KOMISJONI OTSUS,

30. märts 2007,

ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks Bulgaarias ja Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1394 all)

(Ainult bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst on autentsed)

(2007/219/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud ühenduse rahaline toetus veterinaariaalaste erimeetmete puhul. Selles on samuti sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) on sätestatud, et tuleb kehtestada ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks tapasigade karjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks.

Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Võttes arvesse Bulgaarias ja Rumeenias tapasigade salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma neile liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. On asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, arvestades vastavaid maksimummäärasid. Mingeid muid kulusid, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulud, ei peaks ühendus hüvitama.

Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuring on tehtud ühenduse õigusaktide kohaselt ning vastab teatavatele muudele eritingimustele. Eelkõige tuleks anda ühenduse rahalist toetust, kui ettenähtud meetmed on tõhusalt rakendatud ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul.

On vaja selgitada riikide vääringutes esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat määra, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artikli 1 punktis d.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Bulgaarias ja Rumeenias viiakse läbi uuring, et hinnata salmonelloosi levimust nende liikmesriikide tapamajades tapasigadelt võetud proovide alusel (edaspidi “uuring”).

2. Uuring hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 200730. septembrini 2007.

3. Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab “pädev asutus” määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 kohaselt määratud liikmesriigi asutust või asutusi.

Artikkel 2

Tehnilised nõuded

Uuringuks vajalike proovide võtmine ja analüüsimine teostatakse pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all vastavalt I lisas sätestatud tehnilistele nõuetele.

Artikkel 3

Andmete kogumine, hindamine ja esitamine

1. Käesoleva otsuse artikli 2 kohaselt kogub ja hindab pädev asutus saadud tulemusi ning esitab komisjonile aruande kõigi vajalike kokkuvõtlike andmete ja oma hinnangu kohta.

Komisjon edastab need tulemused koos liikmesriikide kogutud kokkuvõtlike andmete ja nende poolt antud hinnangutega Euroopa Toiduohutusametile, kes need läbi vaatab.

2. Riiklikud kokkuvõtlikud andmed ja lõikes 1 osutatud tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks konfidentsiaalsust tagaval viisil.

Artikkel 4

Ühenduse rahaline toetus

1. Bulgaariale ja Rumeeniale antakse ühenduse rahalist toetust kulude puhul, mis nad on kandud seoses laboratoorsete analüüsidega, st seoses Salmonella spp. bakterioloogilise tuvastamise ja asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramisega.

2. Ühenduse rahalise toetuse ülemmäär on järgmine:

Siiski ei või ühenduse rahaline toetus ületada II lisas sätestatud summasid.

Artikkel 5

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused

1. Artiklis 4 sätestatud rahalist toetust antakse Bulgaariale ja Rumeeniale eeldusel, et uuring tehakse kooskõlas ühenduse õigusaktide asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

2. Bulgaaria või Rumeenia taotluse korral võib ühendus teha liikmesriigile ettemakse 50 % ulatuses II lisas esitatud kogusummast.

3. Lõike 1 punktis c osutatud tähtaja ületamine toob kaasa rahalise toetuse järkjärgulise vähendamise 25 % kogusummast alates 15. novembrist 2007, 50 % alates 1. detsembrist 2007 ja 100 % alates 15. detsembrist 2007.

Artikkel 6

Kulude ümberarvestuskurss

Haldusliku efektiivsuse huvides tuleks kõik kulud, millele taotletakse ühenduse rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1913/2006, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid, (5) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitas.

Artikkel 7

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. aprillist 2007.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile ja Rumeeniale.

(1) EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

(2) ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

(3) ELT L 275, 6.10.2006, lk 51.

(4) EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

(5) ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.

I LISA

Artikli 2 kohased tehnilised näitajad

1. Valimi võtmise raamid

Vähemalt kolme viimase kuu jooksul liikmesriigis peetud vähimale arvule sigadele tehakse test juhusliku valimi alusel järgmiselt:

Bulgaaria: 192

Rumeenia: 300

Bulgaaria ja Rumeenia peavad võtma analüüsimiseks 10 % rohkem proove juhuks, kui mõned proovid jäävad eri põhjustel uuringust välja.

Proove võetakse kõikidest osalevatest tapamajadest proportsionaalselt tapamaja suurusega. Mõlemad liikmesriigid reastavad tapamajad nendes eelneval aastal tapetud nuumsigade arvu järgi. Seega määravad nad kindlaks tapamajad, kus tapeti vähemalt 80 % kõikidest nuumsigadest.

Sigade ja loomakorjuste valimi kogusuurus igas uuringus osalevas tapamajas prognoositakse, korrutades omavahel valimi suuruse (nt 2 400) ja eelneval aastal tapetud nuumsigade arvu. Näiteks kui ühes tapamajas tapeti 25 % kõigis valitud tapamajades (milles tapetakse vähemalt 80 % kõigist liikmesriigis tapetud nuumsigadest) tapetud nuumsigadest, siis võetakse proov (2 400 × 0,25) 600 sealt. See jaotatakse ühtlaselt nii, et 12 kuu jooksul võetakse proov 50 sealt kuus. Näide on esitatud tabelis 1.

Kui tapamaja on suletud, kui on avatud uus tapamaja või kui uuringu ajal prognoositakse tapamaja läbilaskevõime olulist muutust, siis tuleb prognoositud mahtu vastavalt muuta.

Tabel 1

Tapamajade võrdlus, et määrata kindlaks valimisse kuuluvate nuumsigade arv igas tapamajas; valimi suuruse arvutamine iga tapamaja kohta

Tapamaja kood Eelneval aastal tapetud nuumsigade arv Protsent kogu uuringus osalevate tapamajade toodangust Valimi suurus tapamaja kohta Valimeid kuus (/12) AXD 88 000 17,6 0,176 × 2 400 = 422,4 422,4 : 12 = 36 SVH 25 000 5,0 TPB 75 000 15,0 MLG 100 000 20,0 GHT 212 000 42,4 kokku 500 000 (1) 100,0

Igal kuul valitakse juhusliku valiku teel iga tapamaja jaoks üks number 1 ja 31 vahel. Kui see juhuslikult valitud number langeb kokku selle kuu tapapäevaga, siis võetakse proovid sellel päeval. Kui see ei ole tapapäev, siis valitakse juhusliku valiku teel uus number. Seda tehakse kord kuus ning korratakse nii mitu korda, kui sellest tapamajast peab proove võtma. Näiteks korratakse tapamajas AXD protseduuri vähemalt 36 korda, et valida juhusliku valiku teel vähemalt 36 tööpäeva. Loomulikult võib samal päeval proove võtta rohkem kui ühelt loomakorjuselt.

Kuna ühel konkreetsel päeval tapetud loomade arv võib suuresti erineda, siis valitakse konkreetne loom tapamajas juhusliku valiku teel päeval, mis on juhusliku valiku teel valitud proovide võtmiseks. Antud päeval on loomade koguarv teada ja tapamaja personal valib juhusliku valiku teel välja ühe või mitu loomakorjust, kasutades neile antud juhumeetodi lehte, mis on koostatud nii, et sellel antud maksimumarv ületab liikmesriigi mis tahes tapamajas mis tahes päeval tapetud suurimat võimalikku nuumsigade arvu.

Tabelis 2 on esitatud juhumeetodi abil koostatud tabeli näidis.

Tabel 2

Juhumeetodi tabel

Tapamaja Kuupäev Loomakorjuse määramine (2) AXD 19 5 4 2 12 124 12 2 8 59

Alusuuringusse ei kaasata:

— loomi, kelle eluskaal on alla 50 kg või üle 170 kg,

— loomi, kelle tapmine on olnud hädatapmine,

— ühtegi täiesti kõlbmatuks tunnistatud loomakorjust.

2. Proovid

2.1. Proovide võtmine üldiselt

— Kõigilt valitud sigadelt võetakse niude lümfisõlmede kogum või vähemalt 5 üksikut niude lümfisõlme. Võimaluse korral kogutakse vähemalt 25 grammi lümfisõlmi ilma rasvata või sidekoeta.

— Tapamajas tuleb säilitada andmed selle kohta, millisest lihasest proovid võeti, iga valimi proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg ning valimite kohaletoimetamise aeg, kuupäev ja kulleri nimi.

2.2. Proovide võtmine niude lümfisõlmedest

Pimesoole ja pimesoolele lähima niudesoole osa vahel olev kinnisti rebitakse lahti, mille tulemusena paljastuvad lahtise osa pinnal niude lümfisõlmed. Üksikute lümfisõlmede kogumiseks “korjatakse” sellelt lahtiselt kinnistilt lümfisõlmed ära ilma noata, lihtsalt kinnastatud käega. Lümfisõlmed või kogum asetatakse kilekotti, millele märgitakse kuupäev, kellaaeg, tapamaja kood ja proovi identifitseerimiskood.

3. Vedu

Proovid tuleb kiirposti või kulleriga ära saata 36 tunni jooksul ja need peavad laborisse jõudma hiljemalt 72 tunni jooksul pärast proovide võtmist. Hiljem kui 72 tundi pärast proovide võtmist kohale jõudnud proovid jäetakse kõrvale, välja arvatud juhul, kui analüüsiga alustatakse 96 tunni jooksul pärast proovide võtmist ja külmaahel ei ole katkenud.

4. Proovide analüüs ja serotüpiseerimine

Analüüsid ja serotüpiseerimine tehakse riigi referentlaboris. Kui riigi referentlaboris ei ole võimalik kõiki analüüse teha või kui tegemist ei ole igapäevaselt tuvastamisega tegeleva laboriga, siis võivad pädevad asutused otsustada määrata salmonelloosi ametliku kontrolli laboriteks ka piiratud hulgal muid laboreid.

Nendel laboritel peab olema tõestatud kogemus nõutud tuvastusmeetodi kasutamisel ning ISO 17025 standardile vastav kvaliteedi tagamise süsteem ning nad peavad olema riigi referentlabori järelevalve all.

Laboris hoitakse proovi külmutatuna kuni bakterioloogilise kontrollini, mis tehakse 24 tunni jooksul pärast proovi kättesaamist, kusjuures analüüs peab algama hiljemalt 96 tundi pärast proovi võtmist.

4.1. Proovitüki ettevalmistamine

Lümfisõlmede pind puhastatakse enne analüüsimist, kastes need absoluutsesse alkoholi ja kuivatades õhu käes.

Kõik lümfisõlmed uputatakse ja suletakse kilekotti ning neid taotakse haamri või sarnase esemega läbi kilekoti, kuni lümfisõlmed on purustatud.

Homogeniseeritud lümfisõlmed kaalutakse ja pannakse steriilsesse anumasse eelsoojendatud puhverdatud peptoonvette vahekorras 1:10. Anum inkubeeritakse kokku (18 ± 2) tunniks (37 ± 1) °C juures.

4.2. Tuvastusmeetod

Kasutada tuleb ühenduse referentlabori soovitatud Madalmaade Bilthoveni salmonelloosi avastamise meetodit.

Kehtiva ISO 6579:2002 esialgse D lisa praeguses versioonis kirjeldatakse meetodit järgmiselt: “Salmonella liikide tuvastamine loomade väljaheites ja esmatootmistasandi proovides”. Selle meetodi puhul kasutatakse ühtse selektiivse rikastussöötmena pooltahket Rappaport-Vassiladise söödet.

4.3. Serotüpiseerimine

Kõik eraldatud ja kinnitust leidnud Salmonella spp. tüved serotüpiseeritakse Kaufmann-White’i skeemi põhjal.

Kvaliteedi tagamiseks saadetakse ühenduse referentlaborisse 16 määratava tüübiga tüve ja 16 mittemääratava tüübiga isolaati. Kui isoleeritud tüvesid on vähem, siis saadetakse kõik tüved.

4.4. Faagitüübi kindlaksmääramine

Kui faagitüübi kindlaksmääramiseks (vabatahtlik) on esitatud salmonelloosi serotüübi typhimurium ja salmonelloosi serotüübi enteritidis isolaadid, siis kasutatakse Ühendkuningriigis Colindale’is asuva Tervisekaitseameti salmonelloosi faagitüübi kindlaksmääramise WHO võrdluskeskuse kirjeldatud meetodeid.

4.5. Antimikroobse tundlikkuse kontroll

Antimikroobse tundlikkuse kontrollimisel (vabatahtlik) kasutatakse analüüside läbiviimiseks valideeritud ja kontrollitud meetodit, näiteks Kliinilise Laboratooriumi Standardite Riikliku Komitee (National Committee for Clinical Laboratory Standards, NCCLS, alates 1. jaanuarist 2005 kannab nime Kliinilise ja Laboratooriumi Standardite Instituut (Clinical and Laboratory Standards Institute, CLSI)) soovitatud meetodit.

Sobivad nii agari difusioonitest kui ka puljongi lahjendamise meetod. Tulemused kajastatakse nii kvantitatiivsete (lahjendamise meetodite puhul minimaalne inhibeeriv kontsentratsioon ja difusioonitesti puhul inhibitsioonitsooni diameeter) kui ka kvalitatiivsete (osaliselt resistentsed isolaadid) andmetena.

Kvalitatiivsed andmed põhinevad epidemioloogilistele lõppväärtustele tuginevatel tõlgendustel, mis on esitatud Antimikroobse Tundlikkuse Euroopa Analüüsikomitee (European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testing, EUCAST) veebisaidil http://www.eucast.org

Isolaatide haiguskahtlust analüüsitakse järgmiste antimikroobikumide suhtes:

— ampitsilliin või amoksütsilliin,

— tetratsükliin,

— klooramfenikool,

— fluorfenikool,

— nalidiksiinhape,

— tsiprofloksatsiin (eelistatavalt) või enrofloksatsiin,

— sulfoonamiid (eelistatavalt sulfametoksasool),

— sulfoonamiid/trimetopriim või trimetopriim,

— gentamitsiin,

— streptomütsiin,

— kanamütsiin (eelistatavalt) või neomütsiin,

— kolmanda põlvkonna kefalosporiin, (eelistatavalt tsefotaksiim),

— kolistiin (vabatahtlik).

Enne uuringu alustamist korraldavad Bulgaaria ja Rumeenia asjaomastele isikutele koolituse.

5. Andmed ja proovi säilitamine

Kõikide töödeldud proovide bakterioloogilisi andmeid tuleb hoida tabelis 3 ettenähtud või sellega sarnasel kujul.

Kõiki isoleeritud tüvesid tuleb säilitada kahe liikmesriigi riiklikes referentlaborites nii kaua kuni tüvede terviklikkus on tagatud, kuid mitte vähem kui viis aastat.

Kõiki seroloogilisteks uuringuteks võetud lihamahla proove säilitatakse külmutatud kujul kaks aastat.

Tabel 3

Näidis kõikide töödeldud proovide andmete kohta

Proov Saabumise aeg Analüüs Proovi nr ja tüüp Tapamaja kood Nimi Kuupäev Kellaaeg Nimi Kuupäev Kellaaeg Pos või Neg Serotüüp Faagitüüp Antibiogramm Säilitamise nr 1 S EU012 PW 3-10-06 12:00 AB 3-10 14:00 Neg 2 L EU023 PW 4-10 12:30 AB 4-10 14:00 Pos Typh DT104 ASTSu (IDnr) 3 L EU083 PW 8-10 16:30 AB 9-10 9:00 Pos Agona n.a. ASTE (IDnr) jne

6. Bulgaaria ja Rumeenia aruanded

Pädev asutus, kes vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ artiklile 9 vastutab loomade salmonelloosi jälgimise iga-aastase riikliku aruande koostamise eest, kogub ja hindab tulemusi ning esitab komisjonile sellekohase aruande.

Kõnealused aruanded sisaldavad vähemalt järgmist teavet:

6.1. Uuringuprogrammi rakendamise üldine kirjeldus

— uuritava populatsiooni kirjeldus, arvestades tapamaja võimsust,

— juhumeetodi läbiviimise, sealhulgas teavitamissüsteemi kirjeldus,

— arvutatud valimi suurus,

— proovide võtmisel/analüüside läbiviimisel/tüübi kindlaksmääramisel osalevate asutuste ja laborite andmed,

— uuringu üldised tulemused (bakterioloogia ja seroloogia suhtes analüüsitud proovid, positiivsete arv, serotüüp, faasitüüp ja antibiootikumiresistentsuse analüüs).

6.2. Täielikud andmed iga looma proovide ja vastavate analüüsitulemuste kohta

Liikmesriigid esitavad uurimise tulemused toorandmetena, kasutades komisjonilt saadud andmete sõnastikku ja andmete kogumise vorme.

Sõnastiku ja vormid kehtestab komisjon ning need sisaldavad vähemalt järgmist:

— tapamaja kood,

— tapamaja võimsus,

— proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg,

— proovi kood (näit number),

— võetud proovi tüüp: lümfisõlmed,

— laborisse saatmise kuupäev.

Liikmesriikides kogutakse iga laborisse saadetud proovi kohta järgmine teave:

— labori kood (kui kasutatakse erinevaid laboreid),

— proovide veovahend,

— laborisse jõudmise kuupäev,

— lümfisõlmede analüüsimise korral proovi kaal,

— konkreetse proovi analüüsimise tulemused: “negatiivne” või positiivse Salmonella spp. korral ka serotüpiseerimise tulemused “salmonelloosi serotüüp” või “ei ole tüüpi”,

— tüvede tulemused vastavalt antimikroobse tundlikkuse ja/või faagitüübi kindlaksmääramise proovide tulemustele.

(1) See arv peaks kajastama vähemalt 80 % liikmesriigis tapetud nuumsigade arvust.

(2) Näiteks tuleks uuringu jaoks võtta analüüs viiendalt loomakorjuselt selle kuu 19. päeval.