KOMISJONI OTSUS,

10. august 2001,

direktiivi 1999/94/EÜ artikli 9 kohaselt liikmesriikide poolt koostatava aruande vormi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2001) 1883 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2001/677/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel,[1] ja eriti selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

(1) Liikmesriigid edastavad komisjonile 31. detsembriks 2003 ajavahemikku 18. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002 hõlmava aruande direktiivi 1999/94/EÜ sätete tõhususe kohta.

(2) Selle aruande vorm kehtestatakse hiljemalt 18. jaanuaril 2001.

(3) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 1999/94/EÜ artikli 10 alusel loodud komitee arvamusega.

(4) Aruandes esitatavad andmed peavad põhinema siseriiklikel asjakohaste siseriiklike meetodite abil kogutud andmetel ning olema võimalikult terviklikud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid edastavad komisjonile direktiivi 1999/94/EÜ artikliga 9 ettenähtud aruanded lisas antud vormi kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. august 2001

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margot WALLSTRÖM

LISA

Direktiivi 1999/94/EÜ artikli 9 kohaselt liikmesriikide poolt koostatava aruande vorm

SÕNASTIK

Järgmisi mõisteid kasutatakse tõlgendamisjuhendina üksnes nimetatud aruandes.

Sõidukite klassifikatsioonisüsteem - süsteem autode klassifitseerimiseks, nt nende tüübi või müügiklassi järgi (nt pereauto, väikeauto, laugpära, sedaan, sportauto või muud parameetrid).

Kommertstarbija - äriüksus või üksikisik, kes liisib või ostab sõiduki peamiselt ärilisel eesmärgil kasutamiseks.

Vahendaja - isik, kes esindab vahendusfirmat, mille kaudu tarbija ostab või liisib sõiduki.

Vahendusfirma - äriüksus, kellelt tarbija ostab või liisib sõiduki.

Mitme automargi esindaja - vahendusfirma, kes müüb mitut automarki (st müüb mitme tootja autosid).

Müügikoht - autode väljapanekusaal või -plats, kus uued sõiduautod on võimalikele tarbijatele liisimiseks või müügiks välja pandud. Käesoleva mõiste alla kuuluvad ka üldsusele uusi sõiduautosid esitlevad messid.

Eratarbija - üksikisik, kes liisib või ostab sõiduki, mida ei kasutata ärilisel eesmärgil.

Ühe automargi esindaja - vahendusfirma, kes müüb üht automarki (st müüb ühe tootja autosid).

Lühendid

(K) Kohustuslik

(V) Vabatahtlik

A. ANDMED ARUANNET ESITAVA(TE) ASUTUS(T)E KOHTA*

KÕIK KOHUSTUSLIKUD

1. Vormi täitva isiku nimi:

2. Vormi täitva isiku ametinimetus:

3. Organisatsiooni ja organisatsiooni talituse nimi:

4. Organisatsiooni tüüp:

5. Aadress:

6. Rahvusvaheline telefoninumber:

7. Rahvusvaheline faksinumber:

8. E-post:

9. Kas asutus on nimetatud direktiivi artikli 8 kohaselt?

B. RAKENDUSKONTEKST

1. Esitada eeskirjade üksikasjad või turustamise kord, mis on kas seotud uute sõiduautode valikuga või mis võivad muul viisil mõjutada direktiivis täpsustatud andmetele vastamist. (K)

1.1. Kirjeldada lühidalt oma liikmesriigis kohaldatavaid sõiduautode või kütustega seotud majandusmeetmeid. Esitada nende meetmete üksikasjad ja näidata, kuidas neid kohaldatakse. Täpsustada, kas ja kuidas nende meetmete kohaldamine uusi sõiduautosid liisivate või ostvate kaubandusorganisatsioonide ja eratarbijate suhtes erineb (nt ametiautode maksusoodustus). (K)

1.2. Kas mõni küsimusele 1.1 antud vastuses kirjeldatud majandusmeede on seotud märgise, teatmiku või plakatiga? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (K)

1.3. Kas lisaks eespool nimetatutele võivad muud riiklikud eeskirjad või muu turustamise kord mõjutada uute sõiduautode valikut või direktiivis täpsustatud andmetele vastamist? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (K)

1.4. Kas lisaks eespool nimetatud korrale on teile teada sõiduautodega seotud valitsusväline turustamise kord, mis võib mõjutada uute sõiduautode valikut või direktiivis täpsustatud andmetele vastamist? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (K)

2. Üksikasjad kattuvate või varasemate sõidukite kütusesäästuga seotud teabealgatuste kohta. (K)

2.1. Kirjeldada lühidalt enne direktiivi sätete jõustumist oma liikmesriigis sõidukijuhtide kütusesäästualase teadlikkuse tõstmiseks tehtud algatusi või kasutuselevõetud programme (nt kütusesäästu märgistamise kava, televisiooni- ja raadiokampaaniad). (K)

2.1.1. Esitada selliste algatuste või kasutuselevõetud programmide kestus. (K)

2.1.2. Esitada lühike kokkuvõte selliste kasutuselevõetud programmide võimaliku mõju kohta ning järeldused, miks algatustel oli mõju või mitte (vt eespool). Teise võimalusena võib esitada ülalnimetatud andmeid sisaldavad hindamisaruanded. (K)

2.2. Kas direktiivi 1999/94/EÜ sätete täiendamiseks on kasutatud muid lisateabevahendeid (nt televisiooni-, raadio- või ajalehekampaaniad; teabepäevad, konverentsid)? Esitada iga kasutatud vahendi puhul vahendi tüüp, kasutatud massiteabevahendid, kohaldamise kestus, hinnangulised kulud ja teavitatud inimeste arv. (K)

3. Kirjeldada lühidalt sõiduautoturu struktuuri. (K)

3.1. Liikmesriigis registreeritud vahendusfirmade arv. (K)

3.2. Sõltumatute (ei ole tootja omanduses) ja muude (tootja omanduses) vahendusfirmade protsent. (K)

3.3. Ühte automarki esindavate vahendusfirmade protsent ja mitut automarki esindavate vahendusfirmade protsent. (K)

3.4. Eratarbijate poolt registreeritud (ostetud või liisitud) uute autode protsent. (V)

3.5. Kommertstarbijate poolt registreeritud (ostetud või liisitud) uute autode protsent. (V)

C. HINNANG DIREKTIIVI SÄTETE TÕHUSUSELE JA NENDE RAKENDAMISELE

1. Kas olete uurinud direktiivi 1999/94/EÜ tõhusust sõiduautode süsinikdioksiidi koguheitme või eriheitmete vähendamise alal? Esitada uuringute tulemused ja üksikasjad. (V)

2. Kas olete uurinud teatmiku, märgise ja plakatite tootmise ja jaotamisega seoses käesoleva direktiivi rakendamisega seotud (nt vahendajate, riigi või autotootjate) kulusid ja tulusid? (V)

2.1. Esitada hinnangulised kulud või kulude ja tulude analüüsi tulemused ja kirjelda selgelt tehtud oletusi ja kasutatud meetodeid. Hinnangulised kulud peavad rangelt piirduma lisakuludega neile kuludele, mis oleksid tehtud direktiivi puudumisel. (V)

2.2. Kas kõik asutused peavad neid kulusid vastuvõetavaks? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (V)

2.3. Kas nähakse ette kulusid vähendada ja kuidas? (V)

3. Direktiivi tõhususe hinnang, mis käsitleb tarbijate teavitamist ja mõjutamist. (K)

Hindamismeetodid

3.1. Kas teie liikmesriigis hinnati enne direktiivi sätete jõustumist tarbijate teadlikkust kütusesäästu alal? Jaatava vastuse korral esitada tulemused, tehtud järeldused, kasutatud hindamismeetodite üksikasjad ning hinnanguline täpsus. Tehtud küsitluste puhul esitada nende üksikasjad, kaasa arvatud küsitletud isikute arv, täpsuse ja esindatuse hinnang. Märkida ka ajavahemik, mida hinnangud hõlmavad. (K)

3.2. Kas erinevaid teatmikke, märgiseid või plakateid on katsetatud reaalsetes tingimustes? Jaatava vastuse korral esitada katsemeetodite ja -tingimuste üksikasjad ning katsetulemused. (K)

3.3. Kas teie liikmesriik on hinnanud, kui tõhusalt direktiivi sätted (nt märgise, teatmiku, plakati ja reklaammaterjalide puhul) on aidanud tarbijal põhjendatud valikut teha? Kas teie liikmesriik on hinnanud tarbijate arusaama direktiiviga sätestatud kütusesäästu käsitlevast teabest ja nende vastamist sellele? Jaatava vastuse korral esitada hindamiste üksikasjad, kasutatud meetodid ning hinnanguline täpsus. Tehtud küsitluste puhul esitada nende üksikasjad, kaasa arvatud küsitletud isikute arv, täpsuse ja esindatavuse hinnangud. Märkida ka ajavahemik, mida hinnangud hõlmavad. (K)

Tarbijate teadlikkus ja arusaamine kütusesäästust

3.4. Kui arenenud on tarbijate teadlikkus ja arusaamine kütusesäästust? (V)

3.4.1. Kuidas hindavad era- ja kommertstarbijad uue auto liisimisel või ostmisel erinevaid tegureid, sealhulgas kütusesäästu? (V)

3.4.2. Kui oluliseks peavad era- ja kommertstarbijad sama suurusega autode kütusekulu erinevusi? (V)

3.4.3. Kuidas muutub kommertstarbijate poolt kütusesäästule omistatav tähtsus vastavalt auto ettenähtud kasutusele, autojuhile, majandusteguritele (kütusekulud välja arvatud), organisatsiooni keskkonnapoliitikale või muudele olulistele teguritele (V)

3.4.4. Kui teadlikud on era- ja kommertstarbijad kliima globaalsest soojenemisest ja muutustest ning selle seosest kütuse (fossiilkütused) tarbimisega? (V)

3.4.5. Kuidas tarbijate teadlikkus ja arusaamine kütusesäästust muutub seoses tarbijate sotsiaal-majandusliku kuuluvusega, nende vanuse ja sooga, nende poolt kütusekuludele ja sõidukimaksudele omistatava tähtsusega ja muude teguritega? (V)

3.4.6. Kui oluline on kütusesääst era- ja kommertstarbijatele vahendajate hinnangul? (V)

3.4.7. Kui tihti esitavad vahendajate hinnangul era- ja kommertstarbijad kütusesäästu kohta küsimusi? (V)

Tarbijate suhtumine kütusesäästuga seotud teabeallikatesse

3.5. Kuidas era- ja kommertstarbijad suhtuvad kütusesäästuga seotud teabeallikatesse? (V)

3.5.1. Milliseid teabeallikaid peavad era- ja kommertstarbijad uue sõiduauto ostul või liisimisel oluliseks, direktiivi kohased kütusesäästuga seotud teabeallikad kaasa arvatud? (V)

3.5.2. Kui lihtne on era- ja kommertstarbijatel kütusesäästuga seotud andmeid saada ja erinevate autode kütusesäästu võrrelda? (V)

3.5.3. Kui lihtne on era- ja kommertstarbijatel keskkonnamõjuga seotud andmeid saada ja erinevate autode keskkonnamõjuga seotud andmeid võrrelda? (V)

Direktiivi sätete üldine tõhusus

3.6. Kui tõhusad on direktiivi sätted (nt märgise, teatmiku, plakati ja reklaammaterjalide puhul) tervikuna, et võimaldada tarbijal teha põhjendatud valik? (K)

3.6.1. Kui informatiivseks peavad era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) kütusesäästu käsitlevat teabekava (nt märgised, teatmikud, plakatid, reklaammaterjalid) tervikuna? Kuidas see muutub seoses tarbijate teadlikkusega kütusesäästust, nende sotsiaal-majandusliku kuuluvuse, vanuse ja sooga, kütusekulude ja sõidukimaksude tähtsusega neile ja muude teguritega? (V)

3.7. Millisel määral mõjutavad direktiivi sätted tervikuna tarbijate käitumist? (K)

3.7.1. Kui mõjukaks peavad era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) kütusesäästu käsitlevat teabekava (nt märgised, teatmikud, plakatid, reklaamväljaanded) tervikuna? Kuidas tarbijate reageering muutub seoses nende teadlikkusega kütusesäästust, nende sotsiaal-majandusliku kuuluvuse, vanuse ja sooga, kütusekulude ja sõidukimaksude tähtsusega neile ja muude teguritega? (V)

3.7.2. Kuidas muudavad eratarbijad oma käitumist autovalikul tänu kütusesäästu käsitlevast teabekavast direktiivi sätete kohaselt saadud teabele? Kuidas tarbijate reageering muutub seoses nende teadlikkusega kütusesäästust, nende arvamusega direktiivi sätete mõjukusest, nende sotsiaal-majandusliku kuuluvuse, vanuse ja sooga, kütusekulude ja sõidukimaksude tähtsusega neile ja muude teguritega? (V)

Teatmiku tõhusus

3.8. Kui tõhusalt aitab teatmik teha tarbijal põhjendatud valik? (K)

3.8.1. Milline protsent era- ja kommertstarbijatest on teatmikust teadlikud ja kuidas neid teatmikust teavitatakse? (V)

3.8.2. Kuidas era- ja kommertstarbijad teatmiku saavad? Miks teatmikust teadvad era- ja kommertstarbijad teatmikku ei saa? Milline protsent era- ja kommertstarbijatest on teatanud, et müügikohast küsides nad teatmikku ei saanud? (V)

3.8.3. Milline protsent era- ja kommertstarbijatest võtab arvesse teatmikus esitatud andmeid? (V)

3.8.4. Kui selgeks ja arusaadavaks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) teatmikku peavad? (V)

3.8.5. Kas era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) peavad teatmikku kasulikuks? (V)

3.8.6. Kas era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) on seda meelt, et teatmikku tuleks parandada? Milliseid parandusi nad soovitavad? (V)

3.9. Kui mõjukas teatmik on? (K)

3.9.1. Kui mõjukaks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) teatmikku peavad seoses kütusesäästlike autode edendamisega? (V)

Märgise tõhusus

3.10. Kui tõhusalt aitab märgis tarbijal põhjendatud valikut teha? (K)

3.10.1. Milline protsent era- ja kommertstarbijatest märkab märgist autol või selle lähedal? (V)

3.10.2. Milline protsent era- ja kommertstarbijatest on teatanud, et auto müüja on neile märgist näidanud? Milline protsent era- ja kommertstarbijatest on teatanud, et auto müüja on neile märgist selgitanud? Milline protsent nendest tarbijatest on palunud auto müüjal neile märgist selgitada? (V)

3.10.3. Milline protsent era- ja kommertstarbijatest on märgist lugenud? (V)

3.10.4. Kui selgeks ja arusaadavaks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) märgist peavad? (V)

3.10.5. Kui kasulikuks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) märgist peavad? (V)

3.10.6. Kas era-ja kommertstarbijad soovivad, et märgisel võrreldaks autode kütusesäästu? Millist võrdlusmeetodit tarbijad eelistavad? (V)

3.10.7. Kas eratarbijad on teadlikud kodumasinate Euroopa energiamärgisest? Kas eratarbijad eelistavad kodumasinate Euroopa energiamärgise vormi kütusesäästu märgise vormile? Kas eratarbijad soovivad, et kõikide energiat kulutavate toodete puhul kasutataks vormilt samalaadset märgist? (V)

3.10.8. Kas era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) leiavad, et märgist tuleb parandada? Milliseid parandusi nad soovitavad? (V)

3.11. Kui mõjukas märgis on? (K)

3.11.1. Kui mõjukaks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) märgist peavad seoses kütusesäästlike autode edendamisega? (V)

Plakati tõhusus

3.12. Kui tõhusalt aitab plakat tarbijal põhjendatud valikut teha? (K)

3.12.1. Milline protsent era- ja kommertstarbijatest plakateid näeb? (V)

3.12.2. Mida era- ja kommertstarbijad plakatilt teada saavad? (V)

3.12.3. Kui selgeks ja arusaadavaks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) plakatit peavad? (V)

3.12.4. Kui kasulikuks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) plakatit peavad? (V)

3.12.5. Kas era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) leiavad, et plakatit tuleb parandada? Milliseid parandusi nad soovitavad? (V)

3.13. Kui mõjukas plakat on? (K)

3.13.1. Kui mõjukaks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) plakatit peavad seoses kütusesäästlike autode edendamisega? (V)

Reklaamväljaannete tõhusus

3.14. Kui tõhusalt direktiivi sätete kohased reklaamväljaanded aitavad tarbijal teha põhjendatud valikut? (K)

3.14.1. Mil määral era- ja kommertstarbijad märkavad reklaamväljaannetes esitatud kütusesäästu käsitlevat teavet? (V)

3.14.2. Kui kasulikuks era- ja kommertstarbijad peavad kõigis reklaamväljaannetes selgelt esitatud kütusesäästuandmeid? (V)

3.15. Kui mõjukad on direktiivi sätete kohased reklaamväljaanded? (K)

3.15.1. Kui mõjukaks era- ja kommertstarbijad (ja vahendajad) peavad direktiivi sätete kohaseid reklaamväljaandeid kütusesäästlike autode edendamisel? (V)

3.16. Esitada järeldused, mis käsitlevad direktiivi sätete tõhusust seoses tarbijate teavitamise ja mõjutamisega. (K)

D. TEABEVAHENDITE VORM JA KASUTAMINE

Märgise vorm

1. Milline on teie liikmesriigis kasutatav märgise vorm? Esitada näiteid. (K)

1.1. Kas märgisel võrreldakse kõnealuse auto kütusesäästu teiste autode kütusesäästuga? Jaatava vastuse korral selgitada võrdlusviisi (nt võrreldakse autosid kütuse normaalkulu alusel; autosid liigitatakse klassifitseerimissüsteemi nii, et autot saab võrrelda teiste sama klassi autodega). (K)

1.2. Autode järjestamisel kütusesäästu alusel selgitada, kuidas järjestamissüsteemi kohaldatakse turul olevate automarkide suhtes. Kui tihti järjestamist ajakohastatakse? Milline on kogu autopargi keskmise kütusesäästu järjestus? (K)

1.3. Kui märgisel on kütusekulud, esitada nende arvutamise alus (st teepikkus ja kütusekulu iga kütusetüübi liitri või galloni kohta, kasutusaastad jne). (K)

1.4. Kui märgisel on keskkonnaindeks või -klass, mille abil võrreldakse sõiduki keskkonnamõju teiste sõidukite keskkonnamõjuga, täpsustada, kuidas andmed on saadud ja kuidas need esitatakse. (K)

1.5. Kui märgisel on müraandmed, täpsustada, kuidas andmed on saadud ja kuidas need esitatakse. Müraandmete võrdlemisel teiste autode müraandmetega täpsustada, kuidas seda tehakse. (K)

1.6. Kui märgisel on toksiliste heitmete andmed, täpsustada, kuidas andmed on saadud ja kuidas need esitatakse. Nende andmete võrdlemisel teiste autode andmetega täpsustada, kuidas seda tehakse. (K)

1.7. Kas märgisel kasutamiseks on välja töötatud klassifitseerimissüsteem sõiduautode jaotamiseks konkreetsetesse klassidesse? Jaatava vastuse korral esitada üksikasjalikud andmed selle süsteemi töö kohta. (K)

1.8. Kas märgisel esitatakse viiteid sõidukiga seotud majanduslikele eelistele või halvemustele (nagu maksudele), mis võivad mõjutada auto tüübi valikut ja seega kütusesäästu? Selgitada, kuidas teave esitatakse. (K)

1.9. Kas teie kütusesäästu märgis ületab direktiivi 1999/94/EÜ I lisas esitatud miinimumnõuded? Selgitada, kuidas andmed saadakse. Lisaks põhjendada, miks on märgis olemasoleval kujul kavandatud. (K)

1.10. Kas olete kavandanud märgise vormi muutmist? Jaatava vastuse korral esitada kava üksikasjad, kaasa arvatud tähtaeg (tähtajad), lisatavate andmete saamise viis ja kavandatavate muudatuste põhjused. (K)

Teatmiku vorm

2. Milline on teie liikmesriigis kasutatav teatmiku vorm? Esitada näide (näited). (K)

2.1. Kas kogu liikmesriigis kasutatakse üht kütusesäästu teatmiku versiooni (erinevaid keeli arvesse võtmata)? (K)

2.2. Kui märgisel on kütusekulud, esitada nende arvutamise alus (st teepikkus ja kütusekulu iga kütusetüübi liitri või galloni kohta, kasutusaastad jne) (näidata, kas vastus on sama kui märgist käsitlevale küsimusele antud vastus). (K)

2.3. Kui kasutatakse keskkonnaindeksit või -klassi, mille abil võrreldakse sõiduki keskkonnamõju võrdlemiseks teiste sõidukite keskkonnamõjuga, täpsustada, kuidas andmed on saadud (näidata, kas vastus on sama kui märgist käsitlevale küsimusele antud vastus). (K)

2.4. Kui teatmikus on müraandmed, täpsustada, kuidas andmed on saadud ja kuidas need esitatakse. Nende andmete võrdlemisel teiste autode andmetega täpsustada, kuidas seda tehakse (näidata, kas vastus on sama kui märgist käsitlevale küsimusele antud vastus). (K)

2.5. Kui teatmikus on toksiliste heitmete andmed, täpsustada, kuidas neid andmeid esitatakse. Nende andmete võrdlemisel teiste autode andmetega täpsustada, kuidas seda tehakse. (K)

2.6. Kas teatmikus kasutamiseks on välja töötatud klassifitseerimissüsteem sõiduautode jaotamiseks konkreetsetesse klassidesse? Jaatava vastuse korral selgitada üksikasjalikult, kuidas see süsteem töötab (täpsustada, kas vastus on sama kui märgist käsitlevale küsimusele antud vastus). (K)

2.7. Kas teatmikus esitatakse viiteid sõidukiga seotud majanduslikele eelistele või halvemustele (nagu maksudele), mis võivad mõjutada auto tüübi valikut ja seega kütusesäästu? Selgitada, kuidas teave esitatakse. (K)

2.8. Kas teatmikus esitatakse kütusesäästu järjestus? Selgitada, kuidas teave esitatakse. (K)

2.9. Kas teie kütusesäästu teatmik (teatmikud) ületab (ületavad) direktiivi 1999/94/EÜ II lisas esitatud miinimumnõuded? Jaatava vastuse korral kirjeldada, kuidas teatmik ületab direktiivis esitatud nõuded, ja esitada põhjendused. (K)

2.10. Kas on olemas teatmiku elektrooniline versioon? Nimetada teatmiku kodulehekülje aadress, selle toimimise aeg ja kasutamiste arv. Kas on olemas andmete liigitamise ja otsimise võimalus? Kui tihti elektroonilist teatmikku ajakohastatakse? Kirjeldada lühidalt selle sisu ja vormi. (K)

2.11. Kas on tehtud kavasid paberi- või veebipõhise teatmiku vormi muutmiseks? Jaatava vastuse korral esitada kava üksikasjad, kaasa arvatud tähtaeg (tähtajad), lisatavate andmete saamise viis ja kavandatavate muudatuste põhjused. (K)

Plakati vorm

3. Milline on teie liikmesriigis kasutatav plakati vorm? Esitada näiteid. (K)

3.1. Kas teie liikmesriik on kütusesäästu plakatite puhul ette näinud muid sätteid lisaks direktiivi 1999/94/EÜ sätetele? Jaatava vastuse korral teavitada oma õigusaktide lisasätetest ja põhjendada neid. (K)

3.2. Kas olete kavandanud plakati vormi muuta? Jaatava vastuse korral esitada kava üksikasjad, kaasa arvatud tähtaeg (tähtajad), lisatavate andmete saamise viis ja kavandatavate muudatuste põhjused. (K)

Reklaamväljaannete vorm

4. Milline on kasutatav reklaamväljaannete vorm? (K)

4.1 Kas teie liikmesriik on reklaamväljaannete puhul ette näinud muid sätteid lisaks direktiivi 1999/94/EÜ sätetele? Jaatava vastuse korral teavitada oma õigusaktide lisasätetest ja põhjendada neid. (K)

4.2. Kas teie liikmesriik on ette näinud muid kui trükitud reklaammaterjale käsitlevaid sätteid (nt Internet, televisioon, raadio)? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (K)

4.3. Kas olete kavandanud muuta reklaamväljaandeid või muid kui trükitud reklaammaterjale käsitlevaid sätteid? Jaatava vastuse korral esitada kava üksikasjad, kaasa arvatud tähtaeg (tähtajad), lisatavate andmete saamise viis ja kavandatavate muudatuste põhjused. (K)

Vormi muutmine direktiivi rakendamisest alates

5. Kas teie liikmesriigis rakendatud direktiivi sätteid (nt plakat, teatmik, märgis) on hindamisperioodi jooksul muudetud (st pärast direktiivi sätete esialgset rakendamist teie riigis)? (K)

5.1. Täpsustada, milliseid pärast 18. jaanuari 2001 rakendatud direktiivi 1999/94/EÜ sätteid on seejärel muudetud. Võimaluse korral esitada näiteid (nt märgis, teatmik). (K)

5.2. Põhjendada erinevaid muudatusi. (K)

E. RAKENDAMINE

Üldosa

1. Kuidas on jaotatud vastutus valitsuse, vahendajate, tootjate ja importijate vahel? (K)

1.1. Kes vastutab teatmiku kavandamise, tootmise ja jaotamise eest? (K)

1.2. Kes vastutab märgiste kavandamise, tootmise ja jaotamise kontrollimise eest? (K)

1.3. Kes maksab teatmiku, märgise ja plakati tootmise ja jaotamise eest? (K)

2. Milliseid süsteeme on loodud andmete tootmiseks, haldamiseks ja jaotamiseks? (K)

2.1. Mitu teatmikku igal aastal trükitakse? Kuidas ja kellele neid jaotatakse? (K)

2.2. Kuidas vahendajad märgiseid saavad? (K)

2.3. Kuidas vahendajad plakateid saavad? (K)

2.4. Milline on vahendajate arvates kõige tõhusam märgiste, teatmike ja plakatite saamise viis ja mis nende arvates takistab selliste eelistatud süsteemide vastuvõtmist? (V)

3. Kas te kavatsete jätkata teatmiku, märgise ja plakati tootmise ja jaotamise praeguste süsteemide kasutamist? Eitava vastuse korral täpsustada ja põhjendada muudatuste tegemise kava ja teatada, millal on ette nähtud muudatuste jõustumine? (K)

4. Milliseks kuupäevaks oli teie liikmesriik jõustanud direktiivi 1999/94/EÜ sätted? Täpsustada, kui erinevad sätted on jõustatud erineval ajal. (K)

5. Kas direktiivi sätetele vastavust on hinnatud? Jaatava vastuse korral esitada kasutatud hindamismeetodite üksikasjad ning hinnanguline täpsus. Täpsustada, kui märgise, plakati, teatmiku ja reklaamväljaannete hindamised erinevad. Tehtud küsitluste puhul esitada nende üksikasjad, kaasa arvatud küsitletud isikute arv, täpsuse ja esindatavuse hinnangud. Märkida ka ajavahemik, mida hinnangud hõlmavad. (K)

6. Milline on direktiivi sätetele vastavuse aste? (K)

Märgise vastavus

6.1. Kas märgise sisu ja vorm vastavad direktiivi sätetele ja kas märgist näidatakse direktiivi sätete kohaselt? (K)

6.1.1. Kas märgised vastavad standardvormile, mis võimaldab tarbijatel neid kergemini ära tunda? (K)

6.1.2. Kas kõik märgised on A4 formaadis (st 297 mm × 210 mm)? (K)

6.1.3. Kas märgised sisaldavad kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitmeid käsitlevat teavet vastavalt direktiivi I lisale? (K)

6.1.4. Kas märgised sisaldavad direktiivi I lisas täpsustatud teksti, mis käsitleb teatmiku kättesaadavust ja süsinikdioksiidi heitmeid? (K)

6.1.5. Millisel protsendil autodest on märgis, mis vastab kõigile direktiivi sätetele? (V)

6.1.6. Millisel protsendil autodest on auto külge kinnitatud märgis? (V)

6.1.7. Millisel protsendil autodest on piisavalt auto lähedal olev märgis? (V)

6.1.8. Millisel protsendil autodest ei ole külge kinnitatud ega lähedal olevat märgist? Mis on vahendajate arvates põhjus, et autodel ei ole külge kinnitatud või lähedal olevat märgist? (V)

6.1.9. Millisel protsendil autodest on märgis varjatud? (V)

6.1.10. Millisel protsendil autodest on märgis kahjustatud? (V)

6.1.11. Millisel protsendil autodest on märgis, mis ei vasta autole? (V)

6.1.12. Millisel protsendil autodest on märgised, mille sisu ei vasta direktiivile? Mis on sisu mittevastavuse põhjused? (V)

6.1.13. Millisel protsendil autodest on märgised, mille vorm ei vasta direktiivile? Mis on vormi mittevastavuse põhjused? (V)

6.1.14. Teatada nende juhtumite üksikasjad, mille puhul märgistel on kütusekulu või süsinikdioksiidi heitmeid käsitlevaid segadust tekitavaid märke, tähiseid või kirjeid, mis ei vasta direktiivi nõuetele. (K)

6.1.15. Kas on olnud juhtumeid, mille puhul on autodel esitatud konkureerivaid märgiseid, mis sisaldavad kütusesäästuga seotud andmeid, mis on vastuolus ametlikul märgisel esitatud andmetega? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (V)

6.2. Esitada seoses märgisega ning direktiivi sätetele vastavusega tehtud järeldused. (K)

Teatmiku vastavus

6.3. Kas teatmiku sisu ja vorm vastavad direktiivi sätetele ja kas teatmikku jaotatakse direktiivi sätete kohaselt? (K)

6.3.1. Kui suur on teatmik ja mitu lehekülge selles on? (K)

6.3.2. Kas automudelid on rühmitatud tootjate järgi ja tähestikulises järjekorras? (K)

6.3.3. Kas peale tähestikulise järjekorra on automudelid rühmitatud ka muul viisil? Kirjelda, kuidas automudelid on rühmitatud. (K)

6.3.4. Kui tihti teatmikku ajakohastatakse? (K)

6.3.5. Kas ajakohastatult sisaldab teatmik kõikide selle ajakohastatud teatmiku avaldamise kuupäeval saadaolevate uute sõiduautomudelite loetelu? (K)

6.3.6. Kas iga loetletud mudeli puhul esitatakse kütusetüüp ning ametliku kütusekulu ja ametlike süsinikdioksiidi eriheitmete arvväärtused nõuetekohaselt ning vastavalt direktiivi sätetele? (K)

6.3.7. Kas iga loetletud mudeli puhul esitatakse lisaks direktiiviga täpsustatud andmetele ka muid andmeid? Jaatava vastuse korral täpsustada andmeid ja põhjendada nende esitamist teatmikus. (K)

6.3.8. Kas teatmikus on kasutatud muid segadust tekitavaid kütusekulu või süsinikdioksiidi heitmetega seotud märke, tähiseid või kirjeid, mis ei vasta direktiivi sätetele? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (K)

6.3.9. Kas on olnud juhtumeid, mille puhul väljapanekusaalis on välja pandud konkureerivad kütusesäästuga seotud andmeid sisaldavad teatmikud, mille andmed on vastuolus ametlikus teatmikus esitatud andmetega? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (V)

6.3.10. Mitu protsenti vahendusfirmadest pakub müügikohas tasuta teatmikke ja mitmel protsendil vahendusfirmadest ei ole neid üldse? Miks müügikohtades ei pakuta tasuta teatmikke? (V)

6.3.11. Kas vahendusfirmadel on teatmike kättetoimetamisega raskusi? (V)

6.3.12. Kas teatmikud on müügikohas välja pandud? Miks vahendajad teatmikke välja ei pane? (V)

6.4. Esitada seoses teatmikuga ning direktiivi sätetele vastavusega tehtud järeldused. (K)

Plakati vastavus

6.5. Kas plakati sisu ja vorm vastavad direktiivi sätetele ja kas seda näidatakse direktiivi sätete kohaselt? (K)

6.5.1. Milline protsent vahendajatest ei pane plakatit müügikohas välja? (V)

6.5.2. Milline protsent vahendajatest ei pane plakatit müügikohas välja nähtavale kohale? (V)

6.5.3. Mille poolest müügikohas väljapandud plakatid direktiivile ei vasta? (V)

6.5.4. Kuidas vahendajad põhjendavad kütusekulu plakati mitteväljapanemist? (V)

6.5.5. Kuidas vahendajad põhjendavad kütusekulu plakati nähtavale kohale mitteväljapanemist? (V)

6.5.6. Kuidas vahendajad põhjendavad plakati vormi või sisu mittevastavust direktiivile? (V)

6.6. Esitada seoses plakatiga ning direktiivi sätetele vastavusega tehtud järeldused. (K)

Reklaamväljaannete vastavus

6.7. Kas reklaamväljaanded vastavad direktiivi sätetele? (K)

6.8. Esitada näiteid juhtumitest, kui reklaamväljaanded ei vastanud direktiivi sätetele. (K)

6.9. Esitada seoses reklaamväljaannete vastavusega direktiivi sätetele tehtud järeldused. (K)

Vastavussuundumuste hinnang

6.10. Kuidas vahendusfirmade vastavus (märgise ja plakati väljapanek ning teatmiku jaotamine direktiivi sätete kohaselt) erineb piirkondade ja vahendusfirma tüüpide (st sõltumatu või mitte; ühe automargi esindaja või mitme automargi esindaja; eri tootjad) kaupa? (V)

6.11. Kuidas vahendusfirmade vastavus (märgise ja plakati väljapanek ning teatmiku jaotamine direktiivi sätete kohaselt) muutub seoses müüjate premeerimiseks kasutatavate preemia(vahendustasu)süsteemidega? (V)

6.12. Kuidas vastavuse aste teie liikmesriigis muutub seoses tarbijate teadlikkusega kütusesäästust ning seoses direktiivi sätete eeldatava mõjuga tarbijate käitumisele? (V)

Karistuste süsteem

6.13. Millist karistuste süsteemi kohaldatakse teie liikmesriigis, kui direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklikke sätteid rikutakse? (K)

6.13.1. Kas teie liikmesriik on kindlaks määranud karistused, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise korral? (K)

6.13.2. Esitada karistuste süsteemi üksikasjad. (K)

6.13.3. Kas karistusi on kohaldatud? Jaatava vastuse korral täpsustada, kelle suhtes karistusi on kohaldatud ja mil viisil. (K)

Rühmitamissüsteem

7. Direktiivi artikli 2 lõigetes 5 ja 6 sätestatakse, et sõiduki tüübi versioonid ja variandid võib rühmitada ühe mudeli alla. Kas selline rühmitamissüsteem on kasutusele võetud? Esitada rühmitamissüsteemi alus. Selgitada, kuidas rühmitamissüsteemi kohaldatakse direktiivi sätete kohaselt. (V)

F. MUUDE MASSITEABEVAHENDITE KASUTAMINE

1.Kas kavatsete oma infosüsteemis kasutada teisi massiteabevahendeid või olete seda juba teinud? Jaatava vastuse korral märkida, miks ja millisel eesmärgil. (V)

2. Kas katsetasite alternatiivseid massiteabevahendeid reaalsetes tingimustes? Jaatava vastuse korral esitada katsemeetodite ja -tingimuste üksikasjad ning katsetulemused. (V)

3. Kas olete täheldanud õiguslikke ja institutsioonilisi takistusi reklaamväljaannetele esitatavate nõuete laiendamisel teistele massiteabevahenditele? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad. (V)

G. ÜLDHINNANG

1. Nimetada tähtsaimad direktiivi (ja siseriiklike sätete) rakendamisel saadud kogemused. (V)

2. Nimetada kõige kiireloomulisem meede, mida on vaja direktiivi tõhususe parandamiseks teie liikmesriigis ja Euroopa Liidus. (V)

[1] EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16.

* Kui vormi täidab mitu isikut (või organisatsioon/talitus), esitada igaühe puhul eespool nimetatud andmed.