ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Norddjursi omavalitsusel on õigus suunata ohtlikud jäätmed keskkonna seisukohalt heakskiidetud vastuvõtukohta.

Demonteerimine kai ääres ja seejärel lammutamine veekindlal pinnal, kus on tõhus äravoolusüsteem

Demonteerimine kai ääres ja seejärel lammutamine veekindlal pinnal, kus on tõhus äravoolusüsteem

Smedegaarden A/S

Selgesõnaline heakskiit – kinnitusotsuse tegemiseks pädev asutus on keskkonnaministeerium.

Keskkonnaalased piirangud on esitatud prefekti loas.

Selgesõnaline heakskiit – kinnitusotsuse tegemiseks pädev asutus on keskkonnaministeerium.

Keskkonnaalased piirangud on esitatud prefekti loas.

Selgesõnaline heakskiit – kinnitusotsuse tegemiseks pädev asutus on keskkonnaministeerium.

Keskkonnaalased piirangud on esitatud prefekti loas.

A/S „Tosmares kuģubūvētava“

Kohal on tegevusluba, mis sisaldab piiranguid ja tingimusi keskkonnahoidlikuks tegevuseks.

Kohal on tegevusluba, mis sisaldab piiranguid ja tingimusi keskkonnahoidlikuks tegevuseks.

Laeva ringlussevõtu toimingud algavad vees, et muuta kere kergemaks; vints, millega laev haalatakse rambile, suudab tõmmata 2 000 tonni.

Tegevuse tingimused on esitatud dokumendile AL n.o 5/2015/CCDRC (26. jaanuar 2016) lisatud spetsifikaatides.

Piirangud on esitatud integreeritud keskkonnaloas.

(Kuni 169,9 meetri pikkused laevad, mille ümberminekumoment rambil on null või negatiivne, võib heaks kiita sõltuvalt põhjaliku teostatavusuuringu tulemustest).

Koht on heaks kiidetud loaga (viide EPR/VP3296ZM), millega piiratakse toiminguid ja seatakse tingimused ringlussevõtukoha käitajale.

Kohal on laevade ringlussevõtu kava, mis vastab ELi määruste nõuetele.

Laeva lammutamine ja sellega seotud töötlemine, mis on lubatud kuivdokis ja sadamabasseinis.

Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre

Able UK Limited

Harland and Wolff Heavy Industries Limited Queen's Island Belfast BT3 9DU Ühendkuningriik Tel +44 2890458456 E-post: trevor.hutchinson@harland-wolff.com

Laeva lammutamine ja sellega seotud töötlemine, mis on lubatud kuivdokis ja sadamabasseinis.

Kõik laevad, mille mõõtmed on esitatud kokkulepitud töökavas. Laeva maksimaalmõõtmed: Peamine (suurim) dokk on mõõtmetega 556 m × 93 m × 1,2 m DWT ja see saab vastu võtta nende mõõtmete piiresse jäävaid laevu. Suurim kuivdokk on 1,2 miljonit DWT.

Kohal on laevade ringlussevõtu kava, mis vastab ELi määruste nõuetele. Koht on heaks kiidetud jäätmekäitluslitsentsiga (loa number N/07/21/V2), millega piiratakse toiminguid ja seatakse tingimused ringlussevõtukoha käitajale.

Heakskiitmine toimub pädevate asutuste (Northern Ireland Environment Agency (NIEA) ning Health and Safety Executive for Northern Ireland (HSENI)) ühislepinguga laevade ringlussevõtu koha kava kohta, mis kiidetakse ametlikult heaks kehtiva jäätmekäitluslitsentsi muudetud versiooniga.

13 200 (20)
(10)

Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 10 lõike 2 kohaselt loetakse, et tootja täidab kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmise heite näitajad on väiksemad eriheite sihttasemest (väljendatakse sihttaseme ja keskmise heite miinusmärgiga vahena). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemääraste heitkoguste maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid.
(9)

Määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 10 lõike 2 kohaselt on tootja täitnud kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmise heite näitajad on väiksemad eriheite sihttasemest (väljendatakse sihttaseme ja keskmise heite vahena, mis on negatiivne arv). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemääraste heitkoguste maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid. Eelneva põhjal leiti, et kaks tootjat on talle 2015. aastaks kehtestatud eriheite sihttaseme ületanud.
(1)

Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise eest.
(8)

Pakutud erand on kooskõlas direktiivis 2010/10/EL sätestatud erisätetega, millega jäetakse liikmesriikidele teatav valikuvabadus kohaldada sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid brodifaakumit sisaldavate toodete lubamise tingimusena. Pakutud erand on õigustatud keskkonna kaitsega seotud põhjustel, eelkõige kuna selle eesmärk on hoida ära või vähendada muude kui sihtliiki kuuluvate loomade esmast ja teisest mürgitust. Seega arvab komisjon, et pakutud erand vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis a osutatud tingimustele vastastikusest tunnustamisest tehtava erandi kohta.
(2)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi EKPSi põhikiri) artikli 32.1 kohaselt on emissioonitulu rahapoliitika funktsiooni täitmisel riikide keskpankadele (RKPd) kogunev tulu. EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohaselt on iga RKP emissioonitulu võrdne tema aastatuluga, mis moodustub tema varadest, mis vastavad ringluses olevale sularahale, ja kohustustest krediidiasutuste ees seoses nende hoiustega. RKPd peavad need varad märgistama kooskõlas EKP nõukogu antavate suunistega. RKPd peaksid rahapoliitilise funktsiooni täitmisest tuleneva vara märgistama varana, mis vastab ringluses olevale sularahale ja krediidiasutuste hoiustest tulenevatele kohustustele. EKPSi põhikirja artikli 32.4 kohaselt vähendatakse iga RKP emissioonitulu summat summa võrra, mis on võrdne intressiga, mis on kogunenud, mida makstakse või mis saadakse seoses kohustuste baasi kuuluvate kohustustega.
Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ all

Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ ja varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid“ all

Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad“ ja varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid“ all

11.2

Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara
(1)

Ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse hindamise asutus aitab täiustada Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustikku eelkõige selle kaudu, et ta koostab komisjonile erapooletuid, tõenditel põhinevaid soovitusi nii aeronavigatsiooniteenuste kui ka võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kohta nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil. Tulemuslikkuse hindamise asutuse antav abi on ülimalt vajalik selleks, et saavutada ühtse Euroopa taeva lõpuleviimise eesmärgid, mille täitmisel mängib olulist rolli komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 (2) kohaselt koostatud tulemuslikkuse kava, mis muu hulgas hõlmab selle kohaldamise käigus praeguseks saadud kogemuste põhjal välja selgitatud edasisi arenguvajadusi, ning komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 (3) kohaselt loodud ja tulemuslikkuse kavaga tihedalt seotud aeronavigatsioonitasude süsteem; samuti on abi vajalik komisjoni lennundusstrateegia üldisemate eesmärkide (4) saavutamiseks.
(4)

Finantsinstrumentide börse ja kaubabörse käsitlev Jaapani õigusraamistik koosneb finantsinstrumente ja börsi käsitlevast 2006. aasta seadusest (finantsinstrumentide ja börsi seadus), millega on kehtestatud finantsinstrumentide börside õiguslik raamistik, ja kaubatuletisinstrumente käsitlevast 2009. aasta seadusest (kaubatuletisinstrumentide seadus), millega on kehtestatud kaubabörside õiguslik ja järelevalveraamistik. Tuletislepingud, mille alusvara on kaup, noteeritakse kaubabörsil, finantsinstrumentidest alusvaraga tuletislepingud noteeritakse finantsinstrumentide börsidel. Finantsinstrumentide börsidele kehtivaid eeskirju käsitletakse põhjalikumalt korralduses finantsinstrumentide ja börsi seaduse täitmise kohta ja riigikantselei määruses finantsinstrumentide börside kohta, kaubabörsidele kehtivaid eeskirju kirjeldatakse üksikasjalikumalt korralduses kaubatuletisinstrumentide seaduse täitmise kohta ja määruses kaubatuletisinstrumentide seaduse täitmise kohta. Lisaks sellele on nii kaubabörsidel kui ka finantsinstrumentide börsidel teatavate nõuete osas suhteliselt ulatuslik isereguleerimise õigus. Finantsinstrumentide börside isereguleerimise õigus hõlmab ennekõike tegevuseeskirju finantsinstrumentide börsil noteerimise alustamise ja lõpetamise kohta, kauplemiskorda ja liikmesusega seotud nõudeid. Tegevuseeskirjad tuleb esitada heakskiitmiseks Jaapani peaministrile (finantsinstrumentide ja börsi seaduse artikkel 81). Kaubabörsi isereguleerimise õigust teostavad kas selle iseregulatsioonikomitee või iseregulatsioonitalitus. Kaubabörsi turueeskirjadega sätestatakse kauplemiseeskirjad ja liikmesusega seotud nõuded, mis tuleb alati kinnitamiseks esitada Põllu- ja Metsamajandusministeeriumile ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeeriumile. Iseregulatsiooni eeskirjad on börsidele õiguslikult siduvad.
(4)

Heakskiidetud börse käsitlev Singapuri õigusraamistik koosneb väärtpaberite ja futuuride seadusest, väärtpaberite ja futuuride (turud) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (heakskiidetud börside, heakskiidetud kliiringukodade ja heakskiidetud valdusettevõtjate ühingujuhtimine) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (investeerimistoodete pakkumised) (aktsiad ja võlaväärtpaberid) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (tegevusload ja äritegevus) 2004. aasta määrusest ja Singapuri rahandusameti väärtpaberite ja futuuride seaduse paragrahvi 321 kohaselt välja antud suunistest, sealhulgas suunised nr SFA 02-G01 turgude reguleerimise kohta ning suunised nr FSG-G01 sobivuse ja nõuetekohasuse kriteeriumide kohta. Suunistes turgude reguleerimise kohta on sätestatud heakskiidetud börside sellised kohustused nagu kohustus tegutseda õiglase, korrakohase ja läbipaistva turuna. Väärtpaberite ja futuuride seaduse paragrahvi 321 lõikes 5 on sätestatud, et igasugusele suunistele mittevastavusele võib nii tsiviil- kui ka kriminaalmenetluses tugineda iga menetlusosaline, kes soovib tuvastada või eitada mistahes vastutust. Lisaks sellele on paragrahvi 334 lõikega 1 ja paragrahviga 335 antud Singapuri rahandusametile õigus määrata heakskiidetud börsile trahv, kui amet leiab, et see börs on vastutav mõne suunise rikkumise eest. Lisaks kirjeldatakse iga heakskiidetud börsi reeglistikus mõningaid tegevus- ja noteerimiseeskirju, millega täpsustatakse väärtpaberi- ja futuuriseaduse nõudeid. Tegevus- ja noteerimiseeskirjad, samuti kõik nende eeskirjade muudatused tuleb enne rakendamist esitada Singapuri rahandusametile. Väärtpaberi- ja futuuriseadusega on ette nähtud sanktsioonid juhul, kui tegevus- ja noteerimiseeskirjad ei vasta Singapuri rahandusameti nõuetele. Väärtpaberi- ja futuuriseadusest tulenevalt loetakse tegevuseeskirju heakskiidetud börsi ja selle liikmete jaoks siduvaks lepinguks ning seega tuleb neid järjepidevalt järgida ja täita.
(8)

Seega on Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Regulatsioonide (eelkõige SCA nõukogu 2015. aasta otsus nr 11) aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad Araabia Ühendemiraatides kliirimisteenuste osutamise loa saamiseks järgima. Need regulatsioonid moodustavad Araabia Ühendemiraatides õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Kesksete vastaspoolte sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad Araabia Ühendemiraatides õiguslikult siduvate nõuete teise taseme. SCA hindab, kuidas kesksed vastaspooled järgivad regulatsioone ja finantsturutaristute põhimõtteid. Kui SCA on sise-eeskirjad ja menetlused heaks kiitnud, muutuvad need kesksetele vastaspooltele õiguslikult siduvaks.
(6)

Seega on Uus-Meremaal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esmaste normide aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida määratud arveldussüsteemid peavad Uus-Meremaal kliirimisteenuste osutamise loa saamiseks järgima. Need esmased normid moodustavad Uus-Meremaa õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad määratud arveldussüsteemid esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused ühiselt reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused koos neid heakskiitvate määramiskorraldustega moodustavad Uus-Meremaa õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ning neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil määratud arveldussüsteemid nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele peavad vastama. Ühiselt reguleerivad asutused hindavad, kuidas määratud arveldussüsteemid nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele vastavad. Kui süsteem on määratud arveldussüsteemina heaks kiidetud, on süsteem kohustatud sise-eeskirju ja menetlusi järgima ning neid ei saa muuta, kui ühiselt reguleerivad asutused muudatused vaidlustavad.
(9)

Seega on DIFCs tegevusloa saanud AMIde õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. DFSA reeglistiku ja DIFC regulatsioonide aluspõhimõtetega on sätestatud ranged nõuded, millele peavad AMId vastama, et saada tegevusluba kliirimisteenuste osutamiseks DIFCs (üheskoos „esmased normid“). Need esmased normid moodustavad DIFC õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Et tõendada esmaste normide järgimist, peavad AMId kooskõlas AMI eeskirjaga nr. 5.6 „Ärieeskirjad“ koostama ja esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused DFSA-le heakskiitmiseks enne nende rakendamist ning DFSA võib nende rakendamist takistada või selle ära keelata. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad DIFC õiguslikult siduvate nõuete teise taseme.
(140)

Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikega 1 on kehtestatud komisjonile kohustus nõuda tagasi ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi. Samuti on kõnealuses sättes ette nähtud, et asjaomased liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et saada tagasi ebaseaduslik abi, mis on tunnistatud siseturuga kokkusobimatuks. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et abi tuleb tagasi nõuda koos intressidega, mida makstakse ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani. Komisjoni määruses (EÜ) nr 794/2004 (36) on täpsustatud tagasinõudmisel kohaldatava intressi arvutamisel kasutatavaid meetodeid. Lõpetuseks on määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 3 sätestatud, et „tagastamine [toimub] viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist“.
(3)

Samuti on võimalik, et operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritel ja operatsioonile siirdud riiklikel väekontingentidel palutakse anda logistilist toetust, varustust ja teenuseid operatsiooni toimumiskohas viibivatele Ameerika Ühendriikide üksustele ning et nad on valmis seda andma.
(9)

Komisjon on kooskõlas ameti esitatud analüüsiga seisukohal, et tekkinud olukord annab tunnistust sellest, et HCAA on süsteemselt täitmata jätnud ohutusjärelevalveülesanded ja -kohustused, mis muu hulgas tekitab olukorra, kus HATA poolt välja antud tunnistused ei ole piisavalt usaldusväärsed. Seepärast peavad asjaomased pädevad asutused võtma parandusmeetmeid, et tagada tekkinud olukorras nõuetekohane ohutustase,
(3)

Pooled on omavahel arutanud esialgset nimekirja isikutest, kes osaleksid vaidluste lahendamise menetluses vahekohtunikena. Vastavalt lepingu artikli 404 lõikele 1 on viis vahekohtunikukandidaati nimekirja esitanud liit, viis vahekohtunikukandidaati Moldova Vabariik ja viis kandidaati on kolmanda riigi kodanikud, kes võivad täita vahekohtu eesistuja kohuseid.
(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega nr 717/2014/EL (2) on ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu protokoll (edaspidi „protokoll“) allkirjastatud, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga, eeldusel et see sõlmitakse.
(8)

Värskete banaanide import teistest traditsioonilistest suurtest eksportivatest riikidest, kellega EL samuti on sõlminud vabakaubanduslepingu (eriti Colombiast, Costa Ricast ja Panamast), jäi kuni 2016. aasta oktoobrini märkimisväärselt alla neile samaväärsetes stabiilsusmehhanismides kehtestatud künnise ning on viimase nelja aasta vältel järginud sarnaseid suundumusi ja ühikuväärtusi. Näiteks jäid Colombiast ja Costa Ricast pärit impordikogused 2016. aasta oktoobris vastavalt 720 000 ja 407 000 tonni allapoole nende jaoks kindlaks määratud künnist, mis on märkimisväärselt suuremad kogused kui Nicaragua jaoks terveks aastaks ette nähtud signaalkogus (13 000 tonni).
(3)

Jordaania majandus on märkimisväärselt kannatanud piirkonnas, eelkõige naaberriikides Iraagis ja Süürias, valitseva jätkuva ebastabiilsuse tõttu. Koos nõrgenenud maailmamajandusega on selline piirkonna ebastabiilne olukord mõjunud rängalt välistuludele ja pingestanud riigi rahanduse olukorda. Turismist saadav kasu ja välismaised otseinvesteeringud on vähenenud, kaubateed on suletud ja maagaasitarned Egiptusest katkenud. Samuti on Jordaania majandust mõjutanud suur Süüria põgenike sissevool, mis on seadnud veelgi suurema surve alla Jordaania eelarvepositsiooni, avalikud teenused ja taristu.
(3)

Eesti esitas 11. mail 2016 taotluse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmiseks seoses koondamistega Eesti ettevõtetes Eesti Energia AS, Nitrofert AS ja Viru Keemia Grupp AS. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFist rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.
(1)

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõikega 2 on ette nähtud, et OLAFi järelevalvekomitee koosneb viiest sõltumatust isikust, kellel on kogemusi kõrgel ametikohal kohtu- või uurimisasutustes või võrreldaval ametikohal, mis on seotud ameti tegevusvaldkondadega. Nad nimetatakse ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisel kokkuleppel. Otsuses järelevalvekomitee liikmete ametisse nimetamise kohta esitatakse ka reservnimekiri potentsiaalsetest liikmetest, kes võiksid järelevalvekomitee liikmeid nende järelejäänud ametiajal asendada, juhul kui üks või mitu liiget astub tagasi, sureb või ei saa püsivalt oma tööülesandeid täita.
(8)

2015. aastal mõjutas Tuneesia majandust märkimisväärselt mitu terrorirünnakut, mis olid suunatud mitme olulise sektori (nagu turism ja transport) vastu ning millega sooviti häirida riigi poliitilist konsolideerimist. Need rünnakud mõjusid negatiivselt Tuneesia tärkavale majanduskasvule. Koosmõjus püsiva piirkondliku ebastabiilsusega (sh Liibüa konflikti taaspuhkemine) ning kuna Euroopa ja ülemaailmne majanduskeskkond ei ole veel taastunud, on need sündmused võimendanud Tuneesia maksebilansi ja eelarvepositsiooni haavatavust. Selle tulemusel on tekkinud märkimisväärsed välisrahastamis- ja eelarvepuudujäägid.
(6)

Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikast tuleneb, et otsuste delegeerimine võib osutuda vajalikuks, võttes arvesse institutsioonilt vastuvõtmiseks nõutavate otsuste arvukust, et võimaldada institutsioonil oma ülesandeid täita. Euroopa Liidu Kohus tunnustas, et otsuseid tegeva organi töövõime on kõikidele institutsionaalsetele süsteemidele omane põhimõte (4). Seega hõlmab institutsioonile antud pädevus ka õigust delegeerida mõned volitused institutsiooni sätestatud tingimustel, mis on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga. Seetõttu võib liidu institutsioon kehtestada organisatsioonilisi meetmeid ja delegeerida pädevust oma sisestruktuuri otsuseid tegevatele organitele, kui need meetmed on põhjendatud ja vastavuses proportsionaalsuse põhimõttega.
(6)

EKP, kes on kõigi ühtses järelevalvemehhanismis olevate järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste pädev asutus, peab igal aastal vastu võtma palju otsuseid, mis muudavad kehtivaid olulisuse otsuseid. EKP otsuseid tegevate organite tegevusvõimeks on vajalik delegeerimisotsus olulisuse otsuseid muutvate otsuste vastuvõtmise kohta. Euroopa Liidu Kohus on tunnustanud otsuste delegeerimise vajadust, et võimaldada institutsioonil, kes peab vastu võtma palju otsuseid, oma ülesandeid täita. Samuti on Euroopa Liidu Kohus tunnustanud, et otsuseid tegeva organi töövõime on kõikidele institutsionaalsetele süsteemidele omane põhimõte (4). Delegeerimisotsus on vajalik, et lihtsustada otsuste tegemise menetlust seoses olulisuse otsuste muudatuste vastuvõtmisega.
(6)

EKP kui pädev asutus peab igal aastal tegema märkimisväärse hulga sobivust ja nõuetekohasust käsitlevaid otsuseid. Otsustusprotsessi sujuvuse huvides on vajalik delegeerimisotsus selliste otsuste vastuvõtmise kohta. Euroopa Liidu Kohus on tunnustanud otsuste delegeerimise vajadust, et võimaldada institutsioonil, kes peab vastu võtma palju otsuseid, oma ülesandeid täita. Samuti on nimetatud kohus tunnustanud, et otsuseid tegeva organi töövõime on kõikidele institutsionaalsetele süsteemidele omane põhimõte (7).
(96)

Esiteks märgib komisjon, et Ungari arvutas projekti kulud eespool nimetatud määruse sätete põhjal ümber (võttes arvesse materiaalsete ja immateriaalsete investeeringute maksumust) ning jõudis järeldusele, et projekti kogukulud olid 823 320 683 Ungari forintit. Ehkki Ungari ametiasutused eeldasid, et kõik eespool nimetatud kulud olid rahastamiskõlblikud, on komisjon seisukohal, et mõned nendest kuludest, nimelt need, mis on seotud oskusteabe kohandamisega, on laadilt tegevuskulud ja ei ole seetõttu rahastamiskõlblikud. Sellest tulenevalt lahutas komisjon kogukuludest oskusteabe kohandamise kulud suurusega 531 300 170 Ungari forintit. Selle mahaarvamise tulemusel on komisjoni kindlaks tehtud rahastamiskõlblike kulude nimiväärtus 292 020 513 Ungari forintit, mis on diskonteeritud väärtuses 267 015 826 Ungari forintit.