ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Austria võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Austria 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiperioodist väljapoole, on kõnealuste mitteajutiste meetmete kumulatiivne järelejäänud mõju esialgse hinnangu kohaselt 1 % SKPst ja need meetmed on peamiselt investeeringute edukustasu, kahaneva jäägi amortisatsioon ja füüsilise isiku tulumaksu vabastus, aga ka kapitalisiirded. Kõnealused mitteajutised meetmed hõlmavad ka investeeringuid mahus ligikaudu 0,1 % SKPst, mis peaksid toetama keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu ja seega kestlikkust.
(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Eesti võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Eesti 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus aastatel 2020–2021 kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiperioodist väljapoole, on kõnealuste mitteajutiste meetmete kumulatiivne järelejäänud mõju hinnanguliselt ligikaudu 1 % SKPst ja need meetmed on peamiselt jooksvad kulud. Kõnealused mitteajutised meetmed hõlmavad ka investeeringuid mahus ligikaudu ⅓ % SKPst, mis peaksid toetama keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu ja seega kestlikkust.
(1)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal. Komisjon esitas nimetatud teatises oma seisukoha, et üldise vabastusklausli aktiveerimise tingimused on täidetud, sest COVID-19 pandeemia põhjustab eeldavalt tõsise majanduslanguse. Liikmesriikide rahandusministrid nõustusid 23. märtsil 2020 komisjoni hinnanguga. Üldine vabastusklausel on võimaldanud liikmesriikidele eelarve paindlikkust COVID-19 kriisi lahendamiseks. See on hõlbustanud eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal. Selle aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda iga liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse kestlikkust keskpikas perspektiivis. 17. septembril 2020 teatas komisjon oma teatises „2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“, et üldise vabastusklausli kohaldamist jätkatakse ka 2021. aastal.
(11)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Horvaatia võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Horvaatia 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Eelarvemeetmed, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, on enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiperioodist väljapoole, on kõnealuste mitteajutiste meetmete kumulatiivne järelejäänud mõju hinnanguliselt ligikaudu 0,3 % SKPst ja need meetmed on peamiselt jooksvad kulud.
(11)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Rootsi võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Rootsi 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus aastatel 2020–2021 kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni prognoosiperioodist väljapoole, on kõnealuste mitteajutiste meetmete kumulatiivne järelejäänud mõju hinnanguliselt 1 % SKPst ja need meetmed on peamiselt mitmed kulumeetmed ja tulumaksukärped.
(11)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Tšehhi võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Tšehhi 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus aastatel 2020–2021 kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiperioodist väljapoole, on kõnealuste mitteajutiste meetmete kumulatiivne järelejäänud mõju hinnanguliselt 2 % SKPst ja see meede on peamiselt üksikisiku tulumaks tulu vähenemine (mõju 1,9 % SKPst).
(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Hispaania võtnud vastu eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Need Hispaania 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Meetmed, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, on ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.
(7)

Katseetapi tulemused esitati komisjoni talituste 2019. aasta töödokumendis „Sustainable Products in a Circular Economy – Towards an EU Product Policy Framework contribution to the Circular Economy“ (Jätkusuutlikud tooted ringmajanduses – ELi tootepoliitika raamistiku panus ringmajandusse) (2). Samas komisjoni talituste töödokumendis osutati ka keskkonnajalajälje määramise meetodite võimalikule kasutamisele poliitika väljatöötamisel ELi tasandil. Alates 2019. aastast ja pärast tööstusele suunatud kutset näidata üles huvi jätkas komisjon uute tootekategooria keskkonnajalajälje määramise eeskirjade väljatöötamist.
1.

COVID-19 pandeemia on mõjutanud haridus- ja koolitussüsteeme kõikjal maailmas ja kogu liidus ning pannud need enneolematu surve alla. Ühiskondlikud piirangud on kaasa toonud suuri muutusi õpetamises ja õppimises, samuti haridus- ja koolituskogukondade suhtlemises ja koostöös (1). Need on mõjutanud õpilasi, nende peresid, õpetajaid, koolitajaid ja asutuste juhte, samuti hariduse andmist toetavaid kogukonnatöötajaid, näiteks sotsiaaltöötajaid, psühholooge, muid nõustamisspetsialiste, tervishoiutöötajaid ja kultuurihariduse pakkujaid. Liikmesriigid suutsid kiiresti võtta kasutusele distantsõppelahendused ja -toe, kasutades selleks paljudel juhtudel digitehnoloogiat. On saadud kasulikke kogemusi hariduse ja koolituse andmise uute võimaluste alal; muu hulgas on märkimisväärselt kasvanud õpetajate digioskused ja -pädevused ning tihenenud sidemed koolide ja laiema kogukonna vahel. Paljudes liikmesriikides on ilmnenud aga süsteemi puudujäägid, mis seisnesid selles, et laialdaselt puudusid valmisolek ja vahendid üleminekuks teistsugusele õpetamisele ja õppimisele; see olukord tõstis esile ja süvendas olemasolevat ebavõrdsust, lünki ja vajadusi (2). Nende puudustega tuleb haridus- ja koolitussüsteemides tegeleda ning lisaks tuleks parandada kõnealuste süsteemide vastupanuvõimet, et muutuvate oludega edaspidi paremini toime tulla ja kohaneda.
(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 2. detsembrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.
e)

Tipptaseme poole püüdlemine: kohustus kavandada, teha või toetada võimalikult kvaliteetseid teadusuuringuid, et saavutada ja tunnustada tipptaset, mis on teadusliku, tehnoloogilise, majandusliku, poliitilise ja ühiskondliku mõju eeltingimus, laiendades seeläbi Euroopa üldist teadmistebaasi. See tähendab, et avaliku sektori toetus teadusuuringutele ja innovatsioonile peaks olema suunatud kvaliteetsete algatuste väljavalimisele ja rahastamisele – kvaliteet tähendab, et teadusuuringud on maailmatasemel, kontrollitavate ja korratavate tulemustega ning neid viiakse läbi läbipaistvate uurimisprotsesside ja -meetodite abil ning sellise teadusjuhtimise kaudu, mis võimaldab varasemaid tulemusi süstemaatiliselt taaskasutada. Teadusuuringute hindamise süsteem peaks olema teadusuuringute, teadlaste, meeskondade ja asutuste jaoks kooskõlas selle põhimõttega ning kvaliteeti tuleks vastavalt tunnustada; avaliku sektori toetuse osutamisel peaks tunnistatama, et alusuuringud on olulised teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemide tipptaseme, atraktiivsuse ja konkurentsieelise tagamiseks ning selle abil peaks leidma tasakaalu „uudishimust lähtuvate“ ja „eesmärgipõhiste“ teadusuuringute vahel;
(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 18. novembrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.
(16)

Kultuuripärandiasutused on puutunud kultuuripärandi digiteerimisel ja kasutatavaks tegemisel kokku mitmesuguste autoriõigusest tulenevate takistustega, nagu õiguste omandamise kulukus, kultuuripärandi töötajate autoriõigusealaste teadmiste vähesus, asutuste piiriülese koostöö piiratus. ELi tasandil on nende probleemide lahendamiseks võetud konkreetseid meetmeid. Näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/790, (16) mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul, on sätteid, millega ajakohastatakse autoriõiguse raamistikku, mis reguleerib kultuuripärandiasutuste tegevust digitaalses keskkonnas. Üks olulisemaid direktiiviga tehtud muudatusi on selge raamistik, mille alusel digiteeritakse ja levitatakse selliseid kultuuripärandiasutuste kogudes olevaid teoseid, mida enam ei turustata. Lisaks ühtlustati direktiiviga erandeid, mis on ette nähtud säilituskoopiate tegemisele kultuuripärandiasutustes ning teadusuuringute raames toimuvale teksti- ja andmekaevele. Õiguskindluse huvides on direktiivis täpsustatud ka üldkasutatavate kujutava kunsti teoste staatust. Eelkõige aitavad uued autoriõiguse eeskirjad kultuuripärandiga tegelevatel asutustel täita oma peamist avalikes huvides täidetavat ülesannet, kuna need võimaldavad parandada kultuuripärandi säilitamist, laiendavad selle kättesaadavust ning võimaldavad palju lihtsamini kasutada Euroopa kultuuri ja kõigi kodanike hüvanguks selliseid teoseid, mida enam ei turustata. Seega selleks, et kultuuripärandiasutused saaksid täielikult kasu autoriõiguse raamistikust, mida on ajakohastatud eelkõige direktiiviga (EL) 2019/790, peavad liikmesriigid seisma hea selle eest, et ELi autoriõigust käsitlevaid õigusakte rakendataks ja kohaldataks.
(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 9. novembrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.
(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 29. oktoobrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.
(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 8. oktoobrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.
(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 23. septembrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.
8)

Liikmesriike kutsutakse üles hindama sellest teabest lähtuvalt asjakohaseid, tulemuslikke ja proportsionaalseid kriisile reageerimise meetmeid riiklikul ja liidu tasandil ( kriisimeetmete kogum ). Meetmed võivad hõlmata üht või mitut järgmistest: a) dialoogi pidamine tootjatega, paludes neil seada prioriteediks kriisi korral oluliste toodete tootmise, et tagada elutähtsate sektorite jätkuv toimimine; b) komisjonile vajaduse korral volituse andmine, et see tegutseks kriisi korral oluliste toodete riigihangetes, mis on korraldatud teatavates elutähtsates sektorites, kahe või enama liikmesriigi nimel keskse hankijana; c) hinnangu andmine selle kohta, kas liit peaks teostama järelevalvet kriisi korral oluliste toodete ekspordi üle ja kas liit peaks taotlema komisjonilt hinnangut sellele, kas määruse (EL) 2015/479 kohased ekspordiga seotud kaitsemeetmete tingimused on täidetud või mitte; d) kooskõlastatud konsultatsioonid või koostöö asjaomaste kolmandate riikidega, et leida ühiselt ja rahvusvahelisi kohustusi järgides lahendused tarneahela häiretele. See võib vajaduse korral hõlmata kooskõlastamist asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel.
(2)

30. jaanuaril 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektor välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra seoses koroonaviirushaigust COVID-19 põhjustava uue koroonaviiruse 2019. aastal alanud ülemaailmse puhanguga. 11. märtsil 2020 andis WHO hinnangu, et COVID-19 võib käsitada pandeemiana.
(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 17. jaanuarist 2022 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.
(7)

Selleks et tagada, et ühised kriteeriumid, ühised künnised ja ühine meetmete raamistik, mida liikmesriigid COVID-19 pandeemia ajal ohutu reisimise hõlbustamiseks sisepiirikontrollita alal kohaldavad, oleksid jätkuvalt ajakohased ja täielikult kooskõlas ühise lähenemisviisiga, mille eesmärk on hõlbustada soovituses (EL) 2022/108 sätestatud liikumisvabadust, tuleks nõukogu soovituses (EL) 2020/1632 esitatud viide soovitusele (EL) 2020/1475 asendada viitega soovitusele (EL) 2022/108.“
(1)

Kui tsiviillennunduse valdkonda mitte arvestada, ei ole liidu õiguses praegu avalikus ruumis avastamiseks kasutatavate läbivalgustusseadmete kohta ühtlustatud toimivusnõudeid ette nähtud. Sellised nõuded on liikmesriigiti erinevad, mistõttu on üldsuse kaitse julgeolekuohtude eest ebaühtlane ega ole alati piisavalt kõrgel tasemel. Terroristid ja muud kurjategijad võivad sellest tulenevat haavatavust ära kasutada, sealhulgas korraldada rünnakuid või harrastada muud kuritegevust liikmesriikides, kus avaliku ruumi turvalisuse tase on madalam.
13.

Noorte seas suureneb teadlikkus kestliku arengu küsimustest, eelkõige keskkonna- ja kliimaküsimustest, ning soov nendega tegeleda. 2022. aasta mais avaldatud Eurobaromeetri uuringu tulemused näitavad, et ELi noored peavad keskkonna kaitsmist ja kliimamuutuste vastu võitlemist üheks peamiseks prioriteediks, millele Euroopa noorteaasta (2022) peaks keskenduma. OECD 2018. aasta andmed (15) juba näitavad, et 15-aastased noored on vägagi teadlikud kliimamuutustest ja keskkonnakriisist ning vajadusest nendega tegeleda. Samadest OECD andmetest ilmneb aga seegi, et märksa vähem õpilasi tunneb, et neil on võimalik olukorda reaalselt muuta. Kliima- ja keskkonnakriisi ulatus võib viia selleni, et õppijad tunnevad end abitu ja võimetuna, mida võib süvendada ebatäpne teave ja desinformatsioon.
(2)

Põhiõiguste harta (1) artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et igaühel on õigus haridusele ning õigus saada kutse- ja täiendusõpet. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. novembri 2017. aasta ühises Euroopa sotsiaalõiguste samba (edaspidi „sammas“) teadaande (2) esimese põhimõtte kohaselt on igaühel õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täiel määral osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule. Samba neljas põhimõte puudutab tööhõive aktiivset toetamist, et säilitada igaühe õigust saada õigel ajal ja vajadustele vastavat abi, et suurendada tööhõivevõimalusi või väljavaateid töötamiseks füüsilisest isikust ettevõtjana. Kindlat ja paindlikku tööhõivet puudutavas samba viiendas põhimõttes rõhutatakse, et töösuhte liigist ja kestusest hoolimata on töötajatel õigus õiglasele ja võrdsele kohtlemisele seoses töötingimustega ning juurdepääsuga sotsiaalkaitsele ja koolitusele.
(2)

Nõukogu need liikmed, kes esindavad liikmesriike, mille rahaühik on euro, rõhutavad muu hulgas komisjoni ja Euroopa Keskpanga lähenemisaruannetele viidates, et oluline on edukalt täita vahetuskursimehhanismiga ERM II liitumisel võetud kohustused, ning toonitavad, et Horvaatia poliitika peab olema täiel määral suunatud sellele, et säilitada Horvaatia majanduse püsiv lähenemine ja eriti inflatsiooninäitajate lähenemine pikas perspektiivis. Selle eesmärgi saavutamiseks innustavad nad Horvaatia ametivõime järgima eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon, ning rakendama jätkuvalt Horvaatia riiklikku taaste- ja vastupidavuskava, et tagada edukas osalemine euroalas.