ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Eri pikkusega isoleeritud kaablid (nn pinukaablid), mille mõlemas otsas on pistmikud. Iga kaabel koosneb 32 üksikust isoleeritud, pingele kuni 1 000 V ette nähtud juhtmest, mis on kimpu seotud 16ks mantliga paariskaabliks ega ole keerutatud. Need paarid on kaetud metallfooliumi ja -niitidega. Kaablid ühendavad kommutaatoreid, mis moodustavad kommuteerivaid jaamu (nn „pinud“), mida kasutatakse telekommunikatsioonivõrkudes (kohtvõrgud – LAN). Need võimaldavad Ethernet-tehnoloogiat kasutades kahesuunalist andmeedastust kommutaatorite vahel. Kaablitel ei ole muid lisafunktsioone (nt varustada elektritoitega). Vt foto (*1)

8544 42 10
(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2226 (2) on loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on 1. ja 2. põhjenduses osutatud IT-süsteemide keskne osa. Peale selle on oluline määrus (EL) 2017/2226 rakendada viivitamata, et süsteem hakkaks täielikult toimima 2020. aastal, nagu kavandatud.
(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/866 (2) on kehtestatud määruse (EL) nr 1306/2013 kohaste otsetoetuste kohandamise määr 2018. kalendriaastaks. Kõnealune kohandamise määr on kehtestatud 2019. aasta eelarveprojekti raames olemasoleva teabe alusel ja selle puhul on võetud eelkõige arvesse finantsdistsipliini 468,7 miljoni euro suurust põllumajandussektori kriisireservi, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 25.
(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed Mustal merel kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ning sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõigetes 1 ja 4 on sätestatud, et kalapüügivõimalused eraldatakse liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus ning kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel tuleks järgida kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaseid ühise kalanduspoliitika eesmärke.
(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.
d)

alustab lendu üksnes juhul, kui ta on veendunud, et on täidetud kõik järgmised lennutegevusnõuded: 1) purilennuk on lennukõlblik; 2) purilennuk on nõuetekohaselt registreeritud; 3) purilennuki pardale on paigaldatud lennu sooritamiseks vajalikud mõõteriistad ja seadmed ning need on töökorras; 4) purilennuki mass ja raskuskeskme asukoht võimaldavad sooritada lendu õhusõiduki lennukäsiraamatus (AFM) sätestatud piirides; 5) kogu varustus ja pagas on nõuetekohaselt laaditud ja kinnitatud ning hädaolukorras evakueerimine ei ole takistatud ning 6) kogu lennu ajal järgitakse õhusõiduki lennukäsiraamatus purilennuki kohta ette nähtud käitamispiiranguid;
(11)

ICESi edastatud nõuannete kohaselt näitab piiratud pardajälgimine, et põhja-pikksaba osakaal registreeritud kalju-tömppeakala saagi hulgas on alla 1 %. Pardajälgimist arvesse võttes soovitab ICES, et põhja-pikksaba sihtpüüki ei peaks toimuma ning kaaspüük tuleks kalju-tömppeakala lubatud kogupüügist maha arvestada, et minimeerida liikide kohta valeandmete esitamise võimalusi. ICES märkis, et ametlikult lossitud kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba suhtelise proportsiooni ning põhja-pikksaba praeguse esinemiskoha piirkondades vaadeldud püügi ja teaduslike ülevaadete vahel on märkimisväärne, rohkem kui suurusjärgu võrra (st üle kümne korra) suurem erinevus. Selle liigi kohta on väga piiratud teavet ning mõningaid registreeritud lossimisandmeid käsitab ICES kui liikide kohta valeandmete esitamist. Seetõttu ei ole võimalik saada täpseid ajaloolisi andmeid põhja-pikksaba saagi kohta. Seetõttu peaks põhja-pikksaba kaaspüük vastavalt teaduslikele nõuannetele piirduma 1 %ga iga liikmesriigi kalju-tömppeakala kvoodist ning see tuleks kvoodist maha arvestada. Kui põhja-pikksaba püüki käsitataks üksnes kalju-tömppeakala kaaspüügina ja see kuulub sama lubatud kogupüügi hulka, välditakse valeandmete esitamist.
1.

Istutamiseks ette nähtud taimed (v.a seemned), in-vitro -materjal ning istutamiseks ette nähtud looduslikud või aretatud kääbuspuittaimed, mis on pärit mis tahes kolmandast riigist ning kuuluvad ühte järgmistest perekondadest või liikidest: CN-kood Kirjeldus ex 0602 Acacia Mill. ex 0602 Acer L. ex 0602 Albizia Durazz. ex 0602 Alnus Mill. ex 0602 Annona L. ex 0602 Bauhinia L. ex 0602 Berberis L. ex 0602 Betula L. ex 0602 Caesalpinia L. ex 0602 Cassia L. ex 0602 Castanea Mill. ex 0602 Cornus L. ex 0602 Corylus L. ex 0602 Crataegus L. ex 0602 Diospyros L. ex 0602 Fagus L. ex 0602 Ficus carica L. ex 0602 Fraxinus L. ex 0602 Hamamelis L. ex 0602 Jasminum L. ex 0602 Juglans L. ex 0602 Ligustrum L. ex 0602 Lonicera L. ex 0602 Malus Mill. ex 0602 Nerium L. ex 0602 Persea Mill. ex 0602 Populus L. ex 0602 Prunus L. ex 0602 Quercus L. ex 0602 Robinia L. ex 0602 Salix L. ex 0602 Sorbus L. ex 0602 Taxus L. ex 0602 Tilia L. ex 0602 Ulmus L.
(4)

Selleks et esitada EFSA-le kõik vajalikud elemendid riskihindamise tegemiseks, peaks tehnilises toimikus olema teave, mida on kirjeldatud EFSA dokumendis „Information required for dossiers to support demands for import of high risk plants, plant products and other objects as foreseen in Article 42 of Regulation (EU) 2016/2031“ („Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 kohase taimede, taimsete saaduste või muude objektide impordinõuete toetuseks esitatava toimiku puhul nõutav teave“) (3).
(5)

Kolmandates riikides asutatud kesksetest vastaspooltest, kes on juba taotlenud tunnustamist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 25, on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juba tunnustanud 32 vastaspoolt. Ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksed vastaspooled on endiselt tunnustamise ootel ning nende tunnustamise protsessiga ei jõuta lõpule 15. detsembriks 2018. Kui üleminekuperioodi ei pikendata, peaksid liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad), kellel on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte vastu nõudeid, nimetatud nõuete puhul omavahendeid märkimisväärselt suurendama, mis võib tingida nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes või vähemalt ajutiselt nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute klientidele kliirimisteenuste osutamise katkestamise, põhjustades seega tõsiseid häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad.
(2)

Lihtsuse ja sidususe nimel on määrust (EL) 2015/323 võimalikult suurel määral ühtlustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (5) ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (6). Ühtlustamine toimus otseviidete kaudu kõnealustele määrustele ning see on ühest küljest võimaldanud hõlpsasti kindlaks teha 11. EAFi vahenditest toimuva rahastamise eripära ja teisest küljest vähendanud liidu rahastamiseeskirjade mitmekesisust välistegevuse valdkonnas, mis põhjustaks tarbetut koormust vahendite saajatele, komisjonile ja teistele osalistele.
m)

tahke biomassi primaartarned (väljendatuna 1 000 m3, v.a punkti 1 alapunkti b punkt iii osas, kus see on väljendatud tonnides); 1) energia tootmiseks kasutatav metsa biomass (omamaine toodang ja import); a) metsa primaarne biomass, mida kasutatakse vahetult energia tootmiseks; i) võimaluse korral oksad ja ladvad (aruandlus on vabatahtlik); ii) kännud, kui see on asjakohane (aruandlus on vabatahtlik); iii) ümarpuit (jagatuna tööstuslikuks ümarpuiduks ja küttepuudeks); b) kui see on asjakohane, metsatööstuse ühendtooted, mida kasutatakse vahetult energiaks; i) puukoor, kui see on asjakohane ii) hakkpuit, saepuru ja muud puiduosakesed; iii) must leelis ja toortallõli, kui see on asjakohane; c) kui andmed on kättesaadavad, pärast tarbimist ringlusse võetud puit, mida kasutatakse vahetult energia tootmiseks; d) puidupõhised töödeldud kütused, mis on toodetud lähteainetest, mida ei ole arvesse võetud punkti 1 alapunktide a, b või c all: i) puusüsi, kui see on asjakohane; ii) puitpelletid ja puidubrikett; 2) energia tootmiseks kasutatav põllumajanduslik biomass (omamaine toodang, import ja eksport), kui andmed on olemas; a) elektri või soojuse tootmiseks kasutatavad energiakultuurid (sh lühikese raieringiga madalmets); b) elektri või soojuse tootmiseks kasutatavad põllumajanduskultuuride jäägid; 3) energia tootmiseks kasutatav orgaaniliste jäätmete biomass (omamaine toodang, import ja eksport), kui andmed on olemas; a) tööstusjäätmete orgaaniline osa; b) olmejäätmete orgaaniline osa; c) sete;
(51)

Et tagada kogu liidus selliste tarbijate, keda mõjutavad ELi-sisese side märkimisväärsed hinnaerinevused negatiivselt, järjepidev, õigeaegne ja kõige tõhusam kaitse, peaksid kõnealused sätted olema vahetult kohaldatavad ja määruses sätestatud. Kõige sobivam määrus nimetatud eesmärgil oleks määrus (EL) 2015/2120, mis võeti vastu pärast mõjuhinnangut, mis muu hulgas hõlmas ettepanekut ELi-sisese side kui vajaliku vahendi kohta, mille abil viia lõpuni elektroonilise side siseturu väljakujundamine. Tõenäolist mõju teenusepakkujate ELi-sisese side pakkumisest saadavale tulule on veelgi leevendanud rändluse eurotariifi kohaldamine ülempiirina nii püsivõrgu- kui ka mobiilside puhul, mille eesmärk on pakkuda suuremat kindlust; ja BERECi 2018. aasta analüüsiga on tõendatud, et sekkumisperioodil meetme poolt mõjutatud püsivõrguside mahud on märkimisväärselt vähenenud. Seetõttu tuleks nimetatud sätted kehtestada määruse (EL) 2015/2120 muudatusena, mida tuleks samuti kohandada selle tagamiseks, et liikmesriigid võtavad vastu õigusnormid karistuste kohta, mida kohaldatakse kõnealuse õigusnormi rikkumise korral.
Isikuandmeid, mille liikmesriik on saanud käesoleva määruse kohaselt, ei tohiks edastada ega teha kättesaadavaks kolmandale riigile. Erandina sellest reeglist peaks olema võimalik selliseid isikuandmeid kolmandale riigile edastada, kui selline edastamine toimub rangetel tingimustel ja kui see on konkreetsetel juhtudel vajalik, et aidata tuvastada kolmanda riigi kodaniku isik tema tagasisaatmise eesmärgil. Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (7) ning hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Tuleks siiski märkida, et komisjon ei ole vastuvõtvate kolmandate riikide kohta sageli vastu võtnud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 kohast kaitse piisavuse otsust. Lisaks ei ole hoolimata ulatuslikest jõupingutustest, mida liit on teinud koostöö tegemiseks liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate tagasipöördumiskohustusega kolmandate riikide kodanike peamiste päritoluriikidega, suudetud tagada, et sellised kolmandad riigid täidaksid süstemaatiliselt rahvusvahelisest õigusest tulenevat kohustust võtta oma kodanikud tagasi.

Tagasivõtulepingud, mille liit või liikmesriigid on sõlminud või mille üle nad läbirääkimisi peavad ning milles nähakse ette määruse (EL) 2016/679 artikli 46 kohaselt asjakohased kaitsemeetmed andmete edastamiseks kolmandatele riikidele, eksisteerivad vaid piiratud hulga kolmandate riikidega. Uute lepingute sõlmimine on endiselt ebakindel. Sellistel asjaoludel ja erandina kaitse piisavuse otsuse või asjakohaste kaitsemeetmete nõudest peaks käesoleva määruse kohane isikuandmete edastamine kolmandate riikide ametiasutustele olema lubatud liidu tagasisaatmispoliitika rakendamiseks. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 49 sätestatud erandit peaks saama kasutada juhul, kui nimetatud artiklis sätestatud tingimused on täidetud. Kõnealuse määruse artikli 57 kohaselt peaksid kõnealuse määruse rakendamist, sealhulgas käesoleva määruse kohast isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele, jälgima sõltumatud järelevalveasutused.
(17)

Selleks et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu asjakohane osalemine vastastikkuse põhimõtte kohaldamise teises etapis ning arvestades, et II lisas loetletud kolmanda riigi kõigi kodanike viisanõudest vabastamise peatamine on poliitiliselt eriti tundlik ja see avaldab horisontaalset mõju liikmesriikidele, Schengeni lepinguga ühinenud riikidele ja liidule endale, eelkõige nende välissuhetele ja Schengeni ala üldisele toimimisele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte teatavate vastastikkuse põhimõtte elementide kohta. Komisjonile sellise õiguse andmisega võetakse arvesse vajadust poliitilise arutelu järele liidu viisapoliitika üle Schengeni alal. Selles kajastub ka vajadus tagada vastastikkuse põhimõtte kohaldamisel kõigile asjaomase kolmanda riigi kodanikele piisav läbipaistvus ja õiguskindlus, eelkõige käesoleva määruse II lisa vastava ajutise muutmise abil. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (7) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
C JAGU. Puudutatud isik(ud) Sellis(t)e isiku(te) andmed, kelle suhtes on tehtud arestimisotsus, või sellis(t)e isiku(te) andmed, kelle vara suhtes on tehtud arestimisotsus (kui see puudutab rohkem kui ühte isikut, siis esitage teave iga isiku kohta) 1. Isikuandmed i) Füüsilise isiku puhul Perekonnanimi: … Eesnimi (eesnimed): … Muu nimi (muud nimed), kui on kohaldatav: … Varjunimed, kui on kohaldatav: … Sugu: … Kodakondsus: … Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber, kui on teada: … Isikut tõendava dokumendi (tõendavate dokumentide) (ID-kaart või pass) liik ja number, kui on teada: … Sünnikuupäev: … Sünnikoht: … Elukoht ja/või teadaolev aadress (kui aadress ei ole teada, siis viimane teadaolev aadress): … Keel(ed), millest puudutatud isik aru saab: … Märkige puudutatud isiku roll menetluses: ☐ isik, kelle suhtes on tehtud arestimisotsus ☐ isik, kelle vara suhtes on tehtud arestimisotsus ii) Juriidilise isiku puhul Nimi: … Õiguslik vorm: … Lühinimi, tavanimi või ärinimi, kui on kohaldatav: … Registrijärgne asukoht: … Registreerimisnumber: … Aadress: … Esindaja nimi: … Märkige puudutatud isiku roll menetluses: ☐ isik, kelle suhtes on tehtud arestimisotsus ☐ isik, kelle vara suhtes on tehtud arestimisotsus 2. Kui erineb eespool märgitud aadressist, siis märkige koht, kus arestimisotsus tuleb täita: … 3. Kolmandad isikud, kelle õigusi seoses arestimisotsusega hõlmatud varaga kõnealuse otsusega otseselt piiratakse (isikuandmed ja põhjused): … … 4. Esitage igasugune muu teave, mis aitab arestimisotsust täita: …
(13)

Andmete vabal liikumisel liidus on oluline roll andmepõhise majanduskasvu ja innovatsiooni saavutamisel. Nagu äriühingud ja tarbijad, saavad ka liikmesriikide ametiasutused ja avalik-õiguslikud isikud kasu suuremast valikuvabadusest seoses andmepõhiste teenuste osutajatega, konkurentsivõimelisematest hindadest ja tõhusamast teenuste osutamisest kodanikele. Arvestades suurt andmehulka, mida ametiasutused ja avalik-õiguslikud isikud käitlevad, on ülimalt tähtis, et nad näitaksid eeskuju andmetöötlusteenuste kasutuselevõtuga ning hoiduksid andmetöötlusteenuste kasutamisel andmete asukoha piirangute seadmisest. Ametiasutused ja avalik-õiguslikud isikud peaksid seetõttu kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse. Sellega seoses tuleks käesolevas määruses sätestatud isikustamata andmete vaba liikumise põhimõtet kohaldada ka üldiste ja järjepidevate haldustavade ning muude andmete asukoha nõuete suhtes riigihangete valdkonnas, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (6) kohaldamist.
(43)

Andmesubjektil peaks olema õigus sellele, et tema suhtes ei tehta üksnes andmete automatiseeritud töötlemisele toetuvat isiklike aspektide hindamisel põhinevat ja meedet sisaldada võivat otsust, millel on teda puudutavad õiguslikud tagajärjed või mis avaldab talle samamoodi märkimisväärset mõju, nagu veebipõhine tööle värbamine ilma inimsekkumiseta. Selline töötlemine hõlmab igasuguses isikuandmete automatiseeritud töötlemises seisnevat profiilianalüüsi, mille käigus hinnatakse füüsilise isikuga seotud isiklikke aspekte, mille eesmärk on eelkõige selliste aspektide analüüsimine ja prognoosimine, mis on seotud töötulemuste, majandusliku olukorra, tervise, isiklike eelistuste või huvide, usaldusväärsuse või käitumise, asukoha või liikumisega, kui see toob kaasa teda puudutavaid õiguslikke tagajärgi või avaldab talle samamoodi märkimisväärset mõju. Sellisel töötlemisel, sealhulgas profiilianalüüsil põhinev otsuste tegemine peaks aga olema lubatud siis, kui see on sõnaselgelt lubatud vastutava töötleja suhtes kohaldatava liidu õigusega. Igal juhul tuleks sellise töötlemise korral kehtestada sobivaid kaitsemeetmeid, mis peaksid hõlmama andmesubjektile konkreetse teabe andmist ja õigust otsesele isiklikule kontaktile, õigust väljendada oma seisukohta, õigust saada selgitust otsuse kohta, mis tehti pärast sellist hindamist, ning õigust seda otsust vaidlustada. Selline meede ei tohiks puudutada last. Selleks et tagada andmesubjekti suhtes õiglane ja läbipaistev töötlemine, võttes arvesse isikuandmete töötlemise konkreetseid asjaolusid ja konteksti, peaks vastutav töötleja kasutama profiilianalüüsiks asjakohaseid matemaatilisi või statistilisi menetlusi, rakendama asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada eelkõige ebaõigeid isikuandmeid põhjustavate tegurite korrigeerimine ja vigade tegemise ohu minimeerimine, ning tagama isikuandmete turvalisuse selliselt, et võetakse arvesse potentsiaalset ohtu andmesubjekti huvidele ja õigustele ning ennetama muu hulgas diskrimineerivat mõju füüsilistele isikutele rassi või etnilise päritolu, poliitiliste vaadete, usutunnistuse või veendumuste, ametiühingusse kuulumise, geneetilise või tervisliku seisundi või seksuaalse sättumuse alusel või andmete töötlemist, mille tulemuseks on sellise mõjuga meetmed. Automatiseeritud otsuste tegemine ja profiilianalüüs konkreetsete isikuandmete liikide põhjal peaks olema lubatud ainult eritingimustel.
(51)

Isikuandmete edastamine ilma kaitse piisavuse otsuseta peaks olema lubatud üksnes juhul, kui õiguslikult siduvas aktis on sätestatud isikuandmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed või kui Eurojust, olles hinnanud kõiki andmete edastamisega seotud asjaolusid, on kõnealusest hinnangust lähtudes seisukohal, et asjakohased kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks on kehtestatud. Selline õiguslikult siduv akt võiks näiteks olla õiguslikult siduv kahepoolne leping, mille sõlmivad liikmesriigid ja mida rakendatakse nende õiguskorras ning mida võivad jõustada nende andmesubjektid, tagades andmekaitsenõuete täitmise ja andmesubjektide õiguste kaitse, mis hõlmab õigust tõhusale haldus- või õiguskaitsele. Andmete edastamist puudutavate kõigi asjaolude hindamisel peaks Eurojust saama võtta arvesse Eurojusti ja kolmandate riikide vahel sõlmitud koostöölepinguid, mis võimaldavad isikuandmete vahetamist. Eurojust peaks saama võtta arvesse ka asjaolu, et isikuandmete edastamisele kohaldatakse konfidentsiaalsuse kohustust ja sihtotstarbelisuse põhimõtet, millega tagatakse, et andmeid ei töödelda muul kui edastamisega seotud eesmärgil. Lisaks peaks Eurojust võtma arvesse seda, et isikuandmeid ei kasutata selleks, et taotleda surmanuhtlust või muud julma ja ebainimlikku kohtlemist, anda selleks käsk või viia see täide. Kuigi kõnealuseid tingimusi võib lugeda asjakohasteks kaitsemeetmeteks, mis võimaldavad andmete edastamist, peaks Eurojust saama nõuda täiendavaid kaitsemeetmeid.
(16)

Ettemaksekaardid on kaardid, mis ei ole nimelised, millel hoitakse rahalist väärtust või rahalisi vahendeid või mis annavad neile juurdepääsu ning mida saab kasutada maksetehingute tegemiseks, kaupade või teenuste ostmiseks või sularaha sissemakseks. Need kaardid ei ole pangakontoga seotud. Ettemaksekaardid hõlmavad direktiivis (EL) 2015/849 osutatud anonüümseid ettemaksekaarte. Neid kaarte kasutatakse laialdaselt mitmel õiguspärasel eesmärgil ja mõne sellise instrumendi vastu on ka selge ühiskondlik huvi. Ettemaksekaarte on lihtne edasi anda ja neid saab kasutada märkimisväärse väärtuse ülekandmiseks üle välispiiri. Seetõttu on vaja, et sularaha mõiste hõlmaks ka ettemaksekaarte, eriti kui neid saab osta kliendi suhtes rakendatavaid hoolsusmeetmeid kohaldamata. See võimaldab olemasoleva tehnoloogia abil laiendada kontrolle teatavat liiki ettemaksekaartidele, kui see on tõendite alusel põhjendatud, tingimusel et selliste kontrollide laiendamisel lähtutakse proportsionaalsuse põhimõttest ja praktilise rakendamise võimalikkusest.
(14)

Selleks et vältida tarbetu koormuse tekitamist põllumajanduslikele majapidamistele ja riigiasutustele, tuleks kehtestada künnised. Euroopa põllumajanduse struktuuri põhjaliku analüüsi võimaldamiseks peaks statistika katma 98 % kasutatavast põllumajandusmaast ja põllumajanduslikes majapidamistes peetavatest põllumajandusloomadest. Mõne liikmesriigi puhul tähendab see, et käesolevas määruses esitatud künnised on liiga kõrged. Samas on kõnealustest künnistest allapoole jäävad põllumajanduslikud majapidamised nii väikesed, et nende struktuuri ja tootmise mõju hindamiseks piisab ühest valikuuringust iga kümne aasta järel, mis toob kaasa kulude ja koormuse vähenemise, võimaldades samal ajal siiski kujundada tulemuslikke poliitikameetmeid väikeste põllumajanduslike majapidamiste toetamiseks ja säilitamiseks.
(16)

Asjakohane on kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastaks eesmärgile saavutada ja säilitada maksimaalne jätkusuutlik saagikus, ning see tuleks esitada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalike väärtuste vahemikena (FMSY). Kõnealused parimatele olemasolevatele teaduslikele nõuannetele tuginevad vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse teaduslike nõuannete muutusi, aidata täita lossimiskohustust ning arvestada segapüügi erisusi. ICES peaks välja arvutama ja sätestama FMSY-vahemikud, eelkõige oma hooajalistes püügisoovitustes. Kavale tuginevalt on FMSY-vahemikud tuletatud selliselt, et pikas perspektiivis ei vähene saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %, nagu on märgitud ICESi vastuses ELi palvele esitada Põhjamere ja Läänemere valitud kalavarude FMSY-vahemikud. Vahemiku ülempiir on selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) langemise tõenäosus ei ületaks 5 %. Selline ülempiir on kooskõlas ka ICESi nõuandva eeskirjaga, mille kohaselt juhul, kui kudekarja biomass või arvukus on väga halb, vähendatakse kalastussuremuse sihttaset (F) nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga või arvukusega lubatud kogupüügi aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger. Nimetatud kaalutluste ja nõuandva eeskirja põhjal annab ICES kalastussuremust ja püügivõimalusi puudutavaid teaduslikke nõuandeid.