KOMISJONI OTSUS,

20. jaanuar 2006,

millega sätestatakse nõukogu otsuse 2004/904/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad kulude abikõlblikkuse kohta liikmesriikides rakendatavate Euroopa Pagulasfondist kaasrahastatud meetmete puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 51/1 all)

(Ainult tšehhi-, hollandi-, inglise-, eesti-, soome-, prantsuse-, saksa-, kreeka-, ungari-, itaalia-, rootsi-, läti-, leedu-, poola-, portugali-, slovaki-, sloveeni- ja hispaaniakeelne tekst on autentne)

(2006/399/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsust 2004/904/EÜ Euroopa Pagulasfondi asutamise kohta ajavahemikuks 2005–2010 (1), eriti selle artikli 21 lõiget 3,

olles konsulteerinud otsuse 2004/904/EÜ artikli 11 lõike 3 alusel asutatud komiteega,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevat otsust kohaldatakse otsuse 2004/904/EÜ artiklites 5, 6 ja 7 ettenähtud liikmesriikide hallatavate meetmete kaasrahastamise suhtes.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 3

1. Käesoleva otsuse lisas sätestatud eeskirju kasutatakse otsuse 2004/904/EÜ artiklis 16 nimetatud aastaprogrammide raames rahastatavate meetmete kulude abikõlblikkuse määramiseks.

2. Liikmesriigid võivad kohaldada rangemaid siseriiklikke abikõlblikkuseeskirju, kui on ette nähtud käesolevas otsuses.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Iirimaale, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

(1) EÜT L 381, 28.12.2004, lk 52.

LISA

EUROOPA PAGULASFONDIST RAHASTATAVATE KULUDE ABIKÕLBLIKKUS (2005–2010)

1. ÜLDEESKIRJAD

Eeskiri nr 1

Kulud peavad olema otseselt seotud otsuse 2004/904/EÜ artiklis 1 kirjeldatud eesmärkidega.

Eeskiri nr 2

Kulud peavad olema seotud otsuse 2004/904/EÜ artiklites 4–7 kirjeldatud valdkondade projektidega.

Eeskiri nr 3

Kulud peavad olema seotud otsuse 2004/904/EÜ artiklis 3 määratletud sihtrühmade huvides läbiviidavate projektidega.

Eeskiri nr 4

Kulud peavad olema vajalikud komisjonis heakskiidetud mitmeaastase programmi ja aastaprogrammiga hõlmatud projektide teostamiseks.

Eeskiri nr 5

Kulud peavad olema põhjendatud ja järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, eriti kulutustele vastava tulu ning tasuvuse osas (nt projekti haldamise ja rakendamisega seotud tööjõukulud peavad olema võrdelised projekti suurusega jne). Kulud on abikõlblikud täielikult või osaliselt, sõltuvalt sellest, kas nad on projektiga seotud täielikult või ainult osaliselt.

Eeskiri nr 6

Kulud peavad olema tegelikud, vastama abisaaja poolt tehtud maksetele, olema registreeritud abisaaja raamatupidamis- või maksudokumentides ning kindlakstehtavad ja kontrollitavad.

Üldjuhul tõendatakse abisaajate tehtavaid makseid maksekviitungitega. Kui see ei ole võimalik, tõendatakse makseid samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentide või tõendavate dokumentidega.

1. Nõukogu otsuse 2004/904/EÜ artiklites 5 ja 6 sätestatud projektidega seotud kulutused peavad olema tehtud liikmesriigi territooriumil. Nõukogu otsuse 2004/904/EÜ artiklis 7 sätestatud projektidega seotud kulutused peavad olema tehtud liikmesriigi territooriumil ja päritoluriigis või -piirkonnas või endises elukohariigis.

2. Iga projekti puhul peab abisaaja tõendava dokumentatsiooni (maksekviitungid, laekumised, muud maksetõendid või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumendid) registreerima, nummerdama ja säilitama, võimaluse korral ühes konkreetses kohas ja üldjuhul abisaaja peakorteris, viie aasta jooksul pärast projekti lõppkuupäeva juhuks, kui neid tuleb kontrollida. Komisjon jätab endale õiguse taotleda igal ajal kontrollimiseks kõiki arveid või tõendavat dokumentatsiooni projektidega seotud kulude kohta. Kui abisaaja ei saa selliseid arveid või tõendavat dokumentatsiooni esitada, ei ole sellega seotud kulud kaasrahastamiskõlblikud.

Abisaajad peavad kasutama eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode kõigi toimingutega seotud tehingute kohta.

Eeskiri nr 7

Fondist toetatavaid projekte tuleb kaasrahastada avalik-õiguslikest või eraallikatest ja neid ei tohi rahastada muudest ühenduse eelarvega hõlmatud allikatest. Projektitulu koosneb projektile fondist, avalik-õiguslikest või eraallikatest, kaasa arvatud abisaaja enda osalus, eraldatud rahalistest vahenditest ning projektist saadud mis tahes laekumistest.

“Laekumised” käesoleva eeskirja tähenduses hõlmavad projektitulu, mis saadakse fondi kaasfinantseerimisperioodil müügist, rentimisest, teenustest, liitumistasudest või muudest samaväärsetest laekumistest, kaasa arvatud ühenduse poolt projekti rahastamiseks tehtud eelmaksete intressid.

Fondist abi saavad projektid peavad olema mittetulunduslikku laadi. Kui projekti lõppedes ületavad tuluallikad koos laekumistega kulude summa, vähendatakse vastavalt Euroopa Pagulasfondi osalust projektis.

Kõik projekti tuluallikad peavad olema registreeritud abisaaja raamatupidamis- või maksudokumentides ning kindlakstehtavad ja kontrollitavad.

2. ABIKÕLBLIKE KULUDE LIIGID (PROJEKTI TASANDIL)

2.1. Abikõlblikud otsesed kulud

Projekti otsesed abikõlblikud kulud on kulud, mida on võimalik määratleda asjaomase projekti elluviimisega otseselt seotud erikuludena ja mida on võimalik selliselt otse kirjendada, arvestades eespool I osas määratletud üldisi abikõlblikkuse tingimusi. Eelkõige on abikõlblikud järgmised otsesed kulud.

Eeskiri nr 8

Tööjõukulud

Projekti määratud personali kulud, mis vastavad tegelikele töötasudele koos sotsiaalmaksude ja muude töötasuga seotud kuludega, on abikõlblikud. Tööjõukulud ei tohi ületada abisaaja poolt tavapäraselt makstavaid töötasusid ja muid töötajate kulusid ega asjakohase turu kõige ökonoomsemaid määrasid. Euroopa Pagulasfondi kaasrahastatud projektidest tekkivad lõivud, maksud või maksed (eriti otsesed maksud ja sotsiaalkindlustuse osamaksed töötasudelt) on abikõlblikud kulud ainult juhul, kui need tegelikult ja lõplikult maksab abisaaja.

Ametiisikute tööjõukulud on abikõlblikud ainult tegevuste puhul, mis ei ole osa nende tavalisest tööst, ja konkreetselt projekti rakendamisega seotud ülesannete puhul järgmistel tingimustel:

a) riigiteenistujad või muud ametiisikud, kes on lähetatud pädeva asutuse nõuetekohaselt dokumenteeritud otsusega ja kellele on usaldatud projekti rakendamine;

b) muud töötajad, kes on tööle võetud ainult projekti rakendamise eesmärgil.

Eeskiri nr 9

Reisi- ja elamiskulud

Reisikulud on abikõlblikud tegelikult tekkinud kulude alusel.

Hüvitamise määrad peaksid põhinema kõige odavama ühistranspordi hindadel ja reeglina peaks lennutransport olema lubatud vaid üle 800 km (edasi-tagasi) pikkuste reiside puhul või kui geograafiline sihtpunkt õigustab õhusõitu. Kui kasutatakse isiklikku autot, antakse hüvitist tavaliselt kas ühistranspordi kulude või kilometraažimäärade alusel vastavalt asjaomases liikmesriigis avaldatud ametlikele eeskirjadele.

Elamiskulud on abikõlblikud tegelike kulude või päevarahade alusel. Kui organisatsioonil on päevase elamiskulu osas omad päevamäärad (päevarahad), tuleks neid kohaldada ülemmäärade piires, mille liikmesriigid kehtestavad vastavalt riigi õigusaktidele ja tavale. Loetakse, et päevarahad hõlmavad kohalikku transporti (sealhulgas taksod), majutust, toitlustust, kohalikke telefonikõnesid ja mitmesuguseid pisiasju.

Eeskiri nr 10

Maa ost

Hoonestamata maa ostuga seotud kulud on kaasrahastamiseks kõlblikud vastavalt järgmisele kolmele tingimusele, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade kohaldamist:

a) maa ost on otseselt seotud kaasfinantseeritava projekti eesmärkidega;

b) maa ost ei moodusta üle 10 % projekti abikõlblikest kogukulutustest, välja arvatud juhul, kui komisjoni poolt kinnitatud otsuses kaasrahastamise kohta nähakse ette kõrgem protsendimäär;

c) sõltumatu kvalifitseeritud hindaja või nõuetekohaselt volitatud asutus tõendab, et ostuhind ei ületa turuväärtust.

Eeskiri nr 11

Kinnisvara ost, ehitus, remont või rentimine

Kulud, mis on seotud kinnisvara, st hoonete ja nende all oleva maa ostuga või kinnisvara ehituse või remondiga, on kaasrahastamiseks kõlblikud juhul, kui ost on selgelt seotud asjaomase projekti eesmärkidega järgmisena sätestatud tingimustel, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade kohaldamist:

a) sõltumatu kvalifitseeritud hindaja või nõuetekohaselt volitatud asutus peab tõendama, et hind ei ületa turuväärtust, ning kinnitama, et kinnisvara vastab siseriiklike õigusaktide nõuetele või, kui tegevuse puhul on ette nähtud, et lõplik abisaaja peab tegema vajalikud parandused, loetlema punktid, mille puhul kinnisvara ei vasta kõnealuste õigusaktide nõuetele;

b) kinnisvaraga seoses ei tohi olla eelneva 10 aasta jooksul antud riigi ega ühenduse toetust, mis põhjustaks abi dubleerimise ostu kaasrahastamisel Euroopa Pagulasfondist;

c) kinnisvara kavatsetakse projektis nimetatud eesmärgil kasutada vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõppkuupäeva, kui komisjon sõnaselgelt ei volita teisiti;

d) kinnisvara ei tohi kasutada muul eesmärgil kui projekti rakendamiseks.

Remontimise puhul kohaldatakse ainult tingimusi c ja d.

Kinnisvara rentimine on kaasrahastamiseks kõlblik juhul, kui rentimine on selgelt seotud asjaomase projekti eesmärkidega järgmisena sätestatud tingimustel, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade kohaldamist.

a) kinnisvara ostmisega seoses ei tohi olla eelneva 10 aasta jooksul antud riigi ega ühenduse toetust, mis põhjustaks abi dubleerimise rentimise kaasrahastamisel Euroopa Pagulasfondist;

b) kinnisvara ei tohi kasutada muul eesmärgil kui projekti rakendamiseks.

Nii ostu, ehitamise, remondi või rentimise korral peavad kinnisvaral olema projekti seisukohast vajalikud tehnilised omadused ja see peab vastama kõigile kehtivatele normidele ja standarditele.

Kontoriruumide rentimist abisaaja tavapäraseks tegevuseks loetakse kaudseteks kuludeks (vt eeskiri nr 22).

Eeskiri nr 12

Varustuse ost

Üldiselt on varustuse (nt arvutid, mööbel, autod jne) puhul eelistatud meetod liisimine või rentimine (eeskiri nr 13).

Kui liisimine või rentimine ei ole projekti lühikese kestuse või tarbimisväärtuse kiire vähenemise tõttu võimalik, võivad ka ostukulud olla abikõlblikud.

Varustusel on projekti rakendamiseks vajalikud tehnilised omadused ning need vastavad kehtivatele normidele ja standarditele.

Seadmete ostukulud on abikõlblikud juhul, kui need vastavad harilikele turuhindadele ning kõnealuste esemete väärtus kantakse kuludesse vastavalt abisaaja suhtes kohaldatavatele maksu- ja raamatupidamiseeskirjadele. Arvesse võib võtta ainult projekti kestusele vastavat eseme tarbimisväärtuse vähenemise osa.

Kasutatud varustuse ostmist võib lugeda abikõlblikuks kuluks järgmisel kahel tingimusel, piiramata rangemate siseriiklike eeskirjade kohaldamist:

a) varustuse müüja esitab tõendi selle päritolu kohta ja kinnitab, et selle ostmiseks ei ole eelneva seitsme aasta jooksul kordagi kasutatud riigi ega ühenduse toetust;

b) varustuse hind ei ületa nende turuväärtust ja on samalaadse uue varustuse hinnast madalam.

Eeskiri nr 13

Liisimine

Liisingtehingutega seotud kulutused on Euroopa Pagulasfondi kaasrahastamiseks kõlblikud punktides A ja B sätestatud eeskirjade kohaselt.

A. LIISINGUANDJA KAUDU ANTAV ABI

A.1. Liisinguandja saab ühenduse kaasfinantseerimisest kaudset abi, mida kasutatakse liisingulepinguga hõlmatud vara eest liisinguvõtja poolt tehtavate liisingumaksete vähendamiseks.

A.2. Liisingulepingutes, millega seoses antakse ühenduse abi, tuleb ette näha väljaostuõigus või lepinguga hõlmatud vara kasulikule tööeale vastav minimaalne liisinguaeg.

A.3. Kui liisinguleping lõpetatakse enne minimaalse liisinguaja lõppemist pädevate asutuste eelneva nõusolekuta, kohustub liisinguandja tagastama asjaomastele siseriiklikele asutustele (Euroopa Pagulasfondi krediidina) ülejäänud liisinguajale vastava osa ühenduse abist.

A.4. Liisinguandja poolt varade ostmist, mida tõendatakse maksekviitungi või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumendiga, käsitatakse kaasrahastamiseks kõlbliku kulutusena. Ühenduse kaasrahastamiseks kõlblik maksimumsumma ei tohi ületada liisitava vara turuväärtust.

A.5. Liisingulepinguga seotud kulutused (eelkõige maksud, liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud, kindlustusmaksed), mida ei ole nimetatud punktis A.4, ei ole abikõlblikud.

A.6. Liisinguandjale makstavat ühenduse abi kasutatakse täielikult liisinguvõtja huvides, kohaldades liisinguajal kõigi liisingumaksete suhtes ühtset vähendamist.

A.7. Liisinguandja peab tõendama, et ühenduse abist tulenev kasu edastatakse täielikult liisinguvõtjale, esitades liisingumaksete jaotuse või kasutades mõnda teist meetodit, mis annab samaväärse tagatise.

A.8. Punktis A.5 osutatud kulud, liisingutehingust tulenevate maksusoodustuste kasutamine ning muud lepingutingimused peavad olema võrdsed tingimustega, mida kohaldatakse ühenduse finantssekkumise puudumisel.

B. LIISINGUVÕTJALE ANTAV ABI

B.1. Liisinguvõtja saab ühenduse kaasfinantseerimise kaudu otsest abi.

B.2. Liisinguvõtja poolt liisinguandjale tehtavad liisingmakseid, mida tõendatakse maksekviitungi või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumendiga, käsitatakse kaasrahastamiseks kõlbliku kulutusena.

B.3. Liisingulepingute puhul, milles nähakse ette väljaostuõigus või lepinguga hõlmatud vara kasulikule tööeale vastav minimaalne liisinguaeg, ei tohi ühenduse kaasrahastamiseks kõlblik maksimumsumma ületada liisitava vara turuväärtust. Muud liisingulepinguga seotud kulutused (maksud, liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud, kindlustustasud jne) ei ole abikõlblikud.

B.4. Punktis B.3 osutatud liisingulepingutega seotud ühenduse abi makstakse liisinguvõtjale ühes või mitmes osas vastavalt tegelikult tehtud liisingmaksetele. Kui liisingulepingu kestus ületab ühenduse kaasrahastatava projekti lõpptähtaja, on abikõlblikud ainult selliste tasumisele kuuluvate liisingmaksetega seotud kulutused, mille liisinguvõtja on tasunud ühenduse poolt kaasrahastatava projekti lõpptähtajaks.

B.5. Liisingulepingute puhul, milles ei ole ette nähtud väljaostuõigust või mille kestus on liisingulepinguga hõlmatud vara kasulikust tööeast lühem, on liisingmaksed ühenduse kaasrahastamiseks kõlblikud võrdeliselt abikõlbliku projekti kestusega. Liisinguvõtja peab siiski suutma tõendada, et liisimine on tasuvaim meetod vara kasutamisvõimaluse saamiseks. Kui mõne teise meetodi kasutamisel (näiteks vara rentimisel) oleksid kulud olnud väiksemad, tuleb lisakulud abikõlblikest kulutustest maha arvata.

Eeskiri nr 14

Tarbekaupade ja tarnete kulud

Tarbekaupade ja tarnete kulud on abikõlblikud, kui need on kindlaks määratavad ja otseselt projektiga seotud. Siia kuuluvad igasugused otsuse 2004/904/EÜ artiklis 3 sätestatud sihtrühmadesse kuuluvatele isikutele antud materjalid või abi, nt toit, riietus, arstiabi, materjalid kinnisvara remondiks või renoveerimiseks jne. Tarned hõlmavad artikli 2004/904/EÜ artiklis 3 sätestatud sihtrühmadesse kuuluvatele isikutele mõeldud toiduvarusid.

Kontorikaupade ja kirjatarvete (pastapliiatsid, paber, kaustad, tahmakassetid, diskid), kontori elektrienergia-, telefoni- ja postiteenuste, Internetiühenduse, arvutitarkvara jne kulusid loetakse kaudseteks kuludeks juhul, kui neid tarnitakse projekti rakendavale meeskonnale (vt eeskiri nr 22).

Eeskiri nr 15

Alltöövõtulepingute kulud

Üldreeglina peavad abisaajad suutma tööd ise teostada. Alltöövõtt on erand üldreeglist ja on piiratud konkreetsete juhtudega.

Allhangetega võib hõlmata ainult piiratud osa projektist. Seetõttu ei tohi projekti põhiosasid alltöövõtuna hankida.

Allhankijad kohustuvad kõigi allhangete puhul esitama haldus- ja kontrolliasutustele allhangetega seotud kõik vajalikud andmed.

Vajaduse korral võib projekti abisaaja projekti osi allhankida kooskõlas riigihankeeskirjadega.

Abisaajad sõlmivad hankelepingu majanduslikult kõige soodsama pakkumise ehk parima hinna/kvaliteedi suhtega pakkumise alusel kooskõlas läbipaistvuse ja võimalike töövõtjate võrdse kohtlemise põhimõtetega, vältides igasuguseid huvide konflikte.

Ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade kohaldamist, ei ole Euroopa Pagulasfondi kaasrahastamiseks kõlblikud järgmiste alltöövõtulepingutega seotud kulutused:

a) alltöövõtud, mis suurendavad projekti teostamisega seotud kulutusi, lisamata sellele proportsionaalset väärtust;

b) vahendajate või konsultantidega seotud allhanked, mille puhul makset käsitatakse protsendina projekti kogukuludest, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja põhjendab sellist makset, viidates tehtud töö või osutatud teenuste tegelikule väärtusele.

Eeskiri nr 16

Otseselt ELi kaasrahastamisega seotud nõuetest tulenevad kulud

Projektile ja ELi kaasrahastamisele antud avalikustamise (teabelevi, projekti konkreetne hindamine, tõlkimine, paljundamine jne) kulud on abikõlblikud.

Eeskiri nr 17

Pangakontode hooldustasud

Kui Euroopa Pagulasfondi kaasrahastamine eeldab projekti rakendamiseks eraldi pangakonto või -kontode avamist, käsitatakse pangakontode avamise ja haldamisega seoses pangale makstavaid tasusid abikõlblikena.

Eeskiri nr 18

Ekspertide tasud

Juriidilise nõustamise tasud, notaritasud, tehnilise või finantsekspertiisi või sõltumatu hindamise kulud ning raamatupidamis- või auditeerimiskulud on abikõlblikud, kui need on otseselt seotud projektiga ning vajalikud selle ettevalmistamiseks või rakendamiseks või kui need on seotud vastutava asutuse nõuetega.

Eeskiri nr 19

Panga või muu rahastamisasutuse antavate tagatistega seotud kulud

Need kulud on abikõlblikud juhul, kui tagatised on nõutavad siseriiklike või ühenduse õigusaktidega või komisjoni otsusega kaasrahastamise kinnitamise kohta.

Eeskiri nr 20

Käibemaks ning muud maksud ja tasud

Käibemaksu ei käsitata abikõlbliku kulutusena, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja või üksikisikust abisaaja on selle asutamislepingu artiklile 87 vastavate abikavade puhul ning liikmesriikide poolt määratud asutuste antava abi puhul tegelikult ja lõplikult tasunud. Asjakohaste vahendite kaudu tagastatavat käibemaksu ei saa abikõlbliku kulutusena käsitada isegi juhul, kui lõplik abisaaja või üksikisikust abisaaja seda tegelikult ei tagasta.

Kui lõpliku abisaaja või üksikisikust abisaaja suhtes kohaldatakse käibemaksu käsitlevale nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiiviga 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (1), XIV jaotisele vastavat kindlasummaliste toetuste kava, käsitatakse tasutud käibemaksu punkti a tähenduses tagastatavana.

Eeskiri nr 21

Haldusasutuste poolt projektide teostamisega seoses tehtavad kulutused

Kaasfinantseerimiseks on kõlblikud järgmised haldusasutuste tehtavad kulutused, v.a tehniline abi, tingimusel et need ei tulene haldusasutuse seadusejärgsetest kohustustest või tema tavapärastest halduse, seire ja kontrollimisega seotud tööülesannetest:

a) kulud, mis on seotud avalikku teenust osutava asutuse osutatavate teenustega meetme rakendamiseks. Kulude kohta esitatakse arve (avalik-õiguslikule või eraõiguslikule) lõplikule abisaajale või need tõendatakse samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentide alusel, mille abil saab kindlaks teha asjaomase avalikku teenust osutava asutuse tegelikud kulud seoses kõnealuse projektiga;

b) projekti rakenduskulud, sealhulgas teenuste osutamisega seotud kulutused, mille kannab haldusasutus, kes ise on lõplik abisaaja ja teostab projekti enda nimel, kasutamata tehniliste välisekspertide ja teiste ettevõtete abi. Kõnealused kulud peavad kajastama tegelikult ja otseselt kaasfinantseeritava projektiga seoses tehtud kulutusi ja need tõendatakse dokumentide alusel, mille abil saab kindlaks teha asjaomase avalikku teenust osutava asutuse tegelikud kulud seoses kõnealuse meetmega.

2.2. Abikõlblikud kaudsed kulud

Eeskiri nr 22

Kaudsed kulud

Kaudsete kuludena on abikõlblik üldkulude lõplik protsent kuni maksimaalselt 7 % abikõlblike otseste kulude kogusummast juhul, kui see number sisaldub projekti esialgses eelarves. Kaudsed kulud on abikõlblikud juhul, kui need ei sisalda projekti eelarve teise rubriiki määratud kulusid, neid ei saa nõuda otseselt ja neid ei rahastata muudest allikatest. Kaudsed kulud ei ole abikõlblikud, kui toetusleping või abisaajaga sõlmitud samaväärne õiguslik vahend käsitleb projekti rahastamist, mille teostaja saab juba tegevustoetust komisjonilt ja/või siseriiklikult asutuselt.

3. ABIKÕLBMATUD KULUD

Eeskiri nr 23

Abikõlbmatud kulud

1. Abikõlbmatud on järgmised kulud: kasum kapitalilt, võlad ja võlgade teeninduskulud, võlaintressid, valuutavahetustasud ja valuutakahjum, kahjumi või tulevaste võlgade katmine, maksmata viivised, käibemaks (v.a juhul, kui see on hõlmatud eeskirjas nr 20 sätestatud tingimustega), ebatõenäoliselt laekuvad võlad, trahvid, rahatrahvid, kohtukulud ja ülemäärased või mõtlematud kulud.

2. Ainult projekti töötajatele mõeldud esinduskulud ei ole abikõlblikud. Mõistlikud võõrustamiskulud projekti seisukohalt õigustatud üritustel, nagu projekti lõpetamine või kohtumised projekti juhtgrupiga, on lubatud.

3. Ühenduse vahenditest toetatava teise projekti või tegevusprogrammiga seoses deklareeritud ja rahastatud kulud ei ole abikõlblikud.

Eeskiri nr 24

Mitterahalised sissemaksed

Mitterahalisi sissemakseid ei loeta harilikult abikõlblike kulude hulka.

Mitterahaliste sissemaksete korral kantakse selliselt hinnatud sissemaksed vastavas summas projekti kuludesse mitteabikõlblike kuludena ja meetme tuludesse.

Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib projekti kaasrahastamine osaliselt toimuda kolmandate isikute mitterahaliste sissemaksetena. Need sissemaksed ei tohi ületada projekti abikõlblikest kuludest 30 % (ühtekuuluvusfondiga hõlmatud liikmesriikide puhul 20 %).

Niisugusel juhul kohaldatakse järgmisi eeskirju:

— mitterahalised sissemaksed võivad koosneda ainult varustusest või materjalidest, uurimis- või erialategevusest või tasustamata vabatahtlikust tööst; mingitel tingimustel ei tohi maa või kinnisvara väärtust lugeda mitterahaliseks panuseks,

— mitterahaliste sissemaksete väärtust saab eraldi hinnata ja auditeerida ning see ei tohi ületada tegelikult kantud kulutusi, mida nõuetekohaselt kinnitavad need sissemaksed abisaajale tasuta, kuid vastavaid kulusid kandnud kolmandate isikute raamatupidamisdokumendid, samuti ei või see ületada kulusid, mis on selliste teenuste puhul üldiselt asjaomases valdkonnas heaks kiidetud; vabatahtliku tasuta töö väärtuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse tööga seotud ajakulu ning tehtud töö eest tavaliselt makstavat tunni- ja päevatasu.

4. TEHNILISE JA HALDUSABI RAAMES RAHASTATAVATE HALDUS-, RAKENDUS-, SEIRE- JA KONTROLLIKULUDE LIIGID

Otsuse 2004/904/EÜ artiklis 18 sätestatud tehnilise abi raames on abikõlblikud järgmised kulud:

a) Euroopa Pagulasfondi kaasrahastatud meetmete ettevalmistamise, valiku, hindamise ja järelevalvega seotud kulud. Siia võivad kuuluda uurimused, seminarid, teabemeetmed, hindamine ja arvutiseeritud haldus-, seire- ja hindamissüsteemide omandamine ja liisimine või ost.

b) Auditeerimiste ning kohapealsete kontrollimiste ja projektide kontrolliga seotud kulud.

c) Euroopa Pagulasfondi kaasrahastamise nähtavusega seotud kulud.

d) Kulutused mitmeaastaste ja aastaprogrammide rakendamisega seotud komiteede kohtumistele. Need kulutused võivad hõlmata ka kõnealuste komiteede töös osalevate ekspertide ja teiste isikutega seotud kulusid, kui komiteede eesistujad leiavad, et nende isikute osalemine on abi tõhusa rakendamise seisukohalt oluline.

Töötasude, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksetega seotud kulutused on abikõlblikud ainult järgmistel juhtudel:

— alalised ametnikud, kes on ajutiselt lähetatud asjaomase riigiasutuse otsusega ja kellele on usaldatud eespool punktides a ja b nimetatud ülesannete täitmine;

— ajutised esindajad või erasektori töötajad, kes on tööle võetud ainult eespool punktides a ja b nimetatud ülesannete täitmiseks.

Lähetus- või tööaeg ei tohi ületada komisjoni poolt vastu võetud kaasrahastamist käsitlevas otsuses sätestatud kulutuste abikõlblikkuse lõppkuupäeva.

Kulutused riigiteenistujate või muude riigiametnike palkadele meetmete teostamisel ei ole abikõlblikud, kui meetmed tulenevad riigiasutuse seadusejärgsetest kohustustest või tema tavapärastest halduse, seire ja kontrollimisega seotud tööülesannetest.

(1) EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/92/EÜ (ELT L 345, 28.12.2005, lk 19).