 22–24 kirjeldatud kapitalimeetmetest. Komisjoni hinnangul olid avalik-õiguslike aktsionäride investeeringud kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega, sest tehingus osales suurel määral ja avalik-õiguslike aktsionäridega samadel tingimustel ka eraõiguslik aktsionär; komisjon teatas 1. augustil 2008 Saksamaale oma otsusest lõpetada asja edasine uurimine.

(26) Ajavahemikul 1999–2009 oli HSH kumulatiivne kahjum 1,85 miljardit eurot ning HSH maksis oma avalik-õiguslikele omanikele kumulatiivseid dividende summas 354 miljonit eurot. Samal perioodil tegid HSH avalik-õiguslikud omanikud [4–5] (14) miljardi euro suuruse kapitalisüsti ja tagasid kohustusi kuni 166 miljardi euro ulatuses. Tabel 1 HSH avalik-õiguslike omanikega seotud finantsnäitajad ajavahemikul 1999–2009 (15) Eelarveaasta 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Kasum/kahjum (miljonites eurodes (16)) 111 110 204 239 261 127 400 460 270 –3 195 – 838 Kumulatiivne kasum/kahjum (miljonites eurodes) 111 221 425 664 925 1 052 1 452 1 912 2 182 –1 013 –1 851 Avalik-õiguslikele omanikele makstud dividendid (miljonites eurodes) 36 44 72 96 105 0 0 Avalik-õiguslikele omanikele makstud kumulatiivsed dividendid (miljonites eurodes) 36 80 153 248 354 354 354 Omanike tehtud kapitalisüst (miljonites eurodes) vastavalt kohalikule raamatupidamistavale [300–600] 0 0 [700–1 400] 3 000 Avalik-õiguslike omanike tehtud kumulatiivne kapitalisüst (miljonites eurodes) [300–600] [300–600] [300–600] [1 000–2 000] [4 000–5 000] Riskikaitse – garantii (miljardites eurodes) 10 Tagatud kohustused (miljardites eurodes), sellest 162 166 152 144 161 88 78 75 73 tagatise andja vastutus (miljardites eurodes) 162 166 152 144 161 88 78 65 56 SoFFini garantiid (miljardites eurodes) 0 0 0 0 0 0 0 10 17

(27) Kõik kolm suurt reitinguagentuuri (17) hindasid HSHd varem püsivalt krediidireitingu AA vääriliseks. Pikaajalises reitingus kajastus avalik-õiguslike omanike poolt HSH-le antud piiramatu riigigarantii. HSH reitingut mõjutab jätkuvalt eeldus, et avalik-õiguslikud omanikud annavad täiendavat abi, mistõttu Fitch tõstis reitingut (18) seitsme astme võrra. Moody’s tõstis reitingut abi silmas pidades kokku seitsme astme võrra, millest ühe astme võib kanda avalik-õiguslike omanike antava abi (piirkondlik abi) arvele.

(28) Individuaalne reiting tasemel C (Moody’si puhul „panga finantstugevuse reiting” ehk „BFSR”) (19) kajastas reitinguagentuuride seisukohta, et HSH finantstugevus on piisav ning ärimudel hea, kuigi piiratud. Moody’si BFSR-meetodi kohaselt on reitingu C saanud pankadel kas aktsepteeritavad finantsilised alusandmed ning prognoositav ja stabiilne keskkond või head finantsilised alusandmed ning vähemal määral prognoositav ja stabiilne keskkond.

(29) Fitch andis 2004. aasta juulis HSH garantiiga katmata kohustustele esmakordselt reitingu A, kuid jättis HSH individuaalse reitingu tasemele C. Moody’s ja S&P määrasid garantiiga katmata kohustuste reitingud 2005. aasta juulis. Kuni kriisi alguseni 2008. aastal püsisid HSH reitingud samal tasemel.

(30) Alates 2008. aasta oktoobrist võib HSH reitingute puhul täheldada kahte suundumust. Esimene suundumus sai alguse 2008. aasta oktoobris, kui Fitch ja Moody’s langetasid HSH individuaalse reitingu astmeliselt madalamale D-tasemele ja kõrgemale E-tasemele (E on Moody’si madalaim võimalik BFSR-reiting) (20). Langetamise põhjustena nimetasid agentuurid a) suurt riski, mis tuleneb HSH varabaasi tsüklilisusest ja eelkõige laevandussektori varadest, b) HSH piiratud juurdepääsu kapitalile, kuigi HSH tegi äärmiselt kapitalimahukaid krediiditehinguid, ja c) HSH vähest kasumlikkust võrreldes kriisieelse ajaga, mis tuleneb vara madalamast tasuvusest, varadel põhineva rahastamise valdkonnas esinevate riskide katmiseks ettenähtud suhteliselt suurematest eraldistest ja kriisieelse ajaga võrreldes tunduvalt suurematest rahastamiskuludest. Peale selle väljendasid agentuurid põhimõttelisi kahtlusi HSH äriprofiili suhtes. Kuna HSH-l puudub suurem ligipääs eraklientidele, sõltub ta jätkuvalt raha- ja kapitaliturgudest, kust tal on siiski keeruline hankida piisavalt rahastamisvahendeid. Sellise puhtakujulise hulgimüügipanga nagu HSH jaoks on tõsine probleem järgida kapitaliseerimise, likviidsuspuhvri ja rahastamise tasakaalustamatusega seoses kehtestatud rangemaid regulatiivseid nõudeid.

(31) Teine suundumus sai alguse 2009. aasta mais, mil S&P langetas HSH reitingu tasemele BBB+, ning jätkus 2010. aasta mais ja juunis, mil Moody’s ja Fitch langetasid HSH reitingu tasemele A3/A-. Reitinguagentuurid põhjendasid reitingu langetamist sellega, et avalik-õiguslike omanike edasine abi on a) ELi riigiabieeskirjadest ja b) kõnealuste omanike eelarvepiirangutest tulenevalt piiratud. Senised ulatuslikud toetusmeetmed mõjutavad oluliselt avalik-õiguslike omanike finantstugevust, nii et nad on vähem valmis andma edasist abi. Avalik-õiguslike omanike toetusmeetmete võtmise valmiduse hindamisel oli tollal tähtis osa seniste õiguste kaitsmise klauslit (21) kasutades emiteeritud võlakirjade suurel mahul HSH bilansis.

(32) HSH 30 miljardi USA dollari suuruse struktureeritud laenuportfelli (CIP) (22) väärtust vähendati juba 2007. aastal finantskriisi tagajärjel 1,3 miljardi euro võrra. Kriisi laienemine reaalmajandusele mõjutas HSH traditsioonilist laenuportfelli ning laevanduse, transpordi, kinnisvara ja taastuvate energiaallikate valdkonnas tehtavatest rahastamistehingutest tulenevate nõuete kvaliteeti. CIP väärtuse uus vähendamine 1,6 miljardi euro võrra ja 1,9 miljardi euro suuruse riskieraldise moodustamine laenukahjude katmiseks aitasid olulisel määral kaasa 3,2 miljardi euro suuruse kahjumi tekkimisele 2008. aastal.

(33) HSH refinantseerimisprobleemid suurenesid veelgi panga Lehman Brothers pankroti tõttu 2008. aasta septembris ja seepärast taotles HSH fondilt Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „SoFFin”) 30 miljardi euro ulatuses likviidsusgarantiisid.

(34) Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Saksamaa föderaalne finantsjärelevalveamet; edaspidi „järelevalveasutus”) teatas 29. aprillil 2009 HSH-le, et HSH-l on tema olukorra tõttu raske täita seaduses sätestatud kapitalinõudeid. Järelevalveasutus teatas, et ta kuulutab Saksamaa krediidiasutuste seaduse (Kreditwesengesetz) paragrahvi 47 kohaselt välja moratooriumi, kui HSH omanikud ei suurenda HSH kapitali.

(35) S&P langetas 6. mail 2009 HSH reitingut kahe astme võrra: tasemelt A tasemele BBB+ (negatiivse väljavaatega).

3. ABIMEETMED

(36) Schleswig-Holsteini liidumaa ja liidumaa staatuses olev Hamburg võtsid 2009. aasta mais ja juunis HSH kasuks kaks toetusmeedet: 3 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine ja 10 miljardi euro suurune teise järjekoha kahju garantii (edaspidi „riskikaitse”). Peale selle sai HSH kolmanda toetusmeetme SoFFini likviidsusgarantiidena, mille suurus ulatus lõpuks 17 miljardi euroni (edaspidi „likviidsusgarantiid”).

3.1. REKAPITALISEERIMINE

(37) Rekapitaliseerimine seisnes esimese taseme põhiomavahendite suurendamises kokku 3 miljardi euro võrra hääleõiguslike lihtaktsiate vastu. Aktsiad emiteeris HSH AG ja kõik aktsiad märkis HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR on avalik-õiguslik asutus, mille asutasid ühiselt Hamburg ja Schleswig-Holstein ning mis on võrdsetes osades nimetatud liidumaade omanduses ja kontrolli all.

(38) HSH Finanzfonds AöR hankis rekapitaliseerimiseks vajalikud rahastamisvahendid kapitaliturgudelt võlakirjade emiteerimise kaudu. Hamburg ja Schleswig-Holstein tagasid võlakirjade emiteerimisest tulenevad kohustused solidaarvõlgnikena võrdsetes osades ning võlakirjade omanikele antud garantiidega. HSH Finanzfonds AöR-i ainus eesmärk võlakirjade emiteerimisel oli HSH rekapitaliseerimise rahastamine. HSH Finanzfonds AöR tegutseb üksnes Hamburgi ja Schleswig-Holsteini eriotstarbelise majandusüksusena ja sellel ei ole muid eesmärke peale rekapitaliseerimise ja riskikaitse.

(39) Uute aktsiate väljalaskehinna kindlaksmääramisel tugineti hinnangule, mille koostas HSH kohta PricewaterhouseCoopers (edaspidi „PwC”) ja mille kohaselt jäi ettevõtte väärtus vahemikku [> 2] miljardit eurot kuni [< 3] miljardit eurot ([> 19] eurot kuni [< 28] eurot aktsia kohta). Hinnangu kohaselt on HSH keskmine väärtus [2–3] miljardit eurot ([19–28] eurot aktsia kohta). Hinnang koostati enne HSH reitingu langetamist 6. mail 2009. Hinnangus ei arvestatud reitingu langetamise mõju HSH väärtusele, kuid seda võeti arvesse väljalaskehinna kindlaksmääramise üle peetud aruteludel. Hinnang tugines oletusele, et 2013. aastal tõstetakse reiting varasemale tasemele (A).

(40) Hamburgi ja Schleswig-Holsteini eesmärk oli saada 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti pealt aastas 10 % tasu (300 miljonit eurot aastas). Kuna HSH äriplaanis ajavahemikuks 2009–2012 prognoositud kasumist ei piisa, et maksta kõigi lihtaktsiate pealt 10 % dividende, langetati uute lihtaktsiate väljalaskehinda ajavahemikul 2009–2012 väljamaksmata 10 % dividendide võrra. Ajavahemikul 2009–2012 väljamaksmata 10 % dividendide nüüdisväärtus on [650–800] miljonit eurot ([3–6] eurot aktsia kohta). Uute aktsiate hinnaks määrati 19 eurot aktsia kohta ([19–28] eurot miinus [3–6] eurot). HSH Finanzfonds AöR omandas 157 894 737 uut lihtaktsiat.

(41) Hoiupankade liidud ja Flowers ei osalenud rekapitaliseerimises, mistõttu mõlema hoiupankade liidu ja Flowersi 13,20 %, 1,62 % ja 25,67 % suurune osalus vähenes tasemele 4,73 %, 0,58 % ja 9,19 % ning Hamburgi ja Schleswig-Holsteini ühised otsesed ja kaudsed osalused (sealhulgas HSH Finanzfonds AöR-le kuulunud osalus) suurenesid 59,51 %-st 85,49 %-ni.

3.2. RISKIKAITSE

(42) Riskikaitse anti samal ajal rekapitaliseerimisega 2009. aasta juunis. Ka riskikaitse andis vahetult HSH Finanzfonds AöR. Hoiupankade liidud ja Flowers ei osalenud selles meetmes. Riskikaitse seisneb 10 miljardi euro suuruses teise järjekoha kahju garantiis, mis kaitseb HSHd kahju eest, mis tekib kokku ligikaudu 172 miljardi euro suuruses portfellis alates teatavast kuupäevast 2009. aasta märtsis (nõude suurus kohustuste täitmata jätmise korral 187 miljardit eurot). 3,2 miljardi euro suuruse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria katab HSH ise. Kuni 10 miljardi euro suurune teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria jääb HSH Finanzfonds AöRi kanda. 13,2 miljardit eurot (esimese ja teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriad kokku) ületava kahju katab HSH. Kaitstud portfelli ülevõtmisväärtus on [ligikaudu 168] miljardit eurot (vara koguväärtus on [ligikaudu 172] miljardit eurot miinus 3,2 miljardit eurot).

(43) HSH võib garantii põhimõtteliselt igal ajal lõpetada, ent kuni 31. detsembrini 2013 on lõpetamine siiski piiratud kokku [2–5] miljardi euroga ja aastas [1–4] miljardi euroga. 9. märtsil 2011 lõpetas HSH garantiist 1 miljardi euro suuruse osa. 18. juunil 2011 ja 6. septembril 2011 lõpetas HSH veel 1 miljardi euro suuruse osa, nii et allesjäänud garantii vähenes 7 miljardile eurole. Lõpetamisest teatati järelevalveasutusele. Järelevalveasutus kinnitas, et ta ei esita sellele vastuväiteid.

(44) Langenud väärtusega varad (nt varaga tagatud väärtpaberid) moodustavad umbes [3–6] % [ligikaudu 172] miljardi euro suurusest riskikaitsega kaetud portfellist. Suurima osa kaitstud varadest moodustavad klientidele antud laenud (HSH põhitegevusala). Kaitstud portfellis on eri vääringud, sealhulgas euro, USA dollar ja Inglise nael. Tabel 2 [Ligikaudu 172] miljardi euro suuruste kaitstud varade jaotus Vara liik Bilansiline vara (miljardites eurodes) % portfellist Klientidele antud laenud [ligikaudu 115] […] Fikseeritud intressimääraga väärtpaberid [ligikaudu 30] […] Võlakirjalaenud (Schuldscheindarlehen (23) ) [ligikaudu 15] […] Varaga tagatud väärtpaberid [ligikaudu 10] […] Maksegarantiid [ligikaudu 5] […] Kokku [ligikaudu 172] 100,0

(45) Enne riskikaitse sisseseadmist laskis HSH välisekspertidel hinnata mitte kogu portfelli, vaid üksnes varaga tagatud väärtpaberite portfelli ja ühte osa CIP-portfellist, mida hindasid Blackrock ja Cambridge Place. Pärast komisjoni asjaomast nõudmist korraldas HSH ajavahemikul 2009. aasta novembrist kuni 2010. aasta jaanuarini kaitstud portfelli hindamise, tuginedes komisjoni eeldusele tunduvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumi rakendumise kohta. Hindamisel osalesid komisjoni eksperdid. Hindamiseeldused olid sarnased komisjoni poolt muudel juhtudel aluseks võetud tunduvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumi eeldustega. Hindamine põhines põhjalikul analüüsil, mis hõlmas 40 tehingust koosnevat valimit fiktiivse väärtusega 1 miljard eurot (s.o 0,6 % tehingute kogumahust), ning väärtpaberistamise seeriate hinnangul, mis tehti Moody’s CDOROM-mudeli (24) alusel ja hõlmas representatiivset osa portfellist. Aluseks võetud eeldused arutati läbi komisjoni ekspertidega. HSHd abistas välisekspert Morgan Stanley, kes kinnitas arvutuste tehnilist õigsust. Riskikaitsega toetati selle sisseseadmise ajal kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi euroga. 2010. aasta veebruaris kinnitas järelevalveasutus kapitalitoetuse määramiseks kasutatud meetodi ja selle aluseks olnud arvutuste õigsust.

(46) HSH Finanzfonds AöR-i ja HSH vahel 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu kohaselt saab HSH Finanzfonds AöR teise järjekoha kahju garantii andmise eest garantii nimiväärtuselt (10 miljardit eurot) igal aastal 400 baaspunkti suurust tasu (edaspidi „põhitasu”). Garantii ärakasutamise ja selle osalise lõpetamise korral väheneb summa, mille pealt makstakse 400 baaspunkti suurust tasu. Tabelis 3 on esitatud kumulatiivse makse kogusumma kolme stsenaariumi korral: a) stsenaarium 1 – HSH baasstsenaarium, mille puhul eeldatakse, et garantiid ei võeta kasutusele ja HSH lõpetab garantii täielikult 2015. aasta lõpuks, b) stsenaarium 2 – keskmine stsenaarium, mille puhul lähtutakse garantii kasutamisest 5 miljardi euro ulatuses, ja c) stsenaarium 3 – vara hindamise aluseks olev juhtum, mille puhul eeldatakse, et garantii kasutatakse ajavahemikul [2015–2020] täielikult ära (lõpetamist ei toimu). Tabel 3 Riskikaitse hüvitis eri stsenaariumide korral vastavalt Saksamaa ettepanekule (Miljonites eurodes) Stsenaarium 1 (garantiid ei kasutata) Stsenaarium 2 (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) Stsenaarium 3 (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses) Põhitasu (400 baaspunkti garantii nimiväärtuselt) [> 1,5] [> 2,5] [> 4]

(47) Ümberkorraldusperioodil makstaks põhitasu olenevalt garantii kasutamisest vahemikus [100–150] miljonit eurot kuni 405 miljonit eurot aastas (vt tabel 4). Tabel 4 Hinnanguline põhitasu (400 baaspunkti), mida HSH maksab ümberkorraldusperioodil HSH Finanzfonds AöR-le (miljonites eurodes) (Miljonites eurodes) 2009 tege-lik väär-tus 2010 tege-lik väär-tus 2011 2012 2013 2014 Stsenaarium 1 (garantiid ei kasutata) – 300 – 405 – [300–350] – [200–250] – [150–200] – [100–150] Stsenaarium 2 (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) – 300 – 405 – [300–350] – [200–250] – [180–230] – [150–200] Stsenaarium 3 (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses) – 300 – 405 – [300–400] – [300–400] – [300–400] – [300–400]

3.3. LIKVIIDSUSGARANTIID

(48) Lisaks taotles HSH SoFFinilt likviidsusgarantiisid, mis pidid katma uute võlakirjade emiteerimise kokku 30 miljardi euro väärtuses. 2008. aasta detsembri alguses andis SoFFin loa 10 miljardi euro suuruse esimese osa emiteerimiseks. Garantiid kiideti heaks Saksamaa päästepaketi (25) raames. Ülejäänud 20 miljardi euro kasutamiseks pidi antama luba pärast ümberkorralduskava esitamist. 20 miljardi euro suuruse teise osa emiteerimiseks anti luba pärast seda, kui HSH esitas SoFFinile 7. märtsil 2009 ümberkorralduskava. 30. septembriks 2009 oli ära kasutatud kokku 17 miljardit eurot. 1. jaanuaril 2010 vähendas SoFFin garantii ülempiiri 30 miljardilt eurolt 17 miljonit eurot. Ülempiiri ei tõstetud kunagi taas endisele tasemele.

4. ÜMBERKORRALDUSKAVA

4.1. ESIALGNE ÜMBERKORRALDUSKAVA JA HILISEM FINANTSPROGNOOSIDE MUUTMINE

(49) Esimest, 1. septembril 2009 esitatud ümberkorralduskava (edaspidi „esialgne ümberkorralduskava”) on kirjeldatud menetluse algatamise otsuses (otsuse põhjendused 23–28). Lisateavet esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud ümberkorralduste kohta esitati ajavahemikul 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juunini. Ümberkorralduskava muudetud redaktsioon esitati 11. juulil 2011 (edaspidi „muudetud ümberkorralduskava”). Järgmistes punktides kirjeldatakse lühidalt esialgses ümberkorralduskavas sisaldunud finantsprognoose ja asjaomaseid muudatusi.

(50) Esialgses ümberkorralduskavas nähti ajavahemikuks 2009–2014 ette netointressitulu vähenemine [ligikaudu 20] % võrra [ligikaudu 1,4] miljardist eurost [ligikaudu 1,1] miljardi euroni. Finantstulemi üksikuid elemente arvesse võttes prognoosis HSH, et põhipanga (26) ümberkorralduseelne majandustulemus paraneb ajavahemikul 2009–2014 (pärast laenude allahindlust) üle 200 % – [ligikaudu 350] miljonist eurost [ligikaudu 1,1] miljardi euroni. Aastaks 2014 prognoositud ümberkorralduseelne tulemus [ligikaudu 1,1] miljardit eurot sisaldas ka [ligikaudu 100] miljoni euro suurust positiivset mõju, mis tulenes laenude allahindluse vähenemisest. Prognoosi kohaselt moodustavad vahendustasud ja müügitulu 2014. aastal [kumbki ligikaudu 20] % põhipanga ümberkorralduseelsest tulemusest. Muudetud ümberkorralduskavas korrigeeriti 2014. aastaks prognoositud ümberkorralduseelne tulemus tasemele [350–450] miljonit eurot, kusjuures vahendustasud ja müügitulu moodustavad sellest [10–15] %.

(51) Esialgses ümberkorralduskavas prognoositi HSH varade kogusumma vähenemist [ligikaudu 175] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 150] miljardi euroni (2014). Lisaks prognoositi põhipanga vara suurenemist [ligikaudu 100] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 110] miljardi euroni (2014). Muudetud ümberkorralduskavas on 2014. aastaks prognoositud HSH varade kogusumma ja põhipanga varade kogusumma korrigeeritud vastavalt 120 miljardi euroni ja 82 miljardi euroni.

(52) Esialgse ümberkorralduskava kohaselt pidi sektorpanga tegevusvaldkondade (laevandus, energia, transport) vara suurenema [ligikaudu 30] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 35] miljardi euroni (2014); sellest [ligikaudu 20] miljardit eurot pidi moodustama peamiselt laevandusega seotud vara, mida rahastatakse USA dollarites. Muudetud ümberkorralduskavas korrigeeriti sektorpanga tegevusvaldkondade vara ja laevandusega seotud vara aastaks 2014 vastavalt [20–25] miljardi euroni ja 15 miljardi euroni. Erinevalt esialgsest ümberkorralduskavast ei hõlmanud muudetud ümberkorralduskava enam lennutranspordi sektorit.

(53) 2014. aastaks prognoositud esimese taseme omavahendite määr oli esialgses ümberkorralduskavas [ligikaudu 10] % ja muudetud ümberkorralduskavas [10–15] %.

(54) Esialgses ümberkorralduskavas esitati 2014. aasta bilansi rahastatava osa tarbeks kavandatud rahastamisallikad [ligikaudu 100] miljardi euro ulatuses (sellest [ligikaudu 25] miljardit eurot tagatisteta vahendeid raha- ja kapitaliturult), nii et varade [ligikaudu 150] miljardi euro suuruse kavandatud kogusummaga võrreldes jäi bilanssi [ligikaudu 50] miljardi euro suurune rahastamispuudujääk. Muudetud ümberkorralduskavas vähendati prognoositud koguvarade ja prognoositud kogukohustuste vahelist lünka; HSH esitas teabe rahastamisallikate kohta, mille abil kaetakse lüngast tulenev rahastamisvajadus.

(55) Järgmises tabelis on esitatud kasvuprognoosid HSH põhitegevusalade lõikes vastavalt esialgsele ümberkorralduskavale ja muudetud ümberkorralduskavas tehtud muudatused. Tabel 5 Laevanduse ja äriklientide valdkonnas prognoositud kasvumäärade võrdlus Tegevusvaldkond Esialgne ümberkorralduskava (1. september 2009) Muudetud ümberkorralduskava (11. juuli 2011) Märkused muudetud ümberkorralduskavas esitatud kasvuprognooside kohta Laevandus Kasvumäär uute tehingute puhul [ligikaudu 250] % aastateks 2010 (tegelik määr) kuni 2014 (aasta keskmine kasvumäär [ligikaudu 40] %) Kasvumäär uute tehingute puhul [90–130] % aastateks 2010 (tegelik määr) kuni 2014 (aasta keskmine kasvumäär […] %) Kasvumäär põhineb uute tehingute absoluutsel keskmisel mahul […] miljardit eurot aastas ajavahemikul 2011–2014. Võrdluseks: turu kogumaht uute tehingute puhul oli samal perioodil keskmiselt [ligikaudu 25] miljardit eurot. Ärikliendid Laenumahu kasv [ligikaudu 100] % (2010 tegelik näitaja – 2014) Laenumahu kasv […] % (2010 tegelik näitaja – 2014) Kasv vastab nelja aasta uute tehingute absoluutsele mahule […] miljardit eurot. Võrdluseks: 31. detsembril 2008 oli varade kogusumma selles valdkonnas 25,7 miljardit eurot.

4.2. MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA ÜLDINE KIRJELDUS

(56) Muudetud ümberkorralduskava esitati 11. juulil 2011. Selles nähakse ette HSH ärimudeli oluline muutmine. HSH uut ärimudelit iseloomustab väiksem risk, suurem keskendumine piirkondlikele tehingutele ning jätkusuutlik rahastamine ja laenuandmine. Kavandatud ja juba algatatud ümberkorraldusmeetmed hõlmavad põhitegevusaladele keskendumise ja seega eri tegevuste ja oluliste osaluste loovutamise või peatamise kõrval filiaalide võrgustiku kohandamist ja kulude struktuuri parandamist. Muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette sisemise ümberkorraldusüksuse loomine, kuhu koondatakse raamatupidamislikel ja korralduslikel eesmärkidel tegevused, millest loobutakse. Uue ärimudeli tähtsaimad elemendid on järgmised: a) ümberkujundamine elujõuliseks põhipangaks, vähendades oluliselt vara, suurendades piirkondlike tehingute osa (tehingud Saksamaa äriklientidega, kinnisvaratehingud Saksamaal ja erapangandus) ning säilitades põhipädevused sellises rahvusvahelises äritegevuses, millel on tugev piirkondlik seos (laevandus ja taastuvad energiaallikad, keskendudes Euroopale); b) kapitaliturutehingute puhul keskendumine üksnes varahaldusele ja klientidega seotud tehingutele, pakkudes eelkõige pangandustooteid muudele äriüksustele (ristmüük); loobumine kauplemisest enda nimel; c) loobumine tegevusaladest, mis ei ole kooskõlas HSH strateegilise ümberkujundamisega, st rahvusvahelistest võimendusväljaostu tehingutest (nn LBO-tehingud), välismaal asuva kinnisvaraga seotud tehingutest, varaga tagatud lennunduse rahastamisest ja muudest laenutehingutest, mis ilmselgelt ei kuulu põhipädevuste hulka; d) kõigi selliste tütarettevõtjate loovutamine, kes ei ole kooskõlas HSH strateegilise ümberkujundamisega. Muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette kokku [100–120] osaluse loovutamine. HSH on osaluste arvu vähendanud juba 25 võrra. Kõik loovutamised peavad toimuma hiljemalt […]; e) selliste tegevusvaldkondade selge eraldamine, milles toimuvat tegevust vähendatakse või mis müüakse sisemise ümberkorraldusüksuse raames. Ümberkorraldusüksus ei alusta uut äritegevust; f) Saksamaal ja välisriikides asuvate filiaalide ulatuslik kohandamine: mittestrateegilistest tegevusvaldkondadest loobumise tagajärjel suletakse välisriikides asuvast 21 filiaalist 15. Filiaalid või esindused Helsingis, Shanghais, Mumbais, Stockholmis, Napolis, Oslos, Riias, Tallinnas, Varssavis, San Franciscos ja Hanois on juba suletud. Kopenhaagenis, Pariisis, Amsterdamis ja Moskvas asuvad filiaalid või esindused suletakse 2012. aastaks. Pärast ümberkorraldamist jääb alles kuus HSH filiaali või esindust Londonis, Hongkongis, New Yorgis, Singapuris, Luxembourgis ja Ateenas, kusjuures Londoni, Luxembourgi ja New Yorgi filiaali suurust vähendatakse ja Hongkongi filiaal muudetakse esinduseks.

(57) Piirkondlik suunitlus tähendab seda, et keskendutakse eelkõige Põhja-Saksamaa äriklientidele ja eraklientidele, kinnisvaratehingutele ja hoiupangatehingutele. Peale selle keskendub HSH teatavatele rahvusvahelise laevanduse rahastamise valdkondadele, peamiselt Euroopaga seotud taastuvenergiaprojektide rahastamisele ning teatavate taristuprojektide rahastamisele. HSH sulgeb Lübecki kontori 2011. aasta lõpuks.

(58) Uue põhipanga bilansimaht väheneb kokkuvõttes oluliselt, eriti seepärast, et põhipanga vara kantakse üle HSH ümberkorraldusüksusele. Ümberkorraldusperioodi lõpus 31. detsembril 2014 on HSH (põhipanga) bilansimaht 82 miljardit eurot. Võrreldes 2008. aasta bilansimahuga 208 miljardit eurot väheneb bilansimaht 126 miljardi euro võrra, st peaaegu 61 %.

(59) Muudetud ümberkorralduskava põhineb Saksamaa, euroala, Ameerika Ühendriikide ja kogu maailma SKP muutumise, pika- ja lühiajaliste intresside muutumise, euroala ja Ameerika Ühendriikide inflatsiooni, naftahindade ning euro ja USA dollari vahetuskursiga seotud üldistel eeldustel. Üksikute tegevusvaldkondade kohta tehtud prognoosid põhinevad eeldustel, mis on seotud asjaomase turu kasvumäärade, mahtude ja marginaalidega uute tehingute sektoris (vastavalt valdkonnale) ning ristmüügi mahtudega. Võttes arvesse laevanduse valdkonna tähtsust HSH lõpliku finantstulemi kujunemisel, esitas HSH sektoripõhised eeldused laevanduse rahastamise turu arengu kohta. Järgmises tabelis on esitatud prognoosid turu suuruse muutumise kohta seoses uute rahvusvaheliste tehingutega (puistlasti-, konteiner- ja tankerlaevade sektori koguväärtus), HSH uute tehingute mahu ja HSH turuosa kohta. Tabel 6 Prognoosid laevanduse rahastamise kohta ajavahemikul 2011–2014 2005–2008 keskmine 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Uued rahvusvahelised tehingud laevanduse rahastamise sektoris kokku (Miljardites eurodes) 109,4 25,9 48,3 [10–15] [15–25] [25–35] [40–50] HSH uued tehingud (Miljardites eurodes) 6,7 0,2 1 [0,5–1,5] [0,5–1,5] [1–2] [2–3] HSH turuosa (%) 6,1 0,8 2,1 [umbes 4] [umbes 5] [umbes 5] [umbes 5]

(60) HSH lähtub euro ja USA dollari keskmisest vahetuskursist [1,30–1,50]. HSH esitas andmed selle kohta, kuidas muutunud prognoosid mõjutavad kasumit ja kahjumit ning tema likviidsuspositsiooni, ning esitas eelkõige intressimäärade ning euro ja USA dollari vahetuskursi muutumisel põhineva tundlikkusanalüüsi. Tundlikkusanalüüsi kohaselt ei ole kahjum, mis tekiks HSH-l intressimäärade ning euro ja USA dollari vahetuskursi prognooside olulise muutumise korral, suurem sellest, mida HSH suudaks katta. Kui euro ja USA dollari vahetuskurss erineks oluliselt baasstsenaariumist, ei oleks HSH likviidsuspositsioon negatiivne.

(61) Lisaks esitas HSH vähem soodsatele turuprognoosidele tuginedes negatiivse ja halvima stsenaariumi kontserni tasandil. Negatiivse ja halvima stsenaariumi korral näitavad finantsprognoosid, et riskikaitse ülesehitus vähendab stressiteguri mõju HSH maksevõimele. Negatiivse stsenaariumi korral lükkaks HSH garantii osalise lõpetamise edasi ja piiraks seega negatiivsetest majanduslikest raamtingimustest tulenevalt riskiga kaalutud vara kasvu. Mõlema stsenaariumi korral oleks HSH esimese taseme omavahendite määr ümberkorraldusperioodil ligikaudu 10 %.

4.3. HSH ÜKSIKUTE TEGEVUSVALDKONDADE ÜMBERKORRALDAMISE KIRJELDUS

(62) Põhipanga äriklientide valdkonna bilansimahtu vähendatakse 26,3 miljardist eurost (2008. aastal) [10–20] miljardi euroni (2014. aastal). Kokku vähendatakse nimetatud tegevusvaldkonda sel ajavahemikul ligikaudu [45–55] % võrra.

(63) Äriklientide valdkonnas pakub HSH suurematele keskmise suurusega ettevõtjatele rahastamisvahendeid, eelkõige oma peamises tegevuspiirkonnas Põhja-Saksamaal.

(64) HSH on peatanud tegevuse liisinguettevõtete refinantseerimise valdkonnas ja rahvusvahelised LBO-tehingud ning ta lõpetab ka klienditehingud Aasia ja Skandinaavia äriklientidega. Äriklientide valdkonnas ei pakuta enam lennukite või laevade varaga tagatud rahastamist. See ei vähenda siiski HSH võimekust edendada piirkondlikku äri oma peamises tegevuspiirkonnas.

(65) HSH keskendub eelkõige Põhja-Saksamaa suurematele keskmise suurusega ettevõtjatele ja teatavates peamistes majandusharudes tegutsevatele Saksa ettevõtjatele. Ta keskendub üksnes kasumlikele tehingutele ja hea krediidivõimega klientidele, kes vajavad erinevaid pangandustooteid. HSH eesmärk on saada nende klientide eelistatud pangaks.

(66) Rahastamise parandamise eesmärgil püütakse selles tegevusvaldkonnas üha enam suurendada hoiuseid ja sisse seada rahastamisstruktuur, mis võimaldab moodustada sündikaate, vastab EKP tingimustele või mida on võimalik üle anda investoritele.

(67) Põhipanga kinnisvarasektori bilansimahtu vähendatakse 30,5 miljardist eurost (2008. aastal) [9–18] miljardi euroni (2014. aastal). Bilansimahtu vähendatakse seega [50–70] % võrra.

(68) HSH pakub igat liiki laenutooteid ja kõiki muid pangandustooteid, mille järele on kinnisvaraettevõtete hulgas nõudlus. HSH keskendub äritegevuses Põhja-Saksamaale ja Saksamaa linnastutele. Tegevus on eelkõige suunatud […] rahastamislahenduste leidmisele ja mõistliku riskiga projektide rahastamisele. Selles tegevusvaldkonnas keskendub HSH […] rahastamisele. Spetsiifilist kinnisvara rahastatakse üksnes valikuliselt.

(69) Loobutakse äritegevusest muudes riikides, kaasa arvatud rahvusvahelistest kinnisvaratehingutest, mida tehakse Saksa klientide toetuseks Euroopa linnastutes. HSH ei tee neis tegevusvaldkondades enam uusi tehinguid ja lõpetab olemasoleva äritegevuse.

(70) HSH keskendub peamiselt professionaalsetele kinnisvarainvestoritele ja tema tegevus on seejuures suunatud eelkõige olemasolevatele klientidele, väljavalitud kinnisvaraarendajatele ning klientidele, kellel on kindel positsioon kinnisvarasektoris ja suur potentsiaal ristmüügi valdkonnas, ning Põhja-Saksamaaga seotud klientidele, kes vajavad kompleksset rahastamisstruktuuri. HSH kasutab edaspidi selliseid struktuure ja tooteid, mis vähendavad rahastamisvahendite vajadust, st tagatud võlakirjade puhul lubatud tehinguid, EKP tingimustele vastavaid laene ning Kreditanstalt für Wiederbau (KfW) antavaid rahastamisvahendeid ja tagatisi.

(71) Põhipanga hoiupankade valdkonna bilansimahtu vähendatakse eelkõige hoiupankade refinantseerimise vähendamise teel 8,7 miljardist eurost (2008. aastal) [< 3] miljardi euroni (2014. aastal).

(72) Selle tegevusvaldkonna kliendid on peamiselt Põhja-Saksamaa hoiupangad ja avalik-õiguslikud asutused, kuid ka väljapoolt Põhja-Saksamaad pärit hoiupangad ja avalik-õiguslikud asutused (kaudne seos pangaga).

(73) HSH pakub suurt hulka tooteid, mis on seotud hoiupankade peamiste tegevusvaldkondadega. Sellised tooted on eelkõige näiteks era- ja äripangandus, varahaldus ning väärtpaberihaldus ja laenuportfelli haldamine.

(74) Põhipanga erapanganduse bilansimahtu vähendatakse 1,7 miljardist eurost (2008. aastal) [0,5–1,5] miljardi euroni (2014. aastal).

(75) HSH keskendub teenuste osutamisele jõukatele eraklientidele oma peamises tegevuspiirkonnas Põhja-Saksamaal. Lisaks pakub HSH teistes turusegmentides tegutsevates piirkonnaülestes filiaalides erapanganduse teenuseid. Teenuste valikut […].

(76) HSH keskendub jõukate ja väga jõukate eraklientide leidmisele ja teenindamisele ning sihtasutustele. Ristmüügi raames osutatakse erapanganduse teenuseid ka põhipanga muude tegevusvaldkondade klientidele/füüsilistele isikutele.

(77) Põhipanga laevandussektori bilansimahtu vähendatakse 46 % võrra 28,3 miljardist eurost (2008. aastal) ligikaudu 15 miljardi euroni (2014. aastal).

(78) HSH uute tehingute turuosa rahvusvahelise laevanduse rahastamise valdkonnas on 31. detsembriks 2014 kuni [< 8] % (aasta baasil). Lisaks tagab HSH, et 31. detsembri 2014. aasta seisuga ei ole ta – turgude järjestuse põhjal, mis on kindlaks tehtud aasta andmete alusel – üks kolmest suurima aastase rahvusvaheliste tehingute mahuga laevanduse rahastajast.

(79) HSH portfelli mitmekesistatakse nii laevatüüpide kui ka riikide poolest. Eri liiki varadest keskendutakse endiselt […] ja paljudele […]. Olulised tooted on tavapärased pikaajalised hüpoteeklaenud uute laevade ehitamiseks ja kasutatud laevade soetamise rahastamine. Peale selle tegutseb HSH valikuliselt ka struktureeritud finantsteenuste pakkujana.

(80) HSH vähendab äritegevust, peatades ro-ro-tüüpi parvlaevade ja merematkelaevade soetamise rahastamise, […].

(81) HSH keskendub keskmistele ja suurtele üleilmselt tegutsevatele laevandusettevõtjatele, kasumlikele väikeklientidele ning potentsiaalse kogutulu ja riskide alusel välja valitud klientidele. Lisaks on oluline kliendi valmisolek moodustada sündikaate ning asjaolu, kas klient vastab sündikaatide moodustamise (nt läbipaistvus) ja refinantseerimise tingimustele.

(82) Laevandusvaldkond pakub eelkõige lihtsat (27) ja piiratud ulatuses ka struktuurset rahastamist ning tegutseb volitatud juhtivkorraldaja ja arvepidajana.

(83) Põhipanga tegevus transpordi/lennutranspordi sektoris lõpetatakse. Bilansimaht 11,7 miljardit eurot (2008. aastal) antakse lõpetamiseks üle ümberkorraldusüksusele või suunatakse muudesse tegevusvaldkondadesse. HSH ei tegele edaspidi enam lennutranspordi varaga tagatud rahastamisega. Olemasolev äritegevus lõpetatakse, loovutatakse või antakse vähendamise eesmärgil üle ümberkorraldusüksusele. HSH on ümberkorraldamise raames asjaomase tegevusvaldkonna juba osaliselt ümber korraldanud ja liitnud strateegiliselt tähtsad osad raudteetranspordi valdkonnaga ning taristu energia- ja taristuvaldkonnaga.

(84) Energia- ja taristuvaldkonna ümberkorraldusprotsessi käigus suureneb põhipanga energia- ja taristuvaldkonna bilansimaht 4,6 miljardist eurost 2008. aastal (endine energiasektor) [5–10] miljardi euroni 2014. aastal. Energia- ja taristuvaldkond hõlmab nii taastuvenergiasektorit kui ka taristu- ja raudteetranspordisektorit, mis varem kuulusid transpordivaldkonna alla.

(85) Energiasektoris rahastab HSH edaspidi tuule- ja päikeseenergiaprojekte. Asjaomane sektor hõlmab tuuleenergia (maismaa- ja avameretuulikute abil toodetud elektrienergia) ja päikeseenergiaga (päikesepaneelide abil ja termiliselt toodetud elektrienergia) seotud varasid ning tuule- ja päikeseenergiaprojekte ühendavaid võrgustikke. Äritegevus keskendub eelkõige Euroopale. HSH tegevus traditsiooniliste energiaallikate valdkonnas ja kõik energiatehingud Põhja-Ameerikas peatatakse.

(86) Tegevusvaldkondades muudatuste tegemise, eelkõige lennutranspordi valdkonna sulgemise ning välismaal asuva kinnisvaraga seotud tehingute ja laevanduse valdkonna vähendamise tõttu väheneb automaatselt ka sektor „Muu tegevus”.

(87) Sektor „Muu tegevus” hõlmab – lisaks Corporate Centre’ile – kapitaliturutehinguid, mille kaudu HSH teostab varahaldust ja mille eesmärk on pakkuda muudele tegevusvaldkondadele pangandustooteid.

(88) HSH edendab pidevalt rahastamistegevuse stabiilsust ja kvaliteeti. Ta tagab, et alates 2012. aasta lõpust on nii tema stabiilse netorahastamise kordaja kui ka likviidsuskattekordaja (28) […]. Põhipanga USA dollarites rahastamise (mitte krediidiriski vahetustehingute) teel refinantseeritavate dollaritehingute osakaal suureneb 2012. aasta lõpuks vähemalt […] %-ni ja 2014. aasta lõpuks vähemalt […] %-ni.

(89) HSH kavatseb oluliselt vähendada suure riskipotentsiaaliga kapitaliturutehinguid ja on juba suuresti piiranud oma tootevalikut. Kauplemisest enda nimel on ta juba loobunud.

4.4. MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVAS SISALDUVA FINANTSPROGNOOSI KIRJELDUS

(90) HSH esitas ajavahemikuks 2011–2014 tegevusvaldkondade kaupa liigitatud ja kontserni tasandil konsolideeritud põhjaliku äriplaani, kaasa arvatud kasumiaruanne ja bilanss ning tasuvus- ja tulemusnäitajad. Lisaks esitas HSH tundlikkusanalüüsi, mis käsitles negatiivset ja halvimat stsenaariumi kontserni tasandil. Kasumi ja kahjumi prognoosi kohaselt tekib HSH kontsernil 2011. aastal ligikaudu [100–200] miljoni euro suurune täiendav kahjum, ja tema kasum suureneb pidevalt, olles 2014. aastal ligikaudu [400–500] miljonit eurot pärast maksustamist. Omakapitali tootlus on 2011. aastal negatiivne ja see suureneb 2014. aastaks ligikaudu [7–8] %-ni. Esimese taseme omavahendite määr suureneb ajavahemikul 2012–2014 ligikaudu [13–16] %-ni. Komisjoni andmetel sisaldavad muudetud ümberkorralduskavas esitatud finantsprognoosid ühekordset makset 500 miljonit eurot 2011. aastal, mis arvati maha maksustamiseelsest kasumist. Koguvara väheneb prognooside kohaselt 208 miljardist eurost (2008. aastal) 120 miljardi euroni (2014. aastal).

(91) Järgmistes tabelites on esitatud HSH ja põhipanga põhinäitajad vastavalt muudetud ümberkorralduskavale. Tabel 7 HSH finantsprognoos ajavahemikuks 2011–2014 2008 tegelik näitaja 2009 tegelik näitaja 2010 tegelik näitaja 2011 prog-noos 2012 prog-noos 2013 prognoos 2014 prognoos Kogutulu (Miljonites eurodes) 157 2 876 1 603 [1 300–1 800] [1 300–1 800] [1 300–1 800] [1 300–1 800] Ümberkorralduseelne majandustulem (Miljonites eurodes) (2 796) (718) 545 [500–1 000] [500–1 000] [500–1 000] [500–1 000] Kasum enne maksustamist (Miljonites eurodes) (2 968) (1 325) 17 [– 200–300] [0–500] [100–600] [200–700] Tulem (Miljonites eurodes) (3 195) (902) 48 [– 400–100] [0–500] [0–500] [0–500] Kulude ja tulude suhe (CIR) (%) 573 29 54 [45–55] [45–55] [45–55] [40–50] Omakapitali tootlus (RoE) pärast maksustamist (%) < 0 < 0 < 0 [– 5–+ 5] [5–10] [5–10] [5–10] Koguvara (miljardites eurodes) 208 175 151 [130–150] [125–145] [120–140] [115–135] Tabel 8 Põhipanga finantsprognoos ajavahemikuks 2011–2014 2008 tegelik näitaja 2009 tegelik näitaja 2010 tegelik näitaja 2011 prog-noos 2012 prog-noos 2013 prognoos 2014 prognoos Kogutulu (Miljonites eurodes) 1 582 1 756 1 103 [750–1 250] [750–1 250] [750–1 250] [750–1 250] Ümberkorralduseelne majandustulem (Miljonites eurodes) 418 354 574 [300–600] [300–600] [300–600] [300–600] Kasum enne maksustamist (Miljonites eurodes) 295 18 318 [200–500] [200–500] [200–500] [200–500] Kulude ja tulude suhe (CIR) (%) 39 32 52 [40–60] [40–60] [40–60] [40–60] Sektorite vara kokku (miljardites eurodes) 113 97 88 [60–90] [60–90] [60–90] 82

(92) Järgmistes tabelites on esitatud HSH rahastamiskava, mille puhul on arvesse võetud üldist rahastamisstrateegiat ja USA dollarites rahastamise strateegiat. Tabel 9 HSH rahastamiskava ajavahemikul 2010–2014 (miljardites eurodes) Maht rahastamisallikate lõikes 2010 tegelik näitaja 2011 2012 2013 2014 Tagatud võlakirjad […] […] […] […] […] Riigigarantiiga pikaajalised võlakohustused […] […] […] […] […] Pikaajalised tagamata esimese järjekoha võlakirjakohustused […] […] […] […] […] Lühikese tähtajaga rahastamine raha- ja kapitaliturgudel […] […] […] […] […] Muu rahastamine raha- ja kapitaliturgudel […] […] […] […] […] Äri- ja eraklientide hoiused (2010. aastani)/ülejäänud hoiused (2011. aasta püsijääk) […] […] […] […] […] Arengupangad ja majanduskrediit […] […] […] […] […] Hübriidinstrumendid (esimese ja teise taseme omavahendid) […] […] […] […] […] Kokku […] […] […] […] […] Tuletisinstrumendid […] […] […] […] […] Koguvara […] […] […] […] […] Koguvara – (kogukohustused + tuletisinstrumendid), mida rahastatakse lühiajaliste tagatud rahastamisvahendite, üleliigsete hoiuste ja omavahendite kaudu […] […] […] […]

(93) Riigigarantiidega kaetud pika tähtajaga võlakirjade mahtu vähendatakse 44 miljardist eurost (2010. aasta lõpul) [13–18] miljardi euroni (2014. aasta lõpul). Samal ajal vähendatakse HSH koguvara [25–35] miljardi euro võrra. Koguvara ja kogukohustuste vaheline erinevus (mida on korrigeeritud tuletisinstrumentide mõjuga) tekitab rahastamiskavasse lünga, mis tuleb täita tagamata ja tagatud lühikese tähtajaga rahastamisvahendite ning hoiuste ja omavahendite ülejäägi abil. HSH hoiustega seotud kavas võetakse arvesse üksnes stabiilseks peetavat osa koguhoiustest (püsijääk), kusjuures hoiuste tegelik maht on eeldatavasti siiski suurem ja täidab osa rahastamislüngast. Kuigi rahastatud vara ja kohustuste vahelise rahastamislünga saaks osaliselt täita lühikese tähtajaga rahastamisvahenditega raha- ja kapitaliturul, väheneb ümberkorraldusperioodil HSH sõltuvus raha- ja kapitalituru lühikese tähtajaga rahastamisvahenditest absoluutarvudes. Seoses eurodes rahastamise strateegiaga kavatseb HSH suhteliselt suuremal määral kasutada tagatud võlakirju. Tabel 10 USA dollarites rahastamise strateegia (2010–2014) (miljardites USA dollarites) Maht 2010 tegelik näitaja 2011 2012 2013 2014 Rahastamine USA dollarites […] […] […] […] […] USA dollarites rahastamine krediidiriski vahetustehingute teel […] […] […] […] […] Koguvara USA dollarites […] […] […] […] […] Laevandusega seotud koguvara USA dollarites […] […] […] […] […]

(94) Kuigi HSH rahastas 2010. aastal 75 % USA dollarites vääringustatud varadest kõiki välisvaluutasid hõlmavate krediidiriski vahetustehingute abil, tuleb krediidiriski vahetustehinguid vähendada […] %-ni USA dollarites vääringustatud varade kogusummast (sealhulgas ümberkorraldusüksuse varad). Suhteliselt väiksem sõltuvus krediidiriski vahetustehingute abil rahastamisest saavutatakse USA dollarites vääringustatud varade vähendamise ja seega USA dollarites rahastamise absoluutsumma piiramisega.

(95) Hoiupangad andsid HSH-le 2010. aastal pikaajalisi tagamata rahastamisvahendeid summas [2,5–3,5] miljardit eurot ja pikaajalisi tagatud rahastamisvahendeid summas [200–500] miljonit eurot, st kokku [2,7–4] miljardit eurot. Teised liidumaa pangad andsid seevastu kokku [150–250] miljonit eurot ja muud finantseerimisasutused (era- ja avalik-õiguslikud finantseerimisasutused, v.a hoiupangad ja liidumaade pangad) [1–2] miljardit eurot.

(96) Muudetud ümberkorralduskava kohaselt tugevnevad ümberkorraldusperioodil HSH kapitalipositsioon ja -määrad ning esimese taseme põhiomavahendite määr suureneb 2014. aasta lõpuks [10–13] %-ni. Komisjoni nõudel nägi HSH finantsprognoosides ette aktsiakapitali suurendamise 500 miljoni euro võrra 2013. aastaks. Tabel 11 HSH kapitalipositsioon (2009–2015) 2009 tegelik näitaja 2010 tegelik näitaja 2011 2012 2013 2014 2015 Riskiga kaalutud varad pärast garantiid (Miljardites eurodes) 71 41 [40–60] [40–60] [45–65] [50–70] [50–70] Kehtiv garantii (Miljardites eurodes) 10 10 7,0 [< 7,0] [< 7,0] [< 5,0] [< 5,0] Kapitali areng (Miljardites eurodes) Esimese taseme põhiomavahendid (Miljardites eurodes) 5,080 4,433 [4 000–6 000] [4 500–6 500] [5 000–7 000] [5 500–7 500] [6 000–8 000] Esimese taseme omavahendid (Miljardites eurodes) 7,491 6,274 [5 000–7 000] [5 500–7 500] [6 000–8 000] [6 500–8 500] [7 000–9 000] Kogukapital (Miljardites eurodes) 11,523 9,400 [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] Kapitalimäärad Esimese taseme põhiomavahendid/riskiga kaalutud varad (%) 7,1 10,7 [> 7,0] [> 8,0] [> 9,0] [> 10,0] [> 10,0] Esimese taseme omavahendid/riskiga kaalutud varad (%) 10,5 15,2 [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0]

4.5. SAKSAMAA KOHUSTUSED

(97) Saksamaa kinnitas, et HSH täidab muudetud ümberkorralduskava, ja esitas käesoleva otsuse I ja III lisas sisalduvad kohustused.

4.6. JÄRELEVALVE

(98) Saksamaa lubas, et järelevalve eest vastutav usaldusisik koostab põhjalikud kvartaliaruanded. Nimetatud aruanded sisaldavad eelkõige teavet toetusmeetmete eest hüvitise maksmise (kooskõlas komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris, V lisa; edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (29) ja muudetud ümberkorralduskava täitmise kohta (kooskõlas komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta, punkt 46; edaspidi „ümberkorraldamist käsitlev teatis”) (30).

5. HSH-LE ANTUD RIIGIABI HINDAMISEKS AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(99) Komisjon algatas 30. oktoobril 2009 ametliku uurimismenetluse, et teha kindlaks, kas riskikaitse vastab langenud väärtusega varade teatises abikõlblike varade ning langenud väärtusega varade hindamise (sealhulgas hindamismeetod), hüvitamise ja haldamise suhtes sätestatud tingimustele. Lisaks soovis komisjon uurida rekapitaliseerimismeetme rakendamise tingimusi, kulude jagamist ja konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid.

(100) Tagatud varade abikõlblikkusega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 40 kahtlust, kas langenud väärtusega varade teatises sätestatud asjaomased tingimused on täidetud, kuna teatises esitatud langenud väärtusega varade määratluse alla sai otseselt liigitada üksnes väikese osa tagatud portfellist.

(101) Läbipaistvuse ja teabe avalikustamise kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 43, et HSH on esitanud sõltumatute ekspertide koostatud hindamisaruanded, mis hõlmavad üksnes osa tagatud portfellist – täpsemalt öeldes suurt osa struktureeritud krediidiriski kaitsest. Peale selle ei olnud Saksamaa tookord esitanud järelevalveasutuse kinnitust hindamisprotsessi ja tulemuse kohta.

(102) Varade haldamisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 45 kahtlust, kas HSH kavandatud meetmed vastavad langenud väärtusega varade teatises sätestatud tingimustele, kuna kõik varad kajastuvad ka edaspidi HSH bilansis.

(103) Hindamise kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 47, et sõltumatud eksperdid olid hinnanud üksnes struktureeritud laenuportfelli ja komisjoni käsutuses ei olnud tollal piisavat teavet, et hinnata kogu portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Lisaks märkis komisjon, et ta soovib kontrollida HSH poolt tagatud varade puhul aluseks võetud korrelatsioonieeldusi.

(104) Hüvitise maksmisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 49 kahtlust, kas kulude jagamine on asjakohane, kuna langenud väärtusega varade teatise kohaselt tuleb HSH-lt nõuda, et ta kataks esimese järjekoha kahju klausli kaudu osa (üldjuhul vähemalt 10 %) kahjumist või riskidest. Lisaks väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgnevates punktides kahtlust, kas 400 baaspunkti suurune tasu on piisav hüvitis avalik-õiguslike omanike võetud riskide eest.

(105) Elujõulisuse taastamisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 59 kahtlust, kas HSH on suuteline taastama pikaajalist elujõulisust. Võttes arvesse HSH suurt sõltuvust raha- ja kapitaliturust, siis kahtles komisjon eriti selles, kas esitatud refinantseerimisstrateegia üksinda on pärast riigigarantiide lõppemist keskpikas ja pikas plaanis jätkusuutlik.

(106) Menetluse algatamise otsuse punktides 60 ja 61 kahtles komisjon algse ümberkorralduskava aluseks olevates kasvu- ja kasumieelduste õigsuses. Komisjoni kahtles eriti selles, kas pank suudab saavutada suuremat kasumimarginaali erapanganduse sektoris ning prognoositud kasvu laevandus- ja transpordisektoris, milles HSH-l oli juba suhteliselt suur turuosa.

(107) Menetluse algatamise otsuse punktis 62 väljendas komisjon kahtlust seoses asjaoluga, et kuigi HSH soovib jätkata rahvusvahelisi tehinguid kapitaliturul suures mahus, märgib ta siiski samal ajal, et kavatseb oma ärimudelis taas rohkem keskenduda piirkondlikule äritegevusele. Menetluse algatamise otsuse punktis 63 kahtles komisjon selles, kas oletus, et HSH suudab 2013. aastal taastada varasema krediidireitingu A, on realistlik.

(108) Omapanuse kohta märkis komisjon, et algne ümberkorralduskava ei sisalda kaugeleulatuvaid ettepanekuid. Omapanuse maht võõrandamistehingute vormis jääb ebamääraseks. Seoses vähemusaktsionäride kaasamisega kulude jagamisse kahtles komisjon HSH hinnangus ja seega ka uute emiteeritavate aktsiate hinnas. Menetluse algatamise otsuse punktides 10 ja 32 väljendas komisjon kahtlust, et rekapitaliseerimisest kõrvale jäänud hoiupankade liidud ja Flowers võisid saada kapitalisüstist kasu, sest omandasid HSHs liiga suure osaluse.

6. SAKSAMAA MÄRKUSED

(109) Saksamaa esitas 17. detsembril 2009 liidumaade ja HSH ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

6.1. MÄRKUSED RISKIKAITSE KOHTA

(110) Saksamaa leidis, et komisjoni antud õiguslik hinnang riskikaitse kohta on väär, sest see tugineb langenud väärtusega varade teatisele, mis ei ole käesoleval juhul kohaldatav.

(111) Saksamaa ei nõustunud komisjoniga, et langenud väärtusega varade teatise kohaldamine on igal juhul kohustuslik ja komisjon pidi meetme võtmise või sellest teatamise ajast olenemata kohaldama otsuse tegemise ajal kehtinud õigusnorme ja teatisi (31). Saksamaa arvates saab sellega nõustuda üksnes juhul, kui asjaomaste õigusnormide või teatiste reguleerimisala on avatud, mis käesoleval juhul nii ei ole. Lisaks väitis Saksamaa, et langenud väärtusega varade teatis ei hõlma kõiki langenud väärtusega varadele suunatud toetusmeetmete liike. Saksamaa leiab, et langenud väärtusega varade teatist tuleb käsitada üksnes haldusaktina, mille ainus eesmärk on tagada ühtne haldustava ja mis on siduv üksnes komisjonile. Riskikaitse kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata otseselt ELi toimimise lepingu alusel. Kuna Saksamaa arvates ei kuulu teise järjekoha kahju garantii eesmärk ja tagatud portfelli koosseis langenud väärtusega varade teatise reguleerimisalasse, on tõendatud, et langenud väärtusega varade teatis ei ole HSHga seotud juhul kohaldatav.

(112) Saksamaa selgitas, et langenud väärtusega varade teatise kohaldamise tulemusel võib hindamine põhineda vääral raamistikul, mis on HSH-le abielemendi, portfelli väärtuse, hüvitise suuruse ja ümberkorraldamise vajaduse kindlaksmääramise seisukohast ebasoodne.

(113) Saksamaa viitas menetluse algatamise otsuse punktile 38, milles komisjon märkis, et peamiselt ettevõtjatele antavatest laenudest koosneva portfelli turuväärtust on raske hinnata. Saksamaa käsitas neid raskusi tõendina selle kohta, et teise järjekoha kahju garantiid ei tule hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel, ja selgitas, et komisjon saab ekstrapoleerimise teel abisumma, mille suurus võrdub garantii nominaalväärtusega. Ainuüksi see tulemus tõendab, et valitud meetod peab olema väär, sest see tähendaks, et komisjon võrdsustab valitud riskikaitse abielementi silmas pidades sama suure rekapitaliseerimisega, kuigi need meetmed on erinevad. Rekapitaliseerimine kujutab endast pikaajalist kapitalisüsti, kuid garantii puhul on tegemist tagatud varade tähtajaga piiratud ja üksnes regulatiivselt toimiva stabiliseerimismeetmega.

(114) Saksamaa sõnul näitab abielemendi tuletamine turuväärtusest, et komisjon mõistab riskikaitse olemust valesti, sest see ei kaitse turuväärtuse kõikumise eest. Komisjon peab teise järjekoha kahju garantiiga seotud abielemendi kindlaks määrama pigem üldiste riigiabieeskirjade alusel ja tuginedes eelkõige komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (32) (edaspidi „garantiisid käsitlev teatis”). Saksamaa arvates oleks garantiisid käsitleva teatise kohaldamise korral – juhul kui riskikaitse hüvitisena maksta turupõhist tasu – abielement väiksem.

(115) Saksamaa leiab, et isegi kui langenud väärtusega varade teatis on teise järjekoha kahju garantii suhtes kohaldatav, on komisjon teinud selle kohaldamisel vigu nii seoses abielemendi kindlaksmääramise ja hüvitise suuruse arvutamisega kui ka kulude jagamise ja varahaldusega ümberkorraldusüksuses. Teise järjekoha kahju garantii abielement on väär, sest portfelli üleandmise ja turuväärtusega seotud eeldused on väärad. Kapitalitoetuse hüvitamise kohta märkis Saksamaa, et menetluse algatamise otsuses esitatud kapitalitoetuse hinnang põhineb vananenud andmetel. Uute andmete alusel on kapitalitoetus palju väiksem. Esialgne hinnang kulude jagamise kohta on samuti väär ja liiga piiratud, sest komisjon tugineb üksnes garantii esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriale, mis on tunduvalt väiksem langenud väärtusega varade teatises sätestatud tingimusest, et esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria peab moodustama 10 % tagatud portfellist. Kulude jagamise ja absoluutarvudes väljendatud esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria vahel puudub igasugune seos. Pealegi kannab HSH kogu kahju, mis ületab teise järjekoha kahju garantiid. Varahalduse kohta selgitas Saksamaa, et langenud väärtusega varade teatise põhimõtted ei ole HSH riskikaitse suhtes kohaldatavad ja kogu riskikaitsega hõlmatud vara eraldi haldamine ei ole mõttekas. HSH kavatseb luua ümberkorraldusüksuse ning hoida põhipanka ja ümberkorraldusüksust funktsionaalses ja organisatsioonilises mõttes selgelt lahus; see hõlmab ka juhatust.

(116) Saksamaa ei nõustu menetluse algatamise otsuse punktis 47 esitatud hinnanguga portfelli kohta. Tagatud portfelli puhul on peamiselt tegemist klassikaliste laenutehingutega, mida ei saa automaatselt hinnata rahavoogude alusel. Samuti ei ole „kompleksse” vara hindamiseeskiri, mille eesmärk on üldise väärtuste allahindluse abil simuleerida ebakindlust turul, käesoleval juhul tagatud vara hindamiseks sobiv. Kui väliseksperdid hindasid HSH CIP-portfelli rahavoogude alusel, siis palju suurema laenuportfelli varasid hinnati tavapärase pangandussektoris kasutatava ja asjaomaste regulatiivsete normidega kooskõlas oleva krediidiriski analüüsi alusel, milles asetatakse suurem rõhk laenuvõtja krediidivõimele.

(117) Saksamaa väitis, nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, et langenud väärtusega varade teatises sätestatud hindamismeetodite kohaldamine teise järjekoha kahju garantii suhtes ei ole asjakohane ja hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata garantiisid käsitleva teatise alusel. Teabevahetuse käigus, mis hõlmas ka mitut kohtumist ja telefonikõnet, esitas Saksamaa ajavahemikul 2010. aasta jaanuarist kuni augustini teabe eesmärgiga tõendada, et […] suuruse summa täielik tagastamine raskendaks HSH elujõulisuse taastamist.

6.2. MÄRKUSED REKAPITALISEERIMISE KOHTA

(118) Saksamaa leidis, et komisjon on teinud ka rekapitaliseerimise hindamisel vigu seoses HSH väärtuse hindamisega ja õigusliku hinnangu andmisega asjaolule, et kasu said rekapitaliseerimisest kõrvale jäänud vähemusaktsionärid.

(119) Saksamaa leiab, et komisjoni kahtlused ettevõtte väärtuse hindamise suhtes tulenevad sellest, et faktilised asjaolud on vääralt kindlaks tehtud. Seepärast ei ole tähtis, et PwC esialgses hinnangus ettevõtte väärtuse kohta ei ole arvesse võetud S&P poolset krediidireitingu langetamist, ja piisavalt põhjendatult võib eeldada, et HSH-l on 2013. aastal taas krediidireiting A.

(120) Mis puudutab uute aktsiate väljalaskehinda, siis börsil noteeritud pankade puhul on hinnaalandused vahemikus 30–60 % tavapärased. HSH väärtuse hindamine on sobiv alus uute aktsiate hinna kindlaksmääramiseks ja HSH vanad aktsionärid ei saanud toetusmeetmetest kasu, kuna nad ei omandanud HSHs liiga suurt osalust.

6.3. MÄRKUSED RISKIKAITSE JA REKAPITALISEERIMISE KOHTA, VÕTTES ARVESSE AVALIK-ÕIGUSLIKE OMANIKE GARANDI VASTUTUST

(121) Saksamaa märkis, et päästmisabi andmata jätmise korral oleks HSH tulnud likvideerida ja avalik-õiguslikud omanikud oleksid seejärel pidanud rakendama garandi vastutust, mis oleks põhjustanud palju suuremat kahju. Võimalikke nõudeid garandi vastutuse raames oli hinnanguliselt ligikaudu vähemalt 30 miljardit eurot. Saksamaa märkis, et eraõiguslik investor oleks suurema kahju vältimiseks võtnud samas olukorras sarnaseid päästmismeetmed nagu avalik-õiguslikud omanikud.

(122) Saksamaa leiab, et päästmisabi vastab erainvestori kriteeriumile (st turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaldamist) ega kujuta endast seetõttu riigiabi. Nimetatud kriteeriumi tingimused on täidetud, kui võib põhjendatult väita, et ettevõtja saavutab taas elujõulisuse ja likvideerimiskulud ületavad kapitalimeetmetega seotud kulusid (33). Saksamaa arvates on 1. septembril 2009 esitatud esialgne ümberkorralduskava piisav tõend HSH suutlikkuse kohta taastada oma elujõulisus. Seoses likvideerimiskulude hindamisega selgitas Saksamaa, et vahet tuleb teha kohustustel, mida liidumaad peavad võtma HSH omanikuna, ning kohustustel, mis neil on avaliku võimu kandjana. Likvideerimiskulude hindamisel ei või arvesse võtta liidumaade kohustusi, mis neil on avaliku võimu kandjana (nt töötushüvitised ja sotsiaalkindlustusmaksed). Likvideerimiskulude hindamisel tuleb arvesse võtta üksnes neid kohustusi, mida liidumaad peavad võtma HSH omanikuna. Kohtuotsusele Linde (34) tuginedes leidis Saksamaa, et erainvestori kriteeriumi kohaldamisel tuleb arvesse võtta kulutusi, mis on seotud varem õiguspäraselt antud abiga. Komisjon on garandi vastutuse heaks kiitnud ja see kujutab endast seega siseturuga kokkusobivat abi. Pealegi käsitatakse garandi vastutusest tulenevaid kohustusi liidumaade kohustustena, mis neil on HSH omanikuna, ja mitte kohustustena, mis neil on avaliku võimu kandjana. Garandi vastutust võib olemuselt võrrelda garantiikirjaga. Seepärast tuleb likvideerimiskulude hindamisel võtta vähemalt 30 miljardi euro ulatuses arvesse avalik-õiguslike omanike kohustusi, mis neil on garandi vastutusest tulenevalt. Saksamaa leidis, et likvideerimiskulud on palju suuremad kui avalik-õiguslike omanike poolt HSH kasuks võetud kapitalimeetmete kulud. Seepärast leiab Saksamaa, et erainvestori kriteeriumi tingimused on täidetud ja päästmisabi ei kujuta endast riigiabi.

6.4. MÄRKUSED HSH ÄRIMUDELI JÄTKUSUUTLIKKUSE KOHTA

(123) Kuigi Saksamaa pidas menetluse algatamise otsuse punktis 62 esitatud esialgset hinnangut HSH ärimudeli kohta esmalt negatiivseks, ajakohastas ta komisjoni konkurentsialaste kahtluste kõrvaldamiseks oma esialgset ümberkorralduskava.

6.5. MÄRKUSED OMAPANUSE JA TASAKAALUSTUSMEETMETE KOHTA

(124) Saksamaa märkis, et esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud meetmetega, mille eesmärk on täita sobiva omapanuse tingimused – meetmete eest hüvitise maksmine, kapitalireservide kasutuselevõtmine, oluliste osaluste loovutamine ja kulude vähendamine –, saavutatakse kokku 5,9 miljardi euro suurune omapanus ja seetõttu on need meetmed piisavad.

(125) Kavandatud tasakaalustusmeetmeid – bilansimahu vähendamine, kasumlikest äriportfellidest loobumine, välisriikides asuvast 21 filiaalist 12 filiaali sulgemine (35) ja oluliste osaluste loovutamine (REAG ja DAL) (36) – pidas Saksamaa esialgu küll piisavaks, kuid muutis neid siiski veel kord muudetud ümberkorralduskavas.

7. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

(126) Komisjon sai märkusi ka kolmandatelt isikutelt. 30. novembril ja 11. detsembril 2009 esitasid oma märkused hoiupankade liidud ja 17. detsembril 2009 Flowers.

7.1. SGVSH JA SVB MÄRKUSED

(127) Hoiupankade liidud ei nõustunud komisjoni esialgse seisukohaga, mille kohaselt nad said ebaproportsionaalselt suurt kasu HSH avalik-õiguslike aktsionäride korraldatud HSH rekapitaliseerimisest, sest uute aktsiate väljalaskehind oli hoiupankade liitude arvates üsna madal.

(128) HSHga seotud menetluse jagamine osadeks selliselt, et ühes menetluses kiidetakse toetusmeetmed heaks ja teises menetluses uuritakse vähemusaktsionäridele antud võimaliku kaudse abi küsimust, on vastuolus määruse (EÜ) nr 659/1999 (37) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikliga 7. Toetusmeede ei saa olla üheaegselt (HSH kasuks võttes) siseturuga kokkusobiv ja HSH aktsionäre arvesse võttes siseturuga kokkusobimatu. Kui hoiupankade liite ja Flowersit silmas pidades tehakse rekapitaliseerimise kohta negatiivne otsus, võiks järeldada, et rekapitaliseerimine kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Hoiupankade liitude arvates peaks komisjon käsitlema vähemusaktsionäride kaasamist kulude jagamisse rekapitaliseerimisel tekkivate kulude jagamise üldise hindamise raames.

(129) Vähemusaktsionäride osaluse vähenemine, mis on komisjoni arvates ebapiisav, ei saa hoiupankade liitude hinnangul olla riigiabi. Hoiupankade liidud leiavad, et osaluse vähenemine on rekapitaliseerimise teisejärguline mõju. Lisaks ei ole täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused, sest hoiupankade liidud ei ole ettevõtjad riigiabieeskirjade tähenduses. SGVSH ja SVB ei tegutse ise ühelgi turul, vaid omavad üksnes oma liikmete (Hamburgi ja Schleswig-Holsteini avalik-õiguslikud hoiupangad) osalusi. Hoiupankade liitudele tulenev eelis võiks äärmisel juhul seisneda HSH aktsiate väärtuse suurenemises, mis on omane kõigile kapitalisüstidele. Peale selle ei pärine väidetav eelis riigi vahenditest. Osaluse vähenemise aste sõltub aktsiate arvust ja hinnast. Otsust hinna kohta ei teinud siiski riik, vaid see võeti vastu aktsionäride üldkoosolekul. Kõnealust otsust ei saa omistada riigile ja kooskõlas otsusega kohtuasjas Stardust Marine (38) ei saa seda käsitada riigiabina. Väidetav eelis ei mõjutanud mingil juhul hoiupankade konkurentsiseisundit asjaomastel turgudel. Seega ei moonuta väidetav eelis konkurentsi ega kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust.

(130) Hoiupankade liidud viitasid ka sellele, et komisjon ei ole varem rekapitaliseerimismeetmete teisejärgulist mõju uurinud. Ka liidu kohtud ei lähtunud sellisest käsitusest kohtuotsuses WestLB (39). Lisaks leidsid hoiupankade liidud, et komisjon ei olnud muudel juhtudel, mil uute aktsiate väljalaskehind näis olevat äärmiselt kõrge (40), teisejärgulist mõju uurinud. Kui kõnealust aspekti uuritaks vaid HSH või BayernLB juhtudel, siis oleks see vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega.

(131) Lisaks märkisid hoiupankade liitud, et aktsiaseltsi aktsionäridel on uute aktsiate märkimisõigus. See on siiski vaid võimalus, mitte kohustus. Hoiupankade liidud pidasid uute aktsiate hinda mõistlikuks, kuid ei saanud majanduslikel põhjustel rekapitaliseerimises osaleda.

(132) Hoiupankade liidud märgivad ka, et nad andsid 2008. aastal suure panuse HSH kasuks võetud kapitalimeetmetesse. Nimelt konverteerisid hoiukassade liidud 2008. aasta juulis 685 miljoni euro suuruse passiivse osaluse 125 miljoni euro ulatuses HSH aktsiakapitaliks ja 560 miljoni euro ulatuses reservkapitaliks. Peale selle märkisid hoiupankade liidud koos Flowersiga vahetusvõlakirjana (hübriidinstrument) 962 miljoni euro suuruse passiivse osaluse, kusjuures hoiupankade liitude osalus oli 660,5 miljonit eurot. HSH võttis 2008. aasta lõpus kasutusele 3,1 miljardi euro ulatuses reservkapitali, et hüvitada kahjusid ja vältida kahjumi katmist hübriidinstrumentidega. Seoses sellega kaotasid hoiupankade liidud 560 miljoni euro suuruse osaluse reservkapitalis. Kohustuslik vahetusvõlakiri osaleb HSH kahjumis; ka kupongiintressi ei ole välja makstud. Hoiupankade liidud ei ole alates 2008. aastast dividende saanud.

(133) Hoiupankade liidud tahtsid 2009. aasta mais oma aktsiad müüa. Müük ei olnud aga 25. märtsil 2003 avalik-õiguslike omanikega sõlmitud aktsiate hoidmise lepingu tõttu võimalik. Aktsiate hoidmise lepingu pooled võtsid kohustuse kasutada oma hääleõigust nii, et avalik-õiguslike aktsionäride ja hoiupankade liitude häälteenamus säilib, ning lubasid hoiduda aktsiate müügist teatava protsendi ulatuses. Aktsiate hoidmise lepingut ei saa lõpetada enne 31. detsembrit 2013.

(134) Hoiupankade liidud märkisid, et nende osalus oli rekapitaliseerimise käigus oluliselt vähenenud – 13,2 %-st 4,7 %-ni ja 1,62 %-st 0,6 %-ni. Omades otseseid ja kaudseid osalusi 85,5 % ulatuses, kontrollisid avalik-õiguslikud omanikud ühiselt kõiki HSH strateegilisi otsuseid. Kõnealune ühine kontroll tähendab eraõigusliku investori seisukohast seda, et vähemusaktsionäride osaluste väärtus väheneb veelgi.

(135) Hoiupankade liidud märkisid, et PwC-le andis ülesande HSHd hinnata HSH, mitte vähemusaktsionärid. PwC tugines hindamisel tunnustatud hindamispõhimõtetele. Hoiupankade liitude arvates oleks PwC pidanud arvesse võtma erivara ja muudetud riskipreemiat, mille tulemusel oleks aktsia väärtus olnud 30 eurot. Seepärast leidsid hoiupankade liidud, et nende osalused on ülemäära vähenenud, ning hindasid selle mõju suuruseks ligikaudu 200 miljonit eurot.

7.2. FLOWERSI MÄRKUSED

(136) Flowers esitas sarnased väited nagu hoiupankade liidud ja märkis lisaks, et ta on HSH ümberkorraldamiseks juba andnud suure omapanuse. 2008. aasta juulis HSH kasuks võetud kapitalimeetmed on tihedalt seotud kapitali suurendamisega 2009. aasta mais. Flowers tegi 2008. aasta juulis 300 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. Vahetusvõlakirja vormis passiivsesse osalusse, mille koguväärtus oli 962 miljonit eurot, tegi Flowers kokku 301,5 miljoni euro ulatuses rahalisi sissemakseid. Vahetusvõlakirja vormis passiivne osalus osales kahjumis, kuna kupongiintresse ei makstud välja. Investorite osa kõnealustes kapitalimeetmetes oli 48 %, olles seega oluliselt suurem nende tollasest osalusest HSHs (25,67 %).

(137) Erinevalt menetluse algatamise otsuse punktides 65 ja 73 esitatud komisjoni esialgsest hinnangust leidis Flowers, et tema omapanus ja kaasamine kulude jagamisse oli piisav. Flowers märkis, et ta andis 2009. aastal 3,1 miljardi euro ulatuses reservkapitali kasutuselevõtmisesse 794 miljoni euro suuruse panuse. Investorid viitasid komisjoni otsusele riigiabi juhtumi Commerzbank (41) kohta ja väitsid, et komisjon käsitas Commerzbank juhtumi puhul osaluste ja muude varade müüki piisava omapanusena ning kupongiintressi- ja dividendimaksete keeldu kulude jagamisena. Investorite arvates oleks pidanud 2008. aasta kapitalimeetmeid arvesse võtma.

(138) Investorid nõudsid, et nende osaluste vähenemisest tulenevat blokeeriva vähemuse kadumist tuleb samuti omapanusena arvesse võtta. Kuigi nende osalused vähenesid 9,19 %-ni, võib neilt vastavalt nende rekapitaliseerimiseelsele osalusmäärale nõuda endiselt 26,58 % ulatuses garandi vastutuse kohaste kohustuste täitmist. Lisaks pidasid investorid alusetuks komisjoni kahtlusi seoses HSH hindamisega ja komisjoni arvates ülemäära kõrge aktsiahinnaga. Nende arvates jäeti arvesse võtmata hulk väärtust suurendavaid tegureid.

(139) Kuna Saksa õigus ei võimalda aktsiate üleandmist, ei saa vähemusaktsionäridele antud kaudset riigiabi tagasi nõuda. Käimasolevat menetlust ei ole võimalik osadeks jagada, kuna HSH kasuks on võetud ainult üks toetusmeede.

8. SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

(140) Saksamaa esitas märkused hoiupankade liitude ja Flowersi väidete kohta. Saksamaa jäi endiselt seisukohale, et HSH-le antud hinnang on asjakohane ja vähemusaktsionärid ei saanud kaudsest riigiabist kasu. Lisaks pooldas Saksamaa menetluse jagamist osadeks, juhul kui see võimaldaks menetluse vastavalt HSH ja turgude ootusele kiiremini lõpule viia. Saksamaa kahtles, kas rekapitaliseerimine oli ühtne õigustoiming ja kas selle kohta saab riigiabi eeskirju silmas pidades teha ühtse otsuse. Liidu kohtute praktikale viidates selgitas Saksamaa, et menetluse saab õiguslikult osadeks jagada. Kui riigiabi õiguslik hinnang on eri abisaajate puhul (käesolevas asjas HSH ja vähemusaktsionärid) erinev, siis ei ohusta see HSH-le antud riigiabi kokkusobivust siseturuga. Riigiabi proportsionaalsust abi saanud panga tasandil saab tagada asjaomaselt kujundatud ümberkorralduskavaga, samal ajal kui vähemusaktsionäridele aktsiate liiga kõrgest väljalaskehinnast tulenenud eeliseid tuleks eraldi vähendada ja korrigeerida. Saksamaa ei nõustunud Flowersi seisukohaga, et vähemusaktsionäridele antud kaudset riigiabi ei saa tagasi nõuda, kuna Saksa õigus ei võimalda aktsiate üleandmist. Selline üleandmine on Saksa õiguse alusel lubatud, aga isegi juhul, kui see ei oleks lubatud, ei saaks Saksamaa tugineda täitekorralduse puudumisele, et õigustada komisjoni tagasinõudmisotsuse täitmata jätmist.

9. RIIGIABI HINDAMINE

9.1. RIIGIABI OLEMASOLU

(141) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(142) Meedet tuleb käsitada riigiabina, kui on täidetud järgmised tingimused: a) meede on rahastatud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest, b) meede annab eelise, mis võib soodustada teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, c) eelis on valikuline ja d) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud kõik nimetatud tingimused. Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et kõnealused tingimused on täidetud.

(143) Esiteks võttis meetmeid HSH Finanzfonds AöR, s.o avalik-õiguslik asutus, mille olid ühiselt asutanud ning mida omasid ja kontrollisid võrdsetes osades avalik-õiguslikud omanikud. Nimetatud asutuse asutamisel tugineti 3. aprillil 2009 Kielis ja 5. aprillil 2009 Hamburgis Hamburgi ja Schleswig-Holsteini liidumaa vahel sõlmitud riigilepingule (42). HSH Finanzfonds AöR võtab üle avalik-õiguslike omanike ülesande anda HSH-le abi. Nimetatud ülesande täitmiseks võtab HSH Finanzfonds AöR üle garantiid kuni 10 miljardi euro ulatuses, omandab HSH aktsiaid ja võtab kõnealuste aktsiate omandamiseks laenu. Riigilepingu § 3 kohaselt vastutavad avalik-õiguslik omanikud HSH Finanzfonds AöR-i kohustuste eest. Seega on selge, et meetmeid rahastas riik.

(144) Teiseks tagati riskikaitse ja rekapitaliseerimine, et hoida ära HSH maksejõuetust (43), toetades seega HSH tegevuse jätkamist. Seega on tegemist majandusliku eelisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(145) Kolmandaks võeti meetmed konkreetselt HSH kasuks ja need on seega valikulised.

(146) Peale selle peavad kõnealused meetmed moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ja kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellist mõju saab kontrollida abi suuruse, toetusmeetme tunnuste ja abisaaja alusel (44). Toetusmeetmed võimaldasid HSH-l vältida maksejõuetust ja jätkata oma äritegevust paljudel turgudel. HSH on rahvusvaheliselt tegutsev pank, mis konkureerib teiste pankadega Saksamaal ja muudes riikides. Lisaks on HSH Saksamaa pangandussektori jaoks süsteemselt oluline (45) ja ta on tähtis konkurent laevanduse ja lennutranspordi rahastamise turul (HSH on maailma suurim laevanduse rahastaja ja peamine finantsteenuste pakkuja lennutranspordi sektoris). Pealegi oli HSH-le antud abi suhteliselt suur (vt punkt 159) ja riskikaitse katab ligikaudu 75 % HSH bilansimahust. Võttes arvesse meetme mõju, HSH seisundit pangandussektoris (eelkõige laevanduse rahastamise turul) ja abi suurust, võis pangale antud eelis kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

(147) Kõnealust hinnangut ei muudetud ka pärast Saksamaa ja kolmandate isikute märkuste arvessevõtmist. Saksamaa väited HSH kasuks võetud meetmete kui riigiabi kohta on vasturääkivad. Ühelt poolt nõuab Saksamaa, et komisjon uuriks riskikaitset garantiisid käsitleva teatise alusel, mitte langenud väärtusega varade teatise alusel, ja eeldab seega ilmselt, et riskikaitse puhul on tegemist riigiabiga. Teiselt poolt väidab Saksamaa (nagu on kokkuvõtlikult esitatud käesoleva otsuse punktis 6.3), et nõuetele vähemalt 30 miljardi euro ulatuses antud piiramatut riigigarantiid (garandi vastutus) arvesse võttes oleks ka eraõiguslik investor võtnud avalik-õiguslike omanike olukorras HSH kasuks päästmismeetmeid, et vältida suuremaid kahjumeid. Saksamaa teeb selle põhjal järelduse, et eraõigusliku investori kriteeriumi tingimused on täidetud ja kõnealused meetmed ei kujuta endast seega riigiabi.

(148) Saksamaa tõlgendas aluseks võetud kohtupraktikat vääralt. Käesolevas asjas väidab Saksamaa, et riigiabi (garandi vastutus) tuleb käsitada likvideerimiskulude osana, selleks et teisi riigiabimeetmeid (rekapitaliseerimine ja riskikaitse) saaks pidada turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega kooskõlas olevaks. Kohtuasjas Linde sõlmisid pooled turutingimustel tehingu, mis nägi ette toetuse andmist selleks, et oleks võimalik vabaneda varem samuti turutingimustel sõlmitud tarnelepingust, mille täitmine tekitas igal aastal suuri kahjumeid. Üldkohus märkis sellega seoses järgmist: „… eespool kirjeldatud ulatuslik kokkulepe on käsitatav tavalise äritehinguna, mille raames … [Treuhandanstalt] ja LWG tegutsesid turumajanduslikult tegutsevate ettevõtjatena. Ilmselgelt juhindusid nimetatud isikud eelkõige ärilistest kaalutlustest, välistades majandus- ja sotsiaalpoliitilised eesmärgid” (46). Nimetatud kohtuasja asjaolud ei ole võrreldavad käesoleva asja asjaoludega, sest Linde juhtumi puhul sõlmiti mõlemad tehingud turutingimustel, kuid HSH juhtumi puhul ei ole kumbki tehing sõlmitud turutingimustel.

(149) Garandi vastutus on määratletud kui seadusel või määrusel põhinev avalik-õigusliku piirkondliku või muu asutuse vahetu kohustus avalik-õigusliku krediidiasutuse võlausaldajate ees, mis katab kõik nimetatud krediidiasutuse kohustused. Garandi vastutus näeb seega ette, et garant on krediidiasutuse maksejõuetuse või likvideerimise korral kohustatud rahuldama krediidiasutuse võlausaldajate nõuded. See annab krediidiasutuse võlausaldajatele otsese nõudeõiguse garandi vastu, mida saab siiski kasutada vaid juhul, kui krediidiasutuse varast ei piisa võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Garandi vastutus ei ole piiratud summaarselt ega ajaliselt. Lisaks ei maksa krediidiasutus selle vastutuse eest tasu (47). Garandi vastutus on avalik-õigusliku üksuse (kohalik omavalitsus, liidumaa) piiramatu tasuta subsidiaarne vastutus avalik-õiguslikule asutusele (käesolevas asjas avalik-õiguslik krediidiasutus) esitatavate nõuete eest juhul, kui kõnealune asutus on maksejõuetu. Turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks avalik-õiguslike omanike olukorras andnud pangale piiramatut tasuta garantiid, mis katab kogu bilansimahu, nagu tegid avalik-õiguslikud omanikud garandi vastutusega.

(150) Komisjon käsitas garandi vastutust tõepoolest riigiabina. Komisjon nõudis, et Saksamaa kaotaks garandi vastutuse.

(151) Garandi vastutus on sätestatud avalikus õiguses. Avalik-õiguslikud omanikud vastutavad garandi vastutuse raames avaliku võimu kandjana, mitte avalik-õigusliku omanikuna. Kooskõlas komisjoni otsustega (48) ja kohtupraktikaga (49) tuleb likvideerimiskulude osana käsitada vaid neid kohustusi, mida oleks katnud turumajanduslikult tegutsev investor. Nagu märgitud punktis 149, ei oleks turumajanduslikult tegutsev investor andnud pangale piiramatut tasuta garantiid, mis katab panga kogu bilansimahu. Seega ei ole Linde kohtuotsus käesoleva asja hindamisel asjakohane, kuna garandi vastutusest tulenevaid kohustusi ei saa käsitada likvideerimiskuludena.

(152) Rekapitaliseerimise abielemendi puhul tuleb lähtuda rekapitaliseerimise nimiväärtusest, sest turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks iialgi andnud kõnealuseid vahendeid raskustes oleva ettevõtja käsutusse. Nagu märgitud päästmisotsuse punktides 27 ja 28, annavad vähemusaktsionäride kõrvalejäämine rekapitaliseerimisest ja päästmisabi andmisest tulenevate kulude ebavõrdne jagamine avalik-õiguslikele omanikele märku sellest, et avalik-õiguslikud omanikud järgisid rekapitaliseerimisega üldist huvi pakkuvaid eesmärke ja ei tegutsenud eraõigusliku investorina. Kooskõlas oma otsustega (50) kinnitab komisjon seisukohta, et rekapitaliseerimise abielement on 3 miljardit eurot.

(153) Lisaks kinnitab komisjon, et riskikaitses sisalduv abielement on 10 miljardit eurot. Saksamaa väidetest olenemata on komisjon endiselt veendunud, et meedet tuleb hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Langenud väärtusega varade teatises selgitatakse, kuidas tuleb liikmesriikide võetud langenud väärtusega varade toetusmeetmeid hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt riigiabieeskirjade alusel. Langenud väärtusega varad on varad, mille puhul võivad pankadel tekkida kahjumid. Komisjoni arvates tuleb langenud väärtusega varade teatist kohaldada kõigile langenud väärtusega varade toetusmeetmetele, mis annavad abi saanud finantsasutusele tegelikku abi, kuna teatise kohaselt on toetusmeetmete puhul tegemist meetmetega, mille abil saavad pangad vältida teatavate varakategooriate väärtuse suurt vähenemist (51). Sama kehtib ka käesolevas asjas riskikaitse puhul.

(154) Komisjon ei jaga Saksamaa seisukohta, et langenud väärtusega varade teatist ei saa kohaldada ja teise järjekoha kahju garantii abielement tuleb kindlaks määrata üldiste riigiabieeskirjade ning eelkõige garantiisid käsitleva teatise alusel. Garantiisid käsitlevat teatist kohaldatakse toetusmeetmetele, mille eesmärk on tagada pankade likviidsus (52). Riskikaitsel on teistsugune eesmärk. Riskikaitse hõlmab panga vara ja selle eesmärk on vabastada võimalikult palju kapitali, et pank saaks omakapitali määra suurendada.

(155) Saksamaa esitatud ratione temporis-vastuväitega seoses meenutab komisjon, et ta peab meetme väljatöötamise või väljakuulutamise ajast olenemata kohaldama otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud õigusnorme ja teatisi (53). See on üldreegel ja erand sellest peab olema selgelt sätestatud õigusnormis, mis oleks vastasel korral kohaldatav. Nagu kinnitavad liidu kohtud (54), tuleb teatatud meedet kontrollida otsuse tegemise ajal kohaldatud eeskirjade alusel. Seepärast oli komisjon praegust finantskriisi arvesse võttes langenud väärtusega varade teatist juba kohaldanud nendele meetmetele, millest teatati enne kõnealuse teatise avaldamist (55).

(156) Langenud väärtusega varade teatise kohaselt vastab abisumma varade üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahele. Kaitstud portfelli üleandmisväärtus on [ligikaudu 168] miljardit eurot, mis vastab [ligikaudu 172] miljardi euro suurusele nimiväärtusele, millest on maha arvatud 3,2 miljardi euro suurune esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria).

(157) Võttes arvesse kaitstud portfelli suurust ja koosseisu ([60–80] % portfellist moodustavad laenud), on portfelli turuväärtust raske määrata. Turu puudumise korral võib mõne vara turuväärtus olla isegi null (56). Igal juhul on kaitstud portfelli turuväärtus tunduvalt väiksem selle tegelikust majanduslikust väärtusest (57), mis kajastab varade pikaajalist majanduslikku väärtust. Kuna garantii abisumma ei saa olla suurem kui garantii nimiväärtus (10 miljardit eurot), ei ole täpse väärtuse määramine vajalik. Seepärast leiab komisjon, et riskikaitse abielement oli 10 miljardit eurot.

(158) Komisjon märgib, et SoFFini eraldatud 17 miljardi euro suurune likviidsusgarantii on Saksamaa eeskirjade raames antud riigiabi.

(159) Komisjon leiab, et riskikaitse ja rekapitaliseerimise abielement on kokku 13 miljardit eurot. Lisaks leiab komisjon, et likviidsusgarantii abielement on kuni 17 miljardit eurot.

9.2. ABIMEETMETE KOKKUSOBIVUS

9.2.1. ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 PUNKTI B KOHALDAMINE

(160) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi, mis on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Saksa pankade abikava (58) heakskiitmise käigus kinnitas komisjon, et Saksamaa majandust ähvardab tõsine häire ja kõnealust häiret saab kõrvaldada pankade riigipoolse toetamisega. Kuigi majandus taastub vähehaaval alates 2010. aasta algusest, on komisjon endiselt seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud riigiabi andmise tingimused on täidetud, sest finantsturud on taas surve alla sattunud. Komisjon kinnitas kõnealust seisukohta 2010. aasta detsembris vastuvõetud teatises, millega pikendati riigiabi eeskirjade kohaldamist pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (59) kuni 31. detsembrini 2011.

(161) Sellise panga nagu HSH kokkuvarisemine võib avaldada vahetut mõju finantsturgudele ja seega liikmesriigi majandusele tervikuna. Finantsturgude praegust ebakindlust arvesse võttes tugineb komisjon pangandussektoris võetud toetusmeetmete uurimisel endiselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.

9.2.2. RISKIKAITSE KOOSKÕLA LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TEATISEGA

(162) Komisjon peab toetusmeetmete kokkusobivust uurima ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ja tuginedes langenud väärtusega varade teatisele. Langenud väärtusega varade teatise eesmärk ei ole üksnes ühtse haldustava kujundamine (60), nagu märgib Saksamaa, vaid selles selgitatakse riigiabieeskirjade kohaldamist langenud väärtusega varade suhtes võetud toetusmeetmetele. Selles võetakse arvesse toetusmeetmete eripära ja tuletatakse riigiabieeskirjade põhjal selliste meetmete kokkusobivuse tingimused. Langenud väärtusega varade teatise kohaldamine peab tagama liikmesriikide võetud toetusmeetmete sidususe ja riigiabieeskirjade järgimise. Langenud väärtusega varade teatise punkti 18 kohaselt soovitakse teatisega kehtestada kooskõlastatud põhimõtted ja tingimused, millega tagatakse toetusmeetmete maksimaalne tõhusus siseturul, võttes arvesse pikaajalist eesmärki naasta normaalsete turutingimuste juurde. Teatise eesmärk on seega laiem, kui arvab Saksamaa, ega piirdu ühtse haldustava kehtestamisega. Kõnealust eesmärki arvesse võttes peab komisjon kohaldama langenud väärtusega varade teatist kõigile toetusmeetmetele.

(163) Komisjoni arvates puudub seega alus kontrollida meedet vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, nagu nõuab Saksamaa.

(164) Langenud väärtusega varade teatises on kindlaks määratud, millistel tingimustel on toetusmeetmed kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b. Kooskõla tuleb seega kontrollida mitme kriteeriumi alusel. Sellised kriteeriumid on muu hulgas eelkõige varade abikõlblikkus, varahaldus, kaitstud portfelli hindamine, probleemi selge kindlaksmääramine ning väärtuse languse täielik läbipaistvus ja eelnev avalikustamine, meetme ühtlustamine avaliku poliitika eesmärkidega, hüvitise ja kulude jagamise asjakohasus ning ümberkorralduskava kohustuslik kontrollimine komisjoni poolt.

9.2.2.1. Varade abikõlblikkus

(165) Langenud väärtusega varade teatise punkti 33 ja järgmiste punktide kohaselt tuleb abikõlblikud varad kindlaks määrata ja kategooriatesse (vararühmadesse) liigitada. Põhjalikud selgitused kõnealuste kategooriate piiritlemise kohta on esitatud langenud väärtusega varade teatise III lisas. Riskikaitsega kaetud varade mitmekesisuse tõttu ei ole langenud väärtusega varade teatises ettenähtud vararühmade süsteem siiski piisav. Langenud väärtusega varade teatise punktis 35 antakse siiski täiendav võimalus abikõlblike varade kindlaksmääramiseks. Nimelt saavad teatise punkti 33 reguleerimisalast välja jäävad pangad langenud väärtusega varadest vabaneda, ilma et oleks vaja esitada täiendavaid põhjendusi, juhul kui see ei ületa 10–20 % toetusmehhanismis osalevate varade kogusummast. Kuna käesoleval juhul katab kõnealune riskikaitse [ligikaudu 75] % HSH bilansimahust, ei paku langenud väärtusega varade teatise punkt 35 rahuldavat lahendust.

(166) Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 32, mis sisaldab põhimõttelisi selgitusi varade abikõlblikkuse kohta, tuleb toetusmeetme kohaldamisalasse kuuluvaid varasid hinnata pragmaatiliselt. Komisjon märgib, et finantskriisist mõjutatud varade ring on kaasmõju tõttu aja jooksul laienenud. Eelkõige on laevanduse, lennutranspordi- ja kinnisvarasektori väärtpaberid praegu mittelikviidsed või korrigeeritakse nende väärtust oluliselt. Selliste varade suhtes võetavad toetusmeetmed võivad aidata saavutada langenud väärtusega varade teatises seatud eesmärke, st suurendada läbipaistvust ja toetada finantsstabiilsust, isegi juhul, kui kõnealused varad ei kuulu finantskriisi põhjustanud varade hulka. Komisjon on nimetatud kaalutlusel varasematel juhtudel selliste varade suhtes võetud toetusmeetmed heaks kiitnud (61) ja peab asjakohaseks teha seda ka käesoleval juhul.

(167) Langenud väärtusega varade teatise punkti 36 kohaselt võib abikõlblikkuse kriteeriume sõnastada laiemalt, juhul kui seda korvavad põhjalikumad ümberkorraldusmeetmed. Mida suurem on kaitstud varade osa panga portfellis, seda ulatuslikum peab olema ümberkorraldamine. Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses varade abikõlblikkuses, kuna tollal esitatud esialgne ümberkorralduskava ei olnud tema arvates abikõlblikkuse kriteeriumide paindliku kohaldamise piisavaks tasakaalustamiseks piisavalt kaugeleulatuv. HSH esitas 11. juulil 2011 muudetud ümberkorralduskava. Muudetud ümberkorraldusmeetmed näevad ette bilansimahu vähendamist ligikaudu 61 %, […] osaluste loovutamist ja HSH 21 rahvusvahelisest esindusest 15 esinduse sulgemist. Komisjoni arvates tasakaalustab sellises mahus ümberkorraldamine langenud väärtusega varade teatise paindliku kohaldamise varade abikõlblikkuse suhtes. Sellest tulenevalt ei kahtle komisjon enam varade abikõlblikkuses.

9.2.2.2. Varahaldus

(168) Menetluse algatamise otsuse punktis 45 kahtles komisjon varahaldust silmas pidades garantii kokkusobivuses siseturuga. Kuna kõiki varasid tuleb endiselt kajastada HSH bilansis, puudusid tõendid HSH ja kaitstud varade funktsionaalse ning korraldusliku eraldamise kohta (eelkõige halduse, töötajate ja klientide puhul).

(169) Saksamaa esitas lisateavet ja selgitas, et HSH asutas ümberkorraldusüksuse, mis kujutab endast pangasisesest eraldi juhitavat likvideerimispanka. HSH seadis sisse aruannete esitamise eri ärivaldkondade kohta ja ümberkorraldusüksuse eraldi juhtimise, mis välistab huvide konflikti põhipanga ja ümberkorraldusüksuse vahel. Komisjon nõustub varahaldust käsitlevate Saksamaa märkustega, mis on kokkuvõtlikult esitatud punktis 115, ja kiidab heaks HSH poolt selles valdkonnas tehtud muudatused. Sellest tulenevalt on riskikaitse kooskõlas langenud väärtusega varade teatises varahalduse kohta sätestatud nõuetega.

9.2.2.3. Kaitstud portfelli hindamine

(170) Menetluse algatamise otsuse punktis 47 väljendas komisjon kahtlusi ka kaitstud portfelli hindamise suhtes, sest sõltumatud eksperdid olid hinnanud üksnes väikest osa portfellist ja HSH ei olnud esitanud piisavalt teavet kogu portfelli tegeliku majandusliku väärtuse hindamiseks. HSH määras enne meetme rakendamist kaks sõltumatut eksperti: Blackrock ja Cambridge Place. Kõnealused eksperdid hindasid üksnes väikest osa kaitstud portfellist – nimelt varaga tagatud väärtpabereid ja CIP-portfelli osi.

(171) Komisjon ei nõustu punktis 116 esitatud Saksamaa seisukohaga, et laenutehinguid on raske hinnata, sest rahavoogude prognoosid põhinevad paljudel eeldustel, näiteks eeldustel tulevaste makseviivituste, kohustuste täitmatajätmise tõenäosuse ja aja, tagasinõuete ja intressimäärade kohta (riskivaba intressimäär ja riskipreemia). Isegi kui pikendatavaid laene – sellised laenud on kaitstud portfellist suure osa moodustavas laevanduse ja kinnisvara rahastamise sektoris tavapärased – on edaspidi veelgi keerulisem hinnata, näitavad komisjoni otsused, et sarnaseid varasid sisaldavaid portfelle on rahavoogude alusel juba hinnatud (62). Saksamaa ei suutnud pealegi tõendada, et rahavoogude prognoosil põhinev hindamine annaks täiesti teistsuguse tulemuse.

(172) Hindamine peab toimuma Euroopa Liidu tasandil kindlaksmääratud ühtse meetodi alusel. Komisjoni taotlusel hindasid HSH ja tema välisekspert Morgan Stanley tihedas koostöös komisjoni ekspertidega tervet portfelli. Eeldused, millest HSH hindamisel lähtus, olid kooskõlas stressistsenaariumidega, mida komisjon oli kohaldanud muudel juhtudel. Kohaldati ühtseid meetodeid.

(173) Hindamine näitas, et eeldatav kahjum on 3,2 miljardi euro suurusest esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriast palju suurem ja kulutab ära ka 10 miljardi euro suuruse teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria […]. Lisaks ilmnes, et […] tegelik majanduslik väärtus oli ligikaudu [155–170] miljardit eurot ([ligikaudu 172] miljardit eurot, millest on maha arvatud 3,2 miljardit eurot ja [2,5–10] miljardit eurot).

(174) Kuna hindamine toimus kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega, leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuse punktis 45 nimetatud kahtlused on kõrvaldatud.

9.2.2.4. Täielik läbipaistvus ja eelnev avalikustamine

(175) Menetluse algatamise otsuse punktis 42 väljendas komisjon kahtlusi seoses läbipaistvuse ja avalikustamisega, sest Saksamaa ei esitanud kaitstud portfelli täielikku hinnangut, mille oleks koostanud sõltumatu ekspert.

(176) Langenud väärtusega varade teatise punkti 20 kohaselt peavad abikõlblikud pangad abitaotlusi tehes esitama eelnevalt täielikult läbipaistvad ja täielikud andmed langenud väärtusega varade kohta, mille tarbeks toetusmeetmeid taotletakse. Selleks kasutatakse sõltumatute ja tunnustatud ekspertide tõendatud ja asjaomaste järelevalveasutuste kinnitatud asjakohast hindamismenetlust. Langenud väärtusega varade kohta esitatav teave peab olema nii põhjalik, nagu on ette nähtud langenud väärtusega varade teatise III lisa II jaotises ja tabelis 2.

(177) Komisjonile on menetluse algatamise otsuse vastuvõtmisest alates esitatud kaitstud portfelli ja varade kohta põhjalikku teavet. Hinnang näitas, et portfelli tegelik majanduslik väärtus on ligikaudu [155–170] miljardit eurot. Riskikaitsega toetati kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi euro ulatuses. Morgan Stanley kirjutas hinnangule ja selle aluseks võetud andmetele ning meetoditele ametlikult alla ning kinnitas need. Järelevalveasutus kinnitas meetme kapitali toetavat mõju 2010. aasta veebruaris. Varade hindamise alusel välja arvutatud kapitalitoetus erineb komisjoni esialgsest hinnangust, mis esitati menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgmistes punktides. Komisjon nõustub hindamistulemusega ja Saksamaa esitatud kapitalitoetuse arvutusega. Kontrollimise tulemust arvesse võttes ei ole Saksamaa märkusi kapitalitoetuse kohta seega enam vaja käsitleda.

(178) Komisjoni kahtlused läbipaistvuse ja eelneva avalikustamise suhtes on seega kõrvaldatud.

9.2.2.5. Ühtlustamine avalike eesmärkidega

(179) Langenud väärtusega varade teatise punkti 5.3 kohaselt peavad stiimulid pankade osalemiseks toetusmeetmetes olema avalike eesmärkidega järgmisel viisil ühtlustatud: a) toetuse taotlemiseks seatakse kuni kuuekuuline tähtaeg, b) nähakse ette mehhanismid, mis tagavad toetusmeetmeid enim vajavate pankade osalemise, ja c) kehtestatakse asjakohased kaitsemeetmed, et muu hulgas piirata konkurentsile avalduvat mõju.

(180) Võttes arvesse HSH süsteemset tähtsust avalik-õiguslike omanike majanduskeskkonnas, töötati garantii välja spetsiaalselt HSH jaoks ja tema erilist seisundit silmas pidades. Seoses muudetud ümberkorralduskavaga kehtestatakse HSH-le hulk kaitsemeetmeid, mis käsitlevad eelkõige dividendi- ja kupongimakseid, äriühingu üldjuhtimist, hüvitist ja kohalolu teatavate turgudel (nt laevanduse rahastamise sektoris).

(181) Sellest tulenevalt on HSH kasuks võetud riskikaitse kooskõlas langenud väärtusega varade teatises avalikele eesmärkidele vastava ühtlustamise kohta sätestatud nõuetega.

9.2.2.6. Hüvitis ja kulude jagamine

(182) Menetluse algatamise otsuse punktis 49 kahtles komisjon kulude jagamise asjakohasuses. Langenud väärtusega varade teatise punkti 24 kohaselt tuleb HSH-lt nõuda, et HSH kataks esimese järjekorra kahju klausli alusel osa kahjumist või riskidest (üldiselt vähemalt 10 %). Kulude asjakohase jagamise saab tagada ka suurema hüvitise maksmise või hilisema kompenseerimisega. Lisaks kahtles komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgmistes punktides selles, kas 400 baaspunkti suurune tasu on piisav hüvitis avalik-õiguslike omanike võetud riski eest.

(183) Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt tuleb kõigi toetusmeetmete puhul tagada riigile piisav hüvitis. Toetusmeetme eest makstav hüvitis on piisav juhul, kui sellega kompenseeritakse meetme mõju seadusega ettenähtud omakapitalile. See tähendab, et kapitalitoetuse eest peab olema tagatud piisav hüvitis.

(184) Pidades silmas toetuse mõju kapitalile, märkis komisjon oma otsuses, mis käsitleb riigiabi, mida Saksamaa annab ettevõtja Landesbank Baden-Württemberg ümberkorraldamiseks (63), et asjaomase meetmega saavutatud 6,25 % kapitalitoetust võib pidada piisavaks hüvitiseks kapitali toetusmeetme eest (64). Riskikaitsega toetati kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi ulatuses, millest tuleneb ligikaudu 220 miljoni euro suurune aastane hüvitis (mis vastab [ligikaudu 220] baaspunktile garantii nimiväärtuselt), kui HSH võtab garantii täies ulatuses kasutusele. Garantii (osalisel) lõpetamisel tuleks kapitalitoetuse miinimumhüvitist vähendada proportsionaalselt ligikaudu 220 baaspunktile garantii allesjäänud nimiväärtuselt.

(185)