ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 136/4

NÕUKOGU OTSUS,

24. veebruar 2011,

protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2011/296/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 23. juulil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 894/2007 São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Ühenduse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1) (edaspidi „leping”). Kõnealusele lepingule lisati protokoll, millega määrati kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (2) (edaspidi „eelmine protokoll”). Eelmise protokolli kehtivus lõppes 31. mail 2010.

(2) Seetõttu on liit pidanud São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”) ja millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused São Tomé ja Príncipe suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

(3) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. juulil 2010 protokoll.

(4) Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisest vastavalt kõnealuse protokolli artiklile 13.

(5) Et tagada ELi laevade kalapüügi kiire jätkamine, tuleks uut protokolli hakata võimalikult kiiresti kohaldama, arvestades et eelmise protokolli kehtivus on lõppenud.

(6) Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel protokollile alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt vastavalt kõnealuse protokolli artiklile 13 alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. veebruar 2011 Nõukogu nimel eesistuja PINTÉR S.

(1) ELT L 205, 7.8.2007, lk 35.

(2) ELT L 205, 7.8.2007, lk 40.

(3) Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(4)

Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on kõik lepinguosalised lepingu allkirjastamisel leppinud kokku Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi ühisdeklaratsioonis seoses Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepinguga, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju, mis on lisatud lepingule, ning mille kohaselt on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.
(4)

Komisjon sai tabelis 1 loetletud isikutelt kogu vajaliku teabe, et teha kindlaks nende taotluste vastuvõetavus. Nende isikute puhul oli tollimaks juba peatatud alates esimese täieliku toimiku saabumisest komisjoni käsutusse. Nõutud ja esitatud uus teave vaadati läbi ja vajaduse korral kontrolliti seda asjaomaste isikute valdustes. Selle teabe põhjal leidis komisjon, et tabelis 1 loetletud isikute taotlused on vastuvõetavad vastavalt tollimaksust vabastamise määruse artikli 4 lõikele 1. Tabel 1 Nimi Aadress Riik TARICi lisakood Sektor S.R.L. Via Don Peruzzi 27/B, 36027 Rosa’ (VI) Itaalia A956 Sintema Sport S.R.L. Via delle Valli 7, 20042 Albiate (MB) (uus postiindeks on 20847) Itaalia A970 Wilier Triestina S.P.A. Via Fratel M. Venzo 11/1, 36028 Rossano Veneto (VI) Itaalia A963
3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga: LMP = 65,2212 – 0,2741 S + 0,0160 F – 0,0302 ML – 0,2648 MS + 0,0831 MF – 0,1002 WL – 0,0509 WaS + 0,0172 WaF – 0,0169 WbS + 0,0006 WbF + 0,0341 WcS – 0,0097 WcF + 0,0223 WdS – 0,0008 WdF + 0,0132 ES – 0,0124 IS, kus 16 objektiivset CSB seadmega poolitusjoonel tehtavat mõõtmist on järgmised: LMP = rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, S = peki paksus, mõõdetuna keskset tuharalihast katva peki kõige õhemas kohas (mm), F = lihase paksus, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas (mm), ML = keskse tuharalihase pikkus (mm), MS = peekoni keskmine paksus keskse tuharalihase all (mm), MF = tailiha keskmine paksus keskse tuharalihase all (mm), WL = selgroolülide, sh lülivaheketaste keskmine pikkus (mm), Wa,b,c,dS = peekoni keskmine paksus esimese mõõdetud selgroolüli (a) ja ülejäänud selgroolülide (b, c, d) all (mm), Wa,b,c,dF = tailiha keskmine paksus esimese mõõdetud selgroolüli (a) ja ülejäänud selgroolülide (b, c, d) all (mm), ES = välise peekoni keskmine paksus nelja mõõdetud selgroolüli kohal (mm), IS = sisemise peekoni keskmine paksus nelja mõõdetud selgroolüli kohal (mm).
(1)

Määrusega (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollitoimingute üldnõuded, et kontrollida eelkõige selliste eeskirjade täitmist, mille eesmärgiks on inimesi ja loomi ohustavaid riske ennetada ja kõrvaldada või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagades sööda- ja toidualase õiglase kaubanduse ning kaitstes tarbijate huve. Määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada koolituskursusi liikmesriikide pädevate asutuste töötajatele, kes vastutavad selles määruses osutatud ametliku kontrollimise eest, kusjuures kursustel võivad osaleda ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit töötajad. Kõnealustel kursustel võidakse anda koolitust ka ühenduse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta.
(4)

Võttes arvesse T2Si arengu viiendat vahearuannet, otsustas T2Si programmi juhatus, et Itaalia keskpank tegutseb valikumenetluses eurosüsteemi esindajana. Samuti otsustati, et T2Si programmi juhatus vastutab valimiskomisjoni liikmete määramise eest ning et eurosüsteemi keskpangad vastutavad valikukriteeriumide ja nendel põhineva valimiskomisjoni otsuse tulemuste eest. Itaalia keskpank vastutab valimismenetluse õige teostamise eest ja tema valimismenetlusega seotud erivastutus ei ole ühine nelja keskpanga vastutusega tasand2-tasand3 lepingu alusel.
(8)

Saksamaa ametiasutused on toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees esitatud aruannete ja regulaarselt esitatava haigusolukorra arengut käsitleva teabe abil tõendanud, et nad on direktiiviga 2005/94/EÜ ettenähtud tõrjemeetmeid tõhusalt rakendanud ning selle tulemusel on taudipuhang kiiresti ohjeldatud.
(6)

Liidu rahalist toetust antakse üksnes tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on kogu vajaliku teabe esitanud ettenähtud tähtaegadeks. Komisjoni tähelepanekud, abikõlblike kulutuste arvutamise meetod ja lõppjäreldused edastati Itaaliale 14. veebruaril 2011. aastal saadetud e-kirjas. 552 110,80 euro suurune summa on määruse (EÜ) nr 349/2005 abikõlblikkuseeskirjade kohaselt loetud abikõlbmatuks. Itaalia väljendas nõusolekut 16. märtsil 2011 saadetud e-kirjas.
(1)

Direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid otsustada kinnitada kolmandate riikide välja antud meremeeste asjakohased tunnistused, tingimusel et komisjon on asjaomast kolmandat riiki tunnustanud. Kõnealused kolmandad riigid peavad täitma kõiki nõudeid, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis (STCW konventsioon), (2) mida on muudetud 1995. aastal.
(19)

Taotluse kohaselt toodetakse Itaalia enamikes leiukohtades erineval määral nii naftat kui maagaasi (18). Maagaasi tootmine ei ole käesoleva vabastustaotlusega hõlmatud; selle sektori suhtes jätkatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätete kohaldamist. Sellega seoses on asjakohane meelde tuletada, et mitut tegevust hõlmavate hankelepingute puhul kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ artiklit 9. See tähendab, et segahanke puhul, mis hõlmab hankeid nii direktiivi 2004/17/EÜ kohaselt vabastatud kui mittevabastatud tegevuste võimaldamiseks, peab ostja lähtuma lepingu peamiseks eesmärgiks olevast tegevusest. Segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on maagaasitootmise toetamine, kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätteid. Kui objektiivselt on võimatu kindlaks määrata, milliseks tegevuseks leping on peamiselt mõeldud, siis sõlmitakse leping vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetele 2 ja 3.
(5)

Oma 16. novembri 1992. aasta otsuses 92/547/Euratom, millega pikendatakse Kernkraftwerk Lingen GmbH ühisettevõtte staatust, (2) tunnistas nõukogu, et ühenduses ei ole teisi samaväärseid programme ja et selliste programmide rakendamine on oluline ning et sellised programmid annaks kasulikke kogemusi tuumatööstuse ja ühenduse tuumaenergeetika edasiseks arendamiseks.
(7)

ELi ja Tšiili vahelise kokkuleppe artikli 7 lõike 4 teises lõigus on ette nähtud, et ELi ja Tšiili vahelise kokkuleppe V liite A osa muudetakse, et määratleda prioriteetsed sektorid või allsektorid, enne kui samaväärsuse hindamise konsultatsioone võib alustada. Selles liites esitatud prioriteetide nimekirja tuleks seetõttu kanda sektor „kalatooted” ja selle allsektor „kahepoolmelised molluskid”.
(5)

Et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid võiksid kehtestada põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja koostöös asjaomase liikmesriigiga koostada liidu tasandil Leedus klassikalise sigade katku suhtes kehtestatud piirangutsoonide, s.o kaitse- ja järelevalvetsoonide (edaspidi „piirangutsoonid”) loetelu.
(170)

Vastavalt ELi toimimise lepingule ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma, kui on leitud, et abi on siseturuga kokkusobimatu (44). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (45). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (46).
(1)

Euroopa Ülemkogu 29. oktoobri 2010. aasta otsusega 2010/718/EL (Saint-Barthélemy saare staatuse muutmise kohta Euroopa Liidu suhtes) (1) nähakse ette, et alates 1. jaanuarist 2012 lakkab Saint-Barthélemy saar olemast liidu äärepoolseim piirkond ning ta saab kõnealusest kuupäevast alates Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandas osas sätestatud assotsieerunud ülemeremaa ja -territooriumi staatuse. Prantsuse Vabariik on võtnud kohustuse sõlmida vajalikud lepingud, et tagada liidu huvide kaitse kõnealuse muudatuse toimumise korral.
(108)

Komisjon leiab, et müügi kavandatud vähendamine Kreekas 10 % võrra võimaldab konkurentidel siseneda turule või suurendada oma müüki turul, kus äriühingul on tugevam positsioon. Tõepoolest, äriühingu turuosa Kreekas on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud – nimelt 32 %-lt 42 %-le – erinevalt ELi müügist, mis vähenes 67 %-lt 52 %-le (vt eespool põhjendus 7). Peale selle on äriühing Kreeka tekstiiliturul 10. kohal (2007. aasta andmete alusel, vt eespool põhjendus 8). Samas on äriühingu turuosa viimastel aastatel samuti suurenenud ELi mittekuuluvates riikides (1 %-lt 6 %-le), mis näitab, et äriühingu elujõulisus ei sõltu tema turuosa suurendamisest ELi turul.
(2)

2008. aastal peetud riikide kolmanda biennaalkohtumise (mille teemaks oli tegevusprogrammi rakendamine) lõpparuandes märgiti, et tegevuskava rakendamisel on olulised piirkondlikud lähenemisviisid ning seetõttu on kasulik korraldada piirkondlikke kohtumisi, mida toetavad huvitatud riigid ja rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid, kellel on seda võimalik teha. Lõpparuandes innustati riike samuti toetama olemasolevaid tegevuskava rakendamist ja vajaduste vahenditega katmist toetavaid mehhanisme, nagu tegevuskava rakendamise toetussüsteem, ning neid täiel määral ära kasutama.
ET Euroopa Liidu Teataja L 188/1

NÕUKOGU OTSUS,

12. juuli 2011,

protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

(2011/420/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 23. juulil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 894/2007 São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Ühenduse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1) (edaspidi „leping”). Kõnealusele lepingule lisati protokoll, millega määrati kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (2) (edaspidi „eelmine protokoll”). Eelmise protokolli kehtivus lõppes 31. mail 2010.

(2) Seetõttu on liit pidanud São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”) ja millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused São Tomé ja Príncipe suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

(3) Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. juulil 2010 protokoll.

(4) Vastavalt nõukogu 24. veebruari 2011. aasta otsusele 2011/296/EL (3) allkirjastati protokoll ning seda kohaldatakse ajutiselt.

(5) Protokoll tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokoll (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) (edaspidi „protokoll”) kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks (4).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel esitama protokolli artiklis 14 sätestatud teate, et see liidu suhtes siduvaks muuta (5).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 12. juuli 2011 Nõukogu nimel eesistuja J. VINCENT-ROSTOWSKI

(1) ELT L 205, 7.8.2007, lk 35.

(2) ELT L 205, 7.8.2007, lk 40.

(3) ELT L 136, 24.5.2011, lk 4.

(4) Protokoll avaldati Euroopa Liidu Teatajas koos selle allkirjastamise otsusega.

(5) Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast Soome poolt enne 1. aprilli 2011 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused. — Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2010. aasta aprilli teatises prognoositi 2010. aastaks küll puudujääki suuruses 4,1 % SKPst, kuid tegelik olukord oli palju parem – puudujääk ulatus 2,5 %ni SKPst; — eeldatust väiksem puudujääk on seletatav eelkõige prognoositust suurema majanduskasvu ja tööturu paranenud olukorraga, mis suurendab maksudest (eelkõige käibemaks ja tulumaks) laekuvat tulu, samas kui kulude kasv jäi tagasihoidlikuks; — komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosis ennustatakse, et 2011. aastal väheneb eelarvepuudujääk veelgi, jõudes 1 %ni SKPst. Samuti prognoositakse 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2011. aasta eelarvepuudujäägiks 0,9 % SKPst. Eelarveseisundi paranemine eelneva aastaga võrreldes tuleneb tsüklilistest teguritest, mis kajastavad suhteliselt tugeva majandustegevuse oodatud jätkumist ning teatavate maksude (enamasti energia- ja tootemaksud) suvakohast suurendamist, viimane ulatub ligikaudu 0,5 %ni SKPst. Nii komisjoni talituste kui ka 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi prognoosi kohaselt peaks puudujääk veel veidi vähenema ja jõudma 2012. aastal 0,7 %ni SKPst; — komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosi ja 2011. aasta struktuurse eelarveseisundi (viimases ajakohastatud stabiilsusprogrammis sisalduvate andmete põhjal komisjoni talituste poolt ümber arvutatud, kasutades selleks ühiselt kokku lepitud metoodikat) kohaselt peaks struktuurne eelarveseisund saavutama soodsama taseme, kui on ette nähtud Soome ametiasutuste kehtestatud keskpika perioodi eesmärgiga, milleks on struktuurne ülejääk suuruses 0,5 % SKPst. Prognoositakse siiski, et struktuurne eelarveseisund keskpikas perspektiivis veidi halveneb ja muutub negatiivseks. Prognoositava struktuurse eelarveseisundi tõenäoline halvenemine on tingitud asjaolust, et valitsemissektori eelarve puudujääk püsib üldjoontes samal tasemel olukorras, kus optimistlikud majanduskasvu prognoosid vähendavad praegust suurt SKP lõhet. Selle tulemusena ja juhul, kui ei võeta täiendavaid meetmeid, peaks eelarvepositsioon (kui välja arvata tsüklilised tegurid, ühekordsed ja muud ajutised meetmed) jääma prognooside kohaselt 2015. aastal veidi allapoole alammäärast, milleks on – 1,2 % SKPst ning mis normaalse tsüklilise kõikumise korral tagab kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägi kontrollväärtust 3 % SKPst. 2015. aastani ulatuvates stabiilsusprogrammi prognoosides ennustatakse, et valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb aastatel 2013–2015 püsima ligikaudu 1 % juures SKPst; — komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosis ennustatakse, et võla suhe suureneb 48,4 %-lt SKPst 2010. aastal 52,2 %-le SKPst 2012. aastal. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis prognoositakse, et võla suhe suureneb 2012. aastaks 51,3 %ni SKPst.
(9)

Otsusega 2010/712/EL on ette nähtud liidu rahaline toetus Slovakkiale, et see riik saaks marutaudi likvideerimise aastakavas ette nähtud suukaudset vaktsineerimist teha kolmandate riikide aladel, mis piirnevad liiduga. Lisaks on selle otsusega ette nähtud liidu rahaline toetus Leedule, et see riik saaks marutaudi likvideerimise mitmeaastases kavas ette nähtud suukaudset vaktsineerimist teha kolmandate riikide aladel, mis piirnevad liiduga.
(9)

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/425/EMÜ (milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle) (9) on ette nähtud juurutada veterinaarasutusi ühendav arvutisüsteem (TRACES), mille peamine eesmärk on hõlbustada loomatervise ja -heaoluga seotud teabe kiiret vahetamist pädevate asutuste vahel. Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta (10) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad kasutama TRACES süsteemi alates 1. aprillist 2004. TRACES on olulise tähtsusega loomade ja loomsete saaduste tõhusaks järelevalveks ning seega tuleks süsteemi kasutada ka Gröönimaa ja Euroopa Liidu vahel toimuvat kaupade liikumist ja kaubandust käsitlevate andmete edastamiseks.
(7)

Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 127,1 % SKPst. See on suurim võla suhte näitaja ELis ja ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2013. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga täiendavalt suurendanud teatud finantstehingud. Kõnealused tegurid on vähendanud turgude usku Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lahendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele.
(2)

Direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt loetakse toode ohutuks, kui see vastab vabatahtlikele riigisisestele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid komisjon on avaldanud Euroopa Liidu Teatajas.
(5)

Komisjon on seisukohal, et liikmesriikides, kus ilutulestikku tehakse eelkõige avalikes kohtades, paigutatakse teatud ilutulestikupatareisid ja -komplekte tegelikkuses sageli kõvale pinnasele või kõvale pinnale, kuigi etiketil on nõue, et need tuleb kas kinnitada vaia külge või paigutada pehmesse pinnasesse. Sellistes liikmesriikides, kus ilutulestikku tehakse eelkõige eravaldustes, suurendab nõue kinnitada ilutulestikupatareid ja -komplektid vaia külge või paigutada pehmesse pinnasesse tegelikku ohutust. Seetõttu tuleks kasutajate ja kõrvalseisjate kaitseks kahjustuste eest üle vaadata vastavad standardi EN 15947 osad, et neis käsitletaks mitmesuguseid ilutulestikupatareisid ja -komplekte ja võetaks arvesse nende erinevusi. Tuleb eristada selliseid ilutulestikupatareisid ja -komplekte, mis on ette nähtud kõvale tasasele pinnale paigutamiseks ja mida saab sinna paigutada ning mida tuleb sel viisil ka katsetada, ning ilutulestikupatareisid ja -komplekte, mis tuleb paigutada pehmesse pinnasesse või kinnitada vaia külge ja mida tuleb sel viisil katsetada. Ilutulestikupatareid ja -komplektid, mis ei sobi ega ole ette nähtud kõvale tasasele pinnale paigutamiseks, pehmesse pinnasesse paigutamiseks ega vaia külge kinnitamiseks, tuleb liigitada täiendavasse, kolmandasse tüüpi.
(2)

Direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt loetakse toode ohutuks, kui see vastab vabatahtlikele riigisisestele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.
(2)

Euroopa Liit on pidanud Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi, et sõlmida partneluslepingu uus protokoll, milles sätestatakse ELi kalalaevade kalapüügivõimalused Seišellide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes (edaspidi „protokoll”).
(4)

1998. aastal selgus Euroopa Liidu 15 liikmesriigi haiglate valimi uurimise käigus, et 129 last oli haiglasse sattunud akna sisekatte nööri või kardinanööri põhjustatud vigastuste tõttu (2). Hinnangute kohaselt sureb Ühendkuningriigis aknakatete nööridesse takerdumise tõttu igal aastal üks või kaks last. Komisjonini on jõudnud ka teave kümne surmaga lõppenud õnnetuse kohta lastega vanuses 15–36 kuud, mis juhtusid Iirimaal, Soomes, Madalmaades, Ühendkuningriigis ja Türgis ajavahemikul 2008–2010. Ameerika Ühendriikides on teadaolevalt alates 1999. aastast olnud nööridega aknakatete tõttu 119 surmajuhtumit ja 111 muud õnnetusjuhtumit. Kanadas on alates 1986. aastast samade toodetega seostatud 28 surmajuhtumit ja 23 muud õnnetusjuhtumit. Austraalias on alates 2000. aastast aknakatete nöörides lämbunud vähemalt 10 last (3). Need arvnäitajad kajastavad üksnes osa probleemist, sest paljudel juhtudel samalaadsetest õnnetustest ei teatata (4).