Komisjoni otsus,

23. mai 2001,

ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes

(teatavaks tehtud numbri K(2001) 1461 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2001/462/EÜ, ESTÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut,

võttes arvesse komisjoni töökorda, [1] eelkõige selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

(1) Asjassepuutuvate isikute ja kolmandate isikute õigus olla ära kuulatud enne nende huve mõjutava lõppotsuse tegemist on ühenduse õiguse oluline põhimõte. See õigus on sätestatud ka nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruses (EMÜ) nr 4064/89 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate ühinemise üle), [2] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97, [3] komisjoni 22. detsembri 1998. aasta määruses (EÜ) nr 2842/98 (osapoolte ärakuulamise kohta teatavates EÜ asutamislepingu artiklite 85 ja 86 alusel algatatud menetlustes) [4] ja komisjoni 1. märtsi 1998. aasta määruses (EÜ) nr 447/98 nõukogu määruses (EMÜ) nr 4064/89 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate ühinemiste üle) ettenähtud teatiste, tähtaegade ja ärakuulamiste kohta [5].

(2) Komisjon peab kindlustama, et see õigus oleks konkurentsimenetlustes tagatud, võttes eelkõige arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. [6]

(3) Haldusmenetluste läbiviimine tuleks seetõttu usaldada konkurentsiküsimustes kogenud sõltumatule isikule, kes on piisavalt usaldusväärne menetluste objektiivsuse, läbipaistvuse ja tulemuslikkuse tagamiseks.

(4) Sel eesmärgil lõi komisjon 1982. aastal ärakuulamise eest vastutava ametniku ametikoha ning kehtestas viimati selle ametikoha pädevuse komisjoni 12. detsembri 1994. aasta otsusega 94/810/ESTÜ, EÜ komisjonis konkurentsimenetluste raames ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta. [7]

(5) Konkurentsiõiguse arengut silmas pidades on ärakuulamise eest vastutava ametniku rolli vaja veelgi tugevdada ning tema pädevust kohandada ja kindlustada.

(6) Ärakuulamise eest vastutava ametniku sõltumatuse tagamiseks tuleks ta halduseesmärkidel liita komisjoni liikme juurde, kes konkreetselt vastutab konkurentsi eest. Tuleks suurendada läbipaistvust seoses ärakuulamise eest vastutavate ametnike ametisse määramise, tööülesannete täitmise lõpetamise ja nende üleviimisega.

(7) Ärakuulamise eest vastutav ametnik tuleks ametisse määrata Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimustes sätestatud korras. Selle korra kohaselt võib kaaluda kandidaatide sobivust, kes ei ole komisjoni ametnikud.

(8) Konkurentsimenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevus peaks olema selline, et see tagaks õiguse olla ära kuulatud kogu menetluse vältel.

(9) Füüsilisi isikud käsitleva teabe avalikustamise korral tuleks erilist tähelepanu pöörata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. [8]

(10) Käesolev otsus ei tohiks piirata üldeeskirju, millega antakse või välistatakse juurdepääs komisjoni dokumentidele.

(11) Otsus 94/810/ESTÜ, EÜ tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon määrab ametisse ühe või mitu ärakuulamise eest vastutavat ametnikku (edaspidi "ärakuulamise eest vastutav ametnik"), kes tagavad komisjoni konkurentsimenetlustes õiguse olla ära kuulatud tõhusa kasutamise EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82, ESTÜ asutamislepingu artiklite 65 ja 66 ning määruse (EMÜ) nr 4064/89 alusel.

Artikkel 2

1. Ärakuulamise eest vastutava ametniku ametissemääramine avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Ametisse määratud isikute tööülesannete täitmise katkestamine, lõpetamine või nende üleviimine mis tahes korra kohaselt toimub komisjoni põhjendatud otsuse alusel. Otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

2. Ärakuulamise eest vastutava ametniku ametikoht luuakse halduseesmärkidel komisjoni liikme juurde, kes konkreetselt vastutab konkurentsi eest (edaspidi "komisjoni pädev liige").

3. Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik ei saa oma ülesandeid täita, siis komisjoni pädev liige, olles vajaduse korral pidanud nõu ärakuulamise eest vastutava ametnikuga, määrab ärakuulamise eest vastutava ametniku kohustuste täitmiseks teise ametniku, kes ei ole kõnealuse juhtumiga seotud.

Artikkel 3

1. Oma kohustuste täitmisel võtab ärakuulamise eest vastutav ametnik arvesse konkurentsieeskirjade tõhusa rakendamise vajadust ühenduse kehtivate õigusaktide ning Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu poolt kehtestatud põhimõtete kohaselt.

2. Asja uurimise eest vastutav direktor (edaspidi "vastutav direktor") hoiab ärakuulamise eest vastutava ametniku menetluse käiguga kursis kuni esialgse otsuse esitamiseni komisjoni pädevale liikmele.

3. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib esitada komisjoni pädevale liikmele tähelepanekuid igas küsimuses, mis on seotud komisjoni mis tahes konkurentsimenetlusega.

Artikkel 4

1. EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82, ESTÜ asutamislepingu artiklite 65 ja 66 ning määruse (EMÜ) nr 4064/89 rakendussätetes ette nähtud ärakuulamised valmistab ette ja viib ellu ärakuulamise eest vastutav ametnik käesoleva otsuse artiklites 5-13 ettenähtud korras.

2. Lõikes 1 osutatud sätted on:

a) ESTÜ asutamislepingu artikli 36 esimene lõige;

b) määrus (EÜ) nr 2842/98;

c) määrus (EÜ) nr 447/98.

Artikkel 5

Ärakuulamise eest vastutav ametnik tagab ärakuulamise nõuetekohase toimumise ning aitab sel viisil kaasa ärakuulamise ja selle põhjal tehtud otsuste objektiivsusele. Ärakuulamise eest vastutav ametnik püüab eelkõige hoolitseda selle eest, et komisjoni otsuste eelnõude koostamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse kõik asjakohased faktid, olenemata sellest, kas need on asjaosalistele soodsad või ebasoodsad, sealhulgas mis tahes rikkumise raskusega seotud faktilised andmed.

Artikkel 6

1. Kolmandate isikute, kes võivad olla isikud, ettevõtjad või isikute või ettevõtjate ühendused, taotlused olla ära kuulatud esitatakse kirjalikult koos kirjaliku seletusega, milles selgitatakse taotleja huvi menetluse tulemuse vastu.

2. Otsus selle kohta, kas kolmandad isikud tuleb ära kuulata, tehakse pärast konsulteerimist vastutava direktoriga.

3. Kui jõutakse seisukohale, et taotleja huvi olla ära kuulatud ei ole piisav, siis esitatakse taotlejale nimetatud seisukoha kirjalik põhjendus. Määratakse tähtaeg, mille jooksul taotleja saab esitada täiendavaid kirjalikke märkusi.

Artikkel 7

1. Taotlus suuliseks ärakuulamiseks tehakse taotluse esitaja kirjalikes märkustes vastuseks kirjadele, mille komisjon on talle saatnud.

2. Lõikes 1 nimetatud kirjad on need, milles:

a) tehakse teatavaks vastuväiteavaldus;

b) kutsutakse kolmandaid isikuid, kes on ilmutanud piisavat huvi olla ära kuulatud, esitama kirjalikke märkusi;

c) teatatakse kaebuse esitajale, et komisjoni arvates ei ole piisavat alust rikkumise toimumise kohta ning kutsutakse teda esitama täiendavaid kirjalikke märkusi.

3. Otsus selle kohta, kas kolmandad isikud kuulatakse suuliselt ära, tehakse pärast konsulteerimist vastutava direktoriga.

Artikkel 8

1. Kui isik, ettevõtja või isikute või ettevõtjate ühendus on saanud ühe või mitu artikli 7 lõikes 2 loetletud kirja ja tal on põhjust arvata, et komisjoni käsutuses on talle avalikustamata dokumendid, mis on vajalikud õiguse olla ära kuulatud nõuetekohaseks rakendamiseks, siis võib ta esitada põhjendatud taotluse juurdepääsu saamiseks neile dokumentidele.

2. Põhjendatud otsus iga sellise järelepärimise kohta saadetakse järelepärimise teinud isikule, ettevõtjale või ühendusele ning kõigile teistele menetlusega seotud isikutele, ettevõtjatele või ühendustele.

Artikkel 9

Kui kavatsetakse avalikustada teave, mis võib sisaldada ettevõtja ärisaladust, siis teatatakse sellest ettevõtjale kirjalikult ning põhjendatakse nimetatud kavatsust. Määratakse tähtaeg, mille jooksul asjaomane ettevõtja saab esitada kirjalikke märkusi.

Kui asjaomane ettevõtja esitab teabe avalikustamise suhtes vastuväited, kuid tõdetakse, et teave ei ole kaitstav ning seda on lubatud avalikustada, siis esitatakse see seisukoht põhjendatud otsuses, millest teatatakse asjaomasele ettevõtjale. Otsuses määratakse tähtaeg, mille möödudes teave avalikustatakse. See tähtaeg ei tohi olla lühem kui nädal teatamise kuupäevast arvates.

Esimest ja teist lõiget kohaldatakse mutatis mutandis teabe avalikustamise suhtes Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 10

Kui isik, ettevõtja või isikute või ettevõtjate ühendus arvab, et artikli 7 lõikes 2 nimetatud kirjale vastamise tähtaeg on liiga lühike, siis võib ta esialgse tähtaja jooksul oma põhjendatud taotluses paluda tähtaja pikendamist. Taotlejale teatatakse kirjalikult, kas tema taotlus rahuldati või mitte.

Artikkel 11

Kui ärakuulamise nõuetekohane ettevalmistamine ning eelkõige asjaolude võimalikult põhjalik selgitamine seda vajavad, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik pärast konsulteerimist vastutava direktoriga anda asjaomastele isikutele eelnevalt küsimused, mille kohta ta soovib saada nende seisukohti.

Selleks võib ärakuulamise eest vastutav ametnik, olles konsulteerinud vastutava direktoriga, korraldada ärakuulamisele kutsutud isikute ja vajaduse korral komisjoni töötajatega ärakuulamist ettevalmistava kohtumise.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib paluda eelnevat kirjalikku teatist nende isikute kavatsetavate ütluste olulise sisu kohta, kelle ärakuulamiseks on ärakuulamisele kutsutud isikud ettepaneku teinud.

Artikkel 12

1. Pärast konsulteerimist vastutava direktoriga määrab ärakuulamise eest vastutav ametnik kindlaks ärakuulamise kuupäeva, kestvuse ja koha. Kui nõutakse edasilükkamist, otsustab ärakuulamise eest vastutav ametnik, kas seda lubada või mitte.

2. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vastutab täielikult ärakuulamise läbiviimise eest.

3. Ärakuulamise eest vastutav ametnik otsustab, kas ärakuulamise ajal tuleks vastu võtta uusi dokumente, milliseid isikuid tuleks teatava isiku nimel ära kuulata, ning kas asjaomased isikud tuleks ära kuulata eraldi või teiste ärakuulamisel osalevate isikute juuresolekul.

4. Kui see on asjakohane, võttes arvesse õiguse olla ära kuulatud tagamise vajalikkust, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik, olles konsulteerinud vastutava direktoriga, lubada isikutel, ettevõtjatel või isikute või ettevõtjate ühendustel esitada kirjalikke lisamärkusi pärast suulist ärakuulamist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik määrab selliste märkuste esitamise tähtaja. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke märkusi ei ole komisjon kohustatud arvesse võtma.

Artikkel 13

1. Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitab seoses õiguse olla ära kuulatud tagamisega komisjoni pädevale liikmele aruande ärakuulamise ja oma sellekohaste järelduste kohta. Aruandes sisalduvad tähelepanekud käsitlevad menetlusega seotud küsimusi, sealhulgas dokumentide avalikustamist ja toimikule juurdepääsu, vastuväiteavalduse vastamise tähtaegu ja suulise ärakuulamise nõuetekohast läbiviimist.

Aruande koopia antakse konkurentsi peadirektorile ja vastutavale direktorile.

2. Lisaks lõikes 1 osutatud aruandele võib ärakuulamise eest vastutav ametnik teha märkusi menetluse edasise kulgemise kohta. Nimetatud märkused võivad muude asjaolude seas osutada vajadusele saada lisateavet, tagasi lükata teatavad vastuväited või sõnastada täiendavad vastuväited.

Artikkel 14

Kui see on asjakohane, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik esitada aruande mis tahes läbiviidud järelepärimise objektiivsuse kohta, et anda hinnang kavandatud kohustuste konkurentsimõjule seoses komisjoni algatatud mis tahes menetlusega artiklis 1 osutatud sätete kohaldamisel. See hõlmab eelkõige vastustajate valikut ja kasutatud meetodeid.

Artikkel 15

Ärakuulamise eest vastutav ametnik koostab kõnealuses küsimuses nõuandekomiteele esitatava otsuse eelnõu alusel kirjaliku lõpparuande seoses õiguse olla ära kuulatud tagamisega artikli 13 lõike 1 kohaselt. Aruandes pööratakse tähelepanu sellele, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille suhtes isikutele on antud võimalus olla ära kuulatud, ja vajaduse korral mis tahes järelepärimise objektiivsusele artikli 14 tähenduses.

Lõpparuanne esitatakse komisjoni pädevale liikmele, konkurentsi peadirektorile ja vastutavale direktorile. See edastatakse liikmesriikide pädevatele asutustele ja vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokollides 23 ja 24 kehtestatud koostöösätetele EFTA järelevalveametile.

Artikkel 16

1. Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne lisatakse komisjonile esitatava otsuse eelnõu juurde, tagamaks selle, et kui komisjon teeb üksikjuhtumi kohta otsuse, võtab ta täielikult arvesse kogu asjaomast teavet menetluse käigu ja õiguse olla ära kuulatud tagamise kohta.

2. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib kuni otsuse vastuvõtmiseni komisjoni poolt teha lõpparuandesse muudatusi seoses otsuse eelnõu mis tahes muudatusega.

3. Komisjon edastab ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuande koos otsusega otsuse adressaatidele. Ta avaldab ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuande koos otsusega Euroopa Ühenduste Teatajas, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi oma ärisaladuste kaitsmiseks.

Artikkel 17

Otsus 94/810/ESTÜ, EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Selle otsuse alusel juba teostatud menetluslikud toimingud jäävad jõusse.

Brüssel, 23. mai 2001

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario Monti

[1] EÜT L 308, 8.12.2000, lk 26.

[2] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1 (parandatud versioon EÜT L 257, 21.9.1990, lk 13).

[3] EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1.

[4] EÜT L 354, 30.12.1998, lk 18.

[5] EÜT L 61, 2.3.1998, lk 1.

[6] EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

[7] EÜT L 330, 21.12.1994, lk 67.

[8] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

--------------------------------------------------