Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999,

12. juuli 1999,

Euroopa Sotsiaalfondi kohta [1]

EUROOPA PARLAMENT,

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 148,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]

võttes arvesse regioonide komitee arvamust, [4]

tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklile 251 [5]

ning arvestades, et:

(1) nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, [6] asendab määrust (EMÜ) nr 2052/88 [7] ja määrust (EMÜ) nr 4253/88; [8] peale selle tuleb asendada ka nõukogu 19. detsembri 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 4255/88, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes; [9]

(2) struktuurifonde tervikuna reguleeriv üldine kord määratletakse määruses (EÜ) nr 1260/1999 ning lisaks sellele tuleb määratleda need tegevused, mida rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (edaspidi "fond") eespool nimetatud määruse artikli 1 esimese lõigu punktides 1, 2 ja 3 nimetatud eesmärkide 1, 2 ja 3 (edaspidi "eesmärgid 1, 2 ja 3") raames, ühenduse algatuse raames, mille eesmärgiks on võitlus tööturuga seotud diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu, ning uuenduslike meetmete ja tehnilise abi kaudu;

(3) on vaja määratleda fondi ülesanded seoses asutamislepingus püstitatud ülesannete ning ühenduse poolt heakskiidetud prioriteetidega inimressursside arendamise ja tööhõive valdkonnas;

(4) Euroopa Ülemkogu 1997. aasta juunis toimunud Amsterdami istungjärgu otsustega ning arengut ja tööhõivet käsitleva resolutsiooniga [10] käivitati Euroopa tööhõivestrateegia ja iga-aastaste tööhõive põhisuundade rakendamine ning riiklike tööhõive tegevuskavade väljatöötamise protsess;

(5) fondi tegevusulatus tuleb ümber määratleda, eelkõige pärast struktuurifondide eesmärkide ümberkorraldamist ja lihtsustamist, et toetada Euroopa tööhõivestrateegiat ning sellega seotud riiklikke tööhõive tegevuskavasid;

(6) tuleb määratleda ühine raamistik fondi sekkumistegevusele struktuurifondi kõigi kolme eesmärgi puhul, et tagada nende eesmärkide kohaselt tööturu korralduse parandamisele ja inimressursside arendamisele suunatud tegevuse järjepidevus ja vastastikune täiendavus;

(7) liikmesriigid ja komisjon tagavad, et fondi poolt kõigi eesmärkide raames rahastatava tegevuse kavandamine ja rakendamine aitab edendada meeste ja naiste võrdseid võimalusi ning väiksema konkurentsivõimega inimeste rühmade ja üksikisikute integreerimist tööturgu ja seal püsimist;

(8) lisaks sellele tagavad liikmesriigid ja komisjon, et fondi rahastatava tegevuse rakendamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse infoühiskonna sotsiaalset mõõdet ja tööhõiveaspekti;

(9) tuleb tagada, et tööstusliku kohandamisega seotud tegevuste puhul võetakse arvesse mõlemast soost töötajate üldiseid vajadusi, mis tulenevad juba määratletud või prognoositavatest muudatustest tööstuses ja tootmissüsteemides, ning et need meetmed ei too kasu ainult üksikutele äriühingutele või teatavatele tööstusharudele; erilist tähelepanu tuleks pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning koolitusvõimaluste ja töökorralduse parandamisele;

(10) tuleb tagada, et fond jätkab tööhõive ja kutsekvalifikatsiooni parandamist, toetades võimaluste piires prognoosimist, nõustamist, koostöövõrkude loomist ja koolitustegevust ühenduse kõikides osades, ning et abikõlblikud tegevused oleksid seetõttu horisontaalsed ja hõlmaksid majandust tervikuna, mitte ei oleks suunatud konkreetsetele tööstusharudele või sektoritele;

(11) abikõlblikud meetmed on vaja ümber määratleda, et tõhustada poliitika eesmärkide elluviimist kõikide eesmärkide kontekstis, mille raames fond tegutseb; partnerluse raames on vaja määratleda kulud, mille jaoks võib fondilt abi saada;

(12) kavade sisu ja abi vorme on vaja täiendada ja piiritleda, eriti järgides eesmärgi 3 uut määratlust;

(13) abi osutamine fondi poolt peaks kõigil tasanditel põhinema ühenduse sotsiaal- ja tööhõivepoliitika prioriteetidel ning riiklikes tegevuskavades sätestatud prioriteetidel;

(14) võib kehtestada korra, mille alusel kohalikud ühendused, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid, saavad lihtsalt ja kiirelt taotleda fondi toetust sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud tegevustele ning selle kaudu suurendada oma tegevusvõimet selles valdkonnas;

(15) komisjoni algatusel võetud ja ühenduse jaoks olulistel meetmetel on oluline osa määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 1 sätestatud ühenduse struktuurilise tegevuse üldeesmärkide saavutamisel; sellised algatused peaksid eelkõige edendama tegevuspõhimõtete uuendamist ja riikidevahelist koostööd;

(16) fond osaleb vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklitele 22 ja 23 ka tehnilise abi ja uuenduslike meetmete ning ettevalmistus-, seire-, järelhindamise ja kontrollimeetmete toetamisel;

(17) on asjakohane sätestada rakendussätete vastuvõtmise volitused ja näha ette üleminekusätted;

(18) määrus (EMÜ) nr 4255/88 tuleks tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ülesanded

Fond toetab asutamislepingu artikliga 146 Euroopa Sotsiaalfondile ("fond") ja asutamislepingu artikliga 159 struktuurifondidele usaldatud ülesannete raames ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 1260/1999 sätetega meetmeid, mida võetakse töötuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning inimressursside arendamiseks ja sotsiaalseks integreerimiseks tööturgu, et edendada tööhõive kõrget taset, meeste ja naiste võrdõiguslikkust, jätkusuutlikku arengut ning majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Fond toetab eelkõige meetmeid, mida võetakse Euroopa tööhõivestrateegia ja iga-aastaste tööhõive põhisuundade saavutamiseks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Eelkõige seoses mitmeaastaste riiklike tööhõive tegevuskavadega toetab ja täiendab fond liikmesriikide poolt tööturu ja inimressursside arendamiseks võetavaid meetmeid järgmistes tegevusvaldkondades:

a) töötada välja ja edendada aktiivset tööturupoliitikat töötuse tõkestamiseks ja ennetamiseks, et vältida naiste ja meeste pikaajalist töötust, hõlbustada pikaajaliselt töötute tööturgu integreerimist ning toetada noorte ja tööturule naasvate inimeste ametialast integreerimist;

b) edendada võrdseid võimalusi tööturule pääsemiseks, pidades eelkõige silmas neid, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus;

c) edendada ja parandada:

- koolitust,

- haridust,

- nõustamist

osana eluaegse õppega seotud poliitikast:

- hõlbustada ja parandada pääsu tööturule ja sinna integreerumist,

- parandada ja säilitada tööalast konkurentsivõimet ja

- edendada tööalast liikuvust;

d) edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu, uuendusi ja töökorralduse alast kohanemisvõimet, toetada ettevõtlust ja luua uute töökohtade loomist hõlbustavad tingimused ning tõsta kvalifikatsiooni ja tõhustada inimpotentsiaali uuringutes, teaduses ja tehnoloogias;

e) võtta erimeetmeid, et hõlbustada naiste pääsu tööturule ja osalust tööturul, sealhulgas nende edutamist ning juurdepääsu uutele tööalastele võimalustele ja alustada äritegevust, et vähendada vertikaalset ja horisontaalset soolist segregatsiooni tööturul.

2. Lõikes 1 sätestatud tegevusvaldkondade puhul võtab fond arvesse järgmist:

a) tööhõivega seotud kohalike algatuste, eelkõige kohalikku tööhõivet ja piirkondlikke tööhõive tagamise lepinguid soodustavate algatuste toetamine;

b) infoühiskonna sotsiaalne mõõde ja tööhõiveaspekt, eelkõige infoühiskonna tööhõivepotentsiaali rakendamiseks ettenähtud poliitika ja programmide arendamine ning võrdse ligipääsu tagamine selle pakutavatele võimalustele ja eelistele;

c) naiste ja meeste võrdsed võimalused osana soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisest.

Artikkel 3

Abikõlblik tegevus

1. Fondi rahalist toetust antakse peamiselt abina üksikisikutele järgmise inimressursside arendamiseks ettenähtud tegevuse suhtes, mis võib olla osa ühtsest lähenemisviisist tööturgu integreerimisel:

a) haridus ja kutseõpe, sealhulgas kohustuslikule haridusele vastav kutseõpe, ning õpipoisiaeg, esmane kutseõpe, eelkõige põhioskuste kujundamine ja täiendamine, ametialane ümberõpe, meetmed tööalase konkurentsivõime tõstmiseks tööturul ning kutsesuunitluse, nõustamise ja jätkuõppe edendamiseks;

b) tööhõivealane abi ja abi tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana;

c) uuringute, teaduse ja tehnoloogia arendamine, kraadiõpe ning teadusasutuste ja ettevõtete juhtivtöötajate ja tehnikute koolitamine;

d) uute töövõimaluste loomine, sealhulgas sotsiaalmajanduses (kolmas süsteem).

2. Lõikes 1 nimetatud tegevuste tõhustamiseks võib anda abi ka:

a) struktuuridele ja süsteemidele:

i) koolituse, hariduse ja kutseoskuste arendamiseks ja parandamiseks, sealhulgas õpetajate, juhendajate ja teiste töötajate koolitamine ning töötajate koolitus- ja kvalifikatsioonivõimaluste parandamine;

ii) tööturuasutuste kaasajastamiseks ja tõhustamiseks;

iii) sidemete loomiseks tööelu ning haridus-, koolitus- ja teadusasutuste vahel;

iv) võimaluste piires süsteemide loomiseks tööhõives ja kvalifikatsiooninõuetes toimuvate muutuste prognoosimiseks, eelkõige seoses uute töövormide ja uue töökorraldusega, võttes arvesse vajadust ühitada töö- ja pereelu ning tagada vanemaealistele töötajatele täisväärtuslik töö kuni pensionile jäämiseni. See ei hõlma siiski ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade rahastamist;

b) kaasnevatele meetmetele:

i) toetused teenuste osutamiseks abisaajatele, sealhulgas hoolekandeteenuste ja -võimaluste pakkumiseks ülalpeetavatele isikutele;

ii) ühiskonnaõpetuse arendamiseks, võimaldamaks sujuvat integratsiooni tööturule;

iii) selgitustööks, teavitamiseks ja avalikustamiseks.

3. Fond võib rahastada määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 2 lõike 4 teisele lõigule vastavaid tegevusi.

Artikkel 4

Abi kontsentreerimine

1. Eelkõige riiklikes tööhõive tegevuskavades sätestatud siseriiklikke prioriteete ning eelhindamist arvesse võttes sätestatakse strateegia, mis hõlmab kõiki asjakohaseid tegevusvaldkondi ning pöörab erilist tähelepanu artikli 2 lõike 1 punktides d ja e nimetatud valdkondadele. Fondi toetuse maksimaalse tõhususe eesmärgil suunatakse selle sekkumistegevus käesoleva strateegia kohaselt ning artikli 2 lõikes 1 nimetatud esmatähtsaid valdkondi arvesse võttes piiratud arvule valdkondadele või teemadele ning kõige tähtsamatele vajadustele ja kõige tõhusamatele tegevustele.

Igale fondi sekkumistegevusele assigneeringute eraldamisel valitakse ühiselt välja esmatähtsad tegevusvaldkonnad. Artikli 2 lõikega 1 ettenähtud meetmeid võetakse arvesse vastavalt siseriiklikele prioriteetidele.

2. Fondi sekkumistegevuse programmeerimisel tagatakse, et piisav summa fondi assigneeringutest, mis on sekkumistegevuseks kättesaadav eesmärkide 1 ja 3 raames, on vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklile 27 väiketoetustena kättesaadav erikorra alusel valitsusvälistele organisatsioonidele ja kohalikele partneritele. Liikmesriigid võivad käesolevat lõiget rakendada vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 29 lõikes 6 sätestatud rahastamiskorrale.

Artikkel 5

Ühenduse algatus

1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklile 20 aitab fond vastavalt nimetatud määruse artikli 21 lõikele 2 rakendada ühenduse algatust tööturul esineva diskrimineerimise ja ebavõrdsusega võitlemisel (EQUAL).

2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 21 lõikele 2 võib fondi ühenduse algatuses osalemise otsustega laiendada käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud abikõlblike tegevuste ulatust, et need hõlmaksid meetmeid, mida saab rahastada vastavalt määrustele (EÜ) nr 1783/1999 [11], (EÜ) nr 1257/1999 [12] ja (EÜ) nr 1263/1999, [13] et kõiki algatuses sätestatud meetmeid saaks rakendada.

Artikkel 6

Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi

1. Komisjon võib vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 22 lõikele 2 rahastada liikmesriikides või ühenduse tasandil ettevalmistus-, seire- ja järelhindamise meetmeid, mida on vaja käesolevas määruses nimetatud tegevuste rakendamiseks. Need võivad hõlmata:

a) tööturgude, tööhõive ja kutseõppega seotud uuenduslikke meetmeid ja katseprojekte;

b) uuringuid, tehnilist abi ja mitmekordse tõhususega kogemustevahetust;

c) tehnilist abi, mis on seotud fondi poolt rahastatavate tegevuste ettevalmistamise, rakendamise, seire, järelhindamise ja kontrolliga;

d) tegevusi, mis on sotsiaalse dialoogi raames suunatud ettevõtete töötajatele kahes või enamas liikmesriigis ning mis käsitlevad fondi sekkumisvaldkondadega seotud eriliste teadmiste edastamist;

e) osalevate partnerite, fondi abi lõplike saajate ning avalikkuse informeerimist.

2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 22 lõikele 2 laiendatakse otsusega fondi osaluse kohta käesoleva artikli lõike 1 punktis a sätestatud tegevuste ulatust selliste meetmeteni, mida võib rahastada määruste (EÜ) nr 1783/1999, (EÜ) nr 1257/1999 ja (EÜ) nr 1263/1999 kohaselt, et hõlmata kõiki meetmeid, mida on vaja kõnealuste uuenduslike tegevuste elluviimiseks.

Artikkel 7

Abitaotlused

Fondi abi taotlustele tuleb lisada ühiselt koostatud elektrooniline vorm, milles on loetletud iga abi vormiga seotud tegevused, nii et abi andmist oleks võimalik jälgida alates eelarvelisest maksekohustusest kuni lõppmakseni.

Artikkel 8

Rakendussätted

Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab komisjon vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 49 sätestatud menetlusele.

Artikkel 9

Üleminekusätted

Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 52 sätestatud üleminekusätteid kohaldatakse käesoleva määruse suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 10

Läbivaatamisklausel

Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad komisjoni ettepanekul selle määruse uuesti läbi hiljemalt 31. detsembril 2006.

Nad teevad otsuse ettepaneku kohta vastavalt asutamislepingu artiklis 148 sätestatud menetlusele.

Artikkel 11

Tühistamine

Määrus (EMÜ) nr 4255/88 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2000.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 1999

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. M. Gil-robles

Nõukogu nimel

eesistuja

S. Niinistö

[1] Käesolev trükis tühistab ja asendab EÜT 161, 26.6.1999, lk 48 avaldatud trükise.

[2] EÜT C 176, 9.6.1998, lk 39 jaEÜT C 74, 18.3.1999, lk 7.

[3] EÜT C 407, 28.12.1998, lk 74.

[4] EÜT C 51, 22.2.1999, lk 48.

[5] Euroopa Parlamendi 19. novembri 1998. aasta arvamus (EÜT C 379, 7.12.1998, lk 186), nõukogu 14. aprilli 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 134, 14.6.1999, lk 9) ja Euroopa Parlamendi 6. mai 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 21. juuni 1999. aasta otsus.

[6] EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

[7] EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3193/94 (EÜT L 337, 24.12.1994, lk 11).

[8] EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3193/94.

[9] EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2084/93 (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 39).

[10] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 3.

[11] EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1.

[12] Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80).

[13] Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1263/1999 kalandussektori struktuurimeetmete kohta (EÜT L 161, 26.6.1999. lk 54).

--------------------------------------------------