ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (2) on kehtestatud ühiseeskirjad, mida liikmesriigid peavad järgima komisjonile teabe ja dokumentide edastamisel. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige liikmesriikide kohustust kasutada komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud infosüsteeme ning kinnitada teabe edastamise eest vastutavate ametiasutuste või eraisikute kasutusõigused. Määrusega (EÜ) nr 792/2009 on kehtestatud ka ühised põhimõtted, mida kohaldatakse infosüsteemide suhtes, et tagada dokumentide pikemaajaline autentsus, terviklikkus ja loetavus ning näha ette isikuandmete kaitse. Kõnealuste infosüsteemide kasutamise kohustus tuleb ette näha iga määrusega, millega kehtestatakse konkreetne teavitamiskohustus.
(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 165/2011, (2) mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 978/2014, (3) on sätestatud, et makrelli (Scomber scombrus) püügikvoote ICESi VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1. püügipiirkonna liidu vetes (edaspidi „makrellipüügikvoodid”), mis Hispaaniale 2014. aastal eraldati, vähendatakse 2010. aasta ülepüügi arvelt 5 989 tonni võrra.
ET Euroopa Liidu Teataja L 291/1

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/1995,

3. november 2015,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük Kattegati vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 3. november 2015 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).
(2)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 555/2008 (3) IV jaotise II peatükis on esitatud istutusõiguste üleminekurežiimi eeskirjad ja täpsustatud liikmesriikide teavitamiskohustusi seoses režiimi rakendamisega. Võttes arvesse viinapuude istutuslubade andmise süsteemi kohaldamist alates 1. jaanuarist 2016 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/561 (4) artiklis 11 sätestatud teavitamiskohustust seoses kõnealuse uue süsteemiga, on vaja täpsustada, milliste määruses (EÜ) nr 555/2008 sätestatud teatamiskohustuste kohaldamist jätkatakse 2016. aastal. Tagamaks, et komisjon saab kogu teabe, mis käsitleb istutusõiguste üleminekurežiimi kohaldamist ajavahemikus 1. augustist 2014 kuni 31. detsembrini 2015, ning et komisjonile esitatakse istutusõiguste ülevaade 31. detsembri 2015. aasta seisuga, et kontrollida määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 68 kohaldamist, on vaja muuta ka aruandekuupäevi ja sätestada teatavate teavitamiskohustuste lõpptähtaeg.
(3)

Kuna määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/931) on ka teatavaid koodnumbritega seotud vigu, tuleks need vead samuti parandada. Seepärast tuleks parandada Bosnia ja Hertsegoviina puhul kontrolliorgani „Abcert AG”, Côte d'Ivoire'i puhul kontrolliorgani „Istituto Certificazione Etica e Ambientale” ning Kasahstani ja Kõrgõzstani puhul kontrolliorgani „Organic Standard” koodnumbrid. Samas on asjakohane parandada komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 355/2014 (6) tehtud viga, mis on seotud Kõrgõzstani koodnumbriga kontrolliorganile „Bio.inspecta AG”.
(4)

Määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud GSP üldise korra raames soodustatud riikide loetelu on kehtestatud kõnealuse määruse II lisas. Määruse (EL) nr 978/2012 artiklis 5 on sätestatud, et II lisa tuleb läbi vaadata iga aasta 1. jaanuariks, et kajastada artiklis 4 sätestatud kriteeriumidega seotud muutusi. Lisaks on sätestatud, et GSP raames soodustatud riigile ja ettevõtjatele tuleb anda piisavalt aega, et kohaneda GSP raames antud staatuse läbivaatamisega. Vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a jätkatakse GSP üldise korra kohaldamist ühe aasta jooksul pärast riigi staatuse muutmise jõustumise kuupäeva ja vastavalt artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatule kahe aasta jooksul pärast liidu turule pääsu sooduskorra kohaldamise kuupäeva.
(2)

Kui GSP raames soodustatud riikide loetelu muudetakse, on komisjonil määruse (EL) nr 978/2012 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada VI lisas loetletud tingimusi nii, et astmestatud tootejaotiste osakaal jääks proportsionaalselt artikli 8 lõikes 1 määratletud tasemele.
(35)

Kaebuse esitaja vaidlustas ka kohanduse kulude lahutamise teel hindadest kui sellise, väites, et sellel puudub õiguslik alus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10, ja et nii tehes üritab komisjon seostada seostamatut. Kuid nagu selgitati põhjenduses 21, määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 alusel ja kõnealune kohandus leiti olevat selle artikli sätete alusel põhjendatud, et määrata normaalväärtus põhjendatud alustel. Peale selle oli selge, et need uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud (teadusuuringute ja arendustegevuse ning peamiselt turunduse) kulud mõjutasid liidu tootmisharu hindu. Uurimine näitas tõepoolest, et need kulud seostati Ace-K'ga seotud tegevusega, ja seepärast on loogiline, et asjaomane äriühing võtab neid oma hinnakujunduses arvesse, et need kaetud saaksid. Liidu tootmisharu kinnitas vastustes küsimustikule, et tootmiskulusid võetakse hinnakujundamisel arvesse.
(3)

ICESi VIId rajoonis olid atlandi merilesta varu suhtes 2015. aastal kehtestatud kriteeriumid. Nüüd on maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitleva nõuande ja ICESi uusima teadusliku nõuande kohaselt kõnealune varu oluliselt suurenenud. Üheks arvukuse suurenemise tagajärjeks on märkimisväärne tagasiheide atlandi merilesta kaaspüügi korral. Seetõttu on asjakohane suurendada atlandi merilesta lubatud kogupüüki ICESi VIId rajoonis tasemeni, mis vähendaks tagasiheidet, ilma et see mõjutaks negatiivselt atlandi merilesta varu ja teisi kalavarusid samas geograafilises piirkonnas.
(3)

Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016. Seepärast on vaja avada 1. jaanuarile 2016 järgnevad aastased imporditariifikvootide kehtivusajad. Selleks et võtta nõuetekohaselt arvesse liidu veise- ja vasikalihasektori olemasoleva ja tekkiva tootmis-, töötlemis- ja tarbimisturu tarnevajadusi tarnete konkurentsivõime, kindluse ja pidevuse seisukohast ja selle turu tasakaalu kaitsmise vajadust, on asjakohane, et kõnealuseid kvoote haldab komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 184 lõike 2 punktiga b.
ET Euroopa Liidu Teataja L 302/11

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2073,

16. november 2015,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük IV püügipiirkonnas, IIa püügipiirkonna liidu vetes ning IIIa püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 16. november 2015 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).
(5)

Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi töötlemine tollikontrolli all töötlemise raames võib kahjustada liidu solaarklaasitootjate olulisi huve. Seepärast peaks tollikontrolli all töötlemist võimaldama ainult pärast seda, kui tolliseadustiku komitee on kontrollinud majandustingimusi kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 552 lõikega 2 ja jõudnud järeldusele, et kõnealused tingimused on täidetud.
(9)

Komisjon leiab siiski, et esfenvaleraati käsitatakse asendamisele kuuluva ainena vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 24. Esfenvaleraat on mürgine aine vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktide 3.7.2.2 ja 3.7.2.3 tähenduses, võttes arvesse, et biokontsentratsioonitegur on suurem kui 2 000 ning pikaajalise täheldatava toimeta doos on mageveeorganismide puhul väiksem kui 0,01 mg/L. Seega vastab esfenvaleraat määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele.
(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (2) avati aastane tariifikvoot seoses CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva, täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse liitu transporditud neitsioliiviõli impordiga. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 on kehtestatud oliiviõli igakuised kogused, mille kohta võib välja anda impordilitsentsid kõnealuse artikli lõikega 1 ette nähtud kvoodi kogumahu piires. Pidades silmas vajadust võtta meetmeid, et leevendada Tuneesia majanduslikku olukorda, on liidu ja Tuneesia vahel oliiviõliga kauplemise hõlbustamiseks asjakohane vähendada halduskoormust määrusega (EÜ) nr 1918/2006 avatud tariifikvootide haldamisel. Seepärast on vaja tühistada kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud kuumäärad.
(2)

Ühendkuningriigis on õigusaktid, millega rakendatakse ELi otsetoetuste eeskirju Walesis, tühistatud liikmesriigi kohtu korraldusega. Sellest tulenevalt võttis Ühendkuningriik vastu uued otsused otsetoetuste rakendamise kohta Walesis ning teavitas neist komisjoni. Kuna Ühendkuningriik peab tagama, et kõnealustes uutes otsustes järgitakse kohaldatavat õigusraamistikku ja liidu õiguse üldpõhimõtteid, on asjakohane võtta neid uusi otsuseid arvesse. Täpsemalt, kuna kõnealused uued otsused mõjutavad Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks riiklike ülemmäärade arvutamist seoses põhitoetuskava ja noorte põllumajandustootjate toetusega, on asjakohane kõnealuseid ülemmäärasid vastavalt muuta. Eespool nimetatud otsuste põhjal on asjakohane kehtestada Ühendkuningriigi jaoks 2015. aastaks ka ümberjaotava toetuse ülemmäär.
(7)

Kõnealuse avaliku konsultatsiooni käigus väljendasid mõned Euroopa äriühingud arvamust, et alternatiividele üleminek ei pruugi ilmtingimata toimuda tõrgeteta ja et toodete koostise muutmine võib võtta kaua aega. Näited kinnitavad siiski, et on Euroopa äriühinguid, kus alternatiivide kasutamist on alustatud ilma eriliste probleemideta. Pidades eelkõige silmas kaht kasutusviisi, mille suhtes nähakse määrusega (EÜ) nr 850/2004 ette erandid, on üks Euroopa peamine konveierilintide tootja märkinud, et üleminek MCCPdele toimus tõrgeteta ja põhjustas ainult väikseid kulusid. Konsultatsiooni ettevalmistamise ajal tegelesid kaks teist äriühingut alternatiivide väljatöötamisega.
5.

Punkti 8 „ÄRITEENUSED” muudetakse järgmiselt. a) Tabeli „Sari 8 A” osas „Jaotuse tase tooteliigi järgi” asendatakse tooteliigi 63 12 all nimetus „Veebiportaalid” nimetusega „Veebiportaalide teenused”. b) Tabeli „Sari 8 A” osas „Jaotuse tase tooteliigi järgi” asendatakse tooteliigi 73 11 13 all märgis „Reklaami kavandamise ja kontseptsiooni väljatöötamise teenused” märgisega „Reklaamikontseptsiooni väljatöötamise teenused”. c) Tabeli „Sari 8C” osas „Jaotuse tase tooteliigi järgi” kustutatakse tooteliik 70 22 4„Kaubamärgid ja frantsiisid”. d) Tabeli „Sari 8E” osas „Jaotuse tase tooteliigi järgi” asendatakse tooteliigi 71 11 24 all nimetus „Arhitektuurialased nõustamisteenused” märgisega „Ehitusprojektidega seotud arhitektuurialased nõustamisteenused”.
44.

Tarbitavad bioloogilised varad on need, mis on ette nähtud koristamiseks põllumajandustoodanguna või müümiseks bioloogiliste varadena. Tarbitavad bioloogilised varad on näiteks lihaloomade eluskari, müügiks kasvatatav eluskari, kala kalakasvandustes, põllukultuurid, nagu mais ja nisu, tootvatel taimedel kasvav toodang ning puidu saamiseks kasvatatavad puud. Tootvad bioloogilised varad on bioloogilised varad, mis ei ole tarbitavad varad, näiteks elusloomad, kellelt toodetakse piima, ja viljapuud, millelt koristatakse vilju. Tootvad bioloogilised varad ei ole põllumajandustoodang, vaid pigem hoitakse neid selleks, et nad annaksid toodangut.
ET Euroopa Liidu Teataja L 305/29

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2104,

18. november 2015,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük Norra vetes lõuna pool 62° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. november 2015 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).
(9)

Komisjon leiab siiski, et flumetraliin on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt asendamisele kuuluv toimeaine. Flumetraliin on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktidele 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 püsiv ja mürgine aine, kuna selle poolestusaeg magevees on pikem kui 40 päeva ja pikaajalise täheldatava mõju puudumise kontsentratsioon on mageveeorganismide puhul väiksem kui 0,01 mg/l. Seega vastab flumetraliin määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele.
ET Euroopa Liidu Teataja L 303/1

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2092,

17. november 2015,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük Norra vetes lõuna pool 62° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. november 2015 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).
3)

Lisatakse artikkel 159a: „Artikkel 159a Sissemakse liidu välistegevuse usaldusfondi 1. Regionaalarengu ja inimressursside arendamise rahastamisvahendi raames võidakse tegevusi rakendada ELi usaldusfondi sissemaksete tegemise teel, püüeldes programmitöö vastava valdkonna asjaomastes tegevusprogrammides sätestatud eesmärkide saavutamise poole. 2. Seoses sissemaksega usaldusfondi sisaldab asjaomane tegevusprogramm üksnes järgmist teavet: a) kokkuvõtlik hinnang asjaomase sissemakse kooskõla kohta usaldusfondi eesmärkidega; b) regionaalarengu rahastamisvahendi puhul teave asjaomase tegevuse prioriteetse suuna kohta, samuti viited muudele prioriteetsetele suundadele seoses abikõlbliku kuluga, mis võib katta ka osa usaldusfondi halduskuludest, nagu on nähtud ette määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 187 lõikes 7; c) inimressursside arendamise rahastamisvahendi puhul teave prioriteetse suuna asjaomase tegevuse kohta, samuti viited selle prioriteetse suuna muudele meetmetele seoses abikõlbliku kuluga, mis võib katta ka osa usaldusfondi halduskuludest, nagu on nähtud ette määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 187 lõikes 7; d) usaldusfondi kui lõpliku abisaaja andmed; e) sissemakse summa. 3. Artikleid 150 ja 157 usaldusfondide sissemaksete suhtes ei kohaldata. 4. Usaldusfondi sissemakse suhtes ei kohaldata artikli 14 kohast eelkontrolli, artiklite 59, 167 ja 169 kohast valdkondliku seirekomisjoni poolset seiret, artikli 158 kohast tegevuse valiku menetlust, ja artikli 166 kohaseid hindamisi. 5. Komisjoni ja abisaajariigi vahelises asjaomases rahastuslepingus sätestatakse usaldusfondi sissemakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Kui see on asjakohane, võidakse neis eeskirjades sätestada ka asjaomane tegevusprogramm. Üksikasjalikes rakenduseeskirjades käsitletakse eelkõige: a) abisaajariigi ametiasutuste kohustusi; b) aruandlust, hindamist ja seiret; c) sätteid, millega nõutakse usaldusfondi likvideerimise korral vastavalt olukorrale kas sissemakse täielikku või osalist tagastamist asjaomasele programmile kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 187 lõikega 5. 6. Usaldusfondi sissemaksega seotud kulud on abikõlblikud alates asjaomase usaldusfondi asutamise kuupäevast. Programmi lõpetamisel esitatakse kinnitatud kuludeklaratsioonis sissemakse kogusumma, mille kohta on usaldusfondi tegevjuhatus teinud kuni 31. detsembrini 2017 vahendite konkreetsete tegevuste jaoks jaotamise otsuse, püüeldes programmitöö vastava valdkonna asjaomases programmis sätestatud eesmärkide saavutamise poole. 7. Kuni 31. detsembrini 2012 võetud eelarvelistest kulukohustustest makstava, usaldusfondi sissemaksega seotud vahemakse taotluse puhul kohaldatakse artikli 161 lõike 1 kolmanda lõigu viimast lauset. Riiklik eelarvevahendite käsutaja kinnitab kinnitatud kuludeklaratsioonis, mis tuleb esitada 31. detsembriks 2015, et sissemakse tehti asjaomases programmis nimetatud usaldusfondi.”
(8)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. Seetõttu on asjakohane mandestrobiin heaks kiita.
(3)

Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016. Seepärast on vaja avada 1. jaanuarile 2016 järgnevad aastased imporditariifikvootide kehtivusajad. Selleks et võtta nõuetekohaselt arvesse liidu olemasoleva ja tekkiva tootmis-, töötlemis- ja tarbimisturu tarnevajadusi tarnete konkurentsivõime, kindluse ja pidevuse seisukohast ja selle turu tasakaalu kaitsmise vajadust, on asjakohane, et kõnealuseid kvoote haldab komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 184 lõike 2 punktiga b ja määruse (EL) nr 510/2014 artikli 14 lõike 3 punktiga b.
(3)

Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016. Seepärast on vaja avada 1. jaanuarile 2016 järgnevad aastased imporditariifikvootide kehtivusajad. Selleks et võtta nõuetekohaselt arvesse liidu sealihasektori olemasoleva ning tekkiva tootmis-, töötlemis- ja tarbimisturu tarnevajadusi tarnete konkurentsivõime, kindluse ja pidevuse seisukohast ja selle turu tasakaalu kaitsmise vajadust, on asjakohane, et kõnealuseid kvoote haldab komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 184 lõike 2 punktiga b.