ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(75)

Komisjon järeldab, et Hispaania on käesolevad toetused andnud ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 kehtestatut. Nende toetuste andmine oli ebaseaduslik, kuna see viidi läbi enne, kui komisjon oli välja öelnud oma arvamuse nende ühisturuga kokkusobivuse kohta. Siiski on need toetused ühisturuga kokkusobivad ja neid võib lugeda asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c toodud erandi alla kuuluvateks, kuna need on suunatud sektori arendamiseks,
(7)

Hinnates avalikult teatavaks tehtud otsuseid, mille Kreeka Vabariik on vastu võtnud alates nõukogu soovituse esitamisest vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 kuni soovituses osutatud tähtpäevani, on võimalik järeldada järgmist: — vaatamata 2004. aastaks kehtestatud tõkestavatele meetmetele, on fiskaalpoliitika olnud vastupidiselt nõukogu nõudele selgelt ekspansiivne. Osaliselt põhjustas seda andmete statistiline kontrollimine, mis viidi läbi koostöös Eurostatiga ESA 95 arvepidamise süsteemi nõuetekohaseks kohaldamiseks, ja kulude ületamine seoses olümpiamängude korraldamisega, nagu ka kulude ületamine muudes kuluartiklites ning puudujäägid teatavates tuluartiklites, mida ei kalkuleeritud 2004. aasta eelarves õigesti; — 2005. aastaks kehtestatud eelarvemeetmed, mis küll ulatuvad 2004. aasta kõrvalekallete korvamiseks ettenähtust kaugemale, ei pruugi tagada valitsemissektori eelarvepuudujäägi toomist alla 3 % SKTst 2005. aastal; — mitte ainult üldise riigi koguvõla suhe SKTsse ei lange piisava kiirusega, vaid ka 2004. aastaks kavandatud ulatuslik võlakoormust mõjutavate tegurite korrigeerimine näitab, et Kreeka valitsus ei ole rakendanud vajalikul tasemel tõhusaid erakorralisi meetmeid, aidates sel moel kaasa võlgnevuse suurenemisele; — Kreeka Vabariik on parandanud eelarveandmete kogumist ja töötlemist, eriti sõjavarustusele tehtud kulutuste, intressimaksete ja sotsiaalkindlustusmaksetega seotud teabe puhul. Edasised tihedas koostöös Eurostatiga võetavad sammud tagavad viivitamatu ja nõuetekohase üldiste valitsemissektori andmete edastamise, mida nõutakse olemasolevas õiguslikus raamistikus.
(45)

Põllumajandussuuniste punkti 4.1 kohaselt võib talumajapidamistesse tehtavatele investeeringutele antav riigiabi olla lubatud juhul, kui see vastab järgmistele tingimustele: a) Investeeringu eesmärgiks on vähemalt üks järgmistest sihtidest: vähendada tootmiskulusid, parandada ja teisendada tootmist, parandada kvaliteeti, kaitsta ning parandada keskkonda, hügieenitingimusi ning loomade heaolu või edendada põllumajandustegevuste mitmekesistamist. b) Abi ülempiir on kuni 40 % (50 % ebasoodsamates piirkondades). Kui investeeringud on aga tehtud noorte talupidajate poolt viie aasta jooksul pärast tegevuse alustamisest, võivad need määrad kerkida vastavalt 45 %ni ja 55 %ni. c) Investeeringutoetust antakse üksnes nendele talumajapidamistele, mille majanduslik elujõulisus on tõendatav talumajapidamise väljavaadetele antava hinnangu kaudu ja talupidajal on piisavad kutseoskused ja pädevus. Lisaks peab talumajapidamine vastama ühenduse keskkonna, hügieenitingimuste ja loomade heaolu standarditega seotud miinimumnõuetele. d) Tootmisvõimsuse suurendamiseks tehtavad investeeringud on abikõlblikud üksnes juhul, kui kõnealustele toodete jaoks leitakse normaalne turuväljund. e) Abikõlblike kulude alla kuuluvad ainult: kinnisvara ehitus, ost või nende olukorra parandamine; uued masinad ja seadmed, kaasa arvatud arvutiprogrammid; selliste üldkulude puhul nagu arhitektide, inseneride ja konsultantide tasu, teostatavuse uuringud, patentide ja litsentside hankimine, kuni 12 % kuludest; maa ostmine, kaasa arvatud notariaalsed kulud, maksud ja registreerimistasud. f) Abikõlblikud kulud ei tohi kokkuvõttes ületada abikõlblike koguinvesteeringute piiranguid, mis on sätestatud liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklile 7.
(8)

Komisjon leiab, et vaalaliste kaaspüügi küsimust tuleks arutada tõhusalt ja koordineeritult, tuginedes probleemi olemuse usaldusväärsele teaduslikule mõistmisele ja selle ulatuse arvestamisele. Selleks toetab komisjon rahaliselt teaduslikke uuringuid ja uurimisprojekte, et töötada välja meetmed vaalaliste kaaspüügi vähendamiseks pelaagilisel kalapüügil või ajakohastada teaduslikke hinnanguid väikevaalaliste arvukuse kohta Atlandi ookeani Euroopa osa vetes. Need uuringud ja uurimisprojektid koos andmetega vaalaliste kaaspüügi kohta suures hulgas kalapüügikohtades, mis tehakse kättesaadavaks ühenduse vaatlusprogrammi kaudu, on kavandatud selleks, et mõistliku ajavahemiku jooksul luua tehniline alus suunatud ja tõhusatele juhtimismeetmetele, et vähendada kalapüügiga kaasnevat kahju vaalalistele. Niipea, kui need andmed on kättesaadavad, teeb komisjon tihedas koostöös kõigi huvitatud pooltega ettepaneku vajalike meetmete kohta, kui see on asjakohane.
(15)

Neljas asjaolu, mis pani komisjoni kahtlema abikava kokkusobivuses ühisturuga, seisneb valitud aastates, mida kasutati kantud kahju arvestamises normaalaasta tootmismäära määratlemiseks. Vastavalt suuniste punktile 11.3.2 võetakse normaalaasta tootmise brutomäära arvestamisel aluseks kolme viimase hooaja keskmine brutotoodang, jättes välja aastad, mil halbade ilmastikutingimuste tõttu maksti hüvitisi. Käesolevalt arvestasid Itaalia ametiasutused kantud kahju viitega nendele kolmele aastale, mis eelnesid eelnimetatud halbade ilmastikutingimuste tõttu kahjusaanud aastale, samas kui nende endi tunnistusel, kui osutub õigeks, et virsikute ja nektariinide sektoris ei lepitud kokku üheski kohases hüvitises, said neid kahte liiki puuvilja tootvad tootmisettevõtted kolme kõnealuse aasta jooksul allahindlust laenude intresside osas, mis kiideti heaks hüvitamaks halbadest ilmastikutingimustest tekitatud kahjusid, mis moodustasid vähemalt 35 % müügikõlblikust brutotoodangust. Selle teabe alusel oli raske uskuda, et virsikute ja nekatariinide saak oleks jäänud mõjutamata kõiki talumajapidamisi tabanud halbadest ilmastikutingimustest, ja et talupidaja, kelle majapidamist need tabasid, oleks sellest tulenevalt saanud abi kõikidele oma kultuuridele, välja arvatud virsikud ja nektariinid.
(53)

Käesolev otsus käsitleb toetuskava üldiselt ja see tuleb viivitamata täitmisele pöörata, nõudes eelkõige tagasi toetused, mis on antud õigusvastaselt ja mis on tunnistatud ühisturuga kokkusobimatuks. Komisjon märgib, et negatiivne otsus toetuskava kohta ei välista võimalust mitte lugeda mõnda sama toetuskava raames antud toetust riigiabiks, vaid ühisturuga kokkusobivaks selle konkreetsete omaduste alusel (nt kui üksiktoetus on hõlmatud de minimis eeskirjadega või kui toetus on antud vastavalt otsusele, mille kohaselt see on ühisturuga kokkusobiv või vastavalt erandimäärusele).
(130)

Komisjon järeldab, et Prantsusmaa andis ebaseaduslikult abi summas 3 490 000 eurot, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Selle abi hindamise alusel järeldab komisjon, et see abi on CMR’i ümberkorraldamise abina ühisturuga kokkusobimatu, sest see ei täida laevaehituse määruses ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimusi. Komisjon leiab siiski, et see abi on laevaehituse määruse punkti 7 alusel piirkondliku investeerimistoetusena ja koolitusabi määruse alusel koolitusabina osaliselt ühisturuga kokkusobiv. Juba väljamakstud summa (3 490 000 eurot) ja kokkusobiva summa (75 737 eurot + 102 400 eurot = 178 137 eurot) vahe ehk 3 311 863 eurot tuleb tagasi nõuda,
(1)

Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 7 sätestatakse, et kord aastas kohandatakse päevarahade ja igakuiste toetuste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ühenduse ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta.
(5)

On asjakohane, et Soome tegutseks kooskõlastajana tagamaks, et käesoleva otsuse kohaselt lubatud üldkogus ei ületaks käesoleva otsusega kehtestatud maksimumkogust.
(171)

Selles osas, mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevaid laevahaldureid, võtab komisjon mõningate Belgia ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal teadmiseks, et laevastiku sama tonnaaži juures on halduri käive oluliselt väiksem kui reederi oma, selle põhjuseks on reederi poolt kantavad kapitalikulud, mida halduril ei ole. Belgia ametiasutuste esitatud näite kohaselt on Very Large Crude Carrier (VLCC) tüüpi laeva puhul halduri ja reederi käivete ulatuse vahekord üks sajale. Sellest näitest ilmneb, et kui haldurile kohaldatav kindla maksumääraga skeem oleks seotud samasuguste maksumääradega kui reederite puhul, oleks tema kindlaksmääratud maks märkimisväärselt suurem, kui see oleks tavalise ettevõttemaksu tasumise korra kohaselt. Komisjon on seisukohal, et kui see väide tugineks nende kahe kõnealuse elukutsega seotud käivete vahekorra põhjalikumal uuringul samaväärse laevastiku korral, võiks asjaolu, et haldurite maksustamismäärad on madalamad kui reederite omad, olla tõesti loogiliselt põhjendatud. Sellise uuringu puudumise tõttu on komisjon seisukohal, et ta ei saa tema käsutuses oleva teabe kohaselt lubada praegusel etapil reederite ja laevahaldurite kümnekordse erinevusega tonnaažil põhinevaid maksumäärasid.
(169)

Seetõttu ei saa komisjon nõustuda huvitatud poolte kommentaaridega, et RTP kohustus filmitööstust soodustada ja seda finantseerida on diskrimineeriv. Pooled väitsid, et ka eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid sõlmisid Portugali ametiasutustega filmitööstuse soodustamise protokolle, mis aga ei sätesta hüvitisi. Komisjon on seisukohal, et eristada tuleb ühelt poolt riigi ja eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide vahel sõlmitud vabatahtlikke filmitööstuse soodustamise lepinguid ja teiselt poolt RTP-le kehtestatud avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise kohustust filmitootmist ringhäälingusse edastada ja finantseerida. On selge, et RTP-le on antud sõnaselge avaliku teenuse ülesanne toetada teatud filmitoodangut, mis hiljem avaliku teleteenuse programmidena ringhäälingusse edastatakse, samas kui eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele sellist avaliku teenuse ülesannet ei anta. Tegelikult on RTP vahend, mida riik kasutab filmitööstuse toetamiseks. Kõik tulenevad eelised, mis RTP filmitööstusele võimaldab, kujutavad endast riigiabi ja sellisena tuleks neid ka hinnata. Käesolev otsus ei piira hinnanguid võimalike filmitootjatele antud eeliste kohta.
(23)

Miniahjude turul on SEBi positsioon tugevam. Arvutused näitavad, et uus äriüksus saaks enda kätte [30–40] % Hispaania turust. Tema põhikonkurendid on De Longhi [20–25] %, Jata [5–10] %, Ufesa ja Severin (igaüks [5–10] %). Ehkki nende ettevõtjate turuosad on väiksemad kui uuel äriüksusel, on neil vältimatult vajalikud brandid ning pakuvad suurt valikut kõiki turul saada olevad mahtusid (10/12 liitrit, 18 /20 liitrit, 26/28 liitrit). Lisaks näitavad hinnad antud turul langustendentsi, innovatsioon on korrapärane ja tõkked turule pääsemiseks madalad. Peale selle on grilliga mikrolaineahjud, ehkki need ei ole antud turul esindatud, konkurentsile oluliseks piiranguks ning brandil Moulinex on 2000. aasta positsiooni tagasi võitmine vähetõenäoline.
(10)

Ekspordiandmed ja vastused päringutele, mida komisjon saatis Euroopa protekteeritud rehvide tootjatele ja eksportijatele, toetavad ühenduse tööstuse väidet, et Brasiilia oli enne keelu kehtestamist oluline eksportturg ja et tootjad lootsid 2002. aasta lõpuks jõuda müügiga 3 miljoni ühikuni aastas. Tõendid kinnitasid ka tootjate väidet, et nad on Brasiilia impordikeelu kehtestamise tõttu viimase kolme aasta jooksul kahju kannatanud. Mõnel juhul läksid ettevõtted, kes ei suutnud leida uusi eksportturge, likvideerimisele.
4.

Liikmesriikide pädevatel ametiasutustel tuleb teha asjaomastele osapooltele kättesaadavaks lisatud näidisvormid. Need vormid peavad olema kättesaadavad ühenduse ametlikes keeltes ja esitatud sellisel viisil, et erinevad versioonid on täiesti asendatavad, seega kõik adressaadid saavad vormi välja trükkida oma keeles.
4.3.

Milliseid meetmeid on võetud selle tagamiseks, et kui käitised teostavad direktiivi 96/61/EÜ I lisas toodud tegevusi, on kasvuhoonegaaside heitkoguste lubade tingimused, kord ja nende väljastamine kooskõlastatud selles direktiivis sätestatud loa omadega? Kas direktiivi 2003/87/EÜ artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud nõuded on integreeritud direktiivis 96/61/EÜ sätestatud korda? Kui on, siis kuidas integreerimine läbi viidi?
(1)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikega 3 on ette nähtud, et searümpade liigitusskaala kindlaksmääramisel tuleb hinnata tailiha sisaldust kooskõlas statistiliselt tõendatud hindamismeetoditega, mille aluseks on searümba ühe või enama anatoomilise osa füüsilised mõõtmised. Liigitusmeetodite kinnitamine sõltub hinnangu vastavusest statistilise vea piirnormile. See piirnorm on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3.
(14)

Erandina üldkehtiva õigusega kehtestatud maksustamiskorrast (11) nähakse muudetud kuninga dekreedis nr 187 (l’arrêté royal belge no 187) ette, et volitatud keskuste maksustatav tulu määratakse kokkuleppeliselt niinimetatud cost plus-meetodi abil ja see vastab teatavale protsendimäärale keskuse tegutsemisega seotud tuludest ja kuludest. Kontserni liikmete poolt keskusele antud erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustusi (12) ei lisata cost plus-meetodi alusel määratletavasse maksubaasi. Siiski arvutatakse täiendavalt ka alternatiivne maksubaas, mis hõlmab ka erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustusi, et piirata erandlike soodustuste ülekandmist Belgia koordineerimiskeskustele. Keskuste kasumi suhtes kohaldatakse ettevõtte tulumaksu täismäärasid. Cost plus-meetodi rakendamine toimub iga keskuse puhul eraldi vastavalt rahandusministeeriumi eelnevalt tehtud otsuses sätestatud tingimustele. Eelnevalt tehtud otsuse all tuleb mõista õigusakti, millega rahandusministeerium määratleb lähtuvalt kehtivast õigusaktidest, kuidas kohaldada seadust maksukohustuslase kirjeldatud eri olukorrale või toimingule, mida varasemalt ei ole maksustamiskorras käsitletud. Otsus kehtib viis aastat ja see avaldatakse anonüümselt. Otsus on maksuameti jaoks siduv. Maksuamet ei saa sel juhul kohaldada erandit ega vähendada maksumäära. Eelnevalt tehtud otsuste korda reguleerivad 24. detsembri 2002. aasta seaduse artiklid 20–28.
(100)

Saksamaa väidab, et asjaolu, et riik esitas komisjonile abi heaks kiitmise järel teavet, eelkõige nn spill-over-aruandeid, ei anna veel komisjonile pädevust abi vajalikkust kontrollida. Spill-over-aruandeid esitati näitamaks, et ei toimunud abi ülekandmist tehaselt teistele ettevõtetele. Aruannete mõte ega eesmärk ei olnud näidata kahjumi tegelikku summat. Nendes aruannetes sisalduv teave abi kasutamise kohta oli mõeldud vaid selleks, et see aitaks läbipaistval viisil, spill-over-kontrolli eesmärki arvestades näidata, et abi ei kantud üle investorile ega teistele tehastele.
(9)

Vastavalt olemasolevale kohtupraktikale ei ole asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamise eesmärgil vaja arvesse võtta kokkuleppe tegelikke mõjusid, kui on ilmnenud, et selle eesmärgiks on takistada, piirata või moonutada konkurentsi ühisturul. Kuna käesoleva juhtumiga seotud kokkuleppe eesmärgiks oli konkurentsi piiramine, nõudes omandamiste külmutamist ja kehtestades tasakaalu osapoolte integreeritud turustusvõrkude vahel, on komisjoni arvates tegu rikkumisega asutamislepingu artikli 81 tähenduses, isegi kui kokkuleppel ei olnud mingit mõju.
(2)

Komisjon on saanud Belgialt, Taanilt, Saksamaalt, Eestilt, Kreekalt, Hispaanialt, Prantsusmaalt, Iirimaalt, Itaalialt, Küproselt, Lätilt, Leedult, Maltalt, Hollandilt, Poolalt, Portugalilt, Soomelt, Rootsilt ja Ühendkuningriigilt riiklikud aastaprogrammid andmete kohta, mida nad kavatsevad koguda 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 vastavalt määrusele (EÜ) nr 1543/2000. Need riigid on esitanud ka taotlused rahalise toetuse saamiseks otsuse 2000/439/EÜ artiklis 4 nimetatud kulude katmiseks.
(2)

Määruse (EÜ) nr 1222/2004 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et kui riikide statistikasüsteeme on vaja põhjalikult kohandada, võib komisjon teha kõige rohkem üheks aastaks kvartaliandmete esimest edastamist käsitleva erandi.
(207)

Põllumajandustooteid (ja ka asutamislepingu lisa I alla mitte kuuluvaid tooteid, arvestades, et maks puudutab ka liha sisaldavaid tooteid) turustavate ettevõtete osas, kuna komisjon leiab, et ühendusesisene kaubavahetus on mõjutatud, leiab komisjon, et abi kuulub põllumajanduse suuniste punkti 3.5 rakendusvaldkonda. Selle punkti kohaselt peab abimeede, et seda saaks lugeda ühisturuga kokkusobivaks, sisaldama teatavat stimuleerivat elementi või nõudma kasusaajalt vastuteenet. Niisiis, välja arvatud ühenduse õigusaktides või põllumajanduse suunistes selgesõnaliselt väljendatud erandid, on ühepoolne riigiabi, mille eesmärk on lihtsalt tootjate rahalise seisukorra parandamine ning mis ei aita mingil moel kaasa sektori arengule, ja eelkõige selline abi, mis on eraldatud ainult hinna, kvaliteedi, tootmisühiku või tootmisvahendite ühiku põhjal, liigitatav tegevusabi hulka ning on ühisturuga kokkusobimatud.
(1)

Komisjon peab valima kahest direktiivi 89/106/EMÜ artikli 13 lõikele 3 vastavast toote vastavustõendamismenetlusest võimalikult lihtsa, kuid ohutustingimustele vastava menetluse. See tähendab vajadust otsustada, kas tootja vastutusel toimiv tehase tootmisohje süsteem on teatava toote või tootepere nõuetele vastavuse tõendamisel vajalik ja piisav tingimus või on artikli 13 lõikes 4 nimetatud kriteeriumidele vastavusega seotud põhjustel vaja volitatud sertifitseerimisorgani sekkumist.
(6)

Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul võeti 12. ja 13. detsembril 2002. aastal vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et “Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende EL liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi “Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,
Katuseplekk vastavalt standarditele EN 14782 ja EN 14783, mis koosneb profiilterasplekist, siledast terasplekist või pinnakattega galvaanitud või tsingi-alumiiniumi sulamiga kaetud terasest plaatidest, metallipaksusega ≥ 0,40 mm ning orgaanilise välispinnakattega (ilmastikuga kokkupuutuv külg) ning soovi korral ka orgaanilise sisepinnakattega. Välimine pindkate on vedelalt pealekantud plastisoolvärv, mille kuiva kihi maksimaalne nominaalpaksus on 0,200 mm, ülemine kütteväärtus alla 8,0 MJ/m2 ja maksimaalne kuivmass 330 g/m2. Sisemise orgaanilise pinnakatte (selle olemasolul) ülemine kütteväärtus on kuni 4,0 MJ/m2 ja maksimaalne kuivmass 200 g/m2.

Ühekihiline katusesüsteem on ühekihiline, soojustamata katusekate kandetarindil (jätkuvatel või üksikutel roovidel), mille tuletundlikkuse klass on vähemalt A2-sl, d0.

Mitmekihiline katusesüsteem, mille puhul plastisooliga kaetud teraskatuseplekk moodustab mitmekihilise konstruktsiooni väliskihi, mille kandetarindi tuletundlikkuse klass on vähemalt A2-s1, d0, ning plastisooliga kaetud teraskatusepleki kihi all on vahetult soojustuskiht, mille tuletundlikkuse klass on vähemalt A2-s1, d0. Soojustus on katmata mineraalvill, mis vastab standardile EN 13162 ning mis on klaasvill miinimumtihedusega 10 kg/m3 (maksimaalne nominaalne vaigusisaldus 5 % massist) ning paksusega ≥ 80 mm või kivivill miinimumtihedusega 25 kg/m3 (maksimaalne nominaalne vaigusisaldus 3,5 % massist) ning paksusega ≥ 80 mm.

Vuugid: Kui pindmine plekk on vuukidega, on need järgmised.

— Trapets-profiilplekk: servade ülekatted peavad olema vähemalt ühe ribi ulatuses ning otste ülekatted peavad olema vähemalt 100 mm.

— Sinusoid-laineplekk: servade ülekatted peavad olema vähemalt 1,5 laine ulatuses ning otste ülekatted peavad olema vähemalt 100 mm.

— Sileplekk/plaadid: servade ülekatted ja otste ülekatted peavad olema vähemalt 100 mm.

— Püstvaltssüsteemid: servavuugid peavad sisaldama vertikaalset valtsitud püstserva või üksteist katvat valtsitud vertikaalset ühendust, mis kindlustab pideva tiheda ühenduse plekkide vahel ja tagab veetiheda vuugi. Otsajätkud peavad olema vähemalt 100 mm ülekattega.

Hermeetikud on butüülmastiksist või samalaadsest materjalist nominaaltihedusega 1 500–1 700 kg/m3, mis on paigaldatud pideva joana vuugi üleulatuvas piirkonnas määraga ligikaudu 45 g/m.

Kinnitused. Katuseplekid kinnitatakse kandetarindi külge, kasutades metallist mehaanilisi kinnitusi, mis on piisavad katusekonstruktsiooni stabiilsuse tagamiseks, koos täiendavate metallist mehaaniliste kinnitustega, mida kasutatakse plekkide vahel pideva tiheda kontakti ning veekindlate vuukide loomiseks.
(99)

Käesolevas punktis näidatakse, et projekti kogumaksumus on [60–65] (8) miljonit eurot, et abi osatähtsus on [7–8 %] (8), samas kui ülempiir antud piirkonnas on 10 % ja et abi brutoekvivalent on [5–10] (8) miljonit eurot, mis vastab 105 loodava töökoha puhul [45 000–95 000] (8) euro suurusele abile töökoha kohta.
(7)

Tühistamise põhjuseks oli see, et komisjon oli jätnud vastuväidetes selgelt välja toomata selle, et — ta kavatses määrata trahvid igale Cewali liikmele eraldi ning — et trahvide suurus määratakse kindlaks vastavalt iga ettevõtja osalusele väidetava rikkumise põhjustanud käitumises.
(57)

Rootsi valitsus rõhutab, et abi ei tuleks tagasi nõuda, kuna komisjon ei järginud oma kohustusi, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 17 lõikest 2. Et kohandada olemasolevaid abisid uute suunistega, tegi komisjon liikmesriikidele ettepaneku muuta nende olemasolevaid keskkonnakaitse abikavasid, et viia need suunistega vastavusse hiljemalt 1. jaanuariks 2002. Kohtupraktika (20) kinnitas, et selline ühenduse suunistes esitatud ettepanek on osa regulaarsest ja tavapärasest koostööst, mille raames komisjon vaatab koos liikmesriikidega pidevalt läbi olemasolevaid abikavu ja pakub neile välja vajalikke meetmeid. Kokkulepe komisjoni ja iga liikmesriigi vahel kõigi olemasolevate abikavade täieliku nimekirja kohta oleks ebapraktiline ning seega on mõistlik jätta kavade kohandamise kohustus liikmesriikidele. See on seda enam õigustatud, et liikmesriigid osalevad uute suuniste väljatöötamises ja on juba enne nende jõustumist täiesti teadlikud nende mõjust olemasolevatele abikavadele. Käesoleval juhul kinnitavad Rootsi ametivõimud, et Rootsi teavitas komisjoni abikavast, näiteks edastades komisjonile Rootsi energiamaksustamise seaduse täieliku teksti. Komisjon leiab, et antud informatsiooni edastati ja kasutati teistes kontekstides ning et selle edastamine ei saa mingil juhul asendada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud ametlikku teavitamist.
(13)

Turu mõjutamise kohta osutab CIRFS, et SIOEN’i investeeringud, mille puhul abi kavandatakse, kujutavad märkimisväärset võimsuse suurenemist nii SIOEN’i enda kui ka sektori jaoks tervikuna. Selle kohta märgib CIRFS ka, et ükski tootja tema liikmete hulgast ei saa tegelikult rahuldavat investeeringutasuvust või müügitulu, seega oleks riigiabi mõju nende konkurentsipositsioonile eriliselt negatiivne. CIRFS selgitab lisaks, et üks konkureeriv tootja tuli alles äsja uuesti pinnale pärast saneerimismenetlust ning et riigiabi andmine konkurendile võiks rängalt kahjustada selle konkurendi saneerimiskava. Teised ühenduse tootjad investeerisid viie viimase aasta jooksul sellesse tegevusse hinnanguliselt 59 miljonit eurot, ilma riigilt investeerimisabi saamata, see kehtib isegi nende tootjate puhul, kes asuvad abisaavates piirkondades. Lõpuks ootab CIRFS, et turul säilib tugev konkurents ning et marginaalid jäävad väikesteks mitmeks aastaks, mitte üksnes ühenduse tootjate vahelise konkurentsi osas, vaid ka dumpingimpordi mõju all.