Nõukogu otsus,

24. oktoober 1988,

Euroopa ühenduste esimese astme kohtu asutamise kohta

(88/591/ESTÜ, EMÜ, Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 32d,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 168a,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 140a,

võttes arvesse 18. aprillil 1951 Pariisis allakirjutatud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse Kohtu põhikirja protokolli,

võttes arvesse 17. aprillil 1957 Brüsselis allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse Kohtu põhikirja protokolli,

võttes arvesse 17. aprillil 1957 Brüsselis allakirjutatud Euroopa Aatomienergiaühenduse Kohtu põhikirja protokolli,

võttes arvesse 8. aprillil 1965 allakirjutatud Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli,

võttes arvesse Euroopa Kohtu taotlust,

võttes arvesse komisjoni arvamust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1]

ning arvestades, et:

ESTÜ asutamislepingu artikkel 32d, EMÜ asutamislepingu artikkel 168a ja EURATOMi asutamislepingu artikkel 140a annavad nõukogule volitused luua Euroopa Kohtu juurde esimese astme kohus, kelle ülesandeks on teha olulisi kohtutoiminguid ning kelle liikmed on väljaspool kahtlust sõltumatud ja kõnealuste toimingute tegemiseks pädevad;

eespool nimetatud sätted volitavad nõukogu andma esimese astme kohtule pädevuse arutada ja lahendada kooskõlas põhikirjas esitatud tingimustega esimese astmena teatud liiki hagisid või menetlusi, mille on algatanud füüsilised või juriidilised isikud, kusjuures esimese astme kohtu otsuste peale on õigus edasi kaevata Euroopa Kohtusse ainult õigusküsimustes;

vastavalt eespool nimetatud sätetele peab nõukogu määrama kõnealuse kohtu koosseisu ning võtma vastu Euroopa Kohtu põhikirja vajalikud kohandused ja täiendused;

seoses keeruliste asjaolude põhjalikku uurimist nõudvate hagidega parandab kaheastmelise kohtu asutamine üksikisiku huvide kohtulikku kaitset;

ühenduse õiguskorra seaduslikkuse järelevalve kvaliteedi ja tõhususe säilitamiseks tuleb Euroopa Kohtul võimaldada keskenduda oma põhiülesandele, milleks on tagada ühenduse õiguse ühetaoline tõlgendamine;

seepärast tuleb kasutada ESTÜ asutamislepingu artikliga 32d, EMÜ asutamislepingu artikliga 168a ja EURATOMi asutamislepingu artikliga 140a antud volitusi ja anda esimese astme kohtule pädevus arutada ja lahendada esimese astmena teatud liiki hagisid või menetlusi, mis sageli nõuavad keeruliste asjaolude uurimist, st hagisid või menetlusi, mille on algatanud ühenduste teenistujad ja ESTÜ asutamislepingu puhul ka ettevõtjad ja ühingud küsimustes, mis käsitlevad makse, tootmist, hindu, piiravaid kokkuleppeid, otsuseid või tegevusi ja koondumisi, ning EMÜ asutamislepingu puhul füüsilised või juriidilised isikud konkurentsiküsimustes,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste Kohtu juurde luuakse Euroopa ühenduste esimese astme kohus. Selle asukoht on Euroopa Ühenduste Kohtus.

Artikkel 2

1. Esimese astme kohus koosneb 12 kohtunikust.

2. Liikmed valivad enda seast kolmeks aastaks esimese astme kohtu presidendi. Presidendi võib tagasi valida.

3. Esimese astme kohtu liikmeid võidakse kutsuda täitma kohtujuristi ülesandeid.

Kohtujuristi ülesanne on avalikul kohtuistungil täiesti erapooletult ja sõltumatult teha põhjendatud ettepanekuid teatavate esimese astme kohtusse antud asjade lahendamiseks, selleks et abistada kohut temale määratud ülesannete täitmisel.

Selliste kohtuasjade valiku kriteeriumid ning kohtujuristide määramise kord sätestatakse esimese astme kohtu kodukorras.

Kohtuasjas kohtujuristi ülesandeid täitma kutsutud liige ei tohi osaleda otsuse tegemisel.

4. Esimese astme kohus tuleb kokku kolmest või viiest kohtunikust koosnevate kodadena. Kodade koosseisu ja kohtuasjade määramist kodadele reguleerib kodukord. Teatavatel kodukorraga kindlaks määratud juhtudel võib esimese astme kohus kokku tulla täiskoguna.

5. Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 21 ja Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artiklit 6 kohaldatakse esimese astme kohtu liikmete ja kohtusekretäri suhtes.

Artikkel 3

1. Esimese astme kohus kasutab kõigepealt Euroopa Kohtule ühenduste asutamislepingutega ja nende rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega antud pädevust:

a) EMÜ asutamislepingu artiklis 179 ja EURATOMi asutamislepingu artiklis 152 nimetatud ühenduste ja nende teenistujate vahelistes vaidlustes;

b) hagides, mille on ESTÜ asutamislepingu artikli 33 teise lõigu ja artikli 35 kohaselt komisjoni vastu algatanud kõnealuse asutamislepingu artiklis 48 nimetatud ettevõtjad või ettevõtjate ühendused ja mis käsitlevad kõnealuse asutamislepingu artikli 50 ja artiklite 57-66 kohaldamisega seotud üksikakte;

c) hagides, mille on EMÜ asutamislepingu artikli 173 teise lõigu ja artikli 175 kolmanda lõigu kohaselt mõne ühenduse institutsiooni vastu algatanud füüsilised või juriidilised isikud ja mis on seotud ettevõtjate suhtes kohaldatavate konkurentsieeskirjade rakendamisega.

2. Kui sama füüsiline või juriidilise isik algatab hagi, mille arutamine kuulub käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esimese astme kohtu pädevusse, ja ESTÜ asutamislepingu artikli 40 esimeses ja teises lõikes, EMÜ asutamislepingu artiklis 178 või EURATOMi asutamislepingu artiklis 151 nimetatud hagi sellise kahju hüvitamiseks, mille ühenduse institutsioon on põhjustanud esimese hagimenetluse objektiks oleva tegevuse või tegemata jätmise tõttu, kuulub esimese astme kohtu pädevusse ka kõnealuse kahju hüvitamist käsitleva hagi arutamine ja lahendamine.

3. Võttes arvesse saadud kogemusi, samuti õigusteaduse arengut, ja pärast esimese astme kohtu kaheaastast tegutsemist, vaatab nõukogu uuesti läbi Euroopa Kohtu ettepaneku anda esimese astme kohtule pädevus menetleda hagisid, mille on ESTÜ asutamislepingu artikli 33 teise lõigu või artikli 35 kohaselt komisjoni vastu algatanud kõnealuse asutamislepingu artiklis 48 nimetatud ettevõtjad või ettevõtjate ühendused ja mis käsitlevad kõnealuse asutamislepingu artikli 74 kohaldamisega seotud üksikakte, samuti hagisid, mille on EMÜ asutamislepingu artikli 173 teise lõigu ja artikli 175 kolmanda lõigu kohaselt mõne ühenduste institutsiooni vastu algatanud füüsilised või juriidilised isikud ja mis on seotud kõnealuse asutamislepingu artiklis 113 nimetatud kaubanduse kaitsemeetmetega dumpingu ja subsiidiumide puhul.

Artikkel 4

Kui allpool ettenähtud sätetest ei tulene teisiti, kohaldatakse esimese astme kohtu suhtes ESTÜ asutamislepingu artikleid 34, 36, 39, 44 ja 92, EMÜ asutamislepingu artikleid 172, 174, 176, 184-187 ja 192 ning EURATOMi asutamislepingu artikleid 147, 149, 156-159 ja 164.

Artikkel 5

"IV JAOTIS:

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS

Esimese astme kohut ja selle korraldust käsitlevad eeskirjad

Artikkel 44

Käesoleva põhikirja artikleid 2, 3, 4, 6-9, artikli 13 esimest lõiku, artiklit 17, artikli 18 teist lõiku ja artiklit 19 kohaldatakse esimese astme kohtu ja selle liikmete suhtes. Artiklis 2 nimetatud vanne antakse Euroopa Kohtu ees ning artiklites 3, 4 ja 7 osutatud otsused võtab vastu nimetatud kohus, olles ära kuulanud esimese astme kohtu.

Kohtusekretär ja personal

Artikkel 45

Esimese astme kohus nimetab oma kohtusekretäri ja koostab tema ametijuhendi. Käesoleva põhikirja artikleid 9 ja 14 kohaldatakse esimese astme kohtu kohtusekretäri suhtes mutatis mutandis.

Et esimese astme kohus saaks toimida, määravad Euroopa Kohtu president ja esimese astme kohtu president ühisel kokkuleppel tingimused, mille alusel Euroopa Kohtu juurde määratud ametnikud ja muud teenistujad osutavad teenuseid esimese astme kohtule. Teatavad ametnikud ja muud teenistujad alluvad esimese astme kohtu kohtusekretärile esimese astme kohtu presidendi järelevalve all.

Esimese astme kohtu menetlus

Artikkel 46

Esimese astme kohtu menetlust reguleerib käesoleva põhikirja III jaotis, välja arvatud artiklid 41 ja 42.

Täiendavad ja üksikasjalikumad sätted, mis võivad osutuda vajalikuks, nähakse ette kodukorraga, mis kehtestatakse kooskõlas käesoleva lepingu artikli 32d lõikega 4.

Olenemata käesoleva põhikirja artikli 21 neljandast lõigust, võib kohtujurist esitada oma põhjendatud ettepanekud kirjalikult.

Artikkel 47

Kui esimese astme kohtule adresseeritud avaldus või muu menetlusdokument esitatakse ekslikult Euroopa Kohtu kohtusekretärile, annab nimetatud kohtusekretär selle viivitamata edasi esimese astme kohtu kohtusekretärile; samuti kui Euroopa Kohtule adresseeritud avaldus või muu menetlusdokument esitatakse ekslikult esimese astme kohtu kohtusekretärile, annab nimetatud kohtusekretär selle viivitamata edasi Euroopa Kohtu kohtusekretärile.

Kui esimese astme kohus leiab, et ta pole pädev arutama ja lahendama hagi, mille suhtes Euroopa Kohus on pädev, suunab ta selle hagi Euroopa Kohtusse; samuti kui Euroopa Kohus leiab, et hagi kuulub esimese astme kohtu pädevusse, suunab ta selle hagi esimese astme kohtusse, mille peale nimetatud kohus ei või oma pädevusest loobuda.

Kui Euroopa Kohtus ja esimese astme kohtus on läbivaatamisel kohtuasjad, milles taotletakse üht ja sedasama hüvitust, tõstatatakse üks ja seesama tõlgendamisküsimus või vaidlustatakse ühe ja sellesama akti kehtivus, võib esimese astme kohus pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada, kuni Euroopa Kohus oma otsuse kuulutab. Kui avaldused esitatakse ühe ja sellesama akti tühistamiseks, võib esimese astme kohus ka loobuda pädevusest, et selliste avalduste suhtes saaks otsuse teha Euroopa Kohus. Käesolevas lõigus osutatud juhtudel võib ka Euroopa Kohus otsustada oma menetluse peatada; sel juhul jätkub esimese astme kohtu menetlus.

Artikkel 48

Esimese astme kohtu lõppotsustest, otsustest, millega sisulised küsimused lahendatakse ainult osaliselt või millega lahendatakse pädevuse puudumist või avalduse vastuvõetamatust käsitlevaid menetlusküsimusi, teatab esimese astme kohtu kohtusekretär kõigile pooltele ning ka liikmesriikidele ja ühenduse institutsioonidele, isegi kui need ei astunud esimese astme kohtus läbivaatamisel olnud kohtuasjasse.

Euroopa Kohtule esitatud kaebused

Artikkel 49

Euroopa Kohtusse võib edasi kaevata esimese astme kohtu lõppotsused ja nimetatud kohtu otsused, millega sisulised küsimused lahendatakse ainult osaliselt või millega lahendatakse pädevuse puudumist või avalduse vastuvõetamatust käsitlevaid menetlusküsimusi, kahe kuu jooksul alates edasi kaevatud otsuse kuulutamisest.

Otsuse võib edasi kaevata iga pool, kelle nõue on osaliselt või tervikuna rahuldamata jäetud. Siiski võivad kohtuasjasse astujad, välja arvatud liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid, esitada sellise kaebuse üksnes juhul, kui esimese astme kohtu otsus neid otseselt mõjutab.

Välja arvatud ühenduse ja selle teenistujate vaheliste vaidlustega seotud asjade puhul, võivad kaebuse esitada ka liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid, kes ei astunud esimese astme kohtu menetlusse. Sellised liikmesriigid ja institutsioonid on samas seisundis kui liikmesriigid ja institutsioonid, kes astusid protsessi esimeses astmes.

Artikkel 50

Iga isik, kelle kohtuasjasse astumise avalduse esimese astme kohus rahuldamata jätab, võib edasi kaevata Euroopa Kohtusse kahe nädala jooksul alates avalduse rahuldamata jätmise otsusest teatamisest.

Menetluse pooled võivad kahe kuu jooksul alates teatamisest Euroopa Kohtusse edasi kaevata iga esimese astme kohtu otsuse, mis on tehtud käesoleva lepingu artikli 39 teise või kolmanda lõigu või artikli 92 kolmanda lõigu alusel.

Käesoleva artikli esimeses kahes lõigus osutatud kaebus vaadatakse läbi ja selle kohta tehakse otsus käesoleva põhikirja artiklis 33 osutatud menetluse alusel.

Artikkel 51

Euroopa Kohtusse saab edasi kaevata ainult õigusküsimustes. Apellatsioonkaebuse aluseks võib olla üksnes esimese astme kohtu pädevuse puudumine, menetlusnormide rikkumine, mis kahjustab kaebaja huve, või ühenduse õiguse rikkumine esimese astme kohtu poolt.

Apellatsioonkaebuse aluseks ei saa olla üksnes kohtukulude summa või see, kumba poolt on kohustatud neid tasuma.

Euroopa Kohtu menetlus

Artikkel 52

Kui esimese astme kohtu otsus kaevatakse edasi, koosneb Euroopa Kohtu menetlus kirjalikust osast ja suulisest osast. Kooskõlas kodukorras sätestatud tingimustega võib Euroopa Kohus pärast kohtujuristi ja poolte ärakuulamist suulise menetluse ära jätta.

Peatav toime

Artikkel 53

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 39 teise ja kolmanda lõigu kohaldamist, ei ole kaebusel peatavat toimet.

Erandina käesoleva lepingu artiklist 44 jõustuvad esimese astme kohtu otsused, mis kuulutavad üldise otsuse õigustühiseks, alles käesoleva põhikirja artikli 49 esimeses lõigus viidatud tähtaja möödumisel või kui selle tähtaja jooksul on esitatud apellatsioonkaebus, selle kaebuse rahuldamata jätmise kuupäevast, ilma et see siiski piiraks poole õigust pöörduda käesoleva lepingu artikli 39 teise ja kolmanda lõigu alusel Euroopa Kohtusse tühiseks kuulutatud otsuse toime peatamiseks või mis tahes muu ajutise meetme ettekirjutamiseks.

Euroopa Kohtu otsus apellatsioonkaebuse suhtes

Artikkel 54

Kui apellatsioonkaebus on põhjendatud, tühistab Euroopa Kohus esimese astme kohtu otsuse. Ta võib ise teha asja suhtes lõpliku kohtuotsuse, kui menetluse seisund lubab, või suunata asja tagasi esimese astme kohtusse otsustamiseks.

Kui asi suunatakse tagasi esimese astme kohtusse, on Euroopa Kohtu otsused õigusküsimustes selle kohtu jaoks siduvad.

Kui esimese astme kohtu menetlusse mitteastunud liikmesriigi või ühenduse institutsiooni esitatud kaebus on põhjendatud, võib Euroopa Kohus, kui ta seda vajalikuks peab, teatada, millised esimese astme kohtu tühistatud otsuse tagajärjed loetakse lõplikuks vaidluse poolte suhtes"

.

Artikkel 6

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse Kohtu põhikirja protokolli varasemad artiklid 44 ja 45 muutuvad vastavalt artikliteks 55 ja 56.

Artikkel 7

"IV JAOTIS:

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS

ARTIKKEL 44

Käesoleva põhikirja artikleid 2-8 ja 13-16 kohaldatakse esimese astme kohtu ja selle liikmete suhtes. Artiklis 2 nimetatud vanne antakse Euroopa Kohtu ees ning artiklites 3, 4 ja 6 osutatud otsused võtab vastu nimetatud kohus, olles ära kuulanud esimese astme kohtu.

Artikkel 45

Esimese astme kohus nimetab oma kohtusekretäri ja koostab tema ametijuhendi. Käesoleva põhikirja artikleid 9, 10 ja 13 kohaldatakse esimese astme kohtu kohtusekretäri suhtes mutatis mutandis.

Et esimese astme kohus saaks toimida, määravad Euroopa Kohtu president ja esimese astme kohtu president ühisel kokkuleppel tingimused, mille alusel Euroopa Kohtu juurde määratud ametnikud ja muud teenistujad osutavad teenuseid esimese astme kohtule. Teatavad ametnikud ja muud teenistujad alluvad esimese astme kohtu kohtusekretärile esimese astme kohtu presidendi järelevalve all.

Artikkel 46

Esimese astme kohtu menetlust reguleerib käesoleva põhikirja III jaotis, välja arvatud artikkel 20.

Täiendavad ja üksikasjalikumad sätted, mis võivad osutuda vajalikuks, nähakse ette kodukorraga, mis kehtestatakse kooskõlas käesoleva lepingu artikli 168a lõikega 4.

Olenemata käesoleva põhikirja artikli 18 neljandast lõigust, võib kohtujurist esitada oma põhjendatud ettepanekud kirjalikult.

Artikkel 47

Kui esimese astme kohtule adresseeritud avaldus või muu menetlusdokument esitatakse ekslikult Euroopa Kohtu kohtusekretärile, annab nimetatud kohtusekretär selle viivitamata edasi esimese astme kohtu kohtusekretärile; samuti kui Euroopa Kohtule adresseeritud avaldus või muu menetlusdokument esitatakse ekslikult esimese astme kohtu kohtusekretärile, annab nimetatud kohtusekretär selle viivitamata edasi Euroopa Kohtu kohtusekretärile.

Kui esimese astme kohus leiab, et ta pole pädev arutama ja lahendama hagi, mille suhtes Euroopa Kohus on pädev, suunab ta selle hagi Euroopa Kohtusse; samuti kui Euroopa Kohus leiab, et hagi kuulub esimese astme kohtu pädevusse, suunab ta selle hagi esimese astme kohtusse, mille peale nimetatud kohus ei või oma pädevusest loobuda.

Kui Euroopa Kohtus ja esimese astme kohtus on läbivaatamisel kohtuasjad, milles taotletakse üht ja sedasama hüvitust, tõstatatakse üks ja seesama tõlgendamisküsimus või vaidlustatakse ühe ja sellesama akti kehtivus, võib esimese astme kohus pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada, kuni Euroopa Kohus oma otsuse kuulutab. Kui avaldused esitatakse ühe ja sellesama akti tühistamiseks, võib esimese astme kohus ka loobuda pädevusest, et selliste avalduste suhtes saaks otsuse teha Euroopa Kohus. Käesolevas lõigus osutatud juhtudel võib ka Euroopa Kohus otsustada oma menetluse peatada; sel juhul jätkub esimese astme kohtu menetlus.

Artikkel 48

Esimese astme kohtu lõppotsustest, otsustest, millega sisulised küsimused lahendatakse ainult osaliselt või millega lahendatakse pädevuse puudumist või avalduse vastuvõetamatust käsitlevaid menetlusküsimusi, teatab esimese astme kohtu kohtusekretär kõigile pooltele ning ka liikmesriikidele ja ühenduse institutsioonidele, isegi kui need ei astunud esimese astme kohtus läbivaatamisel olnud kohtuasjasse.

Artikkel 49

Euroopa Kohtusse võib edasi kaevata esimese astme kohtu lõppotsused ja nimetatud kohtu otsused, millega sisulised küsimused lahendatakse ainult osaliselt või millega lahendatakse pädevuse puudumist või avalduse vastuvõetamatust käsitlevaid menetlusküsimusi, kahe kuu jooksul alates edasi kaevatud otsuse kuulutamisest.

Otsuse võib edasi kaevata iga pool, kelle nõue on osaliselt või tervikuna rahuldamata jäetud. Siiski võivad kohtuasjasse astujad, välja arvatud liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid, esitada sellise kaebuse üksnes juhul, kui esimese astme kohtu otsus neid otseselt mõjutab.

Välja arvatud ühenduse ja selle teenistujate vaheliste vaidlustega seotud asjade puhul, võivad kaebuse esitada ka liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid, kes ei astunud esimese astme kohtu menetlusse. Sellised liikmesriigid ja institutsioonid on samas seisundis kui liikmesriigid ja institutsioonid, kes astusid protsessi esimeses astmes.

Artikkel 50

Iga isik, kelle kohtuasjasse astumise avalduse esimese astme kohus rahuldamata jätab, võib edasi kaevata Euroopa Kohtusse kahe nädala jooksul alates avalduse rahuldamata jätmise otsusest teatamisest.

Menetluse pooled võivad kahe kuu jooksul alates teatamisest Euroopa Kohtusse edasi kaevata iga esimese astme kohtu otsuse, mis on tehtud käesoleva lepingu artikli 185 või 186 või artikli 192 neljanda lõigu alusel.

Käesoleva artikli esimeses kahes lõigus osutatud kaebus vaadatakse läbi ja selle kohta tehakse otsus käesoleva põhikirja artiklis 36 osutatud menetluse alusel.

Artikkel 51

Euroopa Kohtusse saab edasi kaevata ainult õigusküsimustes. Apellatsioonkaebuse aluseks võib olla üksnes esimese astme kohtu pädevuse puudumine, menetlusnormide rikkumine, mis kahjustab kaebaja huve, või ühenduse õiguse rikkumine esimese astme kohtu poolt.

Apellatsioonkaebuse aluseks ei saa olla üksnes kohtukulude summa või see, kumba poolt on kohustatud neid tasuma.

Artikkel 52

Kui esimese astme kohtu otsus kaevatakse edasi, koosneb Euroopa Kohtu menetlus kirjalikust osast ja suulisest osast. Kooskõlas kodukorras sätestatud tingimustega võib Euroopa Kohus pärast kohtujuristi ja poolte ärakuulamist suulise menetluse ära jätta.

Artikkel 53

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 185 ja 186 kohaldamist, ei ole kaebusel peatavat toimet.

Erandina käesoleva lepingu artiklist 187 jõustuvad esimese astme kohtu otsused, mis kuulutavad määruse õigustühiseks, alles käesoleva põhikirja artikli 49 esimeses lõigus viidatud tähtaja möödumisel või kui selle tähtaja jooksul on esitatud apellatsioonkaebus, selle kaebuse rahuldamata jätmise kuupäevast, ilma et see siiski piiraks poole õigust pöörduda käesoleva lepingu artiklite 185 ja 186 alusel Euroopa Kohtusse tühiseks kuulutatud määruse toime peatamiseks või mis tahes muu ajutise meetme ettekirjutamiseks.

Artikkel 54

Kui apellatsioonkaebus on põhjendatud, tühistab Euroopa Kohus esimese astme kohtu otsuse. Ta võib ise teha asja suhtes lõpliku kohtuotsuse, kui menetluse seisund lubab, või suunata asja tagasi esimese astme kohtusse otsustamiseks.

Kui asi suunatakse tagasi esimese astme kohtusse, on Euroopa Kohtu otsused õigusküsimustes selle kohtu jaoks siduvad.

Kui esimese astme kohtu menetlusse mitteastunud liikmesriigi või ühenduse institutsiooni esitatud kaebus on põhjendatud, võib Euroopa Kohus, kui ta seda vajalikuks peab, teatada, millised esimese astme kohtu tühistatud otsuse tagajärjed loetakse lõplikuks vaidluse poolte suhtes."

Artikkel 8

Euroopa Majandusühenduse Kohtu põhikirja protokolli varasemad artiklid 44, 45 ja 46 muutuvad vastavalt artikliteks 55, 56 ja 57.

Artikkel 9

"IV JAOTIS:

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS

Artikkel 45

Käesoleva põhikirja artikleid 2-8 ja 13-16 kohaldatakse esimese astme kohtu ja selle liikmete suhtes. Artiklis 2 nimetatud vanne antakse Euroopa Kohtu ees ning artiklites 3, 4 ja 6 osutatud otsused võtab vastu nimetatud kohus, olles ära kuulanud esimese astme kohtu.

Artikkel 46

Esimese astme kohus nimetab oma kohtusekretäri ja koostab tema ametijuhendi. Käesoleva põhikirja artikleid 9, 10 ja 13 kohaldatakse esimese astme kohtu kohtusekretäri suhtes mutatis mutandis.

Et esimese astme kohus saaks toimida, määravad Euroopa Kohtu president ja esimese astme kohtu president ühisel kokkuleppel tingimused, mille alusel Euroopa Kohtu juurde määratud ametnikud ja muud teenistujad osutavad teenuseid esimese astme kohtule. Teatavad ametnikud ja muud teenistujad alluvad esimese astme kohtu kohtusekretärile esimese astme kohtu presidendi järelevalve all.

Artikkel 47

Esimese astme kohtu menetlust reguleerib käesoleva põhikirja III jaotis, välja arvatud artiklid 20 ja 21.

Täiendavad ja üksikasjalikumad sätted, mis võivad osutuda vajalikuks, nähakse ette kodukorraga, mis kehtestatakse kooskõlas käesoleva lepingu artikli 140a lõikega 4.

Olenemata artikli 18 neljandast lõigust, võib kohtujurist esitada oma põhjendatud ettepanekud kirjalikult.

Artikkel 48

Kui esimese astme kohtule adresseeritud avaldus või muu menetlusdokument esitatakse ekslikult Euroopa Kohtu kohtusekretärile, annab nimetatud kohtusekretär selle viivitamata edasi esimese astme kohtu kohtusekretärile; samuti kui Euroopa Kohtule adresseeritud avaldus või muu menetlusdokument esitatakse ekslikult esimese astme kohtu kohtusekretärile, annab nimetatud kohtusekretär selle viivitamata edasi Euroopa Kohtu kohtusekretärile.

Kui esimese astme kohus leiab, et ta pole pädev arutama ja lahendama hagi, mille suhtes Euroopa Kohus on pädev, suunab ta selle hagi Euroopa Kohtusse; samuti kui Euroopa Kohus leiab, et hagi kuulub esimese astme kohtu pädevusse, suunab ta selle hagi esimese astme kohtusse, mille peale nimetatud kohus ei või oma pädevusest loobuda.

Kui Euroopa Kohtus ja esimese astme kohtus on läbivaatamisel kohtuasjad, milles taotletakse üht ja sedasama hüvitust, tõstatatakse üks ja seesama tõlgendamisküsimus või vaidlustatakse ühe ja sellesama akti kehtivus, võib esimese astme kohus pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada, kuni Euroopa Kohus oma otsuse kuulutab. Kui avaldused esitatakse ühe ja sellesama akti tühistamiseks, võib esimese astme kohus ka loobuda pädevusest, et selliste avalduste suhtes saaks otsuse teha Euroopa Kohus. Käesolevas lõigus osutatud juhtudel võib ka Euroopa Kohus otsustada oma menetluse peatada; sel juhul jätkub esimese astme kohtu menetlus.

Artikkel 49

Esimese astme kohtu lõppotsustest, otsustest, millega sisulised küsimused lahendatakse ainult osaliselt või millega lahendatakse pädevuse puudumist või avalduse vastuvõetamatust käsitlevaid menetlusküsimusi, teatab esimese astme kohtu kohtusekretär kõigile pooltele ning ka liikmesriikidele ja ühenduse institutsioonidele, isegi kui need ei astunud esimese astme kohtus läbivaatamisel olnud kohtuasjasse.

Artikkel 50

Euroopa Kohtule võib esitada apellatsioonkaebuse esimese astme kohtu lõppotsuste peale ja nimetatud kohtu otsuse peale, millega sisulised küsimused lahendatakse ainult osaliselt või millega lahendatakse pädevuse puudumist või avalduse vastuvõetamatust käsitlevaid menetlusküsimusi, kahe kuu jooksul alates otsuse teatamisest, mille vastu kaebus esitatakse.

Otsuse võib edasi kaevata iga pool, kelle nõue on osaliselt või tervikuna rahuldamata jäetud.

Siiski võivad kohtuasjasse astujad, välja arvatud liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid, esitada sellise kaebuse üksnes juhul, kui esimese astme kohtu otsus neid otseselt mõjutab.

Välja arvatud ühenduse ja selle teenistujate vaheliste vaidlustega seotud asjade puhul, võivad kaebuse esitada ka liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid, kes ei astunud esimese astme kohtu menetlusse. Sellised liikmesriigid ja institutsioonid on samas seisundis kui liikmesriigid ja institutsioonid, kes astusid protsessi esimeses astmes.

Artikkel 51

Iga isik, kelle kohtuasjasse astumise avalduse esimese astme kohus rahuldamata jätab, võib edasi kaevata Euroopa Kohtusse kahe nädala jooksul alates avalduse rahuldamata jätmise otsusest teatamisest.

Menetluse pooled võivad kahe kuu jooksul alates teatamisest Euroopa Kohtusse edasi kaevata iga esimese astme kohtu otsuse, mis on tehtud käesoleva lepingu artikli 157 või 158 või artikli 164 kolmanda lõigu alusel.

Käesoleva artikli esimeses kahes lõigus osutatud kaebus vaadatakse läbi ja selle kohta tehakse otsus käesoleva põhikirja artiklis 37 osutatud menetluse alusel.

Artikkel 52

Euroopa Kohtusse saab edasi kaevata ainult õigusküsimustes. Apellatsioonkaebuse aluseks võib olla üksnes esimese astme kohtu pädevuse puudumine, menetlusnormide rikkumine, mis kahjustab kaebaja huve, või ühenduse õiguse rikkumine esimese astme kohtu poolt.

Apellatsioonkaebuse aluseks ei saa olla üksnes kohtukulude summa või see, kumba poolt on kohustatud neid tasuma.

Artikkel 53

Kui esimese astme kohtu otsus kaevatakse edasi, koosneb Euroopa Kohtu menetlus kirjalikust osast ja suulisest osast. Kooskõlas kodukorras sätestatud tingimustega võib Euroopa Kohus pärast kohtujuristi ja poolte ärakuulamist suulise menetluse ära jätta.

Artikkel 54

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 157 ja 158 kohaldamist, ei ole kaebusel peatavat toimet.

Erandina käesoleva lepingu artiklist 159 jõustuvad esimese astme kohtu otsused, mis kuulutavad määruse õigustühiseks, alles käesoleva põhikirja artikli 50 esimeses lõigus viidatud tähtaja möödumisel või kui selle tähtaja jooksul on esitatud apellatsioonkaebus, selle kaebuse rahuldamata jätmise kuupäevast, ilma et see siiski piiraks poole õigust pöörduda käesoleva lepingu artiklite 157 ja 158 alusel Euroopa Kohtusse tühiseks kuulutatud määruse toime peatamiseks või mis tahes muu ajutise meetme ettekirjutamiseks.

Artikkel 55

Kui apellatsioonkaebus on põhjendatud, tühistab Euroopa Kohus esimese astme kohtu otsuse. Ta võib ise teha asja suhtes lõpliku kohtuotsuse, kui menetluse seisund lubab, või suunata asja tagasi esimese astme kohtusse otsustamiseks.

Kui asi suunatakse tagasi esimese astme kohtusse, on Euroopa Kohtu otsused õigusküsimustes selle kohtu jaoks siduvad.

Kui esimese astme kohtu menetlusse mitteastunud liikmesriigi või ühenduse institutsiooni esitatud kaebus on põhjendatud, võib Euroopa Kohus, kui ta seda vajalikuks peab, teatada, millised esimese astme kohtu tühistatud otsuse tagajärjed loetakse lõplikuks vaidluse poolte suhtes."

Artikkel 10

Euroopa Aatomienergiaühenduse Kohtu põhikirja protokolli varasemad artiklid 45, 46 ja 47 muutuvad vastavalt artikliteks 56, 57 ja 58.

Artikkel 11

Esimese astme kohtu esimene president nimetatakse kolmeks aastaks samal viisil, nagu nimetatakse liikmed. Liikmesriikide valitsused võivad siiski ühisel kokkuleppel otsustada, et kohaldatakse artikli 2 lõikes 2 sätestatud korda.

Esimese astme kohus võtab kohe pärast loomist vastu oma kodukorra.

Kuni esimese astme kohtu kodukorra jõustumiseni kohaldatakse Euroopa Kohtu kodukorda mutatis mutandis.

Artikkel 12

Kohe pärast seda, kui kõik esimese astme kohtu liikmed on andnud presidendi ees vande, valib nõukogu loosi teel need esimese astme kohtu liikmed, kelle ametiaeg lõpeb kooskõlas ESTÜ asutamislepingu artikli 32d lõikega 3, EMÜ asutamislepingu artikli 168a lõikega 3 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 140a lõikega 3 pärast kolme aasta möödumist.

Artikkel 13

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas, välja arvatud artikkel 3, mis jõustub päeval, kui Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatakse Euroopa Kohtu presidendi otsus, et esimese astme kohus on loodud kooskõlas seadusega.

Artikkel 14

Artiklis 3 nimetatud kohtuasjad, mis on kõnealuse artikli jõustumise kuupäeval Euroopa Kohtus läbivaatamisel, kuid mille puhul ei ole veel Euroopa Kohtu töökorra artikli 44 lõikes 1 sätestatud esialgset aruannet esitatud, suunatakse esimese astme kohtule.

Luxembourg, 24. oktoober 1988

Nõukogu nimel

eesistuja

Th. Pangalos

[1] EÜT C 187, 18.7.1988, lk 227.

--------------------------------------------------