Komisjoni otsus, 18. detsember 1996, Natura 2000 kandidaatalade andmevormi kohta



Euroopa Liidu Teataja L 107 , 24/04/1997 Lk 0001 - 0156

CS.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317

ET.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317

HU.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317

LT.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317

LV.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317

MT.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317

PL.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317

SK.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317

SL.ES Peatükk 15 Köide 03 Lk 162 - 317



Komisjoni otsus, 18. detsember 1996, Natura 2000 kandidaatalade andmevormi kohta (97/266/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 21. mai 1996. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, [1] muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artikli 4 lõike 1 teist lõiku ning arvestades, et: direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõike 1 teises lõigus sätestatakse, et liikmesriigid peavad edastama komisjonile artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud Natura 2000 kandidaatalade loetelu koos iga ala käsitleva teabega vormis, mille komisjon on kehtestanud artiklis 21 sätestatud korras; iga Natura 2000 kandidaatala kohta täidetud vormis peab olema ala kaart, nimi, asukoht, suurus ja andmed ala valimisel kasutatud kriteeriumide kohaldamise kohta; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ artikli 20 kohaselt asutatud komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõike 1 teise lõigu kohaselt edastatava teabe vorm, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, on vastu võetud. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 18. detsember 1996 Komisjoni nimel komisjoni liige Ritt Bjerregaard [1] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. -------------------------------------------------- LISA +++++ TIFF +++++ Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ning Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta STANDARDNE ANDMEVORM EUR 15 versioon Lõplik versioon ajakohastatud 27. mail 1994, milles on arvesse võetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktist tulenevad muudatused (EÜT L 1, 1.1.1995, lk 135–137) ning Eurostati NUTSi piirkondade 1995. aasta märtsi versioon STANDARDNE ANDMEVORM Linnukaitsealadele (SPA), ühenduse tähtsusega aladeks identifitseerimiseks sobivatele aladele (SCI) ja erikaitsealadele (SAC) 1. ALA IDENTIFITSEERIMINE +++++ TIFF +++++ 2. ALA ASUKOHT +++++ TIFF +++++ 3. ÖKOLOOGILINE TEAVE +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 4. ALA KIRJELDUS +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 5. ALA KAITSESTAATUS JA SEOS CORINE'I BIOTOOPIDE ALADEGA +++++ TIFF +++++ 6. MÕJUD JA TEGEVUS ALAL JA SELLE ÜMBER +++++ TIFF +++++ 7. ALA KAART +++++ TIFF +++++ 8. SLAIDID JA MUU FOTOMATERJAL (lisada, kui on asjakohane) +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- SLAIDIDNATURA 2000 VÕRGUSTIK STANDARDNE ANDMEVORM SELGITAVAD MÄRKUSED SISUKORD Lk | Sissejuhatus | 182 | 1. | ALA IDENTIFITSEERIMINE … | 185 | | 1.1 | Ala tüüp (kohustuslik) … | 185 | | 1.2 | Ala kood (kohustuslik) … | 185 | | 1.3 | Vormi koostamise kuupäev (kohustuslik) … | 185 | | 1.4 | Ajakohastamise kuupäev (kohustuslik) … | 185 | | 1.5 | Seosed muude kirjeldatud aladega (kohustuslik, kui seos on olemas) … | 186 | | 1.6 | Andmeesitaja (kohustuslik) … | 186 | | 1.7 | Ala nimi (kohustuslik) … | 186 | | 1.8 | Ala esitamise ja määramise kuupäevad (kohustuslik) … | 186 | 2. | ALA ASUKOHT … | 186 | | 2.1 | Ala keskpunkti asukoht (kohustuslik) … | 186 | | 2.2 | Ala pindala (kohustuslik) … | 187 | | 2.3 | Ala pikkus … | 187 | | 2.4 | Kõrgus merepinnast (märkida, kui on asjakohane) … | 187 | | 2.5 | Halduspiirkonna kood, nimi ja protsentuaalne katvus igas piirkonnas (kohustuslik) … | 187 | | 2.6 | Biogeograafiline piirkond … | 187 | 3. | ÖKOLOOGILINE TEAVE … | 189 | | 3.1. | Ala elupaigatüübid ja ala hinnang nende kaitse seisukohast … | 189 | | 3.2 | Nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ artiklis 4 nimetatud liigid ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liigid ning ala hinnang nende kaitse seisuskohast … | 192 | | 3.3 | Muud olulised taime- ja loomaliigid … | 195 | 4. | ALA KIRJELDUS … | 195 | | 4.1 | Ala üldkirjeldus (kohustuslik) … | 196 | | 4.2 | Kvaliteet ja tähtsus (kohustuslik) … | 196 | | 4.3 | Kahjustatavus (kohustuslik) … | 196 | | 4.4 | Ala määramine (märkida, kui on asjakohane) … | 196 | | 4.5 | Omandiline kuuluvus (märkida, kui on asjakohane) … | 196 | | 4.6 | Dokumendid … | 196 | | 4.7 | Ala andmete muutused (ei täideta): … | 196 | 5. | ALA KAITSE JA SEOS CORINE'I BIOTOOPIDE ALADEGA … | 197 | | 5.1 | Kaitsestaatus siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil (D liide) (kohustuslik) … | 197 | | 5.2 | Käesoleva alaga seotud alad (naaberalad ja muudesse tüüpidesse kuuluvad määratud alad) (märkida, kui on asjakohane) … | 197 | | 5.3 | Kirjeldatud ala seos Corine'i biotoopide aladega … | 197 | 6. | TEAVE MÕJUDE JA TEGEVUSE KOHTA ALAL JA SELLE ÜMBRUSES … | 198 | | 6.1 | Üldmõjud ja tegevus ning mõjutatud ala pindala suurus (E liide) (märkida, kui on asjakohane) … | 198 | | 6.2 | Ala kaitsekorraldus … | 198 | 7. | ALA KAART (kohustuslik) … | 198 | 8. | SLAIDID JA MUU FOTOMATERJAL (esitada, kui on asjakohane) … | 199 | Sissejuhatus Natura 2000 eduka täitmise aluseks on eelolevatel aastatel ühenduse tähtsusega elupaikade ja liikide kohta kogutava teabe tase. Euroopas on niisuguste andmete kogumise kogemusi saadud seoses Corine'i biotoopide projektidega, milles praeguseks on kirjeldatud üle 6000 Euroopa Liidus paikneva looduskaitseala. Põhiandmete väljade aluseks on need kogemused, mida on asjaomaste direktiivide raames muudetud ja laiendatud. Kuna kõik linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi kohaselt klassifitseeritud alad koos moodustavad Natura 2000 võrgustiku, on tervikliku võrgu loomiseks oluline lähtuda mõlema tüübi puhul ühtsetest teabekogumise menetlustest. Andmesisestuse vormi puhul on arvesse võetud mõlema direktiivi kõiki aspekte ja seega on iga ala kohta vaja täita ainult üks vorm. Kõik linnudirektiivil põhinevad varasema andmelehe andmeväljad on täielikus kooskõlas uue andmesisestusvormiga. Niisiis, kui 1100linnukaitseala (SPA) kohta on andmed olemas, võib need automaatselt üle kanda. Seetõttu kasutatakse edaspidi seda vormi kõikide alade puhul, mis linnudirektiivi kohaselt on määratletud linnukaitsealana (SPA). Elupaikade direktiivi kohaste alade puhul kasutatakse seda esialgu teabe kogumiseks alade kohta, mis sobivad ühenduse tähtsusega aladeks (SCI), kohaldades direktiivi artikli 4 lõiget 1 (1. etapp), mis tuleb lõpetada 1995. aasta juuniks. Natura 2000 selle etapi rakendamiseks vajalike andmete esitamise õiguslik alus on esitatud elupaikade direktiivi artiklis 4, milles on märgitud, et "teave peab sisaldama ala kaarti, nime, asukohta, suurust ja III lisas (1. etapp) ettenähtud kriteeriumide kohaldamisest tulenevaid andmeid, mis esitatakse komisjoni kehtestatud vormis artiklis 21 sätestatud korras". Linnudirektiivi artikli 4 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid juba kohustatud "saatma komisjonile kogu asjakohase teabe, et komisjon saaks teha asjakohaseid algatusi seoses koordineerimisega, millega tagatakse, et (artikli 4) lõigetes 1 ja 2 ettenähtud alad moodustaksid ühtse terviku, mis vastavad nende liikide kaitsmise vajadustele, kes elavad geograafilisel vee- ja maismaa-alal, kus seda direktiivi kohaldatakse." Andmebaaside peamised eesmärgid on: 1. anda vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil koostöös liikmesriikidega koordineerida meetmeid, et luua ühtne Natura 2000 võrgustik ja hinnata selle tõhusust nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisa elupaikade ja II lisa liikide kaitsmisel ning nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ I lisas loetletud linnuliikide ja muude rändlinnuliikide elupaikade kaitsmisel; 2. anda teavet, mis aitab komisjonil teha muid otsuseid, et tagada Natura 2000 võrgustiku arvessevõtmine muudes komisjoni tegevusvaldkondades ja -sektorites, eelkõige regionaal-, põllumajandus-, energia-, transpordi- ja turismipoliitikas; 3. abistada komisjoni ja asjakohaseid komiteesid LIFE'i ja muude finantsinstrumentide kaudu rahastatavate meetmete valikul, kui alade kaitsmisega seotud andmed, näiteks maa omandiline kuuluvus ja kaitsekorraldusega seotud tavad, aitavad otsustamist tõenäoliselt hõlbustada; 4. luua sobiv komitee, kus vahetada ja jagada teavet ühenduse tähtsusega elupaikade ja liikide kohta kõikide liikmesriikide kasuks. Käesolevas dokumendis selgitatakse näitlikult kõiki vormi punkte. Lisaks sellele selgitatakse kasutajale mõningaid elemente kasutaja käsiraamatus, eelkõige esmatähtsate elupaigatüüpide tõlgendamise seisukohast. Käesolev vorm on välja töötatud andmete sisestamiseks paberile, arvutisse ja elektrooniliseks andmetöötluseks. Need andmeväljad, mis tuleb täidetakse ühenduse tähtsusega aladeks sobivate alade identifitseerimise etapis, on sisestusvormil esitatud rasvases kirjas kursiivis ja selgitavate märkuste asjakohastes punktides on nende juurde märgitud sõna "kohustuslik". Need väljad on kohustuslikud ka linnukaitsealade (SPA) puhul. Ökoloogilise teabe nõuete kohta on antud täiendavad selgitused selgitavate märkuste punktis 3. Muud väljad tuleb täidetakse ala SPAks klassifitseerimise või SACiks määratlemise etapis, kui see teave on vajalik seoses ala kaitsmise ja kaitsekorraldusega. Selgitavates märkustes on nende väljade juures sõnad "märkida, kui on asjakohane". Eeldatakse, et üles märgitakse kogu ala määramiseks või klassifitseerimiseks vajalik teave. Selle hulka kuulub eelkõige teave, millega põhjendatakse kõnealuse ala valikut, ning teave, mis võimaldab hinnata selle panust Natura 2000 võrgustiku tõhususse ja sidususse. Täiendav asjakohane teave tuleks esitada nii kiiresti kui võimalik. Alade puhul, mis on lõplikult lülitatud Natura 2000 võrgustikku, on soovitatav täita kõik väljad, sest vormis sisalduvate teabeväljade hulk piirdub ainult nendega, mida peetakse ala kaitse ja seire seisukohast siseriiklikult ja ühenduse tasandil kõige tähtsamaks. Asjakohaste asutustega konsulteerides on eesmärk arendada Natura 2000 andmebaasi nii, et selle andmed oleksid kooskõlas rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete ning konventsioonide alusel kogutud teabega, näiteks biogeneetilistelt kaitsealadelt ja Euroopa Nõukogu Euroopa diplom aladelt kogutud andmetega. Tuleb silmas pidada, et lisaks elupaikade registreerimisele igal alal peavad liikmesriigid esitama elupaikade direktiivi III lisa kohaselt iga elupaigatüübi üldpindala oma riigis ja III lisas ettenähtud analüüsi jaoks lisaks andmetele iga ala populatsioonide kohta hinnangulised arvud iga riigi territooriumil. See teave, nagu ka teave linnupopulatsioonide kohta, tuleb esitada eraldi failidena. Praegu luuakse Ornise komitee egiidi all andmebaasi kõikide ühenduse piirkondade linnupopulatsioonide kohta. Joonis 1 Võimalikud aladevahelised seosed SPA | Ühenduse tähtsusega alaks (SCI) sobiv ala | Koodi tüüp | Natura 2000 vormi täitmise juhised | +++++ TIFF +++++ | A | Määratud SPA, mis ei ole seotud muude Natura 2000 aladega. Täidetakse üks vorm ala kohta. | +++++ TIFF +++++ | B | SCIks sobiv ala, mis ei ole seotud muude Natura 2000 aladega. Täidetakse üks vorm ala kohta. | +++++ TIFF +++++ | C | SCIks sobiva ala piirkond, mis on sama kui määratud SPA. Täidetakse üks vorm ala kohta. | +++++ TIFF +++++ | D | SPA, mis piirneb (kuid ei kattu) muu Natura 2000 alaga, mis võib olla SCIks sobiv ala või SPA teises halduspiirkonnas. | E | SCIks sobiv ala, mis piirneb teises halduspiirkonnas asuva Natura 2000 alaga, mis võib olla SPA või SCIks sobiv ala teises halduspiirkonnas. Käsitletakse kahe eraldi alana; täidetakse kaks vormi ja mõlemale vormile märgitakse seotud Natura 2000 ala(de) koodid. | +++++ TIFF +++++ | F | SPA, mis sisaldab SCIks sobivat ala. | G | SCIks sobiv ala asub täielikult määratud SPA sees. Käsitletakse kahe eraldi alana, täidetakse kaks vormi ja mõlemale vormile märgitakse seotud Natura 2000 ala(de) koodid. | +++++ TIFF +++++ | H | Määratud SPA asub täielikult SCIks sobiva ala sees. | I | SCIks sobiv ala, mis sisaldab määratud SPAd. Käsitletakse kahe eraldi alana, täidetakse kaks vormi ja mõlemale vormile märgitakse seotud Natura 2000 ala(de) koodid. | +++++ TIFF +++++ | J | SPA, mis osaliselt kattub SCIks sobiva alaga. | K | SCIks sobiv ala kattub osaliselt määratud SPAga. Käsitletakse kahe eraldi alana, täidetakse kaks vormi ja mõlemale vormile märgitakse seotud Natura 2000 ala(de) koodid. | Natura 2000 andmesisestusvorm ja andmebaas Natura 2000 praegusesse arenguetappi kuuluvate alade kohta kasutatakse üht tüüpi vormi, mis hõlmab linnukaitsealasid (SPA) ja ühenduse tähtsusega aladeks (SCI) sobivaid alasid. Võib esineda juhtumeid, kus omavahel on seotud kaks või enam Natura 2000 ala. Joonisel 1 on esile näidatud võimalikud seosed, mis võivad esineda kahe Natura 2000 ala vahel. Kui kaks ala kattuvad või kui üks ala asub täielikult teise ala sees, tuleb täita kaks eraldi vormi. See on tingitud erinevatest õiguslikest tagajärgedest, mis tulenevad alade erinevatest määramistüüpidest. 1. ALA IDENTIFITSEERIMINE 1.1. Ala tüüp (kohustuslik) Selles ühetähelises koodis võetakse arvesse võimalikke seoseid ühenduse tähtsusega aladeks (SCI) sobivate kandidaatalade ja klassifitseeritud linnukaitsealade (SPA) vahel. Iga kood (A-K) vastab teatavale kindlale seosele, nagu on esitatud joonisel 1. Kui seos on olemas mitme alaga, kasutatakse koodi, mis tähistab valitsevat seost. Kood võimaldab automaatselt identifitseerida ala tüüpi (ala on SPA, SCIks sobiv ala või mõlemad). 1.2. Ala kood (kohustuslik) Relatsioonandmebaasis on iga ala tähistatud kordumatu koodiga, mis moodustab andmebaasi võtmekirje. Ala kordumatu kood koosneb üheksast tähemärgist ja käsitleb kahte osa: 1. kaks esimest koodi on riikide koodid AT: | Austria | IE: | Iirimaa | BE: | Belgia | IT: | Itaalia | DE: | Saksamaa | LU: | Luksemburg | DK: | Taani | NL: | Madalmaad | ES: | Hispaania | PT: | Portugal | FI: | Soome | SE: | Rootsi | FR: | Prantsusmaa | UK: | Ühendkuningriik | GR | Kreeka | | | 2. ülejäänud seitse tähemärki, mis moodustavad iga ala kordumatu tähtnumbrilise koodi, tuleb esitada loogilise ja ühtse süsteemi alusel, mille määratleb vastutav siseriiklik asutus. Tuleb arvesse võtta, et seos võib esineda ka kirjeldatud ala ja Corine'i biotoopide aladena määratletud alade vahel. See teave esitatakse vormi punktis 5, mis käsitleb seoseid muude määratud aladega (valikuline). 1.3. Vormi koostamise kuupäev (kohustuslik) Sisestatakse kuupäev, mis soovitakse märkida registreeritud teabe koostamise kuupäevaks. Andmeväli koosneb aastast (neli numbrit) ja sellele järgnevast kuust (kaks numbrit). Näide: 199305: andmed on esimest korda kogutud 1993. aasta mais. 1.4. Ajakohastamise kuupäev (kohustuslik) Siia kantakse koostamise kuupäevaga samas vormis kuupäev, millal ala kohta esitatud teavet viimati muudeti. Uue ala dokumenteerimisel jäetakse ajakohastamise väljale kuus tühja kohta. Kui teavet on mitu korda ajakohastatud, kantakse sellele väljale teabe viimase muutmise kuupäev. Vahepealsed ajakohastamise kuupäevad salvestatakse ala andmete muutuste väljale koos muutuste laadiga (vt 3.7). 1.5. Seosed muude kirjeldatud aladega (kohustuslik, kui seos on olemas) See väli annab ristviited kõikidele omavahel seotud kirjeldatud aladele, mille puhul kasutatakse Natura 2000 vormi: ühenduse tähtsusega kandidaataladeks (SCI) sobivad alad ja klassifitseeritud linnukaitsealad (SPA) (ning tulevikus kasutatakse seda erikaitsealadena määratletud alade puhul). Sisestatakse iga seotud ala kood. 1.6. Andmeesitaja (kohustuslik) Siia kantakse registris sisalduva teabe esitanud isiku või organisatsiooni nimi, liikmesus ja aadress. Kui suurema osa teabest on esitanud mitu isikut või organisatsiooni, sisestatakse iga esitaja nimi, liikmesus ja aadress. 1.7. Ala nimi (kohustuslik) Alade nimed sisestatakse kohalikus keeles. Sel viisil välditakse keerulist tõlketööd ning olemasoleva teabe integreerimine siseriiklikul või kohalikul tasandil on lihtne. Erineva tähestiku puhul (nt kreeka tähestik) nimed translitereeritakse. 1.8. Ala esitamise ja määramise kuupäevad (kohustuslik) Siin võib olla tegemist nelja kuupäevaga: ühenduse tähtsusega kandidaatalaks (SCI) sobiva ala esitamise kuupäev, ala SCIna kinnitamise kuupäev ja kaks määramise kuupäeva (SAC ja SPA); kuupäev tuleb märkida iga ala kohta. Neli allvälja märgivad aastat ja kuupäeva, mil ala esitati ühenduse tähtsusega kandidaatalaks (SCI) sobivaks alaks, ala SCIna kinnitamise kuupäeva, ala liikmesriigis ametlikult linnukaitsealana nimekirja kandmise kuupäeva ja/või viimasena ala erikaitsealaks määramise kuupäeva. Kui ala on määratud ja seejärel laiendatud, näidatakse ala esmakordse loetellu kandmise aasta ja viimane üldpindala. 2. ALA ASUKOHT 2.1. Ala keskpunkti asukoht (kohustuslik) Ala keskpunkti geograafilised koordinaadid (pikkuskraad ja laiuskraad) tuleb sisestada kaarekraadides, -minutites ja -sekundites. Tavaliselt märgitakse Greenwichi meridiaanist läände jäävad pikkuskraadid, -minutid ja -sekundid miinusmärgiga ja itta jäävad plussmärgiga, mida võib kinnitada plussmärgiga (+) või selleks lugeda, kui märk on asendatud tühikuga. Sellega välditakse koordinaatidega seotud probleeme, kui andmed kantakse hiljem geograafilise informatsiooni süsteemi (GIS). Alade puhul, mis koosnevad mitmest eraldi alast, sisestatakse kõige tähtsama alamala koordinaadid. Peaaegu kõik riigid kasutavad topograafiliste kaartide koostamisel erinevaid skaalasid, projektsioonitüüpe ja parameetreid. Need teistsugused koordinaatide süsteemid (UTM, Lamberti konformne või asimuutprojektsioon, Gauss-Krügeri projektsioon jne) on ala asukoha märkimiseks sobivad, kui projektsiooni tüüp ja parameetrid on punktis 7 märgitud (ala kaart), sest need on kõige tähtsamad koordinaatide kindlaksmääramise allikad. Lõplikus andmebaasis salvestamiseks teisendatakse need koordinaadid GISis pikkus- ja laiuskraadideks. Kuigi peaaegu kõikides algdokumentides puuduvad ala keskpunkti koordinaadid, palutakse siiski see väli nõuetekohaselt täita. Kõnealune väli on võti kaartide koostamisel ja muude temaatiliste andmekihtidega (maakate, mullatüüp, maakasutus, õhu kvaliteet, …) sidumisel. Kõik, kes edastavad andmeid keskandmebaasi ja tahavad kasutada teistsugust koordinaatsüsteemi, peavad pöörduma komisjoni pädeva teenistuse poole. Kui koordinaadid on nõuetekohaselt märgitud, saab muudesse väljadesse teavet kanda automaatselt ja kiiresti. Kui ala piirid edastatakse digitaalselt, võib selle välja väärtuse automaatselt arvutada polügoonide keskpunkti järgi. 2.2. Ala pindala (kohustuslik) Ala pindala sisestatakse hektarites. Kuigi see on kohustuslik väli, antakse väljadele, mille pindala on veel teadmata, väärtuseks –99. Väärtus 0 võib olla õige, kui ala on koobas või kaljunõlv. Sel juhul on välja 2.3 täitmine kohustuslik. Kui ala pindala on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane üldpindala. 2.3. Ala pikkus (kohustuslik, kui 2.2 > 0) Käesoleva välja täitmine on kohustuslik ainult siis, kui pindala mõõtmine ei ole vajalik (nt koopad, kaljud). Ala pikkus sisestatakse kilomeetrites. Kui ala pikkus on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane üldpikkus. 2.4. Kõrgus merepinnast (märkida, kui on asjakohane) Ala kõrgus merepinnast sisestatakse kolme allvälja, märkides ala piires miinimum-, maksimum- ja keskmise kõrguse merepinnast. Samuti on oluline märkida negatiivsed (allpool merepinda) väärtused, kui need esinevad. Keskmine väärtus tuleks arvutada merepinnast mõõdetud kõrguse ala klasside kaalutud keskmise väärtusena. Selleks et automaatselt arvutada merepinnast mõõdetud kõrguse andmeid olemasoleva GISi süsteemi digitaalse kõrgusmudeli (DEM) abil, on erakordselt oluline väga täpselt registreerida ala koordinaadid ja piirid, kasutades selleks nii palju aega kui vaja. Selline mudel tuleb komisjonis kasutusele Eurostati Gisco projekti kaudu. 2.5. Halduspiirkonna kood, nimi ja protsentuaalne katvus igas piirkonnas (kohustuslik) Eurostat on välja töötanud Euroopa ühenduse piirkondi käsitlevate statistiliste võrdlusandmete standardse hierarhilise kodeerimissüsteemi. Seda kodeerimissüsteemi tuleb kohaldada kõikidel juhtudel, kui komisjonis kasutatakse piirkondlikku kodeerimist. Selle täielik kirjeldus on olemas Eurostati väljaandes ja A liites. NUTSi koodid sisestatakse iga ala kohta koos protsendiga, mille ala piirkonnas moodustab. Kohustuslik on üks kood. Kui ala jaguneb mitme piirkonna vahel, sisestatakse andmebaasi üksikasjalikult (5 märki) kõikide piirkondade koodid. Piirkonna nime on vaja ristkontrolliks. Kui ala piirid on digitaalses vormis olemas, võib ala katvuse protsendi NUTSi eri piirkondades arvutada digitaalses vormis. Kui alade hulka kuulub mereline osa, mida NUTSi süsteemis ei esine, märgitakse ka ala katvusprotsent selles osas. 2.6. Biogeograafilised piirkonnad (kohustuslik) Biogeograafiliste piirkondade kaardi (joonis 2: Doc. Hab 95/10) alusel märgitakse, millises piirkonnas (millistes piirkondades) ala paikneb, ja täidetakse asjakohased lahtrid. +++++ TIFF +++++ Kartograafia: Eurpean Topic Centre on Nature Conservation, Paris – November 1995 3. ÖKOLOOGILINE TEAVE Ühenduse tähtsusega alade (SCI) loetelu koostamiseks direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt peavad liikmesriigid esitama asjakohase teabe I lisa elupaigatüüpide (punkt 3.1) kohta ja II lisa taime- ja loomaliikide (punktid 3.2.c–3.2.g) kohta. Kummagi direktiivi kohaselt loetelusse kantud ala määramise või klassifitseerimise lõppetapis tuleb esitada kogu ökoloogiline teave, mis võimaldab hinnata ala panust Natura 2000 võrgustiku üldise tõhususe ja sidususe saavutamisse. Linnukaitsealadeks (SPA) klassifitseeritud või klassifitseeritavate alade puhul - on kohustuslik esitada kogu asjakohane teave I lisa liikide (punkt 3.2.a) ja I lisasse kandmata rändliikide (punkt 3.2.b) kohta, - tuleb esitada ka I lisa elupaiku (punkt 3.1) ja II lisa looma- ja taimeliike (punktid 3.2.c-3.2.g) käsitlev teave kogu ala või ala osa kohta, kui see on tunnistatud ühenduse tähtsusega alaks nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ alusel või on samal ajal määratud erikaitsealaks (SAC), - on soovitav esitada ka kogu muu asjakohane looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3.3), - kui ala on klassifitseeritud linnukaitsealaks (SPA) ja see ei ole nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ alusel tervikuna või osaliselt tunnistatud ühenduse tähtsusega alaks, kuid teatav teave elupaikade või looma- ja linnuliikide kohta on oluline linnuliikide kaitse seisukohast, mille tõttu ala linnukaitsealaks (SPA) klassifitseeriti, on soovitav teave esitada. Erikaitsealadeks (SAC) määratavate alade puhul - on kohustuslik esitada kogu asjakohane teave I lisa elupaigatüüpide (punkt 3.1) kohta ja II lisa taime- ja loomaliikide (punktid 3.2.c–3.2.g) kohta; - tuleb esitada kogu asjakohane teave nõukogu direktiivi 74/409/EMÜ kohaselt I lisa linnuliikide ja rändlinnuliikide kohta (punktid 3.2.a ja 3.2.b) kogu ala või ala osa kohta, mis on samal ajal klassifitseeritud või klassifitseeritakse linnukaitsealaks (SPA), - on soovitatav esitada ka kogu muu asjakohane looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3.3). 3.1. Ala elupaigatüübid ja ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt i) Koodid ja elupaikade katvus protsentides - I lisas nimetatud elupaigatüübid: koodid ja pindalaline katvus (protsent ala pindalast) (B liide) Siia kantakse alal esinevate direktiivi 92/43/EMÜ I lisas nimetatud elupaikade koodid vastavalt B liitele. See neljakohaline kood järgib direktiivi I lisas nimetatud elupaigatüüpide hierarhilist esitamisviisi. Kõik konkreetsel alal esinevad I lisa elupaigad tuleb sisestada koos nende pindalalise katvusega protsentides (see on seotud direktiivi III lisa punkti A alapunkti b kriteeriumidega). Näide: 4110/005: 5 % alast on kaetud I lisa elupaigatüübi numbriga 4110. ii) Ala hindamise kriteeriumid I lisas nimetatud loodusliku elupaiga seisukohast (III lisa punkti A kohaselt) - ESINDAVUS: = III lisa punkti A alapunkt a: elupaigatüübi esindavuse aste käsitletaval alal. III lisa punkti A alapunkti a kriteerium tuleks siduda I lisa elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatuga, kuna see käsiraamat annab tüübi määratluse, iseloomulike liikide loetelu ja muud elemendid. Esindavuse aste annab ettekujutuse, kui tüüpiline elupaigatüüp kõnealusel alal on. Vajaduse korral tuleks selles hinnangus samuti arvesse võtta asjaomase elupaigatüübi esindavust kõnealusel alal elupaigatüüpide rühmas või eri elupaigatüüpide kindlas kombinatsioonis. Kui võrdlemiseks puuduvad väliandmed, eelkõige kvantitatiivsed andmed, või kui kriteeriumi ei ole võimalik mõõta, võib elupaigatüübi liigitada parima võimaliku ekspertarvamuse põhjal. Kasutada tuleks järgmist liigitussüsteemi: A: eeskujulik esindavus, B: hea esindavus, C: oluline esindavus. Lisaks sellele tuleb kõik juhud, kus elupaigatüüp esineb kõnealusel alal ebaolulisel määral, märkida neljandasse kategooriasse. D: ebaoluline esinemine. Kui asjaomase elupaigatüübi esindavus alal on klassifitseeritud klassi "D: ebaoluline", ei ole selle elupaigatüübi kohta kõnealusel alal vaja märkida muid hindamiskriteeriume. Nendel juhtudel ei ole vaja märkida kriteeriume "Suhteline pindala", "Kaitsestaatus" ja "Üldhinnang". - SUHTELINE PINDALA: = III lisa punkti A alapunkt b: Loodusliku elupaigatüübi pindala konkreetsel alal võrreldes kõnealuse loodusliku elupaigatüübi üldpindalaga riigi territooriumil. Teoreetiliselt on punkti A alapunkti b kriteeriumi hindamiseks vaja mõõta elupaigatüübiga kaetud pindala konkreetsel alal ja sama elupaigatüübi üldpindala kogu riigi territooriumil. Kuigi vajadus selle järele on ilmne, on neid mõõtmisi erakordselt raske teha, eriti elupaigatüübi üldpindala mõõtmist kogu riigi territooriumil. Seda kriteeriumi tuleb väljendada protsendina "p". Olenemata sellest, kas need kaks mõõtmistulemust on olemas või neid saab hankida (ja seetõttu protsenti arvutada) või tulemus saadakse parima võimaliku ekspertarvamuse alusel (mis on tõenäolisem), tuleb "p" väärtus esitada klasside kaupa, kasutades järgmist progresseeruvat mudelit. A: 100 ≥ p > 15 % B: 15 ≥ p > 2 % C: 20 ≥ p > 0 % - KAITSESTAATUS: = III lisa punkti A alapunkt c: Kõnealuse loodusliku elupaigatüübi struktuuri ja funktsioonide säilimise aste ning taastamisvõimalused See kriteerium koosneb kolmest allkriteeriumist: i) struktuuri kaitsestaatuse aste; i) funktsioonide kaitsestaatuse aste; iii) taastamisvõimalused. Kuigi eespool esitatud allkriteeriumeid võib hinnata eraldi, tuleks need siiski ühendada siseriiklikku loetelusse esitatavate alade valiku nõuetega, sest nad mõjutavad protsessi kompleksselt ja vastastikku. i) Struktuuri kaitsestaatuse aste See allkriteerium tuleks siduda I lisa elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatuga, kuna see käsiraamat annab tüübi määratluse, iseloomulike liikide loetelu ja muud elemendid. Võrreldes alal esineva käsitletava elupaigatüübi struktuuri tõlgendamise käsiraamatu andmetega (ja muude asjakohaste teadusandmetega) ja ka sama elupaigatüübiga muudel aladel, peaks olema võimalik kasutada järgnevalt esitatud liigitussüsteemi, kasutades "parimat võimalikku ekspertarvamust": I: eeskujulik struktuur, II: hea struktuur, III: keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur. Kui elupaigale antakse hinnang "eeskujulik struktuur", tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna kanda klassi "A: eeskujulik kaitsestaatus", sõltumata ülejäänud kahe allkriteeriumi liigitamisest. Kui asjaomase elupaigatüübi struktuur ei ole alal eeskujulik, tuleb hinnata ka kaht muud allkriteeriumi. ii) Funktsioonide kaitsestaatuse aste Teatava elupaigatüübi funktsioonide ja nende kaitse määratlemine ja mõõtmine konkreetsel alal muudest elupaigatüüpidest sõltumatult võib osutuda raskeks. Selleks on kasulik "funktsioonide kaitse" ümber sõnastada kõnealuse ala asjaomase elupaigatüübi väljavaadeteks (suutlikkus ja tõenäosus), et säilitada selle struktuur tulevikus, arvestades ühest küljest võimalikke ebasoodsaid mõjusid ja teisest küljest kõiki võimalikke põhjendatud kaitsega seotud tegevusi. I: eeskujulikud võimalused, II: head võimalused, III: keskmised või ebasoodsad võimalused Kui alamklass "I: eeskujulikud võimalused" või "II: head võimalused" on ühendatud esimese allkriteeriumi liigitusega "II: hea struktuur", tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna klassifitseerida vastavalt klassi "A: eeskujulik kaitsestaatus" või "B: hea kaitsestaatus", sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitamisest, mida ei pea arvesse võtma. Kui alamklass "III: keskmised või ebasoodsad väljavaated" on ühendatud esimese allkriteeriumi liigitusega "III: keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur", tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna klassifitseerida alamklassi "C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus", sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitamisest, mida ei pea arvesse võtma. iii) Taastamisvõimalused. Seda allkriteeriumi kasutatakse juhul, kui hinnatakse, millises ulatuses on asjaomase elupaigatüübi taastamine teataval ala võimalik. Kõigepealt tuleb hinnata taastamise teostatavust teaduslikust seisukohast: kas olemasolevad teadmised annavad vastuse küsimustele "mida teha?" ja "kuidas seda teha?". See eeldab põhjalikke teadmisi elupaigatüübi struktuuri ja funktsioonide kohta ning konkreetseid kaitsekorralduskavade ja ettekirjutuste olemasolu, mis on vajalikud selle taastamiseks ehk teisisõnu selle elupaigatüübiga kaetud ala protsendi stabiliseerimiseks või suurendamiseks, et taastada konkreetset struktuuri ja funktsioone, mis on vajalikud selle pikaajaliseks säilimiseks ja selle tüüpiliste liikide soodsa kaitsestaatuse säilitamiseks ja taastamiseks. Teiseks võib küsida, kas taastamise kulud on looduskaitse seisukohast otstarbekad. Selles hinnangus tuleb arvesse võtta ohtu elupaigatüübile ja selle haruldust. Tuleks kasutada järgmist liigitussüsteemi, kasutades parimat võimalikku ekspertarvamust: I: taastamine lihtne, II: taastamine võimalik keskmise jõupingutusega, III: taastamine raske või võimatu. Süntees: kohaldatakse kõigi kolme allkriteeriumi üldhinnangut. A: eeskujulik kaitsestaatus = eeskujulik struktuur, sõltumata kahe muu allkriteeriumi liigitusest, = hea struktuur ja väljavaated eeskujulikud, sõltumata kolmanda kriteeriumi liigitusest, B: hea kaitsestaatus = hea struktuur ja väljavaated head, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitusest, = hea struktuur ja keskmised/võib-olla ebasoodsad väljavaated, taastamise lihtne või keskmise jõupingutusega võimalik, = keskmine struktuur/osaliselt kahjustatud, eeskujulikud väljavaated, taastamise lihtne või keskmise jõupingutusega võimalik, = keskmine struktuur/osaliselt kahjustatud, head väljavaated, taastamise lihtne, C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus = kõik muud kombinatsioonid. - ÜLDHINNANG = III lisa punkti A alapunkt d: Ala väärtuslikkuse üldhinnang loodusliku elupaigatüübi kaitsest lähtuvalt. Seda kriteeriumi tuleks kasutada eelmiste kriteeriumide integreeritud hindamiseks, võttes arvesse erinevat kaalu, mis neil võib kõnealuse elupaigatüübi jaoks olla. Ka muid kõige tähtsamate asjakohaste elementide hinnanguga seotud aspekte võib arvesse võtta, kui hinnatakse üldiselt nende positiivset või negatiivset mõju elupaigatüübi kaitsele. Kõige tähtsamad elemendid võivad elupaigatüübiti erineda; nende hulka võib kuuluda inimtegevus nii alal kui selle naaberaladel, mis tõenäoliselt mõjutab elupaigatüübi kaitsestaatust, maa omandiline kuuluvus, ala praegune õiguslik seisund, elupaigatüüpide ja liikide vahelised ökoloogilised seosed jne. Nimetatud üldhinnangu andmisel võib kasutada parimat võimalikku eksperthinnangut ning seda väljendav liigitussüsteem peaks olema järgmine: A: üliväärtuslik, B: väärtuslik, C: küllaltki väärtuslik. 3.2. Direktiivi 79/409/EMÜ artiklis 4 nimetatud liigid ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liigid ning ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt i) Liigi kood, nimi ja andmed populatsiooni kohta Olukorra kohaselt kantakse siia kõikide nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ artikli 4 lõigetes 1 ja 2 esinevate linnuliikide teaduslikud nimed ning kõik alal esinevad nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud looma- ja taimeliigid, märkides andmed nende populatsioonide kohta kõnealusel alal (vt allpool). Kõik asjakohased liigid, sealhulgas nõukogu direktiivi artikli 4 lõikes 2 nimetatud rändlinnuliigid, tuleb märkida neljatähelise jadakoodiga, mille saab C liitest. Kuna suur hulk loomaliike, eelkõige paljud linnuliigid, on rändliigid, võib ala olla tähtis liikidele nende elu eri etappidel. Liigid on jaotatud järgmiselt: Paikne : leidub alal aasta ringi, Pesitsev/paljunev : kasutab ala pesitsemiseks ja poegade kasvatamiseks, Peatuv : ala kasutatakse rändel või sulgimiseks väljaspool paljunemisala, Talvituv : kasutab ala talvel. Kui mittepaikne populatsioon esineb alal rohkem kui ühel aastaajal, tuleb andmed kanda asjakohastesse väljadesse. Arvukuse osas tuleb alati sisestada täpsed andmed, kui need on teada. Kui täpne arvukus ei ole teada, esitatakse vahemik, millesse populatsiooni arvukus jääb (1–5, 6–10, 11–50, 51–100, 101–250, 251–500, 501–1000, 1001–10000, > 10000). Kui populatsiooni vahemik ei ole teada, kuid on olemas andmed populatsiooni kõige väiksema ja suurema arvukuse kohta, märgitakse arvukust tähistega < (väiksem kui) või > (suurem kui). Märkige numbri järele täht p (populatsiooni suurus paarides) või i (populatsiooni suurus üksikisendites). Mõnede eri paljunemissüsteemiga liikide puhul võib loendada isaseid ja emaseid eraldi: numbri järele võib lisada vastavalt tähe m või f. Eelkõige imetajate, kahepaiksete/roomajate ja kalade kohta võib arvuline teave üldse puududa. Sel juhul esitatakse populatsiooni suurus/tihedus ja märgitakse, kas liik on tavaline (C), haruldane (R) või väga haruldane (V). Kui populatsiooni kohta ei ole mingeid andmeid, märgitakse, et liik esineb alal (P). Üksikutel erijuhtudel, kui selgrootute ja taimede liigi arvukus alal on teada, esitatakse populatsiooni hinnanguline suurus või suuruse vahemik, nagu eespool näidatud. Teistel juhtudel märgitakse, kas liik on tavaline (C), haruldane (R) või väga haruldane (V). Kui mingeid andmeid populatsiooni kohta ei ole, märgitakse, et liik esineb (P). Kui igasuguste andmete puudumisest hoolimata on siiski teada, et ala on liigi seisukohast ühenduse tähtsusega, kirjeldatakse liigi populatsiooni omadusi ala kirjelduse tekstiväljal "Kvaliteet", esitades populatsiooni lühiiseloomustuse (nt tihedus, hajutatus või eraldatus). Järgmisi liigirühmi kirjeldatakse eraldi: linnud, imetajad, kahepaiksed ja roomajad, kalad, selgrootud ja taimed. ii) Ala hindamise kriteeriumid II lisas nimetatud liikide seisukohast (III lisa punkti B kohaselt) - POPULATSIOON: = III lisa punkti B alapunkt a: Alal esinevate liikide populatsiooni suurus ja tihedus võrreldes kogu riigi territooriumil esinevate populatsioonidega Selle kriteeriumi eesmärk on hinnata ala populatsiooni suhtelist suurust või tihedust võrreldes kogu riigi populatsiooniga. Viimati nimetatud aspekti on üldiselt üsna raske hinnata. Sobivaim oleks protsentides väljendatud mõõtühik, mis tuleneb ala populatsiooni ja riigi territooriumil esineva populatsiooni suhtest. Nagu punkti A alapunkti b kriteeriumi puhul, soovitatakse ka siin kasutada hinnangulist väärtust või klassivahemikke järgmise progresseeruva mudeli kohaselt: A: 100 % ≥ p > 15 %, B: 15 % ≥ p > 2 %, C: 2 % ≥ p > 0 %. Lisaks sellele tuleb kõik juhud, kus liigi populatsioon esineb kõnealusel alal ebaolulisel määral, märkida neljandasse kategooriasse. D: ebaoluline populatsioon. Kui asjaomase populatsiooni esindavus alal on klassifitseeritud klassi "D: ebaoluline", ei ole vaja selle elupaigatüübi kohta kõnealusel alal märkida muid hindamiskriteeriume. Nendel juhtudel ei ole vaja märkida kriteeriume "Kaitse", "Isolatsioon" ja "Üldhinnang". - KAITSESTAATUS: = III lisa punkti B alapunkt b: Kõnealuse liigi seisukohast tähtsate elupaigatunnuste kaitse aste ja taastamisvõimalused See kriteerium koosneb kahest allkriteeriumist: i) liigile tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste; ii) taastamisvõimalused. i) Liigile tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste Kriteerium i eeldab elupaigatunnuste üldhinnangut, mis on seotud käsitletava liigi bioloogiliste nõuetega. Nii looma- kui taimeliikide puhul on kõige asjakohasemad populatsiooni dünaamikat mõjutavad tegurid. Tuleks hinnata elupaiga struktuuri ja mõningaid abiootilisi tegureid. Selle kriteeriumi järgneval liigitamisel tuleks kasutada parimat võimalikku ekspertarvamust: I. tunnuste kaitsestaatus eeskujulik, II. tunnuste kaitsestaatus hea, III. tunnuste kaitsestaatus keskmine või osaliselt kahjustunud. Kui ala liigitatakse alamklassi "I: tunnuste kaitsestaatus eeskujulik" või "II: tunnuste kaitsestaatus hea", tuleb punkti B alapunkti b kriteerium tervikuna klassifitseerida vastavalt klassi "A: eeskujulik kaitsestaatus" või "B: hea kaitsestaatus", sõltumata muu allkriteeriumi liigitusest. ii) Taastamisvõimalused Selle allkriteeriumi osas, mida tuleb arvesse võtta ainult siis, kui tunnuste kaitsestaatus on keskmine või osaliselt kahjustunud, tuleb kasutada sama lähenemisviisi kui punkti A alapunkti c.iii kriteeriumi puhul, lisades sellele kõnealuse populatsiooni elujõulisuse hinnangu. Selle tulemusena peaks liigitussüsteem olema järgmine: I: taastamine lihtne, II: taastamine võimalik keskmise jõupingutusega, III: taastamine raske või võimatu. Süntees: kohaldatakse kõigi kolme allkriteeriumi klassifikatsiooni A: kaitsestaatus eeskujulik = tunnuste kaitsestaatus eeskujulik, sõltumata taastamisvõimaluse liigitusest, B: hea kaitsestaatus = tunnuste kaitsestaatus hea, sõltumata taastamisvõimaluse liigitusest, = tunnuste kaitsestaatus keskmine või osaliselt kahjustunud, kuid seda on kerge taastada, C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus = kõik muud kombinatsioonid. - ERALDATUS: = III lisa punkti B alapunkt c: Alal esinevate liikide populatsiooni isolatsiooniaste võrreldes liigi loodusliku levikualaga. Seda kriteeriumi võib tõlgendada ligikaudse näitajana, millega mõõdetakse käsitletava populatsiooni osa ühest küljest liigi geneetilise mitmekesisuses ja teisest küljest selle konkreetse populatsiooni tundlikkuse seisukohast. Lihtsustatult võib väita, et mida rohkem on populatsioon isoleeritud (võrreldes selle loodusliku levikualaga), seda suurem on selle osatähtsus liigi geneetilises mitmekesisuses. Järelikult võib terminit "isolatsioon" vaadelda laiemas kontekstis, kasutades seda võrdselt täielike endeemsete liikide, alamliikide/sortide/tõugude ning metapopulatsiooni allpopulatsioonide puhul. Seoses sellega tuleks kasutada järgmist liigitust: A: populatsioon (peaaegu) eraldatud, B: populatsioon ei ole eraldatud, kuid asub oma levikuala äärel, C: populatsioon ei ole eraldatud kogu liigi loodusliku leviku alal. - ÜLDHINNANG = III lisa punkti B alapunkt d: Ala väärtuslikkuse üldhinnang asjaomaste liikide kaitsest lähtuvalt. Selle kriteeriumi alusel antakse ala väärtuslikkuse üldhinnang asjaomaste liikide kaitsest lähtuvalt. Seda võib kasutada eelmiste kriteeriumide liitmiseks ja samuti käsitletava liigi seisukohast tähtsaks peetavate ala tunnuste hindamiseks. Need tunnused võivad liigiti erineda ja nende hulka võib kuuluda ka inimtegevus alal või naaberaladel, mis mõjutab liikide kaitsestaatust, maakasutust, ala seadusjärgset kaitset, eri elupaikade ja liikide vahelisi ökoloogilisi seoseid jne. Selle üldhinnangu andmiseks võib kasutada parimat võimalikku ekspertarvamust, kasutades järgmist liigitussüsteemi: A: üliväärtuslik, B: väärtuslik, C: küllaltki väärtuslik. 3.3. Muud liigid (märkida, kui on asjakohane) Järgnevalt võib märkida kõik muud tähtsad taime- ja loomaliigid, kui need on ala kaitse ja majandamise seisukohast olulised, kasutades järgmist menetlust. - Tehke ristike asjakohase liigirühma lahtrisse, - esitage liigi teaduslik nimi, - esitage võimaluse korral tavalised täielikud andmed liigi populatsiooni kohta. Kui kvantitatiivseid andmeid ei ole, märkige arvukus poolkvantitatiivselt või kvalitatiivselt, kasutades punktis 3.2.i esitatud märkust, - märkige iga liigi kohta, miks see on loetelusse kantud, kasutades järgmisi kategooriaid: - A. siseriikliku punase raamatu nimekiri, - B. endeemsed liigid, - C. rahvusvahelised konventsioonid (sh Berni, Bonni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonid), - D. muud põhjused. Konkreetsete liikide loetelusse kandmise põhjusi käsitlevaid täiendavaid üksikasju, eriti punkti D osas, võib esitada punktis 4.3, mis on vaba teksti väli, kus kirjeldatakse ala kvaliteeti ja tähtsust. III lisas nimetatud koode siin ei kasutata ning ala liikide seisukohast ei hinnata. 4. ALA KIRJELDUS See punkt on põhimõtteliselt ette nähtud ala kõige tähtsamate omaduste kirjeldamiseks vabas vormis, millel on kaks eesmärki: - näidata olulist teavet, mis on koodide loetelus ebapiisavalt esitatud, - esitada ala lühike ja struktuuriline kirjeldus, kui üksikasjalikud andmed on olemas. 4.1. Ala üldkirjeldus (kohustuslik) See väli peaks andma alast üldpildi. Tehke ala üldistest omadustest kokkuvõte, alustades ala jaotamisest suurteks elupaigatüüpideks, kasutades nende protsentuaalse katvuse hindamiseks parimat võimalikku ekspertarvamust (need elupaigaklassid on vastaval väljal juba määratletud). Elupaigatüüpide üldkatvus peaks olema 100 % ja vastama ala üldpindalale. Siin tuleks kirjeldada peamisi geoloogiliselt, geomorfoloogiliselt ja maastikuliselt tähtsaid tunnuseid. Kui on asjakohane, märkige valitsevad taimkattetüübid. Nimetage ka muud I lisasse mittekuuluvad elupaigad, mis on ala kaitse seisukohalt olulised. Kui ala kaitsmiseks on vaja elupaigatüüpe käsitlevat teavet üksikasjalikumalt liigendada (nt kas ala on deesa või viinamarjaistandus), tuleb see teave esitada vabateksti väljal "muud ala tunnused". Teave väikeste pikisuunaliste või mosaiiksete metsamaade (hekid, hekkide ja puudega ümbritsetud põllutükid, puuderead) kohta tuleb samuti esitada nimetatud vabateksti väljal. 4.2. Kvaliteet ja tähtsus (kohustuslik) Märkige ala üldised kvaliteedi- ja tähtsuse näitajad seoses direktiivide looduskaitse eesmärkidega. Kui on olemas rahvusvaheliselt tähtsad märgalad, kus korrapäraselt viibib üle 20000veelinnu, tuleb see fakt siia märkida. Kui liik on kantud punkti 3.3 põhjusel D, esitatakse lühidalt loetelusse kandmise põhjused. 4.3. Kahjustatavus (kohustuslik) Märkige alale inimtegevusest või muudest mõjuritest tuleneva koormuse laad ja ulatus ning siin leiduvate elupaikade ja ökosüsteemide tundlikkus. See väli peaks sisaldama kirjelduse tähtsate tunnuste kohta, mida ei ole piisavalt kirjeldatud punktis 6.1 sisalduvates kodeeritud andmetes. 4.4. Ala määramine (märkida, kui on asjakohane) Kandke siia vabatekstina kõik ala määratlemise aspektid, mida ei ole nõuetekohaselt kirjeldatud koodides, mida on kasutatud ala määramise koodide väljadel (vt punkt 5). 4.5. Omandiline kuuluvus (märkida, kui on asjakohane) Kirjeldage üldiselt ala omandilist kuuluvust (nt eraomand, riigiomand, valitsusvälise looduskaitseorganisatsiooni omand). Võimaluse korral lisage hinnang selle kohta, milline osa ala pindalast millisesse omandivormi liiki kuulub. 4.6. Dokumendid (märkida, kui on asjakohane) Iga ala puhul viidake ala käsitlevatele väljaannetele ja/või teaduslikele andmetele, kui need on olemas. Teave tuleb sisestada teadusliku viitamise kokkuleppelise standardi kohaselt. Avaldamata või suulise teabe allikad, millele sisestusvormis viidatakse, tuleb lisada, kui see on oluline. 4.7. Ala andmete muutused (ei täideta) Seda välja kasutavad pädevad komisjoni teenistused, et pidada arvestust praeguse alade registri kujunemise etappide kohta. Mõningaid näited teabe kohta, mis tuleb lisada: - esimene teatamine, - vigade parandus, - ala füüsilistest muutustest tulenevad muudatused. Ala andmete muutuste väli koosneb igal üksikjuhtumil kolmest järgmisest allväljast: - muudatuse kuupäev, - välja nimi, mida muudetakse, - tehtud muudatuste lühikirjeldus. 5. ALA KAITSE JA SEOS CORINE'I BIOTOOPIDE ALADEGA Punktides 5.1 ja 5.2 märgitud seoste kohta tuleb esitada kaart, milles on selgelt näidatud nende seotud alade piirid (täpsema selgituse saamiseks vt punkti 7 selgitavaid märkusi). 5.1. Kaitsestaatus siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil (D liide) (kohustuslik) D liide sisaldab iga liikmesriigi jaoks asjakohaste looduskaitsealade määramise tüüpide järjestikloetelu, millel on nende siseriikliku/piirkondliku tasandi määratluse kohaselt seaduslik kaitse. Kolm kaitsealuste tüüpide loetelu on jaotatud järgmisse kolme kategooriasse: A. Määramise tüübid, mida kasutatakse loomastiku, taimestiku, elupaikade ja maastike kaitsmise eesmärgil (viimase kaitseks niivõrd, kui see on oluline loomastiku, taimestiku ja elupaikade kaitse seisukohast); B. Eri sektorite, eelkõige metsanduse õigus- ja haldusaktide sätted, millega nähakse ette loomastiku, taimestiku ja elupaikade kaitse seisukohast nõuetekohane kaitse; C. Eraõigus, millega nähakse ette loomastiku, taimestiku või elupaikade püsiv kaitsmine. Kaitsetüübid on järjestatud kaitse ranguse järgi, alustades kõige rangematest sätetest. Kui ala ei ole kaitse all, on tähtis see ära märkida, kasutades siseriiklikku koodi "Ei ole kaitse all". Iga ala kohta tuleb märkida asjakohaste kaitse määramise tüüpide koodid koos iga määramistüübi katvusprotsendiga selle ala pindalast. Sellele väljale salvestatud teave käsitleb eri määramistüüpide tasandeid. Kui registreeritud ala hõlmab mitut ühta tüüpi looduskaitseala, tuleb sisestada protsent, mille nende looduskaitsealade üldpindala moodustab ala üldpindalast. Kõikide määratud üksikalade seosed kõnealuse alaga esitatakse eraldi (vt 5.2). 5.2. Käesoleva alaga seotud alad (naaberalad ja alad, mis kuuluvad erinevatesse määratud tüüpidesse) (märkida, kui on asjakohane) See sisestusvormi osa võimaldab märkida naaberalad või alad, mis kuuluvad eri määramistüüpidesse ja mis kattuvad või piirnevad üksteisega. Eri tüüpide vastastikused seosed tehakse kindlaks ka ristviitamisega. Kõik võimalikud seosed kodeeritakse ühe järgmise koodi abil: - tüübid kattuvad täielikult (kasutage koodi =), - kirjeldatud ala hõlmab teist ala täielikult (kasutage koodi +), - teine ala hõlmab kirjeldatud ala täielikult (kasutage koodi –), - kaks ala kattuvad osaliselt (kasutage koodi *). Lisaks nende koodide sisestamisele tuleb siia kanda ka protsent, mille kirjeldatud ala hõlmab teisest alast. - Naaberalad märgitakse koodiga /'. Lisaks on vormis esitatud ka võimalikud rahvusvahelised määramise tüübid (nt Ramsari ala, biogeneetiline ala, Euroopa diplomi ala, Barcelona ala, biosfäärikaitseala, maailmapärandiala) ja kõigepealt mõned vabatekstiväljad, kuhu saab märkida siseriiklikud määramised koos ala nimega, märkides seosed kirjeldatava alaga ja protsendi, mille ulatuses kirjeldatava ala pindala nendega kattub. See võimaldab ristviitamist määratud alade andmebaasiga. 5.3. Seos Corine'i biotoopide aladega (märkida, kui on asjakohane) Kõikide kirjeldatud alade puhul, mis kattuvad Corine'i biotoopide aladega, märgitakse Corine'i alakood, kattumise tüüp (kasutades märkust punktis 5.2) ja protsent, mille kirjeldatud ala katab Corine'i alast. 6. TEAVE MÕJUDE JA TEGEVUSE KOHTA ALAL JA SELLE ÜMBER 6.1. Üldmõjud ja tegevus ning mõjutatud ala pindala suurus (E liide) (märkida, kui on asjakohane) Mõjud on seotud inimtegevuse ja looduslike protsessidega, millel võib olla positiivne või negatiivne mõju ala kaitsele ja kaitsekorraldusele (loetletud E liites). Võttes arvesse mõjusid ja tegevust alal: - sisestage asjakohased koodid E liitest, - märkige nende mõju tugevus alal, kasutades järgmisi kategooriaid: - A: suur mõju - B: keskmine mõju - C: väike mõju, - esitage ala pindala protsent, mida need mõjutavad, - märkige, kas nende mõju on positiivne (+), neutraalne (0) või negatiivne (–). Kirjeldage ka mõjusid ja tegevust ala ümbruses. Ümbrus on ala, kus välismõjud ja -tegevus võib kahjustada ala terviklikkust. See sõltub muu hulgas kohalikust topograafiast, ala laadist ja inimtegevuse laadist. Kui esineb olulisi mõjusid ja tegevust, mida ei ole loetelusse kantud, märkige need vabateksti väljale "Kahjustatavus" punktis 4.3. 6.2. Ala kaitsekorraldus Ala kaitsekorralduse eest vastutav organ (märkida, kui on asjakohane) Märgitakse ala kaitsekorralduse eest vastutava asutuse ja/või isiku täielikud andmed, sealhulgas nimi, aadress ja telefon/faks. Teave ala kaitsekorralduskavade ja -tavade kohta, sealhulgas tavapärane inimtegevus (märkida, kui on asjakohane) Lühiülevaade tehtud või ettevalmistamisel kaitsekorralduskavadest koos meetmete ajakavaga. Nende puhul tuleb arvesse võtta inimtegevusest tulenevaid ohte kirjeldatud alale ja ala kahjustatavust (4.3). Nagu juba sissejuhatuses märgitud, võib seda liiki teave osutuda väga oluliseks, kui hinnatakse LIFE'i ja muude finantsinstrumentide kohaste kaitsemeetmete edukust. Märkige siia kõik avaldatud kavad. 7. ALA KAART (kohustuslik) Ala piiride kaardistamisel võib ala kohta täpsemaid ruumilisi viiteid anda. Kui piirid digitaliseeritakse, võib teavet kasutada seoses laiema keskkonnaga, asetades digitaalselt mitu andmekihti üksteise peale (nt Corine'i maakatte projekti tulemused, pinnast, vee kvaliteeti või territoriaalplaneeringut käsitlevad andmed). See võimaldab andmeid kasutada paljudel muudel juhtudel, mis nõuavad täpset teavet ruumiliste suhete kohta. Nii võivad andmed olla palju kasulikumad ja olla abiks näiteks keskkonnamõjude hindamisel. Kõik alad tuleb kanda kaartidele ametlikult avaldatud topograafiliste kaartide täpsuse ja kvaliteediga, vastavuses kõikidele pädevate topograafiliste asutuste standarditega, kasutades mõõtkava 1:100000 või lähimat võimalikku mõõtkava ning joone paksus peab olema alla 0,4 mm. Kasutades seda mõõtkava juhul, kui mitu naaberala on ühel kaardil, tuleb sama kaarti kasutada kõikide alade kohta. Kui ala piirid on kättesaavad ka geograafilise informatsiooni süsteemis viitega digitaliseerimiseks kasutatud kaartide kogumile, mõõtkavale, kaardi projektsioonile ja parameetritele, peavad need digitaalsed andmed olema kättesaadavad ja sellega seotud teave lisatud vormile. Alad, mis kuuluvad kõige tähtsamate kaitsealatüüpide hulka ja millel on kõige rangemad kaitsenõuded, tuleb kanda teisele kaardile samade tunnustega, mis esimesel kaardil. Kui alast on olemas aerofotod, loetakse neid väga kasulikuks ala laadi mõistmisel. 8. SLAIDID JA MUU FOTOMATERJAL (lisada, kui on asjakohane) Slaidide ja muu fotomaterjali loetelu saadetakse koos vormiga, esitatades andmed pildi sisu ning pildistamise koha ja aja kohta. Kuigi fotomaterjali esitamine on vabatahtlik, on see asjaomase ala üldise seisukorra mõistmiseks väga kasulik, eriti siis, kui konkreetsel alal on probleeme või selle kohta on esitatud kaebusi. Lisaks sellele võib komisjon neid slaide kasutada Natura 2000 võrgustikuga seotud teavitamise või hariduslikul eesmärgil. Vormil märgitud slaidi number peab olema ka slaidi koopial. Kõikide slaidide ja fotode kohta tuleb märkida ka autor ja autoriõigused. -------------------------------------------------- NATURA 2000 VÕRGUSTIK SISESTUSVORMI LIITED A liide: Kõikide Euroopa Liidu piirkondade loetelu Eurostati NUTSi kodeerimissüsteemi kohaselt +++++ TIFF +++++ SISUKORD Sissejuhatus … NUTSi tasandite vastavus … Piirkondade ala … Piirkondade populatsioon … EUR 15 NUTSi nulltasand … – EUR 15 NUTSi 1. tasand … – Belgique/België … 13 Danmark … 16 Deutschland … 19 Ellada … 34 Espanã … 38 France … 43 Ireland … 48 Italia … 51 Luxembourg … 57 Nederland … 59 Österreich … 63 Portugal … 67 Suomi/Finland … 71 Sverige … 75 United Kingdom … 78 Lisa … 82 SISSEJUHATUS Eurostat on koostanud statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS), et Euroopa Liidu piirkondliku statistika koostamisel oleks kasutada üks ühtne territoriaaljaotus. Kuigi NUTSil ei ole iseseisvat juriidilist jõudu, on seda 1988. aastast alates ühenduse õigusaktides kasutatud (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88 struktuurifondide ülesannete kohta: EÜT L 185, 15. juuli 1988). Lisaks liidu kolme uue liikmesriigi liitumisest (Austria, Soome, Rootsi) tingitud muudatustele on käesolevasse versiooni lisatud haldusmuudatused, mis on tehtud alates NUTSi viimase väljaande avaldamisest märtsis 1992: - täielikud muudatused tasandil 3 endise Ida-Saksamaa Länder-alade kohta; - kümnenda province' i loomine Belgias. Brabant on jaotatud Brabant Walloniks ja Vlaams Brabantiks ning Brüssel on eraldatud Brabanti province'ist. See võimaldab lõpuks saada täieliku hierarhilise struktuuri Belgia nomenklatuuri jaoks; - Iirimaa siirdub üheksast planning region-alast kaheksasse regional authority region-alasse. Kolm planning regions'i North East, Donegal ja North West on liidetud üheks piirkonnaks: Border. Planning region-ala East on jagatud Dubliniks ja Mid-Eastiks; - Itaalias on kuus provincie'd jagatud kaheks: Vercelli, Novarra, Como, Milano, Forli ja Firenze. Catanzaro provincie on jagatud kolmeks. Lisaks on ka koodi tehtud teatav hulk muudatusi. Selle struktuur jääb muutumatuks, kuid kaks esimest märki, mis olid varem R1, R2, …, on asendatud ISO Alpha 2-koodiga. Kodeerimissüsteem on samuti ümber korraldatud selle tagamiseks, et kui koode valitakse kasvavas numbrijärjestuses, oleksid nomenklatuuri eri osad liikmesriikide nõutud järjekorras. Käesoleva dokumendi kaartide eesmärk on ainult aidata lugejal piirkondade asukohta määrata; nendes näidatud piirkondlikud piirid on üksnes suunavad. Kasutatud mõõtkava võib riigiti erineda. Kuna mitmel piirkonnal võib olla sama nimi, on nende nimede eristamiseks neile lisatud riigi lühend. Mõned NUTSi piirkonnad esinevad mitmel tasandil (näide: Luksemburg esineb riigina ja tasanditel 1, 2 ja 3). Sel juhul on antud ainult üks kood. Piirkondade valiku hõlbustamiseks konkreetsel tasandil korratakse nende nimed veergudes, mis vastavad sellele tasandile, millesse need kuuluvad. Nende piirkondade loetelu on I lisas. ÜLDPÕHIMÕTTED NUTS-nomenklatuur on loodud ja arendatud järgmiste põhimõtete kohaselt: a. NUTSis soositakse institutsioonilisi jaotusi. Siseriikliku territooriumi jaotamisel piirkondadeks võib kasutada erinevaid kriteeriume. Tavaliselt jagatakse need normatiivseteks ja analüütilisteks kriteeriumideks: normatiivsed piirkonnad on poliitilise tahte avaldus; nende piirid on määratud territoriaalsetele kogukondadele antud ülesannete kohaselt, nende ülesannete tõhusa ja majandusliku täitmiseks vajaliku elanike arvu kohaselt või ajalooliste, kultuuriliste või muude tegurite kohaselt; analüütilised (ehk funktsionaalsed) piirkonnad määratakse analüütiliste nõuete alusel; nende abil rühmitatakse piirkonnad geograafiliste kriteeriumide (nt kõrgus merepinnast või mullatüüp) või sotsiaalmajanduslike kriteeriumide kohaselt (nt piirkondade majanduste ühtsus, vastastikune täiendavus või vastandlikkus). Andmete kättesaadavuse ja piirkondliku poliitika rakendamisega seotud praktilistel põhjustel põhineb NUTS-nomenklatuur peamiselt institutsioonilistel jaotustel, mis praegu kehtivad liikmesriikides (normatiivsed kriteeriumid). b. NUTSis soositakse üldist laadi piirkondlikke üksusi. Mõnikord kasutatakse teatavates liikmesriikides territoriaalseid üksusi, mis on seotud teatavate tegevusaladega (kaevanduspiirkonnad, raudteeliikluse piirkonnad, põllumajandusalad, tööturualad jne). NUTS kasutab konkreetsete territoriaalsete üksuste ja kohalike üksuste asemel üldist laadi piirkondlikke üksusi. c. NUTS on viietasandiline hierarhiline klassifikaator (kolm piirkondlikku tasandit ja kaks kohalikku tasandit). Kuna NUTS on hierarhiline klassifikaator, on kõik liikmesriigid jaotatud täisarvudena esitatud NUTSi 1. piirkondadeks, mis omakorda on jaotatud täisarvudena esitatud NUTSi 2. piirkondadeks jne. Piirkondlikul tasandil (kohalikud omavalitsusüksused välja arvatud) koosneb liikmesriigi haldusstruktuur kahest piirkondlikust põhitasandist (Länder ja Kreise Saksamaal, régions ja départements Prantsusmaal, comunidades autónomas ja provincias Hispaanias, standard regions ja counties Ühendkuningriigis, regioni ja provincie Itaalias jne). Võrreldavate üksuste rühmitamine igal NUTSi tasandil sisaldab iga liikmesriigi jaoks lisaks eespool nimetatud põhitasanditele täiendava piirkondliku taseme määratlemist. Seetõttu vastab täiendav tasand vähemolulisele või isegi olematule haldusstruktuurile ning selle klassifitseerimistase varieerub kolme esimese NUTSi tasandi vahel sõltuvalt liikmesriigist: Prantsusmaal, Itaalias, Kreekas ja Hispaanias on see NUTS 1, Saksamaal ja Ühendkuningriigis NUTS 2, Belgias NUTS 3 jne. KASUTAMINE NUTS-nomenklatuuri kasutatakse viitena: a) ühenduse piirkondliku statistika kogumisel, arendamisel ja ühtlustamisel: 1970. aastatel asendas NUTS järk-järgult eri statistilistes valdkondades kasutatavad erijaotused (põllumajanduslikud piirkonnad, transpordipiirkonnad jne) ning nimelt NUTSi alusel hakati pidama piirkondliku rahvamajanduse arvestust ning määratleti ühenduse statistiliste vaatluste piirkondlikud sektorid. b) piirkondade sotsiaalmajanduslike analüüside tegemisel: NUTSi abil kehtestatakse piirkondadevaheline korrelatsioon nende suuruse kohta ning NUTS annab ka mitmeid analüütilisi tasandeid. Komisjoni 1961. aastal Brüsselis korraldatud piirkondlike majanduste konverentsil märgiti, et NUTSi 2. tasand (põhipiirkonnad) on raamistik, mida liikmesriigid tavaliselt kasutavad oma piirkondliku poliitika rakendamisel ning seetõttu sobib see tasand piirkondlike ja siseriiklike probleemide analüüsimiseks, samal ajal tuleks NUTSi 1. tasandit (peamised sotsiaal-majanduslikud rühmitused koos põhipiirkondadega) kasutada ühenduse piirkondlike probleemide analüüsimiseks, nagu näiteks "tolliliidu ja majandusintegratsiooni mõju siseriiklikest piirkondadest järgmise tasandi aladele". NUTSi 3. tasandit, mis koosneb üldjoontes piirkondadest, mis on keerukate majandusanalüüside tegemiseks liiga väikesed, võib kasutada erihinnangu määramiseks või niisuguste piirkondade täpseks määratlemiseks, kus tuleb võtta piirkondlikke meetmeid. c) ühenduse regionaalpoliitika piiritlemisel: arengus mahajäänud piirkonnad (eesmärgi 1 piirkonnad) ja äärmiselt hõreda rahvastusega põhjapiirkonnad (eesmärgi 6 piirkonnad) on klassifitseeritud NUTSi 2. tasandile, et hinnata nende sobivust struktuurifondidest abi saamiseks. Alad, mis võivad toetust saada muude esmatähtsate eesmärkide alusel, on peamiselt klassifitseeritud NUTSi 3. tasandil. Ühenduse piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlev korrapärane aruanne, mille komisjon peab esitama iga kolme aasta tagant Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 4254/88 artikli 8 kohaselt, on seni koostatud peamiselt NUTSi 2. tasandil. PÕHIOMADUSED Praeguses NUTS-nomenklatuuris on Euroopa Liidu majandusterritoorium [1] jagatud 77piirkonnaks NUTSi 1. tasandil, 206 piirkonnaks NUTSi 2. tasandil ja 1031 piirkonnaks NUTSi 3. tasandil. Kohalikul tasandil on NUTSi 4. tasand määratletud ainult järgmiste riikide kohta: Soome, Kreeka, Iirimaa, Luksemburg, Portugal ja Ühendkuningriik. NUTSi 5. tasand koosneb 98433 omavalitsusüksusest või samaväärsest üksusest. Kuigi eesmärk on tagada, et ühel NUTSi tasandil on võrreldava suurusega piirkonnad, on igal tasandil siiski piirkondi, mis pindala, elanikkonna, majandusliku tähtsuse või halduspädevuse poolest on väga erinevad. Niisugune ebaühtlus ühenduse tasandil on tihti liikmesriigi tasandil valitseva olukorra peegeldus. Pindalalt asuvad suurimad piirkonnad Rootsis ja Soomes: - Manner-Suomi [2] NUTSi 1. tasandil: 336600 km2; - Övre Norrland (SE): 154310 km2, Pohjois-Suomi (FI): 136070 km2 NUTSi 2. tasandil; - Lappi (FI): 98940 km2, Norrbottens län (SE): 98910 km2, Västerbottens län (SE): 55400 km2 NUTSi 3. tasandil. Piirkondade vahel on ka märgatavad elanikkonna erinevused: - NUTS 1 tasandil on kõige rohkem elanikke South-East of England'is ja Nordhein-Westfalen'is (mõlemas 17 miljonit), samas on Ahvenamaa (25000 elanikku) kõige väiksema elanike arvuga NUTSi 1. tasandi piirkond. - NUTSi 2. tasandil on Île-de-France'is 10 miljonit ja Lombardias 9 miljonit elanikku, samal ajal kui kuueteistkümnes piirkonnas (enamik neist äärealad või saared) on alla 300000 elaniku: Ahvenamaa, Burgenland, Flevoland, Guyana, Ceuta y Mellila, Valle d'Aosta, Belgian Luxembourg, La Rioja, Korsika, Assoorid, Madeira, Highlands ja Islands ning neli Kreeka piirkonda. - NUTSi 3. tasandil on Greater London, Berliin, Madridi ja Barcelona maakonnad Hispaanias, Milano, Rooma ja Napoli maakonnad Itaalias ning Kreeka nomos-piirkond Attiki elanike arvuga üle 3 miljoni, samal ajal on mitme NUTSi 3. tasandi piirkonna elanike arv Saksamaal, Belgias, Austrias, Soomes ja Kreekas alla 50000. Järgmises tabelis on esitatud suurim, väikseim ja keskmine pindala ning elanike arv kolmel esimesel NUTSi tasandil iga liikmesriigi ja Euroopa Liidu osas tervikuna. ESITUSVIIS Käesolevas väljaandes on ainult NUTSi kolm esimest tasandit. Täielik nomenklatuur on disketil. Selles on ühenduse koodid, siseriiklikud koodid ja käesolevas dokumendis määratletud viie tasandi märgised. Taotluse korral saadab Eurostati teabebüroo teile lahkesti disketi. +++++ TIFF +++++ TABEL 1: NUTSi tasandite ja siseriiklike haldusüksuste vastavus | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | NUTS 4 | NUTS 5 | BE | Régions | 3 | Provinces | 11 | Arrondissements | 43 | - | | Communes | 589 | DK | - | 1 | - | 1 | Amter | 15 | - | | Kommuner | 276 | DE | Länder | 16 | Regierungsbezirke | 38 | Kreise | 445 | - | | Gemeinden | 16176 | GR | Groups of development regions | 4 | Development regions | 13 | Nomoi | 51 | Eparchies | 150 | Demoi/Koinotides | 5921 | ES | Agrupación de comunitades autónomas | 7 | Comunitades autónomas + Ceuta y Mellila | 171 | Provincias + Ceuta y Mellila | 502 | - | | Municipios | 8077 | FR | Z.E.A.T + DOM | 81 | Régions + DOM | 224 | Départements + DOM | 964 | - | | Communes | 36664 | IE | - | 1 | - | 1 | Regional Authority Regions | 8 | Counties/County boroughs | 34 | DEDs/Wards | 3445 | IT | Gruppi di regioni | 11 | regioni | 20 | Provincie | 103 | - | | Comuni | 8100 | LU | - | 1 | - | 1 | - | 1 | Cantons | 12 | Communes | 118 | NL | Landsdelen | 4 | Provincies | 12 | COROP regio's | 40 | - | | Gemeenten | 672 | AT | Gruppen von Bundesländern | 3 | Bundesländern | 9 | Gruppen von Politischen Bezirken | 35 | - | | Gemeinden | 2351 | PT | Continente + Regioes autonomas | 12 | Comissaoes de coordenacão regional + Regioes autonomas | 2 | Grupos de Concelhos | 30 | Concelhos – municipios | 305 | Freguesias | 4208 | FI | Manner-Suomi/ Ahvenanmaa | 2 | Suuralueet | 6 | Maakunnat | 19 | Seutukunnat | 88 | Kunnat | 455 | SE | - | 1 | Riksområden | 8 | Län | 24 | - | | Kommuner | 286 | UK | Standard regions | 11 | Groups of counties | 35 | Counties/Local authority regions | 65 | Districts | 485 | Wards/Communities/ Localities | 11095 | EUR 15 | | 77 | | 206 | | 1031 | | 1074 | | 98433 | Ühe tasandi siseriiklikus koguväärtuses võetakse arvesse selle tasandi kõige suuremad väärtused (nt Belgia: 10 provintsi ja NUTSi 2. tasandiks loetud 1 üksus: Rég. Bruxelles-Cap/Brussels Hfdst.gewest). Tabel 2 Piirkondade pindala (1000 km2) | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | Průměr | Min. | Max. | Průměr | Min. | Max. | Průměr | Min. | Max. | B | 10,2 | 0,2 | 16,8 | 3,4 | 2,40 | 4,4 | 0,7 | 0,10 | 2 | DK | 43,1 | 43,1 | 43,1 | 43,1 | 43,10 | 43,1 | 2,9 | 0,10 | 6,2 | D | 22,3 | 0,4 | 70,6 | 8,9 | 0,40 | 29,5 | 0,7 | 0,03 | 2,9 | GR | 33 | 3,8 | 56,8 | 10,2 | 2,31 | 19,1 | 2,6 | 0,33 | 5,4 | E | 72,1 | 7,2 | 215 | 28 | 0,03 | 94,2 | 9,7 | 0,01 | 21,7 | F | 70,36 | 12 | 145,6 | 24,4 | 1,10 | 83,9 | 6,3 | 0,01 | 83,9 | IRL | 68,9 | 68,9 | 68,9 | 68,9 | 68,90 | 68,9 | 7,7 | 3,32 | 12,2 | O | 27,4 | 13,6 | 44,4 | 15,1 | 3,30 | 25,7 | 3,2 | 0,21 | 7,5 | L | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,60 | 2,6 | 2,6 | 2,60 | 2,6 | NL | 10,3 | 7,3 | 11,9 | 3,4 | 1,40 | 5,7 | 1 | 0,13 | 3,4 | A | 28 | 23,6 | 34,4 | 9,3 | 0,41 | 19,2 | 2,4 | 0,41 | 4,6 | P | 30,7 | 0,8 | 88,9 | 13,1 | 0,80 | 27 | 3,1 | 0,80 | 8,6 | FIN | 169,1 | 1,6 | 336,6 | 56,4 | 1,55 | 136,1 | 17,8 | 1,55 | 98,9 | S | 410,9 | 410,9 | 410,9 | 51,4 | 6,50 | 154,3 | 17,1 | 2,90 | 98,9 | UK | 22 | 7,3 | 77,1 | 6,9 | 0,70 | 30,6 | 3,7 | 0,38 | 25,3 | EUR15 | 68,1 | 0,2 | 410,9 | 23,0 | 0,03 | 154,3 | 5,4 | 0,01 | 98,9 | Tabel 3: Piirkondade elanikkond 1.1.1992 (1000) | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | Průměr | Min. | Max. | Průměr | Min. | Max. | Průměr | Min. | Max. | B | 3348 | 951 | 5810 | 1116 | 236 | 2258 | 234 | 38 | 951 | DK | 5171 | 5171 | 5171 | 5171 | 5171 | 5171 | 335 | 45 | 608 | D | 5039 | 684 | 17595 | 2015 | 492 | 5273 | 148 | 17 | 3456 | GR | 2578 | 1004 | 3540 | 793 | 195 | 3540 | 202 | 21 | 3540 | E | 5584 | 1502 | 10502 | 2171 | 127 | 6984 | 752 | 56 | 4910 | F | 6546 | 1539 | 10862 | 2266 | 134 | 10862 | 589 | 73 | 2540 | IRL | 3549 | 3549 | 3549 | 3549 | 3549 | 3549 | 444 | 195 | 1371 | O | 5169 | 1584 | 8868 | 2843 | 117 | 8868 | 599 | 92 | 3923 | L | 393 | 393 | 393 | 393 | 393 | 393 | 393 | 393 | 393 | NL | 3796 | 1605 | 7117 | 1265 | 238 | 3284 | 380 | 55 | 1292 | A | 2638 | 1750 | 3336 | 879 | 273 | 1570 | 266 | 21 | 1570 | P | 3286 | 238 | 9366 | 1408 | 238 | 3479 | 329 | 50 | 1832 | FIN | 2527 | 25 | 5030 | 842 | 25 | 1787 | 266 | 25 | 1278 | S | 8668 | 8668 | 8668 | 1084 | 397 | 1828 | 361 | 57 | 1662 | UK | 5273 | 2089 | 17703 | 1657 | 278 | 6905 | 892 | 72 | 6905 | EUR15 | 4238 | 25 | 17703 | 1830 | 25 | 10862 | 410 | 17 | 6905 | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | BE | | | BELGIQUE-BELGIË | BE1 | RÉG. BRUXELLES-CAP.-BRUSSELS HFDST. GEWEST | Rég. Bruxelles-Cap Brussels Hfdst. gewest | Rég. Bruxelles-Cap Brussels Hfdst. gewest | BE2 | VLAAMS GEWEST | | | BE21 | | Antwerpen | | BE211 | | | Antwerpen (Arrondissement) | BE212 | | | Mechelen | BE213 | | | Turnhout | BE22 | | Limburg (b) | | BE221 | | | Hasselt | BE222 | | | Maaseik | BE223 | | | Tongeren | BE23 | | Oost-Vlaanderen | | BE231 | | | Aalst | BE232 | | | Dendermonde | BE233 | | | Eeklo | BE234 | | | Gent (Arrondissement) | BE235 | | | Oudenaarde | BE236 | | | Sint-Niklaas | BE24 | | Vlaams Brabant | | BE241 | | | Halle-Vilvoorde | BE242 | | | Leuven | BE25 | | West-Vlaanderen | | BE251 | | | Brugge | BE252 | | | Diksmuide | BE253 | | | Ieper | BE254 | | | Kortrijk | BE255 | | | Oostende | BE256 | | | Roeselare | BE257 | | | Tielt | BE258 | | | Veurne | BE3 | RÉGION WALLONNE | | | BE31 | | Brabant Wallon | Brabant Wallon | BE32 | | Hainaut | | BE321 | | | Ath | BE322 | | | Charleroi | BE323 | | | Mons | BE324 | | | Mouscron | BE325 | | | Soignies | BE326 | | | Thuin | BE327 | | | Tournai | BE33 | | Liège | | BE331 | | | Huy | BE332 | | | Liège (Arrondissement) | BE333 | | | Verviers | BE334 | | | Waremme | BE34 | | Luxembourg (b) | | BE341 | | | Arlon | BE342 | | | Bastogne | BE343 | | | Marche-en-Famenne | BE344 | | | Neufchâteau | BE345 | | | Virton | BE35 | | Namur | | BE351 | | | Dinant | BE352 | | | Namur (Arrondissement) | BE353 | | | Philippeville | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | DK | DANMARK | Danmark | DANMARK | DK001 | | | København og Frederiksberg Kommuner | DK002 | | | Københavns amt | DK003 | | | Frederiksborg amt | DK004 | | | Roskilde amt | DK005 | | | Vestsjællands amt | DK006 | | | Storstrøms amt | DK007 | | | Bornholms amt | DK008 | | | Fyns amt | DK009 | | | Sønderjyllands amt | DK00A | | | Ribe amt | DK00B | | | Vejle amt | DK00C | | | Ringkøbing amt | DK00D | | | Århus amt | DK00E | | | Viborg amt | DK00F | | | Nordjyllands amt | +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | DE | | | DEUTSCHLAND | DE1 | BADEN-WÜRTTEMBERG | | | DE11 | | Stuttgart | | DE111 | | | Stuttgart, Stadtkreis | DE112 | | | Böblingen | DE113 | | | Esslingen | DE114 | | | Göppingen | DE115 | | | Ludwigsburg | DE116 | | | Rems-Murr-Kreis | DE117 | | | Heilbronn, Stadtkreis | DE118 | | | Heilbronn, Landkreis | DE119 | | | Hohenlohekreis | DE11A | | | Schwäbisch Hall | DE11B | | | Main-Tauber-Kreis | DE11C | | | Heidenheim | DE11D | | | Ostalbkreis | DE12 | | Karlsruhe | | DE121 | | | Baden-Baden, Stadtkreis | DE122 | | | Karlsruhe, Stadtkreis | DE123 | | | Karlsruhe, Landkreis | DE124 | | | Rastatt | DE125 | | | Heidelberg, Stadtkreis | DE126 | | | Mannheim, Stadtkreis | DE127 | | | Neckar-Odenwald-Kreis | DE128 | | | Rhein-Neckar-Kreis | DE129 | | | Pforzheim, Stadtkreis | DE12A | | | Calw | DE12B | | | Enzkreis | DE12C | | | Freudenstadt | DE13 | | Freiburg | | DE131 | | | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis | DE132 | | | Breisgau-Hochschwarzwald | DE133 | | | Emmendingen | DE134 | | | Ortenaukreis | DE135 | | | Rottweil | DE136 | | | Schwarzwald-Baar-Kreis | DE137 | | | Tuttlingen | DE138 | | | Konstanz | DE139 | | | Lörrach | DE13A | | | Waldshut | DE14 | | Tübingen | | DE141 | | | Reutlingen | DE142 | | | Tübingen, Landkreis | DE143 | | | Zollernalbkreis | DE144 | | | Ulm, Stadtkreis | DE145 | | | Alb-Donau-Kreis | DE146 | | | Biberach | DE147 | | | Bodenseekreis | DE148 | | | Ravensburg | DE149 | | | Sigmaringen | DE2 | BAYERN | | | DE21 | | Oberbayern | | DE211 | | | Ingolstadt, Kreisfreie Stadt | DE212 | | | München, Kreisfreie Stadt | DE213 | | | Rosenheim, Kreisfreie Stadt | DE214 | | | Altötting | DE215 | | | Berchtesgadener Land | DE216 | | | Bad Tölz-Wolfratshausen | DE217 | | | Dachau | DE218 | | | Ebersberg | DE219 | | | Eichstätt | DE21A | | | Erding | DE21B | | | Freising | DE21C | | | Fürstenfeldbruck | DE21D | | | Garmisch-Partenkirchen | DE21E | | | Landsberg a. Lech | DE21F | | | Miesbach | DE21G | | | Mühldorf a. Inn | DE21H | | | München, Landkreis | DE21I | | | Neuburg-Schrobenhausen | DE21J | | | Pfaffenhofen a. d. Ilm | DE21K | | | Rosenheim, Landkreis | DE21L | | | Starnberg | DE21M | | | Traunstein | DE21N | | | Weilheim-Schongau | DE22 | | Niederbayern | | DE221 | | | Landshut, Kreisfreie Stadt | DE222 | | | Passau, Kreisfreie Stadt | DE223 | | | Straubing, Kreisfreie Stadt | DE224 | | | Deggendorf | DE225 | | | Freyung-Grafenau | DE226 | | | Kelheim | DE227 | | | Landshut, Landkreis | DE228 | | | Passau, Landkreis | DE229 | | | Regen | DE22A | | | Rottal-Inn | DE22B | | | Straubing-Bogen | DE22C | | | Dingolfing-Landau | DE23 | | Oberpfalz | | DE231 | | | Amberg, Kreisfreie Stadt | DE232 | | | Regensburg, Kreisfreie Stadt | DE233 | | | Weiden i. d. OPf., Kreisfreie Stadt | DE234 | | | Amberg-Sulzbach | DE235 | | | Cham | DE236 | | | Neumarkt i. d. OPf. | DE237 | | | Neustadt a. d. Waldnaab | DE238 | | | Regensburg, Landkreis | DE239 | | | Schwandorf | DE23A | | | Tirschenreuth | DE24 | | Oberfranken | | DE241 | | | Bamberg, Kreisfreie Stadt | DE242 | | | Bayreuth, Kreisfreie Stadt | DE243 | | | Coburg, Kreisfreie Stadt | DE244 | | | Hof, Kreisfreie Stadt | DE245 | | | Bamberg, Landkreis | DE246 | | | Bayreuth, Landkreis | DE247 | | | Coburg, Landkreis | DE248 | | | Forchheim | DE249 | | | Hof, Landkreis | DE24A | | | Kronach | DE24B | | | Kulmbach | DE24C | | | Lichtenfels | DE24D | | | Wunsiedel i. Fichtelgebirge | DE25 | | Mittelfranken | | DE251 | | | Ansbach, Kreisfreie Stadt | DE252 | | | Erlangen, Kreisfreie Stadt | DE253 | | | Fürth, Kreisfreie Stadt | DE254 | | | Nürnberg, Kreisfreie Stadt | DE255 | | | Schwabach, Kreisfreie Stadt | DE256 | | | Ansbach, Landkreis | DE257 | | | Erlangen-Höchstadt | DE258 | | | Fürth, Landkreis | DE259 | | | Nürnberger Land | DE25A | | | Neustadt a. d. Aisch-Bad Windsheim | DE25B | | | Roth | DE25C | | | Weißenburg-Gunzenhausen | DE26 | | Unterfranken | | DE261 | | | Aschaffenburg, Kreisfreie Stadt | DE262 | | | Schweinfurt, Kreisfreie Stadt | DE263 | | | Würzburg, Kreisfreie Stadt | DE264 | | | Aschaffenburg, Landkreis | DE265 | | | Bad Kissingen | DE266 | | | Rhön-Grabfeld | DE267 | | | Haßberge | DE268 | | | Kitzingen | DE269 | | | Miltenberg | DE26A | | | Main-Spessart | DE26B | | | Schweinfurt, Landkreis | DE26C | | | Würzburg, Landkreis | DE27 | | Schwaben | | DE271 | | | Augsburg, Kreisfreie Stadt | DE272 | | | Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt | DE273 | | | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt | DE274 | | | Memmingen, Kreisfreie Stadt | DE275 | | | Aichach-Friedberg | DE276 | | | Augsburg, Landkreis | DE277 | | | Dillingen a.d. Donau | DE278 | | | Günzburg | DE279 | | | Neu-Ulm | DE27A | | | Lindau (Bodensee) | DE27B | | | Ostallgäu | DE27C | | | Unterallgäu | DE27D | | | Donau-Ries | DE27E | | | Oberallgäu | DE3 | BERLIN | Berlin | | DE301 | | | Berlin-West, Stadt | DE302 | | | Berlin-Ost, Stadt | DE4 | BRANDENBURG | Brandenburg | | DE401 | | | Brandenburg an der Havel, Kreisfreie Stadt | DE402 | | | Cottbus, Kreisfreie Stadt | DE403 | | | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt | DE404 | | | Potsdam, Kreisfreie Stadt | DE405 | | | Barnim | DE406 | | | Dahme-Spreewald | DE407 | | | Elbe-Elster | DE408 | | | Havelland | DE409 | | | Märkisch-Oderland | DE40A | | | Oberhavel | DE40B | | | Oberspreewald-Lausitz | DE40C | | | Oder-Spree | DE40D | | | Ostprignitz-Ruppin | DE40E | | | Potsdam-Mittelmark | DE40F | | | Prignitz | DE40G | | | Spree-Neiße | DE40H | | | Teltow-Fläming | DE40I | | | Uckermark | DE5 | BREMEN | Bremen | | DE501 | | | Bremen, Kreisfreie Stadt | DE502 | | | Bremerhaven, Kreisfreie Stadt | DE6 | HAMBURG | Hamburg | | DE601 | | | Hamburg, Freie - und Hansestadt | DE7 | HESSEN | | | DE71 | | Darmstadt | | DE711 | | | Darmstadt, Kreisfreie Stadt | DE712 | | | Frankfurt am Main, Kreisfreie Stadt | DE713 | | | Offenbach am Main, Kreisfreie Stadt | DE714 | | | Wiesbaden, Kreisfreie Stadt | DE715 | | | Bergstraße | DE716 | | | Darmstadt-Dieburg | DE717 | | | Groß-Gerau | DE718 | | | Hochtaunuskreis | DE719 | | | Main-Kinzig-Kreis | DE71A | | | Main-Taunus-Kreis | DE71B | | | Odenwaldkreis | DE71C | | | Offenbach, Landkreis | DE71D | | | Rheingau-Taunus-Kreis | DE71E | | | Wetteraukreis | DE72 | | Gießen | | DE721 | | | Gießen, Landkreis | DE722 | | | Lahn-Dill-Kreis | DE723 | | | Limburg-Weilburg | DE724 | | | Marburg-Biedenkopf | DE725 | | | Vogelsbergkreis | DE73 | | Kassel | | DE731 | | | Kassel, Kreisfreie Stadt | DE732 | | | Fulda | DE733 | | | Hersfeld-Rotenburg | DE734 | | | Kassel, Landkreis | DE735 | | | Schwalm-Eder-Kreis | DE736 | | | Waldeck-Frankenberg | DE737 | | | Werra-Meißner-Kreis | DE8 | MECKLENBURG-VORPOMMERN | Mecklenburg-Vorpommern | | DE801 | | | Greifswald, Kreisfreie Stadt | DE802 | | | Neubrandenburg, Kreisfreie Stadt | DE803 | | | Rostock, Kreisfreie Stadt | DE804 | | | Schwerin, Kreisfreie Stadt | DE805 | | | Stralsund, Kreisfreie Stadt | DE806 | | | Wismar, Kreisfreie Stadt | DE807 | | | Bad Doberan | DE808 | | | Demmin | DE809 | | | Güstrow | DE80A | | | Ludwigslust | DE80B | | | Mecklenburg-Strelitz | DE80C | | | Müritz | DE80D | | | Nordvorpommern | DE80E | | | Nordwestmecklenburg | DE80F | | | Ostvorpommern | DE80G | | | Parchim | DE80H | | | Rügen | DE80I | | | Uecker-Randow | DE9 | NIEDERSACHSEN | | | DE91 | | Braunschweig | | DE911 | | | Braunschweig, Kreisfreie Stadt | DE912 | | | Salzgitter, Kreisfreie Stadt | DE913 | | | Wolfsburg, Kreisfreie Stadt | DE914 | | | Gifhorn | DE915 | | | Göttingen | DE916 | | | Goslar | DE917 | | | Helmstedt | DE918 | | | Northeim | DE919 | | | Osterode am Harz | DE91A | | | Peine | DE91B | | | Wolfenbüttel | DE92 | | Hannover | | DE921 | | | Hannover, Kreisfreie Stadt | DE922 | | | Diepholz | DE923 | | | Hameln-Pyrmont | DE924 | | | Hannover, Landkreis | DE925 | | | Hildesheim | DE926 | | | Holzminden | DE927 | | | Nienburg (Weser) | DE928 | | | Schaumburg | DE93 | | Lüneburg | | DE931 | | | Celle | DE932 | | | Cuxhaven | DE933 | | | Harburg | DE934 | | | Lüchow-Dannenberg | DE935 | | | Lüneburg, Landkreis | DE936 | | | Osterholz | DE937 | | | Rotenburg (Wümme) | DE938 | | | Soltau-Fallingbostel | DE939 | | | Stade | DE93A | | | Uelzen | DE93B | | | Verden | DE94 | | Weser-Ems | | DE941 | | | Delmenhorst, Kreisfreie Stadt | DE942 | | | Emden, Kreisfreie Stadt | DE943 | | | Oldenburg (Oldenburg), Kreisfreie Stadt | DE944 | | | Osnabrück, Kreisfreie Stadt | DE945 | | | Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt | DE946 | | | Ammerland | DE947 | | | Aurich | DE948 | | | Cloppenburg | DE949 | | | Emsland | DE94A | | | Friesland | DE94B | | | Grafschaft Bentheim | DE94C | | | Leer | DE94D | | | Oldenburg, Landkreis | DE94E | | | Osnabrück, Landkreis | DE94F | | | Vechta | DE94G | | | Wesermarsch | DE94H | | | Wittmund | DEA | NORDRHEIN-WESTFALEN | | | DEA1 | | Düsseldorf | | DEA11 | | | Düsseldorf, Kreisfreie Stadt | DEA12 | | | Duisburg, Kreisfreie Stadt | DEA13 | | | Essen, Kreisfreie Stadt | DEA14 | | | Krefeld, Kreisfreie Stadt | DEA15 | | | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt | DEA16 | | | Mülheim a. d. Ruhr, Kreisfreie Stadt | DEA17 | | | Oberhausen, Kreisfreie Stadt | DEA18 | | | Remscheid, Kreisfreie Stadt | DEA19 | | | Solingen, Kreisfreie Stadt | DEA1A | | | Wuppertal, Kreisfreie Stadt | DEA1B | | | Kleve | DEA1C | | | Mettmann | DEA1D | | | Neuss | DEA1E | | | Viersen | DEA1F | | | Wesel | DEA2 | | Köln | | DEA21 | | | Aachen, Kreisfreie Stadt | DEA22 | | | Bonn, Kreisfreie Stadt | DEA23 | | | Köln, Kreisfreie Stadt | DEA24 | | | Leverkusen, Kreisfreie Stadt | DEA25 | | | Aachen, Landkreis | DEA26 | | | Düren | DEA27 | | | Erftkreis | DEA28 | | | Euskirchen | DEA29 | | | Heinsberg | DEA2A | | | Oberbergischer Kreis | DEA2B | | | Rheinisch-Bergischer-Kreis | DEA2C | | | Rhein-Sieg-Kreis | DEA3 | | Münster | | DEA31 | | | Bottrop, Kreisfreie Stadt | DEA32 | | | Gelsenkirchen, Kreisfreie Stadt | DEA33 | | | Münster, Kreisfreie Stadt | DEA34 | | | Borken | DEA35 | | | Coesfeld | DEA36 | | | Recklinghausen | DEA37 | | | Steinfurt | DEA38 | | | Warendorf | DEA4 | | Detmold | | DEA41 | | | Bielefeld, Kreisfreie Stadt | DEA42 | | | Gütersloh | DEA43 | | | Herford | DEA44 | | | Höxter | DEA45 | | | Lippe | DEA46 | | | Minden-Lübbecke | DEA47 | | | Paderborn | DEA5 | | Arnsberg | | DEA51 | | | Bochum, Kreisfreie Stadt | DEA52 | | | Dortmund, Kreisfreie Stadt | DEA53 | | | Hagen, Kreisfreie Stadt | DEA54 | | | Hamm, Kreisfreie Stadt | DEA55 | | | Herne, Kreisfreie Stadt | DEA56 | | | Ennepe-Ruhr-Kreis | DEA57 | | | Hochsauerlandkreis | DEA58 | | | Märkischer Kreis | DEA59 | | | Olpe | DEA5A | | | Siegen-Wittgenstein | DEA5B | | | Soest | DEA5C | | | Unna | DEB | RHEINLAND-PFALZ | | | DEB1 | | Koblenz | | DEB11 | | | Koblenz, Kreisfreie Stadt | DEB12 | | | Ahrweiler | DEB13 | | | Altenkirchen (Westerwald) | DEB14 | | | Bad Kreuznach | DEB15 | | | Birkenfeld | DEB16 | | | Cochem-Zell | DEB17 | | | Mayen-Koblenz | DEB18 | | | Neuwied | DEB19 | | | Rhein-Hunsrück-Kreis | DEB1A | | | Rhein-Lahn-Kreis | DEB1B | | | Westerwaldkreis | DEB2 | | Trier | | DEB21 | | | Trier, Kreisfreie Stadt | DEB22 | | | Bernkastel-Wittlich | DEB23 | | | Bitburg-Prüm | DEB24 | | | Daun | DEB25 | | | Trier-Saarburg | DEB3 | | Rheinhessen-Pfalz | | DEB31 | | | Frankenthal (Pfalz), Kreisfreie Stadt | DEB32 | | | Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt | DEB33 | | | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt | DEB34 | | | Ludwigshafen am Rhein, Kreisfreie Stadt | DEB35 | | | Mainz, Kreisfreie Stadt | DEB36 | | | Neustadt an der Weinstraße, Kreisfreie Stadt | DEB37 | | | Pirmasens, Kreisfreie Stadt | DEB38 | | | Speyer, Kreisfreie Stadt | DEB39 | | | Worms, Kreisfreie Stadt | DEB3A | | | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt | DEB3B | | | Alzey-Worms | DEB3C | | | Bad Dürkheim | DEB3D | | | Donnersbergkreis | DEB3E | | | Germersheim | DEB3F | | | Kaiserslautern, Landkreis | DEB3G | | | Kusel | DEB3H | | | Südliche Weinstraße | DEB3I | | | Ludwigshafen, Landkreis | DEB3J | | | Mainz-Bingen | DEB3K | | | Pirmasens | DEC | SAARLAND | Saarland | | DEC01 | | | Stadtverband Saarbrücken | DEC02 | | | Merzig-Wadern | DEC03 | | | Neunkirchen | DEC04 | | | Saarlouis | DEC05 | | | Saarpfalz-Kreis | DEC06 | | | Sankt Wendel | DED | SACHSEN | Sachsen | | DED01 | | | Chemnitz, Kreisfreie Stadt | DED02 | | | Dresden, Kreisfreie Stadt | DED03 | | | Görlitz, Kreisfreie Stadt | DED04 | | | Leipzig, Kreisfreie Stadt | DED05 | | | Plauen, Kreisfreie Stadt | DED06 | | | Zwickau, Kreisfreie Stadt | DED07 | | | Auerbach | DED08 | | | Klingenthal | DED09 | | | Oelsnitz | DED0A | | | Plauen-Land | DED0B | | | Reichenbach | DED0C | | | Annaberg | DED0D | | | Bautzen | DED0E | | | Chemnitzer Land | DED0F | | | Delitzsch | DED0G | | | Döbeln | DED0H | | | Freiberg | DED0I | | | Leipziger Land | DED0J | | | Meißen | DED0K | | | Mittlerer Erzgebirgkreis | DED0L | | | Mittweida | DED0M | | | Muldentalkreis | DED0N | | | Niederschlesischer Oberlausitzkreis | DED0P | | | Riesa-Großenhain | DED0Q | | | Löbau-Zittau | DED0R | | | Sächsische Schweiz | DED0S | | | Stollberg | DED0T | | | Torgau-Oschatz | DED0U | | | Weißeritzkreis | DED0V | | | Aue-Schwarzenberg | DED0W | | | Kamenz | DED0X | | | Zwickauer Land | DED0Y | | | Dresden-Land | DED0Z | | | Hoyerswerda | DEE | SACHSEN-ANHALT | | | DEE1 | | Dessau | | DEE11 | | | Dessau, Kreisfreie Stadt | DEE12 | | | Anhalt-Zerbst | DEE13 | | | Bernburg | DEE14 | | | Bitterfeld | DEE15 | | | Köthen | DEE16 | | | Wittenberg | DEE2 | | Halle | | DEE21 | | | Halle/Saale, Stadtkreis | DEE22 | | | Burgenlandkreis | DEE23 | | | Mansfelder Land | DEE24 | | | Merseburg-Querfurt | DEE25 | | | Saalkreis | DEE26 | | | Sangerhausen | DEE27 | | | Weißenfels | DEE3 | | Magdeburg | | DEE31 | | | Magdeburg, Kreisfreie Stadt | DEE32 | | | Aschersleben-Staßfurt | DEE33 | | | Bördekreis | DEE34 | | | Halberstadt | DEE35 | | | Jerichower Land | DEE36 | | | Ohrekreis | DEE37 | | | Stendal | DEE38 | | | Quedlinburg | DEE39 | | | Schönebeck | DEE3A | | | Wernigerode | DEE3B | | | Altmarkkreis Salzwedel | DEF | SCHLESWIG-HOLSTEIN | Schleswig-Holstein | | DEF01 | | | Flensburg, Kreisfreie Stadt | DEF02 | | | Kiel, Kreisfreie Stadt | DEF03 | | | Lübeck, Kreisfreie Stadt | DEF04 | | | Neumünster, Kreisfreie Stadt | DEF05 | | | Dithmarschen | DEF06 | | | Herzogtum Lauenburg | DEF07 | | | Nordfriesland | DEF08 | | | Ostholstein | DEF09 | | | Pinneberg | DEF0A | | | Plön | DEF0B | | | Rendsburg-Eckernförde | DEF0C | | | Schleswig-Flensburg | DEF0D | | | Segeberg | DEF0E | | | Steinburg | DEF0F | | | Stormarn | DEG | THÜRINGEN | Thüringen | | DEG01 | | | Erfurt, Kreisfreie Stadt | DEG02 | | | Gera, Kreisfreie Stadt | DEG03 | | | Jena, Kreisfreie Stadt | DEG04 | | | Suhl, Kreisfreie Stadt | DEG05 | | | Weimar, Kreisfreie Stadt | DEG06 | | | Eichsfeld | DEG07 | | | Nordhausen | DEG08 | | | Wartburgkreis | DEG09 | | | Unstrut-Hainich-Kreis | DEG0A | | | Kyffhäuserkreis | DEG0B | | | Schmalkalden-Meiningen | DEG0C | | | Gotha | DEG0D | | | Sömmerda | DEG0E | | | Hildburghausen | DEG0F | | | Ilm-Kreis | DEG0G | | | Weimarer Land | DEG0H | | | Sonneberg | DEG0I | | | Saalfeld-Rudolstadt | DEG0J | | | Saale-Holzland Kreis | DEG0K | | | Saale-Orla-Kreis | DEG0L | | | Greiz | DEG0M | | | Altenburger Land | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ KODAS | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | GR | | | ELLADA | GR1 | VOREIA ELLADA | | | GR11 | | Anatoliki Makedonia, Thraki | | GR111 | | | Evros | GR112 | | | Xanthi | GR113 | | | Rodopi | GR114 | | | Drama | GR115 | | | Kavala | GR12 | | Kentriki Makedonia | | GR121 | | | Imathia | GR122 | | | Thessaloniki | GR123 | | | Kilkis | GR124 | | | Pella | GR125 | | | Pieria | GR126 | | | Serres | GR127 | | | Chalkidiki | GR13 | | Dytiki Makedonia | | GR131 | | | Grevena | GR132 | | | Kastoria | GR133 | | | Kozani | GR134 | | | Florina | GR14 | | Thessalia | | GR141 | | | Karditsa | GR142 | | | Larisa | GR143 | | | Magnisia | GR144 | | | Trikala | GR2 | KENTRIKI ELLADA | | | GR21 | | Ipeiros | | GR211 | | | Arta | GR212 | | | Thesprotia | GR213 | | | Ioannina | GR214 | | | Preveza | GR22 | | Ionia Nisia | | GR221 | | | Zakynthos | GR222 | | | Kerkyra | GR223 | | | Kefallinia | GR224 | | | Lefkada | GR23 | | Dytiki Ellada | | GR231 | | | Aitoloakarnania | GR232 | | | Achaia | GR233 | | | Ileia | GR24 | | Sterea Ellada | | GR241 | | | Voiotia | GR242 | | | Evvoia | GR243 | | | Evrytania | GR244 | | | Fthiotida | GR245 | | | Fokida | GR25 | | Peloponnisos | | GR251 | | | Argolida | GR252 | | | Arkadia | GR253 | | | Korinthia | GR254 | | | Lakonia | GR255 | | | Messinia | GR3 | ATTIKI | Attiki | Attiki | GR4 | NISIA AIGAIOU, KRITI | | | GR41 | | Voreio Aigaio | | GR411 | | | Lesvos | GR412 | | | Samos | GR413 | | | Chios | GR42 | | Notio Aigaio | | GR421 | | | Dodekanisos | GR422 | | | Kyklades | GR43 | | Kriti | | GR431 | | | Irakleio | GR432 | | | Lasithi | GR433 | | | Rethymni | GR434 | | | Chania | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | ES | | | ESPAÑA | ES1 | NOROESTE | | | ES11 | | Galicia | | ES111 | | | La Coruna | ES112 | | | Lugo | ES113 | | | Orense | ES114 | | | Pontevedra | ES12 | | Principado de Asturias | Principado de Asturias | ES13 | | Cantabria | Cantabria | ES2 | NORESTE | | | ES21 | | Pais Vasco | | ES211 | | | Alava | ES212 | | | Guipuzcoa | ES213 | | | Vizcaya | ES22 | | Comunidad Foral de Navarra | Comunidad Foral de Navarra | ES23 | | La Rioja | La Rioja | ES24 | | Aragón | | ES241 | | | Huesca | ES242 | | | Teruel | ES243 | | | Zaragoza | ES3 | COMUNIDAD DE MADRID | Comunidad de Madrid | Comunidad de Madrid | ES4 | CENTRO (E) | | | ES41 | | Castilla y León | | ES411 | | | Avila | ES412 | | | Burgos | ES413 | | | León | ES414 | | | Palencia | ES415 | | | Salamanca | ES416 | | | Segovia | ES417 | | | Soria | ES418 | | | Valladolid | ES419 | | | Zamora | ES42 | | Castilla-la Mancha | | ES421 | | | Albacete | ES422 | | | Ciudad Real | ES423 | | | Cuenca | ES424 | | | Guadalajara | ES425 | | | Toledo | ES43 | | Extremadura | | ES431 | | | Badajoz | ES432 | | | Cáceres | ES5 | ESTE | | | ES51 | | Cataluña | | ES511 | | | Barcelona | ES512 | | | Girona | ES513 | | | Lleida | ES514 | | | Tarragona | ES52 | | Comunidad Valenciana | | ES521 | | | Alicante | ES522 | | | Castellon De La Plana | ES523 | | | Valencia | ES53 | | Islas Baleares | Islas Baleares | ES6 | SUR | | | ES61 | | Andalucia | | ES611 | | | Almeria | ES612 | | | Cadiz | ES613 | | | Cordoba | ES614 | | | Granada | ES615 | | | Huelva | ES616 | | | Jaen | ES617 | | | Málaga | ES618 | | | Sevilla | ES62 | | Región de Murcia | Región de Murcia | ES63 | | Ceuta y Melilla | | ES631 | | | Ceuta | ES632 | | | Melilla | ES7 | CANARIAS | Canarias | | ES701 | | | Las Palmas | ES702 | | | Santa Cruz De Tenerife | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | FR | | | FRANCE | FR1 | ÎLE DE FRANCE | Île de France | | FR101 | | | Paris | FR102 | | | Seine-et-Marne | FR103 | | | Yvelines | FR104 | | | Essonne | FR105 | | | Hauts-de-Seine | FR106 | | | Seine-Saint-Denis | FR107 | | | Val-de-Marne | FR108 | | | Val-d'Oise | FR2 | BASSIN PARISIEN | | | FR21 | | Champagne-Ardenne | | FR211 | | | Ardennes | FR212 | | | Aube | FR213 | | | Marne | FR214 | | | Haute-Marne | FR22 | | Picardie | | FR221 | | | Aisne | FR222 | | | Oise | FR223 | | | Somme | FR23 | | Haute-Normandie | | FR231 | | | Eure | FR232 | | | Seine-Maritime | FR24 | | Centre | | FR241 | | | Cher | FR242 | | | Eure-et-Loir | FR243 | | | Indre | FR244 | | | Indre-et-Loire | FR245 | | | Loir-et-Cher | FR246 | | | Loiret | FR25 | | Basse-Normandie | | FR251 | | | Calvados | FR252 | | | Manche | FR253 | | | Orne | FR26 | | Bourgogne | | FR261 | | | Côte-d'Or | FR262 | | | Nièvre | FR263 | | | Saône-et-Loire | FR264 | | | Yonne | FR3 | NORD-PAS-DE-CALAIS | Nord - Pas-de-Calais | | FR301 | | | Nord | FR302 | | | Pas-de-Calais | FR4 | EST | | | FR41 | | Lorraine | | FR411 | | | Meurthe-et-Moselle | FR412 | | | Meuse | FR413 | | | Moselle | FR414 | | | Vosges | FR42 | | Alsace | | FR421 | | | Bas-Rhin | FR422 | | | Haut-Rhin | FR43 | | Franche-Comté | | FR431 | | | Doubs | FR432 | | | Jura | FR433 | | | Haute-Saône | FR434 | | | Territoire de Belfort | FR5 | OUEST | | | FR51 | | Pays de la Loire | | FR511 | | | Loire-Atlantique | FR512 | | | Maine-et-Loire | FR513 | | | Mayenne | FR514 | | | Sarthe | FR515 | | | Vendée | FR52 | | Bretagne | | FR521 | | | Côtes-d'Armor | FR522 | | | Finistère | FR523 | | | Ille-et-Vilaine | FR524 | | | Morbihan | FR53 | | Poitou-Charentes | | FR531 | | | Charente | FR532 | | | Charente-Maritime | FR533 | | | Deux-Sèvres | FR534 | | | Vienne | FR6 | SUD-OUEST | | | FR61 | | Aquitaine | | FR611 | | | Dordogne | FR612 | | | Gironde | FR613 | | | Landes | FR614 | | | Lot-et-Garonne | FR615 | | | Pyrénées-Atlantiques | FR62 | | Midi-Pyrénées | | FR621 | | | Ariège | FR622 | | | Aveyron | FR623 | | | Haute-Garonne | FR624 | | | Gers | FR625 | | | Lot | FR626 | | | Hautes-Pyrénées | FR627 | | | Tarn | FR628 | | | Tarn-et-Garonne | FR63 | | Limousin | | FR631 | | | Corrèze | FR632 | | | Creuse | FR633 | | | Haute-Vienne | FR7 | CENTRE-EST | | | FR71 | | Rhône-Alpes | | FR711 | | | Ain | FR712 | | | Ardèche | FR713 | | | Drôme | FR714 | | | Isère | FR715 | | | Loire | FR716 | | | Rhône | FR717 | | | Savoie | FR718 | | | Haute-Savoie | FR72 | | Auvergne | | FR721 | | | Allier | FR722 | | | Cantal | FR723 | | | Haute-Loire | FR724 | | | Puy-de-Dôme | FR8 | MÉDITERRANÉE | | | FR81 | | Languedoc-Roussillon | | FR811 | | | Aude | FR812 | | | Gard | FR813 | | | Hérault | FR814 | | | Lozère | FR815 | | | Pyrénées-Orientales | FR82 | | Provence-Alpes-Côte d'Azur | | FR821 | | | Alpes-de-Haute-Provence | FR822 | | | Hautes-Alpes | FR823 | | | Alpes-Maritimes | FR824 | | | Bouches-du-Rhône | FR825 | | | Var | FR826 | | | Vaucluse | FR83 | | Corse | | FR831 | | | Corse-du-Sud | FR832 | | | Haute-Corse | FR9 | DÉPARTEMENTS D'OUTRE-MER | | | FR91 | | Guadeloupe | Gadeloupe | FR92 | | Martinique | Martinique | FR93 | | Guyane | Guyane | FR94 | | Réunion | Réunion | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | IE | IRELAND | Ireland | IRELAND | IE001 | | | Border | IE002 | | | Dublin | IE003 | | | Mid-East | IE004 | | | Midland | IE005 | | | Mid-West | IE006 | | | South-East (IRL) | IE007 | | | South-West (IRL) | IE008 | | | West | +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | IT | | | ITALIA | IT1 | NORD OVEST | | | IT11 | | Piemonte | | IT111 | | | Torino | IT112 | | | Vercelli | IT113 | | | Biella | IT114 | | | Verbano-Cusio-Ossola | IT115 | | | Novara | IT116 | | | Cuneo | IT117 | | | Asti | IT118 | | | Alessandria | IT12 | | Valle d'Aosta | Valle d'Aosta | IT13 | | Liguria | | IT131 | | | Imperia | IT132 | | | Savona | IT133 | | | Genova | IT134 | | | La Spezia | IT2 | LOMBARDIA | Lombardia | | IT201 | | | Varese | IT202 | | | Como | IT203 | | | Lecco | IT204 | | | Sondrio | IT205 | | | Milano | IT206 | | | Bergamo | IT207 | | | Brescia | IT208 | | | Pavia | IT209 | | | Lodi | IT20A | | | Cremona | IT20B | | | Mantova | IT3 | NORD EST | | | IT31 | | Trentino-Alto Adige | | IT311 | | | Bolzano-Bozen | IT312 | | | Trento | IT32 | | Veneto | | IT321 | | | Verona | IT322 | | | Vicenza | IT323 | | | Belluno | IT324 | | | Treviso | IT325 | | | Venezia | IT326 | | | Padova | IT327 | | | Rovigo | IT33 | | Friuli-Venezia Giulia | | IT331 | | | Pordenone | IT332 | | | Udine | IT333 | | | Gorizia | IT334 | | | Trieste | IT4 | EMILIA-ROMAGNA | Emilia-Romagna | | IT401 | | | Piacenza | IT402 | | | Parma | IT403 | | | Reggio nell'Emilia | IT404 | | | Modena | IT405 | | | Bologna | IT406 | | | Ferrara | IT407 | | | Ravenna | IT408 | | | Forlì-Cesena | IT409 | | | Rimini | IT5 | CENTRO (I) | | | IT51 | | Toscana | | IT511 | | | Massa-Carrara | IT512 | | | Lucca | IT513 | | | Pistoia | IT514 | | | Firenze | IT515 | | | Prato | IT516 | | | Livorno | IT517 | | | Pisa | IT518 | | | Arezzo | IT519 | | | Siena | IT51A | | | Grosseto | IT52 | | Umbria | | IT521 | | | Perugia | IT522 | | | Terni | IT53 | | Marche | | IT531 | | | Pesaro e Urbino | IT532 | | | Ancona | IT533 | | | Macerata | IT534 | | | Ascoli Piceno | IT6 | LAZIO | Lazio | | IT601 | | | Viterbo | IT602 | | | Rieti | IT603 | | | Roma | IT604 | | | Latina | IT605 | | | Frosinone | IT7 | ABRUZZO-MOLISE | | | IT71 | | Abruzzo | | IT711 | | | L'Aquila | IT712 | | | Teramo | IT713 | | | Pescara | IT714 | | | Chieti | IT72 | | Molise | | IT721 | | | Isernia | IT722 | | | Campobasso | IT8 | CAMPANIA | Campania | | IT801 | | | Caserta | IT802 | | | Benevento | IT803 | | | Napoli | IT804 | | | Avellino | IT805 | | | Salerno | IT9 | SUD | | | IT91 | | Puglia | | IT911 | | | Foggia | IT912 | | | Bari | IT913 | | | Taranto | IT914 | | | Brindisi | IT915 | | | Lecce | IT92 | | Basilicata | | IT921 | | | Potenza | IT922 | | | Matera | IT93 | | Calabria | | IT931 | | | Cosenza | IT932 | | | Crotone | IT933 | | | Catanzaro | IT934 | | | Vibo Valentia | IT935 | | | Reggio di Calabria | ITA | SICILIA | Sicilia | | ITA01 | | | Trapani | ITA02 | | | Palermo | ITA03 | | | Messina | ITA04 | | | Agrigento | ITA05 | | | Caltanissetta | ITA06 | | | Enna | ITA07 | | | Catania | ITA08 | | | Ragusa | ITA09 | | | Siracusa | ITB | SARDEGNA | Sardegna | | ITB01 | | | Sassari | ITB02 | | | Nuoro | ITB03 | | | Oristano | ITB04 | | | Cagliari | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | LU | | | LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ) | | LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ) | Luxembourg (Grand-Duché) | Luxembourg (Grand-Duché) | CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | NL | | | NEDERLAND | NL1 | NOORD-NEDERLAND | | | NL11 | | Groningen | | NL111 | | | Oost-Groningen | NL112 | | | Delfzijl en omgeving | NL113 | | | Overig Groningen | NL12 | | Friesland | | NL121 | | | Noord-Friesland | NL122 | | | Zuidwest-Friesland | NL123 | | | Zuidoost-Friesland | NL13 | | Drenthe | | NL131 | | | Noord-Drenthe | NL132 | | | Zuidoost-Drenthe | NL133 | | | Zuidwest-Drenthe | NL2 | OOST-NEDERLAND | | | NL21 | | Overijssel | | NL211 | | | Noord-Overijssel | NL212 | | | Zuidwest-Overijssel | NL213 | | | Twente | NL22 | | Gelderland | | NL221 | | | Veluwe | NL222 | | | Achterhoek | NL223 | | | Arnhem/Nijmegen | NL224 | | | Zuidwest-Gelderland | NL23 | | Flevoland | Flevoland | NL3 | WEST-NEDERLAND | | | NL31 | | Utrecht | Ultrecht | NL32 | | Noord-Holland | | NL321 | | | Kop van Noord-Holland | NL322 | | | Alkmaar en omgeving | NL323 | | | IJmond | NL324 | | | Agglomeratie Haarlem | NL325 | | | Zaanstreek | NL326 | | | Groot-Amsterdam | NL327 | | | Het Gooi en Vechtstreek | NL33 | | Zuid-Holland | | NL331 | | | Agglomeratie Leiden en Bollenstreek | NL332 | | | Agglomeratie's-Gravenhage | NL333 | | | Delft en Westland | NL334 | | | Oost-Zuid-Holland | NL335 | | | Groot-Rijnmond | NL336 | | | Zuidoost-Zuid-Holland | NL34 | | Zeeland | | NL341 | | | Zeeuwsch- Vlaanderen | NL342 | | | Overig Zeeland | NL4 | ZUID-NEDERLAND | | | NL41 | | Noord-Brabant | | NL411 | | | West-Noord-Brabant | NL412 | | | Midden-Noord-Brabant | NL413 | | | Noordoost-Noord-Brabant | NL414 | | | Zuidoost-Noord-Brabant | NL42 | | Limburg (NL) | | NL421 | | | Noord-Limburg | NL422 | | | Midden-Limburg | NL423 | | | Zuid-Limburg | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | AT | | | ÖSTERREICH | AT1 | OSTÖSTERREICH | | | AT11 | | Burgenland | | AT111 | | | Mittelburgenland | AT112 | | | Nordburgenland | AT113 | | | Südburgenland | AT12 | | Niederösterreich | | AT121 | | | Mostviertel-Eisenwurzen | AT122 | | | Niederösterreich-Süd | AT123 | | | Sankt Pölten | AT124 | | | Waldviertel | AT125 | | | Weinviertel | AT126 | | | Wiener Umland/Nordteil | AT127 | | | Wiener Umland/Südteil | AT13 | | Wien | Wien | AT2 | SÜDÖSTERREICH | | | AT21 | | Kärnten | | AT211 | | | Klagenfurt-Villach | AT212 | | | Oberkärnten | AT213 | | | Unterkärnten | AT22 | | Steiermark | | AT221 | | | Graz | AT222 | | | Liezen | AT223 | | | Östliche Obersteiermark | AT224 | | | Oststeiermark | AT225 | | | West- und Südsteiermark | AT226 | | | Westliche Obersteiermark | AT3 | WESTÖSTERREICH | | | AT31 | | Oberösterreich | | AT311 | | | Innviertel | AT312 | | | Linz-Wels | AT313 | | | Mühlviertel | AT314 | | | Steyr-Kirchdorf | AT315 | | | Traunviertel | AT32 | | Salzburg | | AT321 | | | Lungau | AT322 | | | Pinzgau-Pongau | AT323 | | | Salzburg und Umgebung | AT33 | | Tirol | | AT331 | | | Außerfern | AT332 | | | Innsbruck | AT333 | | | Osttirol | AT334 | | | Tiroler Oberland | AT335 | | | Tiroler Unterland | AT34 | | Vorarlberg | | AT341 | | | Bludenz-Bregenzer Wald | AT342 | | | Rheintal-Bodenseegebiet | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | PT | | | PORTUGAL | PT1 | CONTINENTE | | | PT11 | | Norte | | PT111 | | | Minho-Lima | PT112 | | | Cávado | PT113 | | | Ave | PT114 | | | Grande Porto | PT115 | | | Tâmega | PT116 | | | Entre Douro e Vouga | PT117 | | | Douro | PT118 | | | Alto Trás-os-Montes | PT12 | | Centro (P) | | PT121 | | | Baixo Vouga | PT122 | | | Baixo Mondego | PT123 | | | Pinhal Litoral | PT124 | | | Pinhal Interior Norte | PT125 | | | Dâo-Lafôes | PT126 | | | Pinhal Interior Sul | PT127 | | | Serra da Estrela | PT128 | | | Beira Interior Norte | PT129 | | | Beira Interior Sul | PT12A | | | Cova da Beira | PT13 | | Lisboa e Vale do Tejo | | PT131 | | | Oeste | PT132 | | | Grande Lisboa | PT133 | | | Península de Setúbal | PT134 | | | Médio Tejo | PT135 | | | Lezíria do Tejo | PT14 | | Alentejo | | PT141 | | | Alentejo Litoral | PT142 | | | Alto Alentejo | PT143 | | | Alentejo Central | PT144 | | | Baixo Alentejo | PT15 | | Algarve | Algarve | PT2 | AÇORES | Açores | Açores | PT3 | MADEIRA | Madeira | Madeira | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | FI | | | SUOMI/FINLAND | FI1 | MANNER-SUOMI | | | FI11 | | Uusimaa | Uusimaa | FI12 | | Etelä-Suomi | | FI121 | | | Varsinais-Suomi | FI122 | | | Satakunta | FI123 | | | Häme | FI124 | | | Pirkanmaa | FI125 | | | Päijät-Häme | FI126 | | | Kymenlaakso | FI127 | | | Etelä-Karjala | FI13 | | Itä-Suomi | | FI131 | | | Etelä-Savo | FI132 | | | Pohjois-Savo | FI133 | | | Pohjois-Karjala | FI134 | | | Kainuu | FI14 | | Väli-Suomi | | FI141 | | | Keski-Suomi | FI142 | | | Etelä-Pohjanmaa | FI143 | | | Vaasan rannikkoseutu | FI144 | | | Keski-Pohjanmaa | FI15 | | Pohjois-Suomi | | FI151 | | | Pohjois-Pohjanmaa | FI152 | | | Lappi | FI2 | AHVENANMAA/ÅLAND | Ahvenanmaa/Åland | Ahvenanmaa/Åland | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | SE | SVERIGE | | SVERIGE | SE01 | | Stockholm | | SE011 | | | Stockholms län | SE02 | | Östra Mellansverige | | SE021 | | | Uppsala län | SE022 | | | Södermanlands län | SE023 | | | Östergötlands län | SE024 | | | Örebro län | SE025 | | | Västmanlands län | SE03 | | Småland med öarna | | SE031 | | | Jönköpings län | SE032 | | | Kronobergs län | SE033 | | | Kalmar län | SE034 | | | Gotlands Län | SE04 | | Sydsverige | | SE041 | | | Blekinge län | SE042 | | | Kristianstad län | SE043 | | | Malmöhus län | SE05 | | Västsverige | | SE051 | | | Hallands län | SE052 | | | Göteborgs och Bohus län | SE053 | | | Älvsborgs län | SE054 | | | Skaraborgs län | SE06 | | Norra Mellansverige | | SE061 | | | Värmlands län | SE062 | | | Kopparbergs län | SE063 | | | Gävleborgs län | SE07 | | Mellersta Norrland | | SE071 | | | Västernorrlands län | SE072 | | | Jämtlands län | SE08 | | Övre Norrland | | SE081 | | | Västerbottens län | SE082 | | | Norrbottens län | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ CODE | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 | UK | | | UNITED KINGDOM | UK1 | NORTH | | | UK11 | | Cleveland, Durham | | UK111 | | | Cleveland | UK112 | | | Durham | UK12 | | Cumbria | Cumbria | UK13 | | Northumberland, Tyne and Wear | | UK131 | | | Northumberland | UK132 | | | Tyne and Wear | UK2 | YORKSHIRE AND HUMBERSIDE | | | UK21 | | Humberside | Humberside | UK22 | | North Yorkshire | North Yorkshire | UK23 | | South Yorkshire | South Yorkshire | UK24 | | West Yorkshire | West Yorkshire | UK3 | EAST MIDLANDS | | | UK31 | | Derbyshire, Nottinghamshire | | UK311 | | | Derbyshire | UK312 | | | Nottinghamshire | UK32 | | Leicestershire, Northamptonshire | | UK321 | | | Leicestershire | UK322 | | | Northamptonshire | UK33 | | Lincolnshire | Lincolnshire | UK4 | EAST ANGLIA | East Anglia | | UK401 | | | Cambridgeshire | UK402 | | | Norfolk | UK403 | | | Suffolk | UK5 | SOUTH EAST (UK) | | | UK51 | | Bedfordshire, Hertfordshire | | UK511 | | | Bedfordshire | UK512 | | | Hertfordshire | UK52 | | Berkshire, Buckinghamshire Oxfordshire | | UK521 | | | Berkshire | UK522 | | | Buckinghamshire | UK523