KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/348,

24. oktoober 2019,

abikava SA.35980 – 2019/C „Ühendkuningriik – elektrituru reform: reservvõimsuse mehhanism“ kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 7610 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 23. juunil 2014 pärast eelnevat kontakteerumist kooskõlas Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 Euroopa Komisjonile elektriturul võimsusepakkujate toetamiseks kavandatud meetmest (2) (selles otsuses edaspidi „meede“).

(2) Komisjon otsustas 23. juulil 2014 mitte esitada vastuväiteid meetme rakendamise abikavale, kuna kava kuulub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamisalasse ja on seetõttu siseturuga kokkusobiv (3) (edaspidi „2014. aasta otsus“).

(3) Esimene meetmega hõlmatud võimsuse turu enampakkumine toimus 16.–18. detsembril 2014. Enampakkumisele läks neli aastat hiljem (st 2018. aastal) tarnitav võimsus.

(4) Euroopa Liidu Üldkohus tühistas komisjoni 2014. aasta otsuse 15. novembril 2018 otsusega kohtuasjas T-793/14: Tempus Energy ja Tempus Energy Technology vs. Euroopa Komisjon (edaspidi „Üldkohtu otsus“). Üldkohus leidis kokkuvõttes, et eelneva teavitamise etapi pikkuse ja asjaolude tõttu ning kuna komisjon ei uurinud esialgse uurimise etapis piisavalt võimsuse turu teatavaid aspekte (eelkõige tarbimise juhtimise käsitlust ja osa teatatud reservvõimsuse mehhanismi puhul), oleks komisjonil pidanud tekkima kahtlused meetme kokkusobivuse kohta siseturuga. Kahtluste tõttu oleks tulnud algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus, millega oleks võimaldatud huvitatud isikutel esitada komisjonile tähelepanekuid ja anda komisjoni käsutusse asjakohast teavet, mis oleks võimaldanud komisjonil paremini hinnata võimsuse turu kokkusobivust siseturuga.

(5) Ühendkuningriik esitas 20. detsembril 2018 lisateavet.

(6) Komisjon kaebas 25. jaanuaril 2019 Üldkohtu otsuse (kohtuasi C-57/19 P) edasi. Et edasikaebamine ei peata otsuse täitmist, hindas komisjon Üldkohtu otsuse täitmiseks uuesti võimsuse turgu.

(7) Komisjon teatas taashindamise järel 21. veebruari 2019. aasta kirjas Ühendkuningriiki oma otsusest algatada meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

(8) Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „algatamisotsus“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

(9) Ühendkuningriik saatis 12. aprilli 2019. aasta kirjas komisjonile märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Komisjon sai märkusi 35 huvitatud isikult. Komisjon edastas märkused Ühendkuningriigile ja võimaldas Ühendkuningriigil neile vastata. Ühendkuningriik saatis komisjonile vastuseks oma märkused 7. juuni 2019. aasta kirjas, 19. juuli 2019. aasta kirjas ja 12. septembri 2019. aasta kirjas.

(10) 29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Vastavalt ELi lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine väljaastuva liikmesriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumisel kahe aasta möödumisel teatest, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga ei otsusta ühehäälselt seda tähtaega pikendada. Kõnealust tähtaega on pikendatud kaks korda, viimati Euroopa Ülemkogu otsusega (EL) 2019/584, (5) millega pikendati seda 31. oktoobrini 2019.

(11) Nõukogu andis 11. jaanuari 2019. aasta otsusega (EL) 2019/274 (6) loa allkirjastada väljaastumisleping läbirääkijate tasandil 14. novembril 2018. Euroopa Ülemkogu kinnitas 17. oktoobril 2019 läbirääkijate tasandil kokku lepitud muudetud väljaastumislepingu. Nõukogu muutis 21. oktoobril komisjoni ettepanekul (7) otsust (EL) 2019/274 eesmärgiga lubada allkirjastada muudetud leping. Liit kinnitas taas, et on valmis jätkama kiiresti oma allkirjaga ja lepingu sõlmimisega, kui Ühendkuningriigi parlament kiidab väljaastumislepingu heaks. Väljaastumislepingu neljandas osas on sätestatud üleminekuperiood, mis algab lepingu jõustumise kuupäeval ja mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigis ja selle suhtes liidu õigust, nagu lepingus on sätestatud.

(12) Igal juhul kohaldatakse käesolevat otsust ainult nii kaua, kui liidu õigust kohaldatakse Ühendkuningriigis ja selle suhtes.

2. MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1. Meetme kokkuvõte

(13) Ühendkuningriigi 2014. aasta hinnangu kohaselt oleks Suurbritannia elektrituru tootmise piisavus jõudnud ligikaudu aastaks 2017 või 2018 kriitilise tasemeni. Seetõttu töötas Ühendkuningriik välja võimsuse turu meetme, mille raames korraldab võrguettevõtja keskselt hallatud enampakkumisi eesmärgiga hankida tootmise piisavuseks nõutavat võimsust.

(14) Meetme raames korraldatud enampakkumistel võisid esialgu osaleda üksnes olemasolevad ja uued energiatootjad, tarbimise juhtimise ettevõtjad ja energia salvestajad. Võrkudevahelised ühendused tohivad osaleda alates 2015. aastast.

(15) Enampakkumistel edukaks osutunud pakkujatega sõlmitakse võimsuslepingud, mille alusel saavad edukad pakkujad lepingu kehtivuse ajal korrapärast tasu. Vastutasuks kohustuvad pakkujad tarnima elektrit süsteemi suure koormusega aegadel, kui võrguettevõtja neilt seda nõuab. Kui võimsusepakkuja ei tarni elektrienergiat vastavalt lepinguga ette nähtud võimsusele, kohaldatakse tema suhtes karistusmakseid. Meedet rahastatakse elektritarnijatele määratud lõivudest.

(16) Esimene enampakkumine korraldati 2014. aastal võimsuse tarneks 2018. aastal. Seejärel korraldati veel kolm neli aastat hiljem tarnitava võimsuse (T-4) enampakkumist (2015., 2016. ja 2017. aastal), aasta hiljem tarnitava võimsuse (T-1) üks enampakkumine (2017. aastal) ja kaks ülemineku enampakkumist (TA) (2016. ja 2017. aastal).

(17) Ühendkuningriik peatas meetme 15. novembril 2018 pärast põhjenduses 4 nimetatud Üldkohtu otsust, mis on praegu edasi kaevatud. Ühendkuningriik kinnitas, et võimsuseturul ei anta enampakkumiste jaoks täiendavat abi ja et juba toimunud enampakkumiste kaudu antava abi maksed on peatatud, oodates komisjoni otsust meetme heakskiitmise kohta.

(18) Sellele vaatamata on Ühendkuningriik kehtestanud pärast Üldkohtu otsust järgmised meetmed: a) 2019. aasta juunis toimus 2019/2020. tarneaastal võimsuse tarnimiseks T-1 asendav lisaenampakkumine, mille tulemusena sõlmiti tingimuslikud võimsuslepingud, mille täitmise eeltingimused on riigiabile heakskiidu saamine ja võimsuse turu õigusaktide alusel vajalike menetlustoimingute tegemine; b) varasematel enampakkumistel sõlmitud võimsuslepingute nõuete täitmist jõustatakse endiselt, nii et positiivse riigiabiotsuse korral võidakse teha edasilükkunud maksed võimsuse eest võimsusepakkujatele, kes on ooteajal oma kohustused täitnud; c) elektritarnijad peavad jätkama ooteajal lõivu ülekandmist tarbijatele, et tagada oma suutlikkus maksta järelejäänud tarnijatasud ooteaja eest täielikult ja viivitamata, kui riigiabile antakse heakskiit, ning d) 22. juulil 2019 algatati eelvalikumenetlus T-1 enampakkumisele (2020/2021. tarneaasta), T-3 enampakkumisele (2022/2023. tarneaasta) ja T-4 enampakkumisele (2023/2024. tarneaasta), mis peaksid kõik toimuma 2020. aasta esimeses kvartalis.

2.2. Õiguslik alus ja valitsuse sätestatud kord

(19) Meetme õiguslik alus on Ühendkuningriigi 2013. aasta energiaseadus. Meetme rakendamist reguleerivad teisesed õigusaktid – 2014. aasta elektrivõimsuse määrus (Electricity Capacity Regulations 2014), 2014. aasta elektrivõimsuse (tarnijatasude jne) määrus (Electricity Capacity (Supplier Payments etc.) Regulations 2014) ja võimsuse turu eeskirjad (Capacity Market Rules).

(20) Ühendkuningriik vaatab võimsuse turu mehhanismi korrapäraselt läbi, võttes arvesse iga enampakkumise menetluse raames saadud tagasisidet. Ühendkuningriik on korraldanud ka mitu avalikku arutelu, et teha abikava teatavate eripärade regulatiivseid sätteid täiustavaid parandusi. Energiasektorit reguleeriv asutus Ofgem koondab samuti kord aastas sidusrühmade seisukohad abikava toimimise ja haldamise eripärade võimaliku muutmise kohta. Lisaks kavatsetakse teha iga viie aasta järel ametlikum ja ülevaatlikum läbivaatamine, milles osalevad valitsus ja Ofgem ning mille eesmärk on hinnata, mil määral täidab võimsuse turg tulemuslikult oma eesmärke ja jääb nende eesmärkide täitmise mõistes tõhusaimaks sekkumisvormiks. Eesmärgid hõlmavad aluseks olevate turutõrgetega arvestamist. Läbivaatamine koosneb üldjoontes kahest järgmisest etapist: a) Ofgem teeb iga viie aasta järel võimsuse turu eeskirjadega hõlmatud võimsuse turu korralduse valdkondade läbivaatamise, analüüsides abikava tulemuslikkust ja seda, kas kehtiv korraldus on otstarbekas, ning b) valitsus hindab võimsuse turgu ja selle eesmärke kõrgemalt tasandilt ning käsitleb küsimust, kas võimsuse turgu on vaja ka tulevikus või peaks selle järk-järgult lõpetama ning mil määral on võimsuse turu eesmärke võimalik täita viisil, mis hõlmab vähem reguleerimist. Hindamisel võetakse arvesse iga-aastasi valitsusesiseseid kaalutlusi, kas korraldada võimsuse turu enampakkumine, samuti Ofgemi esimese etapi läbivaatamise tulemusi. Valitsus korraldab läbivaatamise menetluse raames avalikke arutelusid.

(21) Ühendkuningriigi valitsus algatas esimese viie aasta järel toimuva läbivaatamise menetluse, avaldades 2018. aasta augustis tõendite esitamise kutse, kutsudes sellega üles esitama seisukohti ja tõendeid kõrgel tasandil küsimuste kohta, näiteks kas võimsuse turgu on jätkuvalt vaja, ning määrama kindlaks võimalikud esmatähtsad valdkonnad, mida tuleks muuta. Ofgem avaldas 2018. aasta septembris avaliku kirja, milles palus esitada seisukohti ja tõendeid selle kohta, kas eeskirjad täitavad jätkuvalt oma eesmärke. Ühendkuningriigi valitsuse viie aasta järel toimuva läbivaatamise lõpparuanne avaldati 22. juulil 2019 (8) ning Ofgemi lõpparuanne avaldati 31. juulil 2019 (9). Lisaks avaldas Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja teadus- ja tehnoloogiakomisjon 22. augustil 2019 aruande, milles käsitleti muude teemade hulgas ka Suurbritannia võimsuse turgu (10).

(22) Meedet rakendavad Ühendkuningriigi valitsus, Ofgem, korraldusasutus (riiklik energiavõrk), arveldusasutus (2013. aasta energiaseaduse alusel loodud uus ametiasutus valitsuse juhtimise ja järelevalve all) ja arveldusteenuse osutaja (Elexon). Allpool on esitatud asutuste funktsioonide ja vastutusalade kõrgetasemeline lühikirjeldus.

(23) Ühendkuningriigi valitsus vastutab võimsuse turu strateegilise järelevalve eest ja abikava reguleerivate määruste muutmise eest ning peab tagama võimsuse turu korralduse põhiaspektide jätkuva aruandekohustuse. Määrused sisaldavad võimsuse turu enampakkumistel osalemise lubamise üldkriteeriume, võrguettevõtja funktsioone võimsuse turu korraldamisel ja tasude arveldamist.

(24) Ühendkuningriigi valitsus töötas välja võimsuse turu eeskirjad, ent Ofgem vastutab nende rakendamise eest (nii Ühendkuningriigi valitsus kui ka Ofgem võivad eeskirju muuta). Võimsuse turu eeskirjad sisaldavad eelvaliku ja võimsuse enampakkumiste tehnilisi eeskirju ning korda, võimsuslepingute sisu ja võimsuslepingu sõlminud poolte kohustusi. Ofgem peab eeskirjade muutmist kaaludes järgima mitmesuguseid määrustes ja eeskirjades sätestatud eesmärke, millega tagatakse võimsuse turu haldamise läbipaistvus ja usaldatavus. Ofgem vastutab ka eelvaliku tulemuste kohta taotlejate algatatud õigusvaidluste lahendamise eest.

(25) Võrguettevõtja on riiklik energiavõrk. Riikliku energiavõrgu ülesanne on korraldada võimsuse turgu, sh anda ministritele nõu varustuskindluse väljavaate kohta ja soovitada töökindluse normi täitmiseks enampakkumisele pandava võimsuse kogust; valida välja enampakkumisel osalejad, hallata võimsuse enampakkumisi ja sõlmida lepingud (nn võimsuslepingud) edukaks osutunud pakkujatega; töötada välja uued tugimenetlused, nagu võimsuse turu hoiatuste esitamine, ja neid hallata.

(26) Ühendkuningriigi valitsus sätestab võrguettevõtja korraldusfunktsioonid teisestes õigusaktides, st Ofgemi jõustatavates asjaomastes nõuetes. See annab valitsusele kindluse tulemuste mõistes ja Ofgemile selge aluse juhtida korraldusfunktsiooni täites riikliku energiavõrgu tööd. Tehniliste ekspertide rühm tagab soovitatava enampakkumisele pandava võimsuse koguse kohta riikliku energiavõrgu antud nõu sõltumatu kontrolli.

(27) Ühendkuningriigi valitsus lõi (11) võimsuse turu arveldusasutuse (Electricity Settlement Company) eesmärgiga tagada võimsuslepingute alusel tehtavate maksete ja arveldamise protsessi täielik aruandekohustus, haldamine ja kontroll (12). Arveldusasutus on piiratud vastutusega eraõiguslik äriühing, mille aktsiate ainuomanik on valitsus (13). Arveldusasutus vastutab oma kohustuste täitmise suutlikkuse tagamiseks sisekorra kehtestamise eest, ent valitsusel on asutuse üle üldine kontroll (14).

(28) Ühendkuningriigi valitsus avaldas 2013. aasta veebruaris Euroopa Liidu Teatajas otsuse sõlmida funktsioonide täitmiseks leping alltöövõtjaga Elexon Ltd. Elexon tegutseb arveldusteenuse osutajana ning vastutab arvutuste tegemise ja võimsustasude määramise eest. Elexoni funktsioon arveldusteenuse osutajana on piiratum kui funktsioon, mida ta praegu tasakaalustus- ja arvelduskoodeksi alusel täidab, ehkki sellega samalaadne. Arveldusasutuse ja Elexoni vahel sõlmitud lepingus on sätestatud täpselt osutatav teenus, selle maksumus ja tulemuste seire kord.

2.3. Abisaajad

2.3.1. Osalemistingimused

(29) Võimsusepakkujad osalevad võimsuse turul võimsuse turu ühikute (CMU) alusel. Võimsuse turu ühiku tasandil esitatakse eelvalikutaotlused, sõlmitakse võimsuslepingud, sätestatakse süsteemi suure koormuse aegadel kehtivad kohustused ja arvutatakse rahalised karistused/ületarnimise tasud. Osaleda saavad (nii olemasolevad kui ka uued) energiatootjad, võrkudevahelised ühendused, tarbimise juhtimise ettevõtjad ja energia salvestajad.

(30) Tootmisüksused (määratletud elektri tarnimise, sõltumatu kontrolli võime, pooletunnis(t)e arvesti(te)ga mõõdetava energia netotoodangu, 2 MW ületava ühendusvõimsuse järgi) võivad osaleda eraldiseisva võimsuse turu ühikuna või koos muude osalemiskõlblike tootmisüksustega järgmistel tingimustel: a) kõik üksused on sama kauplemisüksuse (nt elektrijaama) koosseisus või b) kõik üksused on ühendatud süsteemiga samas piiripunktis; st üksustel on sama asukoht, ent kauplemisüksusega tegemist ei ole, või c) kõikide üksuste koguvõimsus on 2–50 MW (tõhusalt integreeritud elektritootmine mitmes asukohas).

(31) Tarbimise juhtimise võimsuse turu ühikud määratletakse vastavalt kohustusele vähendada nõudlust. Tarbimise juhtimise ettevõtja määratletakse i) otsese elektritarbijana; ii) ettevõtjana, kes on elektritarbija omanik, või iii) ettevõtjana, kellel on elektritarbija üle lepinguline tarbimise juhtimise kontroll. Kohustus peab mõjutama elektritarbijat nii, et ta vähendaks elektrienergia importi (mida mõõdetakse elektrienergia tarbimise pooletunnise arvestiga) või et ta ekspordiks elektritarbija kohapealsetes tootmisüksustes toodetud elektrienergiat. Tarbimise juhtimise ettevõtjad võivad osaleda eraldiseisva võimsuse turu ühikuga või koos teistega. Iga koostisosa peab lisaks olema ühendatud pooletunnise arvestiga ning tarnija tarbimise juhtimise koguvõimsus peab jääma vahemikku 2–50 MW. Allpool tabelis 1 on esitatud tarbimise juhtimise ettevõtjate tulemused enne 2019. aasta juulit toimunud enampakkumistel. Tabel 1 Tarbimise juhtimise ettevõtjate osalemine enne 2019. aasta juulit toimunud enampakkumistel Enampakkumisele pandud võimsus (MW) Saadud lepingud (MW) 2014 T-4 603 174 2015 T-4 673 456 2016 T-4 1 798 1 411 2017 T-4 2 246 1 206 2018 T-4 (15) (peat.) 2 618 — 2017 T-1 1 283 443 2018 T-1 (peat.) 2 124 — 2019 T-1 (tingimuslik) 1 333 203 2015 TA 619 475 2016 TA 373 312

(32) Võimsuse turult jäetakse välja võimsusepakkujad, kes saavad juba abi teiste meetmete raames. Võimsuse turul ei või osaleda järgmised tarnijad: a) vähese CO2-heitega elektrijaamad, mis saavad abi hinnavahelepingute või väikesemahuliste soodustariifimaksete raames; b) taastuvatest allikatest elektrienergia tootjad, kes saavad abi taastuvallikatest tootmise kohustuse raames, välja arvatud juhul, kui nad otsustavad loobuda taastuvallikatest tootmise kohustuse täitmise tasudest (nad tohivad osaleda alles pärast taastuvallikatest tootmise kohustuse lepingute kehtivuse lõppemist); c) elektrijaamad, mis saavad taastuvkütte soodustust, sest taastuvkütte soodustus on ette nähtud taastuvallikatest tootmise kohustust ja taastuvate energiaallikate hinnavahelepinguid täiendama; d) elektrijaamad, mida rahastatakse Ühendkuningriigi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kaubandusliku kasutamise konkursi raames, sest süsiniku kogumise ja säilitamise hinnavahelepingud on ette nähtud majanduslikuks elujõulisuseks vajaliku lisaabi andmiseks; e) tehnoloogiad, mida rahastatakse ELi uute osalejate reservist (programm „NER300“) eesmärgiga toetada vähese CO2-heitega kujunemisjärgus tehnoloogiaid, nt süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning tõusu-mõõnaenergia tehnoloogiaid, kuna neid võidakse toetada ka hinnavahelepingute raames; f) elektrijaamad, kellega riiklik energiavõrk on sõlminud 15aastased lepingud lühiajalise tegevusreservi raames (lühiajalise tegevusreservi pikaajalised lepingud) vahetult enne esialgsete elektrituru reformi poliitiliste ettepanekute esitamist 2010 aastal ja kes on otsustanud lepingute täitmist jätkata.

(33) Äriühinguid, kes on osalenud ettevõtetesse investeerimise kavas ja riskikapitali usaldusfondide kavades, ei jäeta võimsuse turul osalemisest kõrvale, ent veendutakse, et nad ei saa topeltabi (vältimaks riigiabi kumuleerumist).

(34) Ehkki välisriikide võimsuse pakkujate vahetu osalemine ei ole lubatud, tohivad alates 2015. aastal toimunud teisest enampakkumisest osaleda võimsuse turu ühikutena võrkudevahelised ühendused Suurbritannias tegutsevate elektritootjatega ja Suurbritannias tegutsevate tarbimise juhtimise ettevõtjatega võrdsetel alustel, neile kohaldatakse üldjoontes sama preemiate ja trahvide korda ning nad hinnatakse ümber väiksemaks, et võtta arvesse nende väiksemat panust varustuskindlusse (16). Tabelis 2 on esitatud võrkudevaheliste ühenduste võimsuse turu ühikute osalemine seni toimunud enampakkumistel. Tabel 2 Võrkudevaheliste ühenduste võimsuse turu ühikute osalemine seni toimunud võimsuse turu enampakkumistel Enampakkumise liik T-4 T-1 Enampakkumise toimumise aasta 2015 2016 2017 2018 (peat.) 2018 (peat.) 2019 (tingimuslik) Tarneaasta 2019/2020 2020/2021 2021/2022 2022/2023 2019/2020 2019/2020 Eelvalitud võrkudevaheliste ühenduste võimsuse turu ühikute arv 3 5 6 8 3 3 Edukaks osutunud võrkudevaheliste ühenduste võimsuse turu ühikute arv 2 4 6 — — 3 Neist äsja ehitatud 0 0 3 — — 1 Neist olemasolevad 2 4 3 — — 2 Edukaks osutunud võrkudevaheliste ühenduste võimsuse turu ühikute võimsus (GW) 1,86 2,34 4,56 — — 1,025

(35) 2014. aasta otsusega anti luba jätta ülekandevõimsus 2014. aasta detsembris toimunud enampakkumiselt välja järgmiste piiravate asjaolude tõttu: a) hangitav võimsus: vaja oli uut enampakkumisel võrkudevahelise ühenduse panuse ümberhindamise metoodikat; vaja oli tihedamat koostööd muude liikmesriikidega elektritootmise piisavuse hindamisel, et kõrvaldada riikide erinevatest töökindluse standarditest tulenev süsteemi võimaliku ärakasutamise oht; b) eelvalik: sel ajal ei olnud korraldusasutusel võimalik viia iseseisvalt lõpule välismaise võimsusepakkuja eelvaliku etappi; vaja oleks olnud koostööd välisriikide põhivõrguettevõtjatega mõõtmise ja kontrollimise ning katsetamise ja andmete jagamise platvormide kohase teabe saatmise valdkonnas; c) enampakkumine: kui välismaisel võimsusel oleks olnud lubatud osaleda, oleks enampakkumine olnud avatud kuritarvitamisele; vaja oleks olnud uut metoodikat välismaise võimsuse koguse piiramiseks võrkudevahelise ühenduse ümberhinnatud võimsusega. lisaks oleks hinnavõtja künnis olnud teisel turul tõenäoliselt erinev, st Suurbritannias kindlaks määratud enampakkumise kliiringhind oleks võinud teisel turul võimsuse jaoks ebasobiv olla ja vaja oleks võinud olla piirkonnapõhist enampakkumist; d) tarne: tarnekohustuse alusel peavad elektritootjad võimsuse turu hoiatuse väljakuulutamise korral (mida tehakse 4 tunnise etteteatamisajaga) määratud koguses elektrit tootma. See oleks võinud tekitada teisel turul moonutusi, sest lähetatava elektri tootmiseks oleks tõenäoliselt rakendatud ebaefektiivseid ressursse (17). See ei lisaks Ühendkuningriigile varustuskindlust maailmas, kus turud on juba täielikult liidetud ja elektrivood juba reageerivad nappuse hinnastamisele.

(36) Ainult ülekandevõimsuse vahetu osaluseta 2014. aastal kajastus enampakkumistel ostetava võimsuse koguses eeldatav süsteemidevahelise ühenduse võimsuse panus Suurbritannia süsteemi suure koormuse aegadel. Näiteks kui eeldati, et Suurbritannia süsteemi suure koormuse aegadel imporditakse 1 GW, vähendati enampakkumistel ostetava võimsuse kogust 1 GW võrra. Riiklik energiavõrk hindas esialgu 2018/2019. tarneaasta T-4 sihtvõimsust soovitades võimsuse turuvälise süsteemidevahelise ühenduse (neto)panust (ligikaudu) nulliks, kuid hiljem muudeti see T-1 enampakkumisel ostetavaks 2,1 GW netopanuseks.

2.3.2. Eelvaliku menetlus

(37) Võimsuse turul osalemine ei ole kohustuslik. Kuid kõik tegevusloa saanud osalemiskõlblikud võimsused peavad osalema eelvaliku menetluses isegi siis, kui nad ei kavatse pakkumist esitada. Eelvaliku menetluse eesmärk on tagada, et enampakkumisel osalejatel on võimalik tarnida võimsus, mida nad pakuvad, ja võrguettevõtjal on võimalik enampakkumisest loobunud võimsuse kogusele tuginedes kohandada enampakkumisele pandava võimsuse kogust.

(38) Ühelegi võimsuse tarne enampakkumisest loobunud osalemiskõlblikule võimsusele ei määrata võimsuse turu karistust tarnimata jätmise eest, kuid samuti ei tasuta neile ületarnimise eest. Sellise võimsusega tohib taas osaleda järgmistel enampakkumistel ja teisesel turul. Nagu ka osalemiskõlbmatute elektrijaamade puhul, vähendatakse enampakkumistel pakutavat kogust loobunud elektrijaamade võimsuse kogust arvestades.

(39) Võrguettevõtja teeb töökindla võimsuse tarneaastal kättesaadavuse tagamiseks enne enampakkumist eelvalikukontrolle, et kinnitada kogu võimaliku võimsuse osalemiskõlblikkust ja pakkumist. Eri tüüpi võimsustele (nt toodetav võimsus ja tarbimise juhtimise võimsus) kohaldatakse erinevaid eelvalikunõudeid.

(40) Taotlejad peavad vastama eelvalikutaotluse esitamise raames nii eelvaliku üld- kui ka erinõuetele, mis erinevad olenevalt sellest, kas üksus on olemasolev või potentsiaalne tootmisüksus või tarbimise juhtimise üksus. Üldnõuded hõlmavad halduslikke põhiandmeid (kontaktandmed, tegevusloa saamise staatus, äriühingu struktuur, asukoht ja erinevate direktorite deklaratsioonid), samas kui olemasolevad tootmisüksused peavad tõendama varasemat tegutsemist. Potentsiaalsed üksused peavad esitama tõendid kavandatava nõusoleku ja ühenduse lepingu kohta, üksikasjaliku ehituskava ja andmed eeldatava kapitalimahutuse kohta taotletava võimsuslepingu kehtivuse ajal. Nad peavad tarneaasta alguseks esitama ka krediiditoe (st tagatise või pakkumuse tagatise), mis viitaks nende tõsisele kavatsusele osaleda enampakkumisel ja tarnida tegevusühik.

(41) Uued tootmisüksused ja kinnitamata tarbimise juhtimise üksused (vastupidi kinnitatud tarbimise juhtimise üksustele) (18) peavad esitama pakkumuse tagatiseks 5 000 Suurbritannia naelsterlingit (ligikaudu 5 650 eurot) megavati (MW) kohta T-4 ja T-1 enampakkumiste jaoks ning 500 Suurbritannia naelsterlingit (ligikaudu 565 eurot) megavati kohta ülemineku enampakkumiste jaoks. Meetmes on tarbimise juhtimise üksuste kohta sätestatud, et ilma jäädakse sellest osast pakkumuse tagatisest, mis on võrdeline võimsusega, mida tarbimise juhtimise ettevõtjad tegelikult ei tarninud, eeldusel et nad tarnivad vähemalt 90 % võimsusest, mida kohustusid. Ehkki tarbimise juhtimise ettevõtjad võivad koondada mitu tegevuskohta, et saavutada miinimumkünnis 2 MW, tuleb märkida, et pakkumuse tagatis tuleb neil tasuda kogu 2 MW pealt, isegi kui kinnitamata tarbimise juhtimise võimsus moodustab sellest kogusest üksnes väikese osa. Ühendkuningriigi teatel saab võimsuse turu ühikud kinnitada üksnes ühe üksusena ja sama arveldusperioodi kestel ainult ühel päeval. Nõue kinnitada üksusena peaks vähendama kuritarvitamise ohtu. Vastupidisel juhul saaksid taotlejad kinnitada eri aegadel ja panna kokku üksuse, mis ei pruugi suure koormuse aegadel toimida, tekitades varustuskindluse ohu.

(42) Ühendkuningriigi valitsus suurendas 2016. aasta märtsis toimunud arutelu järel äsja ehitatud tootmisüksuse enampakkumiseelset pakkumuse tagatist 10 000 naelsterlingini (GBP) megavati kohta, et kindlustada end selle abil täiel määral suurema lõpetamistasu kohustuse vastu, samuti eesmärgiga tõkestada spekulatiivseid taotlusi, nõudes enampakkumise eel suuremate kohustuste võtmist. Kinnitamata tarbimise juhtimise üksuste enampakkumiseelne pakkumuse tagatis jäeti endiselt 5 000 naelsterlingile megavati kohta pärast arutelu käigus sidusrühmadelt saadud tagasisidet, mille kohaselt on laenuandjatelt krediidi saamine tarbimise juhtimise koondajate jaoks suhteliselt kallim.

(43) Võrguettevõtja avaldab enne eelvaliku ajavahemikku ümberhindamistegurid, mis sõltuvad tehnoloogiast. Enamiku tehnoloogiaklasside ümberhindamistegurid lähtuvad klassi tüübi seitsme eelnenud aasta kestel toimimisest ja väljendavad konkreetsest tehnoloogiast sõltuvat elektrijaamade eeldatavat keskmist panust süsteemi suure koormuse aegadel. Erinevat metoodikat kasutatakse teatavate klasside jaoks, mille puhul kas varasema toimimise tõendeid ei ole või need on tulevase toimimise usaldusväärseks prognoosimiseks vähem olulised (nt võrkudevahelised ühendused või uudsed tehnoloogiad, nagu akudes salvestamine). Asjakohased ümberhindamistegurid kehtivad kõikidele konkreetsel tehnoloogial põhinevatele elektrijaamadele, olenemata nende vanusest ja staatusest. Võimsuse enampakkumisel edukad võimsusepakkujad saavad tasu (enampakkumise kliiringhinna tasemel), mis on võrdeline nende ümberhindamisteguri ja nende ühendusvõimsuse korrutisega (ühendusvõimsus on võimsus, mida nende füüsiline võrguühendus võimaldab neil süsteemi eksportida). Üks rahaliste karistuste korra eesmärkidest on peenhäälestada tasude suurust prognoositava toimimise asemel konkreetsete jaamade tegeliku toimimistaseme järgi.

2.4. Enampakkumise menetlus

2.4.1. Enampakkumisel ostetava võimsuse koguse kindlaksmääramine

(44) Otsus, kas korraldada võimsuse enampakkumisi, langetatakse kord aastas, tuginedes võrguettevõtja tehtud elektrivõimsuse sõltumatu hindamise teabele. Riikliku energiavõrgu 15 aasta prognoosi hinnangu järgi on tulevikus tõenäoliselt suurenenud võimsusvaru, ülekandevõimsuse ja tarbimise juhtimise panus ning ta esitab soovituse kestva töökindluse normi tagamiseks vajaliku võimsuse koguse kohta. Niiviisi on valitsusel võimalik hinnata kord aastas, kas võimsuse enampakkumist on vaja.

(45) Otsus, kui suure võimsuse ostmiseks igal võimsuse enampakkumisel lepingud sõlmida, tugineb kestva töökindluse normile. Töökindluse norm on elektrivarustuskindluse objektiivne suurus ja alus iga võimsuste enampakkumise eel nõudluse kõvera kindlaksmääramiseks.

(46) Ühendkuningriik märgib, et ükski elektrisüsteem ei saa olla kunagi 100 % töökindel ja alati tuleb leida kompromiss täiendava reservvõimsuse tagamise kulude ja saavutatava töökindluse taseme vahel. Töökindluse normi kehtestamine võimaldab teha selle kompromissi, sest normiga määratakse kindlaks tasakaalupunkt, kus võimsuse tarnimise kulud kaaluvad üles kasu täiendavast varustuskindlusest. Selle eesmärk on anda investoritele ja turuosalistele selgust valitsuse pikaajaliste varustuskindluse eesmärkide suhtes ja aidata vähendada kulu tarbijatele. Nimetatu eesmärk on ka tagada, et valitsus ei saaks osta rohkem võimsust kui majanduslikult tõhus, millega välditaks Suurbritannia võimsuse liigset hankimist.

(47) Ühendkuningriigi valitsus on kehtestanud Suurbritannia elektrituru kestva töökindluse normiks, et võimsusvajaku ootus on 3 tundi aastas. Teisisõnu on süsteemi varustuskindlus 99,97 %. Võimsusvajaku ootus on selliste tundide/ajavahemike arv aastas, mille kestel pikaajalises perspektiivis statistiliste eelduste kohaselt koormus ületab toodetavat võimsust ja see iseloomustab võimsuse majanduslikku tõhusust. Töökindluse norm on kehtestatud kestvalt, ent valitsus võib selle üle vaadata, kui see vajalikuks osutub.

(48) Võrguettevõtja määrab igal aastal kindlaks töökindluse normi täitmiseks vajaliku võimsuse koguse ja annab valitsusele nõu hiljemalt 30. mail esitatavas elektrivõimsuse aruandes. Töökindluse normi täitmiseks võimsuse enampakkumistel ostetava võimsuse koguse soovitus põhineb elektrinõudluse suuruse ja võimsustasukõlbmatute (nt vähese CO2-heitega tootvate) elektrijaamade tarnitava võimsuse koguse erinevate stsenaariumide kohasel riikliku energiavõrgu hinnangul. Seega määratakse riikliku energiavõrgu soovituses kindlaks, kas ja kui palju tuleks kõnealusel tarneaastal võimsuse turu kaudu võimsust tagada. Riikliku energiavõrgu aruannet kontrollib tehniliste ekspertide rühm, kes annavad valitsusele nõu analüüsi ja soovituste usaldusväärsuse kohta.

(49) Võrguettevõtja kasutab mitmesuguseid nõudluse stsenaariume ning nõrku kohti, võttes arvesse määramatusi, mis on seotud ilmaga, elektrijaamade kasutatavusega, võrkudevaheliste ühenduste voogudega ja hõlmatud tootmisvõimsustega. Võrguettevõtja arvestab seejärel maha võimsuse, mis ei saa enampakkumisel osaleda (nt muud abi saavad vähese CO2-heitega elektrijaamad), ja võimsuse, mille kohta on sõlmitud muud täidetavad lepingud (nt juhul, kui võimsusepakkuja on sõlminud asjaomast tarneaastat hõlmava mitmeaastase lepingu).

(50) Seejärel kasutab võrguettevõtja usaldusväärse optimeerimise metoodikat, millega minimeeritakse halvimad võimalikud tulemused võimsuse maksumuse ja täitmata nõudluse mõistes kõigi stsenaariumide ja nõrkade kohtade piires. Mudeldamise tulemusena esitatakse mitu võimalust ühe koguse kohta ja soovitus.

(51) Ühendkuningriik esitas 2014. aasta teatises joonisel 1 kujutatud prognoosi 2018.–2030. aastal tõenäoliselt nõutava hangitava võimsuse vahemiku kohta. Joonisel 2 on kujutatud 2018. aasta detsembris ajakohastatud prognoosi. Joonis 1 2014. aastal erinevate stsenaariumide alusel prognoositud hangitav võimsus (GW) Joonis 2 2018. aastal erinevate stsenaariumide alusel prognoositud hangitav võimsus (GW)

(52) Valitsus langetab lõpliku otsuse selle kohta, kui palju võimsust igal enampakkumisel hankida, tuginedes nõudluse kõverale, mis on tuletatud allpool esitatud põhjendustes kirjeldatud metoodikat kasutades.

(53) Nõudluse kõver annab valitsusele teatava paindlikkuse aasta-aastalt ostetava võimsuse suhtes, sõltuvalt hinnast. Langev nõudluse kõver võimaldab teha kompromissi töökindluse ja kulude vahel, nii et väga kõrge hinna korral hangitakse vaadeldaval aastal väiksem võimsuse kogus. See aitab ka leevendada ka kuritarvitamise ohte, sest sellega seatakse enampakkumise hinnale lagi, samuti annab see paindlikkuse hankida vähem võimsust, kui hind on kõrge, ning mõlemad tegurid vähendavad osalejate võimalusi turujõudu kasutades hindade kergitamiseks.

(54) Valitsus avaldab nõudluse kõvera iga võimsuse enampakkumise eel. Nõudluse kõver väljendab suhet võimsuse hinna ja enampakkumisel võrguettevõtja nõutava võimsuse koguse vahel. Iga nõudluse kõver läbib punkti, mille asukoha määravad võrguettevõtja märgitud töökindluse normi täitmiseks nõutav sihtvõimsus ja uue võimsuse põhjendatud prognoositav kulu (uue siseneja netokulu). Nõudluse kõver läbib sihtvõimsuse ja uue siseneja netokulu lõikepunkti. Joonisel 3 on esitatud võimsuse nõudluse näidiskõver. Joonis 3 Näitlik võimsuse nõudluse kõver Allikas: Ühendkuningriigi ametiasutused.

(55) Uue siseneja netokulu määratakse kindlaks, lähtudes eeldatavast võimsuse kliiringhinnast enampakkumisel, ja vaadatakse vajaduse korral iga enampakkumise jaoks läbi, tuginedes näiteks uutele uue tootmisüksuse ehitamise kulude prognoosidele ja varasemate enampakkumiste käigus saadud teabele. Uue sisenemise kulu tugineb uue ehitatava tootmisvõimsuse kapitalikulu prognoosidele, mis on esitatud Ühendkuningriigi ametiasutuste tellitud aruandes, (19) mille kohaselt on tasuvuslävi 7,5 % ja tasuvusperiood 25 aastat.

(56) Nõudluse kõvera muud põhiparameetrid peale sihtvõimsuse ja uue siseneja netokulu on enampakkumise hinnalagi (maksimaalne hind, millega valitsus soovib võimsust hankida), hinnavõtja künnis (maksimaalne hind, millega olemasolevad elektrijaamad saavad enampakkumisel võimsust pakkuda) (20) ja enampakkumise toimumiseks nõutav minimaalne tarne (minimaalse konkurentsi nõue). Valitsus kinnitab iga võimsuste enampakkumise lõplikud enampakkumise parameetrid vahetult enne asjaomase eelvaliku ajavahemiku algust.

(57) Enampakkumise hinnalaega määratakse kindlaks nõudluse kõvera tipp, st hind, millega enampakkumisel võimsust enam ei osteta. Hinnalae eesmärk on kaitsta Suurbritannia tarbijaid enampakkumisega seotud ettenägematute probleemide eest, nt konkurentsi puuduse või osalejate turujõu kuritarvitamise eest. Kuid Ühendkuningriigi ametiasutuste arvates võiks enampakkumisel liiga madala hinnalae seadmine pakkujaid tagasi hoida ja vähendada konkurentsi, seepärast on oluline seada selline hinnalagi, millega soodustatakse võimsuse enampakkumisel konkurentsi ja võimaldatakse, et uue võimsuse hind kujuneb turul tõhususest lähtuvalt, tuginedes elektri- ja võimsuse turu osaliste riskihinnangutele ja võimaliku tulu ootustele. Õige hinnalae seadmine sõltub uue siseneja netokulu keskse prognoosi määramatuse astme hindamisest.

(58) Ühendkuningriigi valitsus seadis 2014. aastal hinnalaeks 75 naelsterlingit kilovati eest. Ühendkuningriik selgitas, et see hinnalagi on kõrgem kui mitme usutava stsenaariumi alusel mudeldatud enampakkumise kliiringhind, kuid mitte piisavalt kõrge selleks, et elektrijaamadel oleks võimalik kasutada olulist turujõudu juhul, kui uute ehitatavate tootmisvõimsuste osalus on piiratud. Ühendkuningriik tegutseb ka selle tagamise nimel, et uus ehitatav tootmisvõimsus ei saa taotleda kõikide püsikulude korvamist enampakkumisele esitatavas pakkumuses, vaid peab võtma projekti elujõulisuse tagamiseks vähemalt teataval määral arvesse energiaturult saadavat sissetulekut ja võimsuse turult saadavaid tasusid.

(59) Valitsusel on veel üks võimalus veenduda enne enampakkumist, et sellel on piisavalt konkurentsi. Enampakkumisel osalemiseks eelvaliku läbinud isikud peavad kaks nädalat enne enampakkumist kinnitama, kas nad pakuvad enampakkumisel võimsust. Seejärel saab valitsus vaadata läbi enampakkumisel osalevate võimsusüksuste nimistu, võttes arvesse näiteks pakutud tarne mahtu, tehnoloogiate kombinatsiooni ja pakutud ühikute omandilist kuuluvust, ning tühistada enampakkumise, kui ta ei ole veendunud, et menetlus on tarbijatele kasu toomiseks piisavalt konkurentsipõhine.

2.4.2. Enampakkumiste sagedus ja formaat

(60) Võimsuse enampakkumine toimub igal aastal ja käsitleb tarnet neli aastat hiljem, näiteks 2014. aasta enampakkumine käsitles tarnet 2018/2019. tarneaastal, mis kestab 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2019. Alates meetme rakendamisest 2014. aastal on toimunud neli T-4 enampakkumist aastatel 2014, 2015, 2016 ja 2017. Üldkohtu otsusega komisjoni 2014. aasta otsuse tühistamise järel peatas Ühendkuningriik 2022. aastal tarnimist käsitleva T-4 enampakkumise, mis oli kavas korraldada 2018. aastal. Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid 2018. aasta detsembris 2022. aastal varustuskindluse tagamiseks teavitatud meetme raames teate, et nad kavatsevad korraldada 2019. aastal erakorralise T-3 enampakkumise (vt eespool põhjenduse 18 punkt d).

(61) Lisaks toimub T-1 enampakkumine peamise enampakkumise tarneaastale vahetult eelneval aastal. T-1 enampakkumise nõudluse kõvera määramise menetlus on sama mis peamise (T-4) enampakkumise korral, nimelt langetab võrguettevõtja analüüsi põhjal lõpliku otsuse valitsus. T-1 enampakkumisega tagatakse õige suurusega võimsuse hange, kui täpsemad võimsuse prognoosid on kättesaadavad, ja see on tähtis, et võimaldada tarbimise juhtimise võimsuse (millel on keeruline osaleda enampakkumisel neli aastat enne tarnet) aktiivne osalemine mehhanismis. Alates meetme rakendamisest 2014. aastal toimus 2018. aasta alguses üks T-1 enampakkumine 2018/2019. tarneaasta kohta (21). 2019. aasta juunis toimus 2019/2020. tarneaastakohta tingimuslik T-1 asendav lisaenampakkumine, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 18 punktis a.

(62) Teatav võimsus jäeti T-4 enampakkumisest kõrvale ja n-ö reserveeriti T-1 enampakkumisele. 2014. ja 2015. aastal põhines reserveeritud võimsuse kogus hinnangul kulutõhusa tarbimise juhtimise selle võimsuse kohta, mis võis osaleda enampakkumisel ja mis tehti avalikuks siis, kui avaldati T-4 enampakkumise nõudluskõver (2,5 GW). Ühendkuningriigi valitsus vaatas 2016. aasta märtsis läbi T-1 enampakkumiseks kõrvale jäetava võimsuse määramiseks kasutatava metoodika. Läbivaatamise järel lepiti kokku ja võeti alates 2016. aastast kasutusele uus nn kõrvalejätmise metoodika, mis põhineb riikliku elektrivõrgu elektrivõimsuse aruandes esitatud iga-aastase T-4 enampakkumisega hõlmatud võimsuse soovituse 95 % usaldusvahemikul. Riiklik elektrivõrk tuletab kõige vähem kahjulike tulemuste mudeldamisel elektrivõimsuse aruandes võimsuse soovituse 95 % usaldusvahemiku. Allpool tabelis 3 on esitatud T-1 enampakkumisteks kõrvale jäetav võimsus. Tabel 3 T-1 enampakkumiseks kõrvale jäetav võimsus ja T-1 enampakkumisel hangitud võimsus (GW) Tarneaasta T-4 enampakkumisel tarnitav sihtvõimsus T-1 enampakkumiseks kõrvale jäetav võimsus T-1 enampakkumisel tarnitav sihtvõimsus T-1 enampakkumisel hangitud võimsus 2018/19 48,6 2,5 4,9 5,79 2019/20 (tingimuslik enampakkumine) 44,7 2,5 2,7 3,68 2020/21 51,7 0,6 — — 2021/22 49,2 0,4 — —

(63) Kui T-4 enampakkumise ja T-1 enampakkumise vahel nõudlus väheneb, vähendatakse T-1 enampakkumisele pandavat võimsust. Kuid et T-1 enampakkumine annab tarbimise juhtimise ettevõtjatele turulepääsemiseks parima võimaluse, kohustus Ühendkuningriigi valitsus 2014. aastal panema T-1 enampakkumistele vähemalt 50 % neli aastat varem reserveeritud võimsusest. 2018/2019. tarneaastat käsitleval T-1 enampakkumisel hangiti ligikaudu kahekordne neli aastat varem reserveeritud võimsus (4,9 GW – esialgu nähti ette 2,5 GW), samas kui ka 2019/2020. tarneaastat käsitleval tingimuslikul T-1 enampakkumisel oli hangitav sihtvõimsus suurem kui esialgu kõrvale jäetud võimsus (vastavalt 2,7 GW ja 2,5 GW).

(64) Ühendkuningriigi valitsus kavatseb korraldada igal aastal T-4 ja T-1 võimsuse enampakkumise, kuid valitsus saab langetada lõpliku otsuse, kas võimsuse enampakkumine toimub, alles pärast enampakkumise eelvaliku lõpuleviimist.

(65) Ühendkuningriigi valitsus võib enampakkumise esimese vooru alguseni enampakkumise oma äranägemisel igal ajal tühistada või edasi lükata. Kui valitsus ei otsusta enampakkumist tühistada, jätkub see automaatselt. Pärast enampakkumise algust võib valitsus oma äranägemisel enampakkumise tulemused tagasi lükata üksnes juhul, kui on põhjendatud alus kahtlustada, et riiklik energiavõrk ei ole korraldusasutusena tegutsedes korraldanud enampakkumist määruste ja eeskirjade kohaselt. Kui valitsus ei otsusta enampakkumist tühistada, kehtivad selle tulemused automaatselt. Valitsusel ei ole pärast enampakkumise algust õigust selle tulemusi oma äranägemisel mõjutada.

(66) Kõik võimsuse turu enampakkumised on kindla hinnaga (pay-as-clear) tagurpidi enampakkumised (descending clock), kus edukatele osalejatele (pakkujad) makstakse viimasena vastuvõetud hind. Enampakkumine korraldatakse ettemääratud reeglite järgi. Iga enampakkumise alguses kuulutab oksjonipidaja välja kõrgema hinna; seejärel teevad tunnustatud osalejad pakkumise, et näidata, millise koguse võimsust on nad valmis selle hinnaga tarnima. Seda protsessi korratakse nii mitu korda vastavalt eelnevalt kindlaks määratud ajakavale, kuni saadakse madalaim hind, mille juures nõudlus vastab pakkumisele. Kõikidele pakkujatele makstakse sama kliiringhind (ühtne hind). Lisaks on olemas hulk meetmeid kuritarvitamise minimeerimiseks ja tõhusa tulemuse tagamiseks.

(67) Eeldatakse, et kui osalejad otsustavad, kui palju võimsust nad mingi hinnaga tarnivad, võtavad nad arvesse energiaturul tulu teenimise võimalust. Eeldatavad tarnijate energiaturult saadavad tulud erinevad, sõltuvalt eeldatavast koormustegurist, hulgihindadest ning kütuse ja CO2-ga seotud kuludest.

(68) Ühendkuningriik pidas 2014. aastal väljalülitamisega tarbimise juhtimise ettevõtjaid, tootmisest lähtuvaid tarbimise juhtimise ettevõtjaid ja integreeritud (või ülekandega seotud) elektritootjaid (võimsusega kuni 50 MW) esilekerkivateks sektoriteks, mida on vaja täiendavalt toetada, et aidata neil peamistel võimsuse turu enampakkumistel konkureerimiseks valmistuda. Seega korraldati nimetatute toetamiseks kaks ülemineku enampakkumist vastavalt 2016. ja 2017. aastal. Ehkki esimesel üleminekukorras enampakkumisel võisidki osaleda vaid eespool kirjeldatud kolme võimsuskategooria ettevõtjad, pani integreeritud (või ülekandega seotud) elektritootjate ja tootmisest lähtuvate tarbimise juhtimise ettevõtjate edu esimesel ülemineku enampakkumisel ning 2014. ja 2015. aastal toimunud T-4 enampakkumistel Ühendkuningriigi arvama, et nimetatud osalised on piisavalt küpsed, et peamistel võimsuse turu enampakkumistel muud tüüpi võimsustega ka täiendava sihtotstarbelise toetuseta edukalt konkureerida. Seetõttu arvas Ühendkuningriik nimetatud ressursid välja teisest (ja viimasest) üleminekukorras enampakkumisest, millel said osaleda ainult väljalülitamisega tarbimise juhtimise ettevõtjad. Lisaks märkis Ühendkuningriik teise ülemineku enampakkumise kohta, et ta otsustas katsetada, kas madalam osalemiskünnis (st 500 kW 2 MW asemel) võiks olla kõikide osalejate jaoks kasulik püsiva võimsuse turu korra muudatus. Tabelis 4 on esitatud ülemineku enampakkumiste tulemused. Tabel 4 Ümberhinnatud võimsust (MW) tagavad lepingud, mis on sõlmitud üleminekukorras enampakkumiste raames 1. üleminekukorras enampakkumine 2. üleminekukorras enampakkumine Ülekandega seotud elektritootjad 328 – Kõik tarbimise juhtimise ettevõtjad, neist 475 312 — Tootmisest lähtuvad tarbimise juhtimise ettevõtjad 322 — — Väljalülitamisega tarbimise juhtimise ettevõtjad — Sh võimsusega < 2MW 153 — – 312 — 8,5 (8 võimsuse turu ühiku panus) Kokku 803 312

(69) Tabelis 5 on esitatud igal alates 2014. aastast korraldatud enampakkumisel riikliku energiavõrgu soovituse kohaselt hangitav võimsus, ministri heaks kiidetud sihtvõimsus ning T-4 ja T-1 enampakkumistel tegelikult hangitud võimsus. Tabel 5 Nõutav võimsus (GW) Riikliku elektrivõrgu elektrivõimsuse aruandes hankida soovitatud võimsus Eelvaliku järel riikliku elektrivõrgu kohandatud soovitus enampakkumisel hangitava võimsuse kohta Hangitav võimsus Enampakkumisel hangitud võimsus T-4 2014 53,3 48,6 48,6 49,3 (22) T-4 2015 47,9 44,7 45,4 46,4 T-4 2016 49,7 51,1 51,7 52,4 T-4 2017 50,5 49,2 49,2 50,4 T-1 2017 6,3 4,9 4,9 5,79 T-1 2019 (tingimuslik enampakkumine) 4,6 4,3 (november 2018) 2,3 (mai 2019) 2,7 3,6

2.4.3. Hinnavõtjad

(70) Eelvaliku edukalt läbinud võimalikud võimsusepakkujad liigitatakse enampakkumisel turujõu leevendamiseks kas hinnavõtjateks (kes ei tohi esitada pakkumust üle suhteliselt madala künnise) või hinnamäärajateks (kes tohivad). Olemasolevad võimsusepakkujad on vaikimisi hinnavõtjad. Uued sisenejad ja tarbimise juhtimise ressursid liigitatakse hinnamäärajateks ja tohivad esitada pakkumuse üldise enampakkumise hinnalaeni. Ühendkuningriigi arvates suurendab see eristus osalejate motivatsiooni esitada pakkumus, mis peegeldab nende võimsuse tegelikku väärtust, ning leevendab ohtu, et olemasolevad madalamate kuludega elektrijaamad võiksid taotleda kõrgemat hinda aastatel, mil uut sisenemist ei ole vaja. Ühendkuningriik väidab, et hinnavõtja künnis peaks olema seatud tasemele, mis hõlmab enamikku olemasolevatest elektrijaamadest, ent on samas kuritarvitamise ohu leevendamiseks piisavalt madal. Hinnavõtja künnis seati tasemele 25 naelsterlingit kilovati eest (50 % uue siseneja netokulust). See on piisavalt kõrge, et hõlmata enamikku olemasolevatest elektrijaamadest. Ühendkuningriigi 2014. aastal koostatud mudelitest paistab, et see hõlmab ligikaudu 80 % olemasolevatest elektrijaamadest. Tabelist 6 ilmneb, et tegelikkuses hõlmab hinnavõtja künnis ligikaudu 60 % olemasolevatest elektrijaamadest. 25 naelsterlingit kilovati eest on ka märgatavalt väiksem kui eeldatav uue sisenemise kulu. Seetõttu leevendab hinnavõtja künnis 25 naelsterlingit kilovati eest ka kuritarvitamise ohtu. Tabel 6 Hinnavõtja künnisega hõlmatud olemasolevad elektrijaamad alates 2014. aastast Enampakkumine Hinnavõtja künnisega hõlmatud olemasolevad elektrijaamad Võimsus (MW) % Kliiringhind (naelsterlingit kilovati eest) 2014 T-4 25 007 67 19,40 2015 T-4 39 286 80 18,00 2016 T-4 29 548 56 22,50 2017 T-4 31 099 57 8,40 2017 T-1 2 306 29 (23) 6,00 2019 T-1 (tingimuslik) 1 758 (24) 49 0,77

(71) Eriti suurte kuludega olemasolevatel elektrijaamadel võidakse lubada osaleda hinnamäärajatena (ja esitada pakkumus hinnavõtja künnisest kõrgemal tasemel), kuid nad peavad esitama suurema tasu vajaduse põhjenduse (nt tarnija juhatuse esitatud äriplaani ja juhatuse tõendi). See põhjendus tuleb esitada Ofgemile ja seda võidakse kasutada turujõu kuritarvitamise võimaliku uurimise raames.

(72) Mis tahes tarnijaid, kes esitavad pakkumuse hinnamääraja künnist ületavale hinnale ja kellega ei sõlmita enampakkumisel võimsuslepingut, kuid kes jätkavad tarneaastal tegutsemist, hakkab tõenäoliselt uurima Ofgem, kes võib kasutada hinda kujundava enampakkumise pakkumusega koos esitatud teavet.

(73) Uued sisenejad tohivad määrata hinna oma pakkumust põhjendamata, aga kui leitakse, et nad püüavad kasutada turujõudu, võib Ofgem alustada uurimist oma tavapärast jõustamisfunktsiooni täites. Pakkumuse suurus on igal juhul piiratud enne enampakkumist esitatud nõudluse kõveraga kindlaks määratud hinnalaega.

2.4.4. Võimsuslepingu kestus

(74) Kui võimsusepakkujad tunnistatakse edukaks, sõlmitakse nendega võimsuse leping kliiringhinnaga. Sõlmitavate võimsuslepingute kestus erineb, et tagada võimsusepakkujatele võrdsed võimalused.

(75) Suurema osa olemasolevate võimsusepakkujatega sõlmitakse leping üheks aastaks; elektritootjatest võimsusepakkujatega, kes teevad esialgsest künnisest (125 naelsterlingit kilovati kohta) suurema kapitalimahutuse (renoveeritavad elektrijaamad), võidakse sõlmida võimsuslepingud kuni 3 aastaks; elektritootjatest võimsusepakkujatega, kes teevad esialgsest künnisest (250 naelsterlingit kilovati kohta) suurema kapitalimahutuse (uued elektrijaamad), võidakse sõlmida võimsuslepingud kuni 15 aastaks. Need künnised vaadatakse igal aastal läbi ja neid on aeg-ajalt pisut suurendatud. 2018. aasta detsembri seisuga on need vastavalt 135 ja 270 naelsterlingit kilovati kohta. Üle 1 aasta kestvad lepingud sõlmitakse üksnes T-4 enampakkumisel osalejatega.

(76) Võimsuslepingu põhitingimustele kohaldatakse regulatiivse kindluse tagamiseks ja investorite usalduse suurendamiseks mehhanismide vastu varem kehtinud nõuete ajutise kohaldamise klauslit (25) (tulevikus võidakse reguleerida vastupidi, ehkki selliseid muudatusi ei ole seni tehtud). Need põhitingimused on järgmised: a) lepingu kestus; b) võimsuse hind ja õigus saada tasu; c) võimsuse tagamise kohustus ja ümberhindamistegur; d) kohaldatavad lõpuleviimise vahe-eesmärgid ja lõpetamistasud; e) maksimaalne rahaline karistus.

(77) Ühendkuningriik väidab, et asjaolu, et uutele osalejatele pakutakse pikemaajalisi võimsuse lepinguid, on põhjendatav uute konkureerivate ettevõtjate turule sisenemise soodustamisega. Uute osalejatega pikaajalise lepingu sõlmimine võimaldab neil oma investeeringuks saada rahastust väiksema kulu eest. Ühendkuningriigi arvates võimaldab see leevendada sõltumatute ettevõtjate turule sisenemise takistusi, kes ei suuda oma investeeringut uutesse tootmisvõimsustesse rahastada teistest nende portfellis olevatest käitistest pärit tuludest. Kuna pikaajalised võimsuse lepingud soodustavad võimsuse turul konkurentsi, võivad need vähendada tarbijate kulusid elektrienergia ja võimsuse turgudel. Pikaajaliste lepingute pakkumine peaks vähendama Ühendkuningriigi ametiasutuste arvates ka ohtu, et osalised, kellel on väga suured investeerimis- või renoveerimiskulud, otsiks võimalust katta kõiki kulusid vaid üheaastase lepinguga.

2.5. Järelturg (kauplemine)

(78) Osalejatel on võimalik enampakkumise ja tarnimise vahel ning tarneaasta(te) kestel kohandada oma positsioone kauplemisega, näiteks võttes suurema või väiksema kohustuse või leides ajutiste puudujääkide kõrvaldamiseks alternatiivse võimsuse. Järelkauplemine on võimsuse turul osalejate jaoks rahaliste karistuste saamise ohu ohjeldamiseks tähtis vahend. Võimsuse turul on lubatud järgmistes eri vormides järelkauplemine: raha eest kauplemine, mahu ümberjagamine ja kohustustega kauplemine.

2.6. Elektri tarne

(79) Võimsuse turul järgitakse tarnitud energia mudelit: võimsusepakkujad on kohustatud tarnima energiat siis, kui seda on vaja varustuskindluse tagamiseks, st tegeliku süsteemi suure koormuse korral. Kui nad seda ei tee, siis neid karistatakse. Mudel sisaldab ka täiendavat võimsuse füüsikalist katsetamist. Kui tarnija ei tõenda nõutavat võimsust nõutud arv kordi, ei maksta talle eduka tõendamiseni võimsustasu.

2.6.1. Võimsuslepingu kohustus

(80) Võimsuslepingu kohustuse raames määratletakse süsteemi suure koormuse ajad mis tahes pooletunniste arveldusperioodidena, mille jooksul süsteemi mis tahes punktis reguleeritakse pinget või vähendatakse avariilise kontrolliga koormust 15 minutit või kauem. Tarnijad peavad määrama sellistel aegadel kindlaks, kuidas nad reageerivad, ning vältima kehtivate koodeksite ja tegevusloa tingimuste rikkumist. Võrguettevõtja on andnud siiani ainult kaks võimsuse turu teadet, vastavalt 31. oktoobril 2016 ja 7. novembril 2016. Esimene meetme täieliku toimimise aasta oli 2018/2019. aasta talv.

(81) Võrguettevõtja avaldas võimsuse turu eeskirjades (8.4.6) (26) sätestatud metoodikat kasutades võimsuse turu hoiatuse abil süsteemi suure koormuse teate, et tagada, et osalejad ohjeldavad kohaselt rahaliste karistuste saamise ohtu, nt mitme elektrijaama üheaegse väljalülitumise ohtu. Nappuse eest ei määrata võimsuse turu karistusi ega ületarnimise tasusid, välja arvatud juhul, kui hoiatus on antud.

(82) Võimsuslepingute alusel peavad osalejad tarnima kindla elektrienergia koguse. Tarnija suure koormuse ajal täidetav kohustus arvutatakse T-4 ja T-1 enampakkumisel võetud kohustuste alusel ning lisaks järelkauplemise raames selliste konkreetsete arveldusperioodide kohta võetud mis tahes kohustuste alusel, mil suur koormus tekib.

(83) Kui võimsuse turu hoiatus on antud vähemalt neli tundi enne suure koormuse tekkimist, täidavad tarnijad kohustusi koormusest lähtuvalt. See tähendab, et nad peavad tootma elektrit või vähendama nõudlust oma kohustuse piires ainult siis, kui nõudluse täitmiseks on vaja kogu võimsust, mille kohta turul võimsuslepingud sõlmiti. Kui suure koormuse ajal on vaja nõudluse täitmiseks ainult 70 % nimetatud koguvõimsusest, peab iga tarnija tootma elektrit või vähendama nõudlust ainult 70 % ulatuses oma võimsuskohustusest.

(84) Ühendkuningriigi ametiasutuste väitel on koormusest lähtuvad kohustused kohased, et tagada, et elektritootjad on motiveeritud tegutsema turul tõhusalt, ja proportsionaalsed võimaliku koormusekao tõttu tarbijatele tekkiva kahjuga. Kui igal osalejal oleks oht saada karistada kogu võimsuskohustuse eest iga kord, kui süsteemil on suur koormus, annaks võimsuse turg märguandeid selleks, et lasta elektrijaamadel end töös hoida isegi siis, kui see ei ole majanduslikult tõhus, millega suurendataks nii heidet kui ka tarbijate arveid.

2.6.2. Karistused

(85) Karistuste määramise korra eesmärk on motiveerida võimsusepakkujaid tarnima vajaduse korral energiat. Üksusi, mis toimivad alla ootuste, karistatakse, seevastu eeldatud taset ületavad üksused saavad ületarne tasusid, nii et iga üksuse võimsustasud vastavad aasta lõpuks üldjoontes nende tulemustele. Karistuste määramise kord koosneb kolmest järgmisest põhielemendist: a) vastutuse ülemmäär ühe kuu kohta, mis moodustab 200 % tarnija võimsuse kuutuludest, mille alusel võidakse tarnijatele määrata süsteemi nõudluse kohaste kuutasude kaalu arvestades mis tahes kuus rahaline karistus, mis moodustab kuni 20 % nende aastatuludest; b) üldine aastane ülemmäär, mis moodustab 100 % aastatulust; c) karistusmäär, mis moodustab 1/24 tarnija võimsuse aastatasudest.

2.6.3. Katsetamise kord

(86) Karistuste määramise korda täiendab range toimimise tõendamise süsteem eesmärgiga tagada, et võimsusepakkujad suudavad tarnida vajaduse korral energiat ja saavad võimsustasusid üksnes töökindluse korral. See on eriti oluline suure koormuseta tarneaastatel, kui tarnijate toimimise katsetamine tagab, et tarnijad on füüsiliselt võimelised tarnima võimsuskohustuste alusel ettenähtu.

2.7. Meetme eelarve, rahastamine ja tasude maksmise vood

(87) Tabelis 7 on esitatud alates 2014. aastast toimunud mitmesuguste võimsuse turu enampakkumiste, sh ülemineku enampakkumiste kokkuvõtlikud tulemused. Tabel 7 Võimsuse turu enampakkumise tulemuste kokkuvõte Enampakkumine Enampakkumisel hangitud võimsus (GW) Kliiringhind (naelsterlingit kilovati eest) Enampakkumistel kohustuseks võetud võimsuse kogueelarve (27) Miljonites naelsterlingites T-4 2014 49,3 19,40 1 734 T-4 2015 46,4 18,00 1 082 T-4 2016 52,4 22,50 2 012 T-4 2017 50,4 8,40 500 T-1 2017 5,8 6,00 35 T-1 2019 (tingimuslik) 3,6 0,77 3 TA 2016 0,8 27,50 22 TA 2017 0,3 45,00 14

(88) 2014. aasta elektrivõimsuse (tarnijatasude jne) määruse artikli 6 lõike 1 kohaselt peavad kõik tegevusloa saanud elektritarnijad maksma võimsuse turu tarnijatasu, millest rahastatakse võimsuse turu kulusid (st tarnijatele võimsustasude maksmise kulusid), järgides järgmist menetlust: a) tasud profileeritakse süsteemi nõudluse kohaselt nii, et võimsusepakkujad saavad suurema osa oma tasust suure nõudlusega kuudel (st talvel) ja väiksema osa vähese nõudlusega ajavahemikel; b) elektritarnijad prognoosivad kolm kuud enne tarneaasta algust oma nõudlust novembri algusest veebruari lõpuni tööpäeviti kell 16.00–19.00 ja esitavad need prognoosid arveldusasutusele; c) elektritarnija makstav tasu määratakse kindlaks prognoositava turuosa alusel ja tegevusloaga elektritarnijatele kehtestatakse kuutasu, et sobitada tasude profiil võimsusepakkujatega. Elektritarnija makstava tasu arvutamiseks tuginetakse nõudlusele talvel tööpäeviti kell 16.00–19.00, et motiveerida tarnijaid vähendama nende elektrienergia tarbijate elektrinõudlust ajal, kui see on enamasti kõige suurem. Nimetatu peaks vähendama vajalikku võimsust ja seega võimsuse turu kulusid. d) Elektritarnijate makstavaid tasusid ajakohastatakse, et need vastaksid tegelikule turuosale kohe, kui turuosa andmed on tehtud kättesaadavaks kehtiva tasakaalustus- ja arvelduskoodeksi kooskõlastava võrdlemise menetluse raames. Kooskõlastava võrdlemise menetlus kestab 14 kuud läbivaadatud nõudlusandmete laekumisest.

(89) Kõiki võimsuse turuga seotud kõikidele osalejatele tasude maksmise vooge arvutab ja haldab arveldusasutus, keda abistab arveldusteenuse osutaja Elexon. Arveldusasutuse ja Elexoni funktsioone ja kohustusi on kirjeldatud punktis 2.2.

(90) Võimsustasud määratakse kindlaks, tuginedes iga elektritarnija võimsuslepingus sätestatud summadele, asjaomase enampakkumise tulemuste alusel iga tarneaasta kohta: võimsustasud võrduvad võimsuse enampakkumisel edukate võimsusepakkujate pakutud võimsuse ja kliiringhinna korrutisega.

(91) Arveldusasutusele laekuvaid rahalisi vahendeid hoitakse intressivabal valitsuse pangateenistuse pangakontol. Arveldusasutus vastutab ka uute elektritootjate või tarbimise juhtimise ettevõtjate enne iga võimsuste enampakkumist toimuva eelvaliku menetluse raames tasutud tagatise võtmise, hoidmise ja (vajaduse korral) tagastamise eest.

(92) Põhilisi rahavoogusid arveldusasutusse ja arveldusasutusest on kirjeldatud allpool. a) Elektritarnijad on kohustatud maksma arveldusasutusele alates 2015/2016. eelarveaastast iga kuu nn arveldusasutuse tasu. Arveldusasutuse tasu katab võimsuse turu arveldusfunktsiooni järjepideval täitmisel arveldusasutuse (ja arveldusasutuse volitatud asutuse) kantud halduskulud. Tasusid kogutakse kooskõlas Ühendkuningriigi eelarveaastaga, mis kestab aprillist märtsini, et eristada ajakava muude võimsuse turu tasude voogude ajakavast, mis järgib oktoobrist septembrini kestvat võimsusaastat. b) Elektritarnijad peavad esitama enne tarneaasta iga kuu algust krediidi saamise kinnituse. See peab katma 110 % elektritarnija kuutasust ja selle eesmärk on tagada, et tasude vood võimsusepakkujale jätkuvad ka elektritarnija maksujõuetuse korral. c) Elektritarnijad on kohustatud maksma tarnija kuutasu arveldusasutusele hiljemalt 24 tööpäeva pärast tarneaasta iga kuu lõppu. Elektritarnija kuutasu on tarnijatele (tarnimise tegevusloa tingimusena) kehtestatud kohustus rahastada võimsuse turgu. d) Kui võimsusepakkuja ei täida tarneaastal tekkinud suure koormuse ajal täielikult oma võimsuskohustusi, peavad nad maksma arveldusasutusele rahatrahvi. See tuleb maksta hiljemalt 24 tööpäeva pärast kuu lõppu. e) Arveldusasutus maksab tarnijatele võimsustasu. Võimsustasu, mille suurus määratakse kindlaks tarnijate võimsuskohustuse alusel (võimsuse enampakkumisel määratud summa) 29 päeva jooksul pärast tarneaasta iga kuu lõppu. Kõiki pakkujatele makstavaid tasusid rahastatakse tegevusloaga elektritarnijatele kehtestatud tasude maksmisel laekunud tuludest. Kui võimsusepakkuja on jätnud rahatrahvi maksmata, peetakse trahv kinni tarnijatasust, kuni nõutav rahatrahv on sisse nõutud. Tarnijatele tegelike tasude maksmisel võetakse arvesse enampakkumise ja tarneaja vahel toimunud võimalikku kohustusega kauplemist. f) Kui võimsusepakkujad tarnivad tarneaastal tekkinud suure koormuse ajal võimsuskohustustest rohkem, maksab arveldusasutus ületarne tasu. Igale võimsusepakkujale makstav ületarne tasu arvutatakse võimsusaasta lõpus ja makstakse aasta jooksul kogutud trahvirahast. See ei suurenda vaadeldava aasta võimsustasude kogusummat, sest tarnimata jätmise eest kogutud trahvid kompenseerivad ületarne tasusid. g) Võimaluse korral tagastab arveldusasutus elektritarnijatele trahvidest järelejäänud elektritarnijate summa. See on tulu, mis jääb järele pärast aasta jooksul kogunenud ületarne tasude nõutud määra alusel maksmist.

2.8. Suurbritannia elektritootmise piisavus

2.8.1. Suurbritannia elektriturg

(93) Ühendkuningriik kehtestas 1. aprillil 2005. aastal Suurbritannias ühtse elektrienergia hulgimüügi ja ülekande korra, nn Suurbritannia elektrienergia kauplemis- ja edastuskorra (BETTA). BETTA põhineb elektritootjate, elektritarnijate, tarbijate ja kauplejate vahelisel kahepoolsel kauplemisel ning osalejad jaotavad võimsust pigem ise, selle asemel et seda keskselt jaotada.

(94) BETTA raames sõlmitakse elektrilepingud forvardite ja futuuride turul 24 tundi kuni mitu aastat enne vaadeldavat pooletunnist tarneaega. Lühiajalised energiabörsid ja energiamaaklerid võimaldavad osalejatel peenhäälestada lepingulisi positsioone 1–24 tundi enne tarnet. Kõik tehingud on kahepoolsed ja neid arveldatakse hinnaga, mis registreeritud energiabörsil või lepitud kokku kahepoolselt või vahendaja abil.

(95) BETTA raames saavad elektritootjad oma elektri ja võimsuse eest tasu elektri hulgihinnast ning investorid peavad langetama investeerimisotsused, lähtudes ootustest saada investeeringukulud tagasi elektri hulgiturul elektrit müües.

(96) Tarneaja lähenedes kasutatakse tasakaalustamise mehhanismi, mille abil võrguettevõtja võtab elektri pakkumisi ja pakkumusi vastu peaaegu reaalajas. See võimaldab võrguettevõtjal pakkumist ja nõudlust tasakaalustada. Elektritootjad peavad tehingute sulgemise ajal 1 tund enne iga pooletunnist tarneaega teavitama võrguettevõtjat lepingute alusel tarnitavast elektrienergiast ja iga elektrijaama eeldatavast väljundvõimsusest. Elektritarnijad (jaemüüjad) peavad deklareerima lepingute alusel ostetava võimsuse, mida nende tarbijad eeldatavasti tarbivad. Lõpuks makstakse tasakaaluarveldusmenetluse raames tasud selliste turuosaliste arvele ja arvelt, kelle lepingulised positsioonid ei ühtinud mõõdetud tegeliku elektritootmise või -tarbimisega. Sellega arveldatakse ka muud süsteemi tasakaalustamise kulud. Osalejad peavad maksma võrdlemisi karistava väljamaksmishinna, kui nende lepingulised positsioonid ei ühtinud nende tegeliku elektritootmise või -tarbimisega. Seetõttu motiveerib tasakaaluarveldus või väljamaksmishind osalejaid süsteemi reaalajas tasakaalustamisele kaasa aitama.

(97) Ühendkuningriigi kogu elektri tootmise võimsus oli 2017. aasta detsembri lõpus 81,3 GW. Lisaks oli Ühendkuningriigil neli järgmist võrkudevahelist ühendust, mis võimaldasid Euroopaga kaubelda: Inglismaa–Prantsusmaa (võimsus 2 GW), Inglismaa–Madalmaad (1 GW), Põhja-Iiri – Iirimaa (0,6 GW) ja Wales–Iirimaa (0,5 GW) (28). Inglismaa ja Belgia elektrivõrkude ühendus NEMO (1 GW) võeti kasutusele 31. jaanuaril 2019.

2.8.2. Elektritootmise piisavuse probleemid

(98) Töökindluse norm on väljendatud võimsusvajaku ootusena. See hõlmab normi, millega kehtestatakse keskmine selliste tundide arv tavapärasel aastal, mille kestel pakkumine eeldatavasti nõudlust ei täida. Võimsusvajaku ootus on tundide arv aastas, mille kestel pakkumine pikaajaliselt statistika järgi eeldatavasti nõudlust ei täida. Tegemist on tõenäosusliku käsitlusega –see tähendab, et tegelik tundide arv võib erineda, olenevalt asjaoludest konkreetsel aastal, nt sellest, kui külm on talv; kas ebatavaliselt suur arv elektrijaamu ei suuda konkreetsel juhul töötada; tuuleelektrijaamade väljundvõimsusest tippnõudluse ajal; samuti kõikidest muudest teguritest, mis mõjutavad elektri pakkumist ja nõudlust. Kuid näitaja tõlgendamisel on oluline on tähele panna, et teatav võimsusvajaku ootus ei ole samaväärne sama kestusega elektrikatkestustega; enamasti saab võimsusvajakut ohjata tarbijaid suurel määral mõjutamata. Ühendkuningriik kehtestas kriitiliseks võimsusvajaku ootuseks enam kui kolm tundi.

(99) Valitsus märkis teatises, et valitavast mudeldamismeetodist hoolimata on elektrivarustuskindluse tulevikuväljavaateid väga keeruline täiesti kindlalt prognoosida, kuna oma nõrgad kohad on põhilistel eeldustel, mille hulka kuuluvad elektri nõudlus, tegutsemise lõpetamise otsused, uued tootmisvõimsused, süsteemidevaheliste ühenduste panus ja eri tehnoloogiate kättesaadavuse tegurid.

(100) Ühendkuningriik väitis 2014. aastal meetmest teatades, et Ofgemi 2013. aastal koostatud elektrivõimsuse hinnangu järgi suureneb võimsusvajaku ootus, ulatudes 2015/2016. tarneaastal 9 tunnini (ent märkides väikest mõju tavapärase elektritootmise suure kättesaadavuse juhtumis), seejärel taastub varasem olukord, millele järgneb jälle tõus 2018/2019. tarneaastal. Ühendkuningriik oli sel ajal seisukohal, et mitmest stsenaariumist ilmnes suur määramatus, mis ulatus 2018/2019. tarneaastal määramatusvahemiku suuremate väärtuste poolel üle 3 tunni, mis on Ühendkuningriigi arvates kindel argument sekkumise kasuks. Ofgemi võrdlusstsenaariumis eeldati talvehooajal 0,75 GW suurust võimsuse netoeksporti. Joonis 4 Võimsusvajaku ootus ja töökindluse norm, mille Ühendkuningriik esitas 2014. aasta teatises Allikas: Ofgem, energeetika ja kliimamuutuste ministeeriumi analüüs.

(101) Lisaks kinnitas Ühendkuningriik, et ka Ühendkuningriigi energeetika ja kliimamuutuste ministeerium on teinud 2030. aastani elektritootmisse investeerimise simulatsioone. Energeetika ja kliimamuutuste ministeeriumi võimsuse turuta alusstsenaarium viitas Ofgemi analüüsiga samalaadsele suundumusele 2016/2017. tarneaastani. Pärast 2016/2017. tarneaastat ilmnes energeetika ja kliimamuutuste ministeeriumi alusstsenaariumist väheneva võimsusvaru suundumus, mis jätkub 2020. aastate alguseni. Energeetika ja kliimamuutuste ministeeriumi mudelites eeldati süsteemidevaheliste ühenduste täiendavat 2,9 GW võimsust 2030. aastaks ja seda, et tippnõudluse aegadel on süsteemidevaheliste ühenduste (kogu ülekandevõimsust arvesse võttes) netopanus null, st elektrit ei impordita ega ekspordita. Joonis 5 Ümberhinnatud võimsusvaru pikaajalised prognoosid, mille Ühendkuningriik esitas 2014. aasta teatises Allikas: Ofgemi 2013. aasta andmed, energeetika ja kliimamuutuste ministeeriumi 2013. aasta analüüs.

(102) Ühendkuningriigi hinnangul ilmneb Ühendkuningriigi valitsuse tehtud analüüsist ja riikliku elektrivõrgu esitatud eraldi analüüsist, et töökindluse normi täitmiseks, mille kohaselt on võimsusvajaku ootus 3 tundi, on jätkuvalt vaja võimsuse turgu. Kui jätta võimsuse turg mudelist välja, rikutakse töökindluse normi tõenäoliselt igal mudeldataval aastal.

(103) Riiklik energiavõrk koostab 5aastase elektrituru reformi alusstsenaariumi osana tulevastest energiastsenaariumidest, (29) et hinnata võimsuse turu enampakkumistel tagatavat võimsust. Riiklik energiavõrk kehtestas 2018. aasta detsembris läbivaadatud komplekti eeldusi eesmärgiga hinnata võimsuse turuta Ühendkuningriigi võimalikku mõju alusstsenaariumile. Riikliku energiavõrgu hinnangul muutub võimsuse turuta võimsusvajaku ootus 2019/2020. ja 2023/2024. tarneaasta vahel 3 tunnist 7 tunnini.

(104) Ühendkuningriigi ettevõtluse, energeetika ja tööstusstrateegia ministeerium (BEIS) tegi riiklikust elektrivõrgust sõltumatult uuringu, kasutades riikliku energiavõrgu uusima (2018. aasta) elektrivõimsuse aruandes esitatud soovitusi koostoimes BEISi kaubanduslike analüüside ja BEISi elektrijaamade majandusnäitajate hinnanguga. Analüüsi tulemusena järeldati, et eeldatava võimsusvajaku ootuse vahemik rikub töökindluse normi, mille kohaselt on võimsusvajaku ootus 3 tundi, igal aastal 2030. aastani (võimsusvajaku ootus on 2019/2020. tarneaastast 2029/2030. tarneaastani 3–345 tundi).

2.8.3. Elektritootmise piisavuse probleemide põhjused

(105) Ühendkuningriigi teatel on eelmises punktis kirjeldatud elektritootmise piisavuse probleemi põhjus kaks peamist turutõrget.

(106) Esimene turutõrge on see, et töökindlus on avalik hüve. Tarbijad ei saa valida enda soovitud töökindluse taset, sest võrguettevõtja ei saa neid valikuliselt lahti ühendada ja tarbijad ei reageeri hulgihinna muutustele reaalajas. Seetõttu võib eeldada, et võimsusepakkujad ei taga sekkumiseta ühiskondlikult optimaalset töökindlust. Töökindluseta elektrivarustuse tulemusena võivad tekkida ühiskonnale suured kulud. Kui neid ei nõuta elektritootjatelt, on tegemist väliskuludega.

(107) Teine turutõrge on puuduva raha probleem. Mõistet on kasutatud ja kirjeldatud teaduskirjanduses ning see probleem mõjutab energiapõhiseid turge (30). Teoreetiliselt saaks probleemi, et tarbijad ei saa valida enda soovitud töökindluse taset, lahendada energiapõhisel turul nii, et võimaldatakse hindade tõusu tasemeni, kus need kajastavad keskmist saamata jäänud energia hinda, st hinda, mida tarbijad ei soovi enam energia eest maksta, ning võimaldatakse elektritootjatel saada tulu, mille kasumimarginaal põhineb defitsiidil. Ent tegelikult ei pruugi energiapõhine turg saata õigeid turusignaale, mis tagaksid optimaalse varustuskindluse ja võimaldaksid investoritel saada uue tootmisvõimsuse ehitamise projektile rahastust. Seega ei pruugi üksnes energiaturu tulu piisavaid investeeringuid tootmisvõimsustesse puuduva raha tõttu esile kutsuda. Sellel on kaks järgmist põhjust: a) hindade suutmatus reageerida nappusele: praegused energia hulgihinnad ei ole piisavalt kõrged, et katta lisavõimsuse maksumust elektrinappuse aegadel, sest tasakaalustusmehhanismis tasakaalustamata võimsusega elektritootjatelt võetav tasu (väljamaksmishind) ei kata kõiki võrguettevõtja tehtavate tasakaalustavate meetmete (nt pinge alandamine) kulusid; b) hinnatõus ei ole kindel, ehkki võimalik: investorid on energiaturu hulgihindade võimaliku suure tõusu aegadel mures, et valitsus/turgu reguleeriv asutus võtab turujõu kuritarvitamise kahtluse kõrvaldamiseks meetmeid, nt kehtestab hinna ülemmäära. Nad on mures ka selle pärast, et hinnad lihtsalt ei tõuse, kui näiteks tuuleenergiast saadav võimsus on oodatust suurem, vähendades võimalusi kasutada kallimat jaotatavat võimsust.

(108) Ühendkuningriigi teatel ei ole puuduv raha pelgalt teoreetiline probleem. Seni ei ole Suurbritannia väljamaksmishinnad olnud suuremad kui 938 naelsterlingit megavatt-tunni eest. Ühendkuningriigi teatel ilmnes ka hiljuti Suurbritannia turul tekkinud nappuse olukordades, et hinnad ei tõusnud eeldatud tasemeni. Ühendkuningriigi valitsus ja Ofgem tellisid sõltumatu uuringu eesmärgiga hinnata saamata jäänud energia hinda. Uuringus jõuti järeldusele, et tarbijad on nõus maksma süsteemi tippkoormuse aegadel katkestuste ärahoidmise eest keskmiselt ligikaudu 17 000 naelsterlingit megavatt-tunni kohta (31).

(109) Ühendkuningriigi teatel muutuvad turutõrked lühiajalises ja keskpikas perspektiivis olemasolevate tootmisvõimsuste väga kiire sulgemise kavade tõttu rängemaks: riikliku energiavõrgu keskse stsenaariumi kohaselt võidakse juhul, kui võimsuse turu tulud muutuksid kättesaamatuks, sulgeda 2019/2020. tarneaastaks söe ja gaasiga töötavad elektrijaamadest kuni 8 GW ulatuses jaamu, mis toimisid 2018/2019. tarneaastal.

2.8.4. Täiendavad tootmise piisavuse tagamise meetmed

(110) Ühendkuningriik on lisaks teatatud meetmele võtnud ja võtab veel mitu meedet, mis võiks aidata kaasa eelmises punktis loetletud turutõrgete leevendamisele. Ühendkuningriigi teatises nimetatud kolm peamist algatust on esitatud allpool.

(111) Ühendkuningriigi märgitud esimese meetme eesmärk on leevendada elektri üldnõudeid ja parandada tarbijanõudlusele reageerimist. Ühendkuningriik teatas, et ta võtab meetmeid elektri üldnõuete leevendamiseks näiteks rohelise kokkuleppe ja energiaettevõtete kohustuse kaudu. Samuti otsib Ühendkuningriik võimalusi ergutada nii kestvat nõudluse vähendamist (mille kohta valitsus kasutab mõistet elektrinõudluse vähendamine ehk EDR (Electricity Demand Reduction)) kui ka lühiajalist nõudluse vähendamist, nt tippkoormuse vähendamist ja nihutamist (tarbimise juhtimine ehk DSR (demand side response)). Eelkõige püüab Ühendkuningriik tagada, et 2020. aasta lõpuks oleks riigis iga majapidamine ja väikeettevõte varustatud nutiarvestiga (32). Nutiarvestid võimaldavad kasutada tarbimise kellaajal põhinevaid tariife, mille kohaselt on elektrienergia hind tipptunnivälisel ajal madalam. Ühendkuningriigis kehtestati 2017. aasta alguses rohelise energia raames esimene staatiline tarbimise kellaajal põhinev tariif, mille kohaselt pakuti nutiarvestiga tarbijatele argipäevaöödel palju odavama hinnaga elektrit. Kui tariif sõltuks tegelikust hulgihinnast, saaksid tarbijad muutustele reaalajas reageerida, ent see ei ole nii (33). Ühendkuningriigi valitsus ja Ofgem avaldasid lisaks varem tehtud töö ja tõendite esitamise kutse järel 2017. aastal koos nutisüsteemide ja paindlikkuse kava (34). Kavas kirjeldatakse põhimõtteid, millele Ühendkuningriigi meetod tugineb, et võimaldada üleminekut paindlikule nutisüsteemile, millele järgnevad valitsuse, Ofgemi ja/või majandusharu võetavad 29 meedet.

(112) Teine meede on väljamaksmiskorra reform. Tasakaalustamatus- või väljamaksmishinnaga motiveeritakse turuosalisi tagama, et nende müüdava või tarbitava elektri kogus ühtib nende sõlmitud lepingutes sätestatud müüdava või tarbitava elektri kogusega. Ühendkuningriigi väitel aitab turu toimimise viisi ümberkorraldamine kaasa varustuskindluse tagamisele.

(113) Ofgem käivitas 2012. aastal olulise elektri tasakaalustamise koodeksi läbivaatamise (35) eesmärgiga leevendada mitut pikaajalist muret väljamaksmishindu alandanud tegurite pärast. Ofgem võttis vastu ja avaldas lõpliku poliitilise otsuse 2014. aasta mais (36). Elluviidud väljamaksmisreforme on kirjeldatud allpool. a) Väljamaksmishinnad on olnud marginaalhinnad ja arvutatud võrguettevõtja süsteemi tasakaalustamiseks võetud kalleima meetme alusel. Kord kehtestati järk-järgult – esimeses etapis hakati alates 2015. aasta novembrist arvutama hindu võrguettevõtja meetmete alusel, mis seonduvad kalleima 50 MWh (mitte 500 MWh) keskmisega. Alates 2018. aasta novembrist on hindu arvutatud kalleima 1 MWh alusel. b) Tarbijate saamata jäänud energia hinnale tuginevatesse väljamaksmishinna arvutustesse lisati katkestuste ja pinge alandamise maksumus. See maksumus kehtestati järk-järgult, esiteks 2015. novembrist 3 000 naelsterlingit megavatt-tunni kohta ja seejärel 2018. novembrist 6 000 naelsterlingit megavatt-tunni kohta. c) Reservi maksumuse hinnastamise viisi täiustati, et see kajastaks väärtust, mida reserv pakub tarbijatele süsteemi suure koormuse aegadel. Nimetatu saavutamiseks juurutati reservi nappuse hinnastamise funktsioon, millega hinnastatakse reserv selle kasutamise ajal, tuginedes süsteemi valdavale nappusele (37). d) Eelkõige väiksemate osaliste jaoks korra lihtsustamiseks ja tasakaalustamiskulude vähendamiseks alustati üleminekut ühele väljamaksmishinnale arveldusperioodi kohta.

(114) Ofgem on avaldanud ülevaate olulise elektri tasakaalustamise koodeksi läbivaatamise esimesest etapist (38). Alates esimese etapi elluviimisest on keskmine tasakaalustamatuse hind (väljamaksmishind) alanenud. Praegu on tasakaalustamatuse hind enamasti 20–30 naelsterlingit megavatt-tunni kohta, kuid varem oli see 30–40 naelsterlingit megavatt-tunni kohta. Kuid tasakaalustamatuse hind on muutunud kõikuvamaks. Reformile eelnenud kahe aasta jooksul oli maksimaalne hind 429,10 naelsterlingit megavatt-tunni kohta, kuid pärast reformi oli see 1 528,72 naelsterlingit megavatt-tunni kohta.

(115) Ühendkuningriigi valitsuse arvates on võimsuse turul ja väljamaksmisreformil elektrivarustuskindluse tagamise püüdlustes selgelt eristuvad, ent teineteist täiendavad funktsioonid. Pelgalt väljamaksmisreformile toetumisele asemel on parem püüda rakendada võimsuse turgu ning toetada väljamaksmiskorra reformi järgmistel põhjustel: a) kuigi väljamaksmisreform peaks pikaajalises perspektiivis stimuleerima investeeringuid energiaturgu paremini, on sellel lühiajalises ja keskmise pikkusega perspektiivis investeeringute kogumahule eeldatavasti piiratum mõju, (39) kuna elektritootjad müüvad peaaegu kogu toodetava energia forvardturgudel. Kuid aja jooksul viib väljamaksmisreform hinnad forvardturgudel kasvule, sest elektritootjad kasutavad forvardturgude ja tasakaalustusmehhanismi hinna vahel vahendamise võimalusi; b) väljamaksmisreformiga ei saa lahendada soojuselektrijaamade võimsusse investeerimise suuremat riskantsust, sest elektritootmise CO2-heide väheneb: soojuselektrijaamade võimsust kasutatakse üha suuremal määral varuvõimsusena ja püsikulud tuleb tagasi teenida kõrgemate hindadega neil harvadel juhtudel, kui elektrit napib ja hinnad järsult kerkivad; c) tegelikult võivad investeeringud sõltuda ligikaudu reaalajahinnaga kaubeldavate töökindluse optsioonide likviidsest turust, millel elektritarnijad maksavad elektritootjatele fikseeritud hinna selle eest, et neile pakutakse võimalust osta energiat täitmishinnaga. Ofgemi väljamaksmiskorra reformi raames on selle tekkimine ebatõenäoline, sest turg jääb isegi pärast käimasolevaid väljamaksmisreforme kvaasituruks, mille raames määratakse väljamaksmine kindlaks keerukas halduskorras, kuid turg võiks areneda, kui juurutatakse elektri tasakaalustamise turg, mis võib toimida optsioonidega kauplemise töökindla võrdlusturuna; (40) d) on selgusetu, kas investoritel on usaldus, et mis tahes uus kord jääb püsima, sest kui hindadel lastakse kõrgele tõusta, on reguleerival asutusel üha keerulisem hinnata, kas väga kõrged hinnad on tõhusa turu toimimise või liigkasuvõtu märk. See tähendab, et elektritootjatele võib olla vastumeelt pakkuda energiat kõrge hinnaga (hirmust turu kuritarvitamise uurimise ees) või et nad võivad oodata tulevikus riigi sekkumist sagedamate järskude hinnatõusude leevendamiseks; e) kui väljamaksmisreformid on jõustunud ja toimivad turutõrgete leevendamisel hästi, on võimalik, et järsult muutunud väljamaksmishinnad vähendavad võimsuse turul võimsuse hankimise kulusid, nii et enampakkumisel võimsuse eest makstav hind peaks alanema nullini; f) ehkki väljamaksmisreform võib, kui see on lõpule viidud, põhjustada kõrgemaid hindu nappuse aegadel, muudab nappuse tekkimise iseenesest suur määramatus pelgalt defitsiidil põhineva kasumimarginaaliga suurele tulule lootmise suurtesse uute tootmisvõimsuste ehitamise projektidesse investeerijate jaoks riskantseks strateegiaks. Võimsuse turg tagab uute tootmisvõimsuste ehitamise projektide jaoks regulaarsed stabiilsed maksed kuni 15 aastaks, millega vähenevad investorite riskid ja julgustatakse investeerima uutesse ja olemasolevatesse tootmisvõimsustesse.

(116) Kolmas Ühendkuningriigi märgitud meede on energia siseturu väljakujundamine ja suuremal määral süsteemidevaheliste ühenduste toetamine. Ühendkuningriik on võtnud riiklikku õigusse üle kolmanda energiapaketi ja aitab enda väitel kaasa võrgueeskirjade väljatöötamisele. Eelkõige turgu käsitlevate ELi võrgueeskirjadega, millega ühtlustatakse võimsuse jaotamise ja sellega kauplemise ajakavu, kehtestatakse kogu Euroopas turueeskirjade standarditud kogum ja edendatakse üle-euroopalise konkurentsipõhise energiaturu kasutuselevõttu. Ühendkuningriigi väitel võivad need muudatused parandada vara tõhusama kasutamise kaudu võrkudevahelistesse ühendustesse investeerimist. Ühendkuningriik märgib ka, et Suurbritannias on süsteemidevaheliste ühenduste osakaal paigaldatud koguvõimsusest, mis oli 2014. aastal 4 %, suurenenud eeskätt 31. jaanuaril 2019 kasutusele võetud NEMO süsteemidevahelise ühenduse kasutuselevõtuga, nii et 2019. aastal oli see 6 % ja 2021. aastaks võib see tõusta 9 %-ni (41).

(117) Ühendkuningriik teatas ka, et osales aktiivselt üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitlevas määruses sätestatud ELi prioriteetsete piiriüleste projektide kindlaksmääramise menetluses iga kahe aasta järel. Need prioriteetsed projektid said ühishuviprojektide staatuse, mis võimaldab neil saada kasu potentsiaalselt kiirematest kavandamise ja loa saamise menetlustest, võimalikest regulatiivsetest stiimulitest ja Euroopa Ühendamise Rahastu rahalise toe võimalikust kättesaadavusest.

(118) Ofgemi integreeritud ülekande kavandamise ja reguleerimise (ITPR) projekt lõppes 2015. aastal (42). Sellega kehtestati võrgu võimaluste hindamise menetlus ja võrgu võimaluste hindamise aastaaruannete avaldamine. Võrguettevõtja analüüsis antakse paremat teavet süsteemidevaheliste ühenduste arendajatele, sh teavet asukohtade kohta, kus on uut ülekandevõimsust kõige kergem võrku ühendada. Uue funktsiooniga kaasnevad ka konkreetsete võrkudevaheliste ühenduste ettepanekute kaalumine ja Ofgemile nende mõju hinnangute esitamine.

2.9. Kestus

(119) 2013. aasta energiaseadus ei sisalda võimsuse turu lõppkuupäeva. Riigiabi heakskiit kehtib 10 aastat (43) alates meetme esimese rakendamise kuupäevast 2014. aastal (44).

2.10. Menetluse algatamise põhjused

(120) Kuigi Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid võimsuse turust enne selle rakendamist, tühistas Üldkohus komisjoni 2014. aasta otsuse, millega anti kavale luba. Et Üldkohtu otsusega tühistati komisjoni 2014. otsus, peetakse kõnealuse abi rakendamist Üldkohtu otsuseni ebaseaduslikuks (45).

(121) Komisjon hindas kooskõlas oma teatisega ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (46) meetme kokkusobivust siseturuga 2014. aasta detsembrist 2018. aasta novembrini ja tulevikus, võttes aluseks tingimused, mis on sätestatud keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste (EEAG) (47) jaotises 3.9, milles on sätestatud eritingimused, mis kehtivad alates 1. juulist 2014 abile tootmise piisavuse tagamiseks.

(122) Uue otsuse vastuvõtmise menetlust võib alustada täpselt selles punktis, mil ebaseaduslikkus tekkis (48).

(123) Kuna Üldkohtu otsuse järeldustest ilmneb, et komisjonil oleks pidanud olema kahtlusi meetme teatavate aspektide kokkusobivuses siseturuga, otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse.

(124) Komisjon palus kättesaadavale teabele ja menetluse algatamise otsuses kirjeldatud elementidele tuginedes selgitusi ja seisukohti eelkõige järgmistes küsimustes: a) meetme sobivus: 1) kas meede oli piisavalt avatud kõikidele asjaomastele võimsusepakkujatele, eelkõige tarbimise juhtimise ettevõtjatele, arvestades erinevusi sõlmitavate lepingute kestuses, T-1 enampakkumisel ostetava koguse piiratud tagatist ja osalemise miinimumtaset; 2) kas ülekandevõimsuse osalemine peaks jätkuvalt piirduma ainult võrkudevahelise ühenduse juhitud mudeli rakendamisega; b) meetme proportsionaalsus: 1) kas meede oli proportsionaalne, arvestades lepingu kestuse mõistes potentsiaalselt diskrimineerivaid erinevusi tarbimise juhtimise ettevõtjate kohtlemises võrreldes elektritootjatega; 2) kas kulude katmise meetod ei motiveerinud tarbijaid piisavalt vähendama oma tarbimist nõudluse tippaegadel ega minimeerinud seetõttu abi kogumahtu; c) konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju vältimine: 1) kas meetme negatiivset mõju välditi, arvestades, et pikaajalisi lepinguid sõlmiti ainult tootmisüksustega, arvestades meetme piiratud avatust ja arvestades, et välisriikide võimsuse pakkujate vahetu osalemine Suurbritannia reservvõimsuse mehhanismis ei ole praegu lubatud.

3. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(125) Selles jaotises esitatakse kokkuvõtlikult märkused, mis laekusid komisjonile arutelu kestel 35 huvitatud isikult, eelkõige energiasektoris tegutsevatelt sidusrühmadelt (nt traditsioonilise elektritootmisega tegelevatelt äriühingutelt, võrkudevahelistelt ühendustelt, taastuvenergia tootjatelt ja tarbimise juhtimise ettevõtjatelt, samuti kutseorganisatsioonidelt ja vabaühendustelt), Ofgemilt ja riiklikult elektrivõrgult.

3.1. Meetme ühist huvi pakkuv eesmärk ja vajalikkus

(126) Ehkki komisjon ei olnud käsitlenud menetluse algatamise otsuses sõnaselgelt meetme vajalikkust ega ühist eesmärki, esitasid mõned huvitatud isikud märkusi just nende küsimuste kohta. Enamik neist pooldas meetme vajalikkust ja eesmärki. Mõned nõustusid lihtsalt komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud esialgse järeldusega, samas kui teised a) viitasid Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku, Ühendkuningriigi valitsuse, riikliku elektrivõrgu ja kolmandate poolte analüüsidele, mille kohaselt rikutaks võimsuse turuta Ühendkuningriigi töökindluse normi; b) kinnitasid võimsuse turu jätkuvat vajalikkust isegi energiaturu arengu hiljutisi suundumusi (nt nutiarvestite kasutuselevõttu) silmas pidades; või c) selgitasid, et võimsuse turg saadab olulise märguande, millega toetatakse investeeringuid uutesse tootmisvõimsustesse ja olemasolevate tootmisvõimsuste hooldusse.

(127) Teatavad huvitatud isikud viitasid tarbimise juhtimise funktsiooni ja potentsiaali käsitledes enampakkumistel osalevate tarbimise juhtimise ettevõtjate üha suuremale võimsusele kui tõendile sellest, et võimsuse turg on sobivalt kujundatud ja et tarbimise juhtimise ettevõtteid ei takistata. Mitu huvitatud isikut rõhutas ka ülemineku enampakkumiste soodsat mõju tarbimise juhtimise kasvule, seda enam, et ülemineku enampakkumistel olid kõrged kliiringhinnad ja neil ei saanud osaleda muud võimsusepakkujad.

(128) Teised huvitatud isikud seadsid võimsuse turu vajalikkuse kahtluse alla, väites, et a) Ühendkuningriigi turul on ülepakkumine. Märkustes viidati riikliku elektrivõrgu konservatiivsele hoiakule nõudluse ja pakkumise prognoosimisel, suurele võimsusvarule 2018/2019. tarneaasta talvel, väikesele võimsusvajaku ootusele, Ühendkuningriigi rahustavatele avaldustele varustuskindluse kohta nimetatud talvel, madalatele kliiringhindadele ja süsteemidevaheliste ühenduste märgatavale kasvule; b) energiapõhine turg tagab elektritootmise piisavuse paremini eelkõige pärast seda, kui Ühendkuningriik on ellu viinud reformid, nagu nutiarvestite kasutuselevõtt, väljamaksmisreformid ja pooletunnised arveldusperioodid. Üks huvitatud isik tõi näiteks Austraalia energiapõhise turu, kus hulgihinna kõikuvus annab selge märguande investeerida tarbimise juhtimisse; c) võimsuse turg põlistaks puuduva raha probleemi, pärssides nappuse hinnastamist, mida oleks vaja tarbimise juhtimisse ja salvestamisse investeerimise soodustamiseks. Mitmes märkuses viidati, et Üldkohtu otsusele järgnenud elektrihindade muutused tõendavad hindu alandavat mõju; d) komisjon peaks hindama põhjalikult tarbimise juhtimise potentsiaali 10 aasta kestel ja võimsuse turu mõju sellele potentsiaalile. Uuringutest ilmneb, et i) kui nutiarvestid ja muud kasulikud seadmed võetakse laialdaselt kasutusele, on 2025. aasta talve tippkoormuse päevadel võimalik nihutada 15 GW sisenõudlusest teisele ajale; ii) 2012. aasta mudeli alusel prognoositi, et tööstustarbijad tarnivad tarbimise juhtimise abil 4–5 GW võimsust; iii) samas kui muude kui kodumajapidamiste ja tööstushoonete tarbimise juhtimise potentsiaal on 2012. aasta talve tippkoormuse päevadel eeldatavasti 1,2–4,4 GW; iv) 2050. aastal Londonis on tarbimise juhtimise panus kuni 1 GW. Huvitatud isikud peavad tarbimise juhtimise ettevõtjate osalust võimsuse turu enampakkumistel väikeseks, kuna tarbimise juhtimise ettevõtjad said 1,37 % enampakkumistele pandud koguvõimsusest. Lisaks kritiseerisid mõned huvitatud isikud ülemineku enampakkumisi, kuna neist ei piisa tarbimise juhtimise edendamiseks, sest välja jäetakse tarbimise juhtimise ettevõtjad, kes on sõlminud lepingud kestvate enampakkumiste raames, ja kuna teine ülemineku enampakkumine oli piiratud väljalülitamise teel tarbimise juhtimisega ja sellest ei piisanud seetõttu pikas perspektiivis seda tüüpi tarbimise juhtimise edendamiseks. Samuti pidasid nad kahetsusväärseks seda, et Ühendkuningriik ei pikendanud ülemineku enampakkumisi veel kaheks aastaks.

3.2. Meetme asjakohasus

3.2.1. Vahendi valik

(129) Üks huvitatud isik väitis, et võimsuse turg on mitmel põhjusel vastuolus määrusega (EL) 2019/943, sest i) Ühendkuningriik on juba rakendanud võimsuse turu vältimiseks vajalikest energiaturu reformidest enamiku ja ii) kui vaatamata sellele jääb osa võimsust ikka puudu, tuleks eelistada strateegilist reservi.

3.2.2. Tasustatakse üksnes pelgalt võimsuse kättesaadavuse teenust

(130) Mõned huvitatud isikud nentisid, et praegu kehtiv enne suurt koormust teatamise kord (st hoiatus neli tundi ette, kusjuures suure koormuse tekkimise aeg ja puudujääv võimsus määratakse kindlaks tagantjärele) seab ebasoodsasse olukorda detsentraliseeritud vara, sh tarbimise juhtimise. Nad soovitasid Ühendkuningriigil analüüsida jaotamismehhanismi juurutamist või enne suure koormuse tekkimist enamate hoiatuste edastamist.

(131) Mõned huvitatud isikud märkisid, et praegu kehtiv karistuste määramise kord ei pruugi olla piisavalt karm selle tagamiseks, et võimsusepakkujad reageerivad süsteemi suure koormuse korral tõhusalt.

(132) Mõned huvitatud isikud küll väitsid, et suure koormuse määratlemine tarnitud energia mudeli alusel on vastuolus keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste punktiga 225 ja võimaldab manipuleerida ümberhindamisteguritega vähese CO2-heitega (tuule- ja päikeseenergia) ja alternatiivseid (nt salvestuse) tehnoloogiaid diskrimineerival viisil.

3.2.3. Meetme avatus kõikidele asjaomastele võimsusepakkujatele

3.2.3.1. Tarbimise juhtimise ettevõtjate võimalik diskrimineerimine määratletud tähtajaga tarnelepingute puudumise tõttu.

(133) Mõned huvitatud isikud nentisid, et nõue, mille kohaselt peavad võimsuslepingu sõlminud pooled reageerima suurele koormusele mis tahes ajal ja ükskõik kui kaua see kestab, muudab tarbimise juhtimise ettevõtjatele võimsuse turul osalemise keeruliseks. Nad pooldasid seetõttu määratletud tähtajaga võimsuse tarne lepingute pakkumist võimsuse turul.

3.2.3.2. Sõlmitavate lepingute erinev kestus

(134) Praegu Suurbritannias kehtivate võimsuse turu eeskirjade alusel on enamikul võimsusepakkujatest võimalik sõlmida üheaastaseid lepinguid. Pikemaajalised võimsuslepingud (kuni 15 aastaks) võidakse sõlmida üksnes elektritootjatest võimsusepakkujatega, kes teevad teatavatest künnistest suurema kapitalimahutuse,

(135) Paljud huvitatud isikud rõhutasid tarbimise juhtimise ettevõtjate pikemaajalistest lepingutest väljajätmise põhjendamiseks i) tarbimise juhtimise ettevõtjate väikest kapitalimahutust, (49) ii) lühiajaliste lepingute eelistamist tarbimise juhtimise ettevõtjate muutlike portfellide tõttu, iii) renoveeritud ja uute tootmisvõimsuste vajadust pikemaajaliste lepingute järele, et vältida võimsuse turu enampakkumistel kõrgema hinnaga pakkumusi ning olemasolevale võimsusele suuremal määral abi andmist ja juhusliku kasumi tekitamist. Teatavad huvitatud isikud märkisid ka seda, et kohapeal elektrit tootvad tarbimise juhtimise ettevõtjad võivad ikkagi sõlmida pikemaajalisi lepinguid, kui nende kapitalimahutus ületab künnist ja nad osalevad enampakkumisel tootjatena.

(136) Mõned huvitatud isikud soovitasid i) piirata lepingu kestust ühe aastaga igat liiki võimsuste jaoks või ii) sõlmida üksnes vähem kui 5 aastat kestvaid lepinguid, arvestamata kapitalimahutust, mis ei sisalda kõiki tarbimise juhtimise ettevõtjate rahalisi kulusid (nagu tegevuskulud), või iii) lubada sõlmida tarbimise juhtimise ettevõtjatega lepinguid 3–5 aastaks. Teised isikud soovitasid säilitada kapitalimahutuse künnistel põhinev süsteem, kuid võimaldada kõikide künniseid ületavate tehnoloogiate (sh tarbimise juhtimise ettevõtjate kasutavate tehnoloogiate) juurdepääsu pikemaajalistele lepingutele ja vaadata kapitalimahutuse künnised korrapäraselt läbi või isegi sätestada tehnoloogianeutraalsuse tagamiseks mitu erinevat künnist.

3.2.3.3. T-1 enampakkumisel ostetava koguse piiratud tagatis

(137) Teatavat võimsuse kogust ei panda T-4 enampakkumisele ja reserveeritakse T-1 enampakkumise jaoks. Kui T-4 enampakkumise ja T-1 enampakkumise vahel nõudlus väheneb, vähendatakse T-1 enampakkumisele pandavat võimsust. Kuid et T-1 enampakkumine annab tarbimise juhtimise ettevõtjatele turulepääsemiseks parima võimaluse, kohustus Ühendkuningriigi valitsus 2014. aastal panema T-1 enampakkumistele vähemalt 50 % neli aastat varem reserveeritud võimsusest.

(138) Mõne märkuse kohaselt ei rahulda praegu kehtiv kord, kuna T-1 enampakkumise korraldamine on ennustamatu. Ühendkuningriigi valitsus võib otsustada T-1 enampakkumise tühistada või muuta sellele pandavat kogust. Mõned huvitatud isikud soovitasid fikseerida T-1 enampakkumiselt hangitav kogus protsentuaalse osakaaluna kas tarneaastal vajalikust võimsusest või T-4 enampakkumisel hangitud võimsusest. Teised isikud viitasid vajadusele suurendada viie aasta jooksul järk-järgult kogust, mida T-1 enampakkumistel hangitakse. Lisaks soovitasid teatavad isikud i) jätta T-4 enampakkumised ära; ii) korraldada täiendavad iganädalased enampakkumised või iii) korraldada täiendavad T-2 enampakkumised.

(139) Enamik huvitatud isikutest märkis, et praegu kehtiv kord on kohane ja piisav, viidates eelkõige tarbimise juhtimise olulisele edukuse määrale T-4 enampakkumistel. Nende väitel i) ohustab T-4 ja T-1 enampakkumiste võimsuse koguse ja korraldamise ebakindlus kõiki turuosalisi samamoodi, seega tarbimisi juhtimise ettevõtjaid ei diskrimineerita; ii) võib T-1 enampakkumiste jaoks reserveeritava võimsuse koguste suurendamine vähendada T-1 enampakkumiste konkurentsipõhisust; iii) võib T-1 enampakkumiste jaoks reserveeritava võimsuse koguste suurendamine suurendada liigse koguse hankimise ohtu, kui tarneaastal vajalik võimsus on varem kindlaks tehtust väiksem.

3.2.3.4. Minimaalne osalemiskünnis

(140) Nagu põhjendustes 30 ja 31 kirjeldatud, kohaldatakse igat tüüpi võimsuste osalemisele võimsuse turul 2 MW miinimumkünnist.

(141) Teatavad huvitatud isikud soovitasid kehtestada palju madalama osalemiskünnise (100 kW, 500 kW, < 1 MW), viidates muudele turgudele, millel tarbimise juhtimise ettevõtjad saavad osaleda (Pennsylvania – New Jersey – Marylandi süsteemidevaheline ühendus, tasakaalustusturg ja abiteenused).

(142) Lisaks kritiseerisid mõned isikud tarbimise juhtimise ettevõtjatele ja elektritootjatele kohaldatavat suurt pakkumuse tagatist (2014. aastal 5 000 naelsterlingit megavati kohta), pidades seda tarbimise juhtimise ettevõtjaid diskrimineerivaks. Nad väitsid, et see võib takistada eelkõige uute tarbimise juhtimise ettevõtjate turule sisenemist, kuna kõik võimsuse turu osalised pidid võtma kohustuse tagada määratlemata tähtajaga tarne ning tarbimise juhtimise ettevõtjatel võib olla elektritootjatest keerulisem pikaajalist tarnet tagada. Tarbimise juhtimise ettevõtjate tajutava suurema maksejõuetuse ohu tõttu võib neil olla raskem pakkumuse tagatist rahastada.

(143) Paljud huvitatud isikud rõhutasid seevastu 2 MW osalemiskünnise olulisust. Mõned huvitatud isikud märkisid lisaks vajadusele hoida halduskulud väikesed, et i) 2 MW künnis ei tundu tarbimise juhtimise ettevõtjate osalemist takistavat, kuna Ühendkuningriik katsetas teisel ülemineku enampakkumisel madalama osalemiskünnisega (500 kW) ja kvalifitseerus üksnes kaheksa võimsuse turu ühikut, kes olid väiksema võimsusega kui 2 MW, tarnides vähem kui 3 % enampakkumisel tagatud koguvõimsusest, ning kuna viimastel enampakkumistel ei täheldatud seda, et tarbimise juhtimise ettevõtjate võimsuse turu ühikud oleksid koondunud 2 MW künnise täitmiseks. Nad rõhutasid ka, et ii) Pennsylvania – New Jersey – Marylandi võrgus kohaldati 100 kW künnist ainult väiksemate piirkondlike hangete raames ja see ei ole seetõttu võrreldav.

(144) Mitu huvitatud isikut selgitas, et pakkumuse tagatise nõue on vajalik tegeliku tarnimise tagamiseks ja spekulatiivsete projektide tõrjumiseks. Üks huvitatud isik märkis, et ülemineku enampakkumistel, millel nõuti tavapärasest ainult 10 % moodustavat pakkumuse tagatist, jäi suur osa (25 %) uuest võimsusest tarnimata.

(145) Veel rõhutasid teatavad huvitatud isikud järgmisi muude tehnoloogiatega võrreldes tarbimise juhtimise ettevõtjatele antud eeliseid: a) kinnitamata tarbimise juhtimise ettevõtja, kes ei suuda tarbimise juhtimise ettevõtjate katsete käigus tarnida kogu ettenähtud võimsust, jääb ilma üksnes tarnimata võimsusega proportsionaalsest pakkumuse tagatisest, eeldusel et ta tarnib ikkagi vähemalt 90 % võimsusest, mida ta esialgu kohustus tarnima, ja isegi siis jääb kehtima tarbimise juhtimise ettevõtja võimsuse turu ühiku võimsusleping ja ta ei pea maksma lõpetamistasu, tingimusel et võimsus jääb endiselt üle 2 MW künnise; b) tarbimise juhtimise ettevõtjatele kehtivad lõpetamistasud (kuni 10 000 naelsterlingit megavati kohta) on väiksemad kui muud liiki võimsustele kehtivad lõpetamistasud (kuni 35 000 naelsterlingit megavati kohta); c) ühine katsetamine võimaldab tarbimise juhtimise ettevõtjatel vähendada tarbimise juhtimise ettevõtjate katsetamisest tulenevat ohtu, jagades puuduliku tarnimise ohtu mitme võimsuse turu ühiku vahel (st mis tahes võimsuse turu ühikuid, mis tarnivad üle, tohib kasutada liiga vähe tarnivate võimsuse turu ühikute kompenseerimiseks); d) tarbimise juhtimise ettevõtjad peavad alates 2015. aastast tasuma kinnitamata tarbimise juhtimise ettevõtja võimsuse turu ühiku eest pakkumuse tagatise ainult ühe korra, nii et nad saavad ühe pakkumuse tagatisega kvalifitseeruda mitmele järjestikusele enampakkumisele; e) Ühendkuningriigi valitsus suurendas 2016. aastal uue elektritootja enampakkumiseelset pakkumuse tagatist 10 000 naelsterlingini megavati kohta, ent kinnitamata tarbimise juhtimise ettevõtja enampakkumiseelse pakkumuse tagatis jäeti samaks (5 000 naelsterlingit megavati kohta); f) tarbimise juhtimise ettevõtja automaatne õigus osaleda enampakkumistel hinnamäärajana ja esitada pakkumus üle künnise, mida hinnavõtjad peavad aktsepteerima; g) võimsuse tarnimiseks kasutatavast tehnoloogiast sõltumatu ühtne tarbimise juhtimise ettevõtjate ümberhindamistegur, mis on 84 %, samas kui muudel tehnoloogiaklassidel on konkreetsed ümberhindamistegurid vahemikus 17–96 %; h) tarbimise juhtimise ettevõtjad võivad osaleda järelkauplemises enne võimsuse kinnitamist.

3.2.3.5. Meetme avatus taastuvatele energiaallikatele ja uutele tehnoloogiatele

(146) Mõned huvitatud isikud väitsid, et teatavat liiki taastuvenergial, eelkõige tuule- ja päikeseenergial, ei ole praegu lubatud võimsuse turul osaleda, mis on vastuolus keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistega. Nad kiitsid heaks uute päikese- ja tuuleenergia eeskirjade vastuvõtmise 2019. aasta juunis, ent kritiseerisid tõsiasja, et need eeskirjad ei kehtinud juba 2014. aastal, ja tõsiasja, et uusi eeskirju kohaldatakse ainult tuule- ja päikeseenergiale, kuid ei kohaldata muudele taastuvatele energiaallikatele ega uutele tehnoloogiatele. Näiteks lükati 2017. aasta T-4 enampakkumise eelvaliku menetluse raames tagasi tuulepark. 2018. aasta (tühistatud) T-4 enampakkumises (2022/2023. tarneaasta jaoks) puudus ettevõtjate taastuvenergia eelvaliku mehhanism. Teistes märkustes kritiseeriti seda, et taastuvatele energiaallikatele kohaldatavad ümberhindamistegurid on liiga kitsendavad.

(147) Veel üks huvitatud isik oli seisukohal, et võimsuse turule ei tohiks jõuda muutlik taastuvenergia, eelkõige muude abimeetmete raames ehitatud ja rahastatud taastuvenergia, sest seda kasutatakse võimsuse turu tasudest sõltumata ja suure koormuse ajal ei pruugita suuta muutlikest taastuvenergia allikatest elektrit toota ega müüa.

3.2.3.6. Ülekandevõimsuse pakkujate osalemine

(148) Paljud huvitatud isikud viitasid välisriikide võimsuse pakkujate vahetu osalemisega seotud pikaajalisele eesmärgile, rõhutades samas vajadust anda Ühendkuningriigile piisavalt aega sellega kohanemiseks, nagu on nähtud ette määruses (EL) 2019/943.

(149) Seevastu teised isikud kritiseerisid Ühendkuningriigis kasutatavat võrkudevahelise ühenduse juhitud mudelit ja pooldasid kiiret üleminekut välisriikide võimsuse pakkujate vahetule osalemisele. Ühe märkuse kohaselt tagatakse võrkudevahelistele ühendustele ülem- ja alammäära mehhanismiga reguleeritud tulusus. Seetõttu oleks sobimatu, kui nimetatud võrkudevahelised ühendused osaleksid võimsuse turul, samas kui toetusi saavatel elektritootmise projektidel osaleda ei lubata.

(150) Üks huvitatud isik märkis, et võrkudevahelistel ühendustel oleks pidanud lubama osaleda 2018/2019. tarneaastat käsitlenud T-1 enampakkumisel, mis toimus 2018. aasta alguses. Ta kritiseeris ka võrkudevaheliste ühenduste välistamist ühest aastast pikematest võimsuse lepingutest, samuti võrkudevaheliste ühenduste ümberhindamise metoodikat, mida peetakse diskrimineerivaks eelkõige seetõttu, et arvutatakse individuaalsed tegurid, mitte ei tehta arvutusi tehnoloogiate kaupa, nagu muude võimsuse turul osalevate tehnoloogiate puhul.

3.3. Meetme proportsionaalsus

(151) Üks huvitatud isik seadis kahtluse alla Suurbritannia võimsuse turu vastavuse keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste punkti 230 nõuetele, kuna 2016. aastal said võimsuse turu enampakkumistel edukaks osutunud olemasolevad elektritootjad 22,50 naelsterlingit kilovati eest aastas, samas kui 2017. aastal said nad 8,40 naelsterlingit kilovati eest aastas, mis viitab ülemäärasele hüvitamisele ja juhuslikele kasumitele.

3.3.1. Sõlmitavate lepingute erinev kestus

(152) Märkused sõlmitavate lepingute kestuse kohta on esitatud kokkuvõtlikult põhjendustes 134–136.

3.3.2. Lühiajalise tegevusreserviga seotud pikaajaliste lepingute välistamine

(153) Ühe huvitatud isiku väitel tekitaks lühiajalise tegevusreservi pikaajaliste tagajate (vt põhjenduse 32 punkt f) võimsuse turul osalemine juhuslikk