I LISA

Statistiliste mõistete määratlused

Tarbimine individuaaltarbimise klassifikaatori (COICOP) järgi

Tarbimine individuaaltarbimise klassifikaatori (COICOP) järgi põhineb Euroopa arvepidamise süsteemi ESA 2010 (1) leibkonna lõpptarbimiskulutuste mõistel, niivõrd kui see on tarbimise valdkonnas kohaldatav. See mõiste tähistab kulutusi, mida tavaleibkonnad teevad kaupadele ja teenustele, et oma vajadusi või soove täita.

Leibkondade lõpptarbimiskulutused sisaldavad näiteks alljärgnevat:

a) omaniku kasutuses olevate eluruumide eluasemeteenused (kaudne üür);

b) omatarbimine;

c) kulutused vahetarbimisena mittekäsitatavatele kirjetele, näiteks: 1) materjalid eluruumide väiksemateks remonditöödeks ja siseviimistluseks, mida teevad nii üürnikud kui ka omanikud; 2) materjalid kestvuskaupade, kaasa arvatud sõidukite remondiks ja hoolduseks;

d) kulutused kirjetele, mida ei käsitata kapitalimahutusena, eriti kestvuskaupadele, mida kasutatakse mitme arvestusperioodi vältel; see hõlmab ka mõningate kestvuskaupade omandiõiguse üleminekut ettevõttelt leibkonnale;

e) otseselt tasutavad finantsteenused, mida leibkonnad kasutavad lõpptarbimiseks, välja arvatud kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM);

f) kindlustusteenused tegelike teenustasude summana;

g) pensionifondide teenused tegelike teenustasude summana;

h) leibkondade maksed litsentside, lubade jne eest, mida käsitatakse teenuste ostmisena;

i) majanduslikult mitteoluliste hindadega toodangu ostmine, näiteks muuseumipiletite eest tasumine.

Leibkondade lõpptarbimiskulutuste hulka ei kuulu

a) mitterahalised sotsiaalsiirded, näiteks esialgu leibkondade tehtud, kuid hiljem riikliku sotsiaalkindlustuse kaetud kulutused, nagu mõningad meditsiiniteenustega seotud kulutused;

b) kulutused vahetarbimise või kapitali kogumahutusena käsitatavatele kirjetele, näiteks: 1) juriidilise isiku õigusteta üksusi omavate leibkondade kulutused, mis on tekkinud ärilistel eesmärkidel – näiteks kulutused sellistele kestvuskaupadele nagu sõidukid, mööbel või elektriseadmed (kapitali kogumahutus põhivarasse), samuti kulutused mittekestvuskaupadele, nagu kütus (käsitatakse vahetarbimisena); 2) kulutused, mida tavaliselt teeb eluruumide siseviimistluseks, hoolduseks ja remondiks eluruume kasutav omanik, mitte üürnik (käsitatakse kui vahetarbimist eluruumide teenuste tootmisel); 3) eluruumide ostmine (käsitatakse kapitali kogumahutusena põhivarasse); 4) kulutused väärisesemetele (käsitatakse kapitali kogumahutusena põhivarasse);

c) mittetoodetud vara omandamisena käsitatavad kirjed, eriti maa ostmine;

d) kõik need leibkondade maksed, mida tuleb arvestada maksudena;

e) leibkondade vabatahtlikud rahalised või mitterahalised siirded heategevuseks ning pääste- ja abiorganisatsioonidele.

Leibkondade lõpptarbimiskulutused kirjendatakse ostjahindades. See on hind, mille ostja ostmise hetkel toote eest tegelikult maksab.

Ostjahind sisaldab alljärgnevat:

a) tootemaksud, millest lahutatakse subsiidiumid (v.a mahaarvamisele kuuluvad maksud, näiteks käibemaks);

b) transpordikulud, mida ostja maksab eraldi toote nõutud ajal ja nõutud kohta kohaletoimetamise eest;

c) allahindlus hulgikoguse või hooajaväliste ostude standardhinnast või -kuludest.

Ostjahind ei sisalda alljärgnevat:

a) vastavalt krediiditingimustele lisatud intress või teenuskulud;

b) lisatasud, mis on seotud makse hilinemisega, st kui makset ei tehta ostu tegemise ajal kokkulepitud ajavahemiku jooksul.

Kaudne üür

Eluruumide soetamist käsitatakse kapitalimahutusena (investeeringuna), mitte tarbimiskulutusena, nii et seetõttu jäetakse see leibkonna lõpptarbimiskulutustest välja. Samas kaasneb eluruumide omamisega aga teenus, s.o peavari, mida leibkonnad aja jooksul kasutavad, ja seega kuulub peavarju hinnanguline üüri imputeerimise teel saadav hind leibkondade lõpptarbimiskulutuste alla. See kuulub leibkonna lõpptarbimiskulutuste mitterahalise osa alla, sest ei hõlma rahalisi tehinguid.

Samal ajal kujutab kaudne üür endast mitterahalist tuluallikat ja järelikult tuleb see kirjendada ka tulu poolele.

Kaudne üür arvestatakse kõikidele leibkondadele, kes on deklareerinud, et nad ei maksa kogu üüri, kuna nad on kas omanikud või elavad turuhinnast madalama hinnaga üüritud eluruumides või ei küsita nende käest eluruumide eest üüri.

Kaudset üüri arvestatakse ainult eluruumide (ja mis tahes sellega seotud hoonete, nt garaaž) puhul, mida kasutatakse leibkonna põhielukohana.

Kaudse üüri väärtus põhineb arvestuslikul üüril, mida makstaks samasuguse majutuse eest, võttes lisaks eluruumide endi suurusele ja kvaliteedile arvesse ka selliseid tegureid nagu asukoht, ümbruskonnas pakutavad avalikud teenused jne. Väärtusest arvestatakse maha tegelikult makstud üürisumma (kui majutust üüritakse turuhinnast madalama hinnaga) ja kulutused mis tahes tavapärasele hooldusele (gaas, elekter, vesi jms), väiksematele remonditöödele või renoveerimisele, mida omanikest leibkonnad teevad oma kasutuses olevates eluruumides ja mida tavaliselt teeks üürileandja.

Sarnane arvestus tehakse ka eluruumidest eraldi asetsevate garaažide kohta, mida omanik kasutab lõpptarbimise otstarbel koos eluruumidega.

Omaniku kasutuses olevate eluruumide teenuste väärtuse määramiseks kasutatakse eelistatavalt tegelikel üüridel põhinevat kihitusmeetodit (kas otsese ekstrapoleerimise või ökonomeetrilise regressiooni abil).

— Eluruumide üldkogum kihitatakse eelistatavalt eluruumi asukoha, suuruse ja liigi ning muude üüri mõjutavate tegurite alusel. Eluruumide üldkogumi arvestusliku üüriväärtuse leidmiseks kasutatakse andmeid eraomandis olevate üüritavate eluruumide tegelike üüride kohta. Kihi keskmist tegelikku üüri kohaldatakse kõikide eluruumide suhtes selles kihis.

— Kihitusmeetodi puhul omanike kasutuses olevate eluruumide suhtes kohaldatav üür on määratluse kohaselt üür, mis tuleb maksta eraturul pakutavate möbleerimata eluruumide kasutamise õiguse eest. Kaudsete üüride määramiseks kasutatakse kõigist eraomandis olevate möbleerimata eluasemete lepingutest tulenevaid üüre. Arvesse võetakse eraturu üürisummad, mis on valitsusepoolsest reguleerimisest tulenevalt madalad.

— Kui eespool määratletud vaadeldud üürisummade valim ei ole piisavalt suur, võib arvestuslike üürisummade määramisel kasutada möbleeritud eluruumide puhul vaadeldud üürisummasid, eeldusel et neid kohandatakse vastavalt mööbli olemasolule. Erandkorras võib kasutada ka avaliku sektori omanduses olevate eluruumide kõrgendatud üüre. Sugulastele või töötajatele üüritud eluruumide madalaid üüre ei tohiks kasutada.

Juhul kui puudub piisavalt suur üüriturg ja valdavad on omanike kasutuses olevad eluruumid, kasutatakse omanike kasutuses olevate eluruumide puhul isehindamise meetodit. Selle meetodi puhul on kaudse üüri väärtus ise hinnatud väärtus, mida kasutatakse eluruumide turuhinna väärtuse otsese hinnanguna.

Omatarbimine

Omatarbimine tähendab leibkonna omanduses olevate juriidilise isiku õigusteta üksuste toodanguna toodetud kaupu ja teenuseid, mida tarbivad sama leibkonna liikmed. Oma lõpptarbimiseks kasutatavate toodete näited:

a) põllumajandustooted, mille põllumajandustootjad endale jätavad;

b) eluruume kasutava omaniku toodetud eluasemeteenused;

c) majapidamisteenused, mida toodetakse palgatöötajaid kasutades.

Selliste majapidamis- ja isikuteenuste tootmist, mida toodetakse ja tarbitakse samas leibkonnas, ei käsitata Euroopa arvepidamise süsteemis tootmisena ja seega ei kuulu need omatarbimise alla. Tootmisena ei käsitata näiteks järgmisi leibkondade endi toodetud majapidamisteenuseid:

a) elamute koristamine, remont ja korrashoid niivõrd, kui neid tegevusi teevad tavaliselt ka üürnikud;

b) leibkondade kestvuskaupade puhastamine, hooldus ja remont;

c) toidu valmistamine ja serveerimine;

d) laste hoidmine, õpetamine ja juhendamine;

e) haigete, põdurate või vanade inimeste hooldamine ning

f) leibkonnaliikmete või nende kaupade transport.

Tootmise ja lõpptarbimiskulutuste hulka arvatakse aga majapidamis- ja isikuteenuste tootmine leibkondade palgatöötajate poolt.

Omatarbimine kirjendatakse ajal, mil oma lõpptarbimiseks säilitatav toodang leibkonda võetakse, ja selle väärtuseks määratakse turul müüdavate sarnaste toodete (kaupade ja teenuste) ostuhind. Palgatud isikute toodetud majapidamis- ja isikuteenuste toodangut hinnatakse töötajatele makstud hüvitiste järgi; nende hulka kuuluvad ka kõik mitterahalised hüvitised, näiteks toit või majutus.

Piiriülesed tarbimiskulutused

Leibkonna lõpptarbimiskulutused on residendist tavaleibkonna tarbimiskulutused, mis on tehtud elukohariigis või välismaal. Piiriülesed tarbimiskulutused on leibkonna tarbimiskulutused välismaal. Need hõlmavad kõiki elanike poolt äri- või isiklikul otstarbel välismaal reisimise ajal tehtud kaupade ja teenuste otseseid oste. Siinjuures tuleb eristada kahte järgmist kategooriat, mis vajavad erinevat käsitlemist:

a) kõik ärireisijate äritegevusega seotud kulutused on vahetarbimine ja arvatakse seega leibkonna lõpptarbimisest välja;

b) kõik ärireisijate või teiste reisijate tehtud muud kulutused on leibkonna lõpptarbimiskulutused.

Kirjendatakse ainult piiriülesed rahalised tarbimiskulutused.

Kõigist allikatest saadav kogu aastane netotulu, sealhulgas mitterahalised komponendid

Leibkonna kõigist allikatest saadav kogu aastane netotulu hõlmab kõigist allikatest saadavat rahalist aastast netotulu, töötamisest saadud mitterahalist tulu, mitterahalist tulu tasustamata tegevustest ja kaudset üüri.

Leibkonna kõigist allikatest saadav kogu aastane netotulu peaks olema võrdne kõigi leibkonnaliikmete kogu isikliku aastase netotulu summaga, millele on liidetud leibkonna tasandi kogu aastase netotulu komponendid.

Kõigist allikatest saadav rahaline aastane netotulu

Kõigist allikatest saadav rahaline aastane netotulu hõlmab järgmist:

— töötaja tulu rahas või näivrahas;

— füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline kasum või kahjum (sealhulgas litsentsitasud);

— omanditulu: a) intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud; b) vara või maa rentimisest saadav tulu; c) individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga (ESSPROS));

— saadud jooksvad siirded: a) sotsiaaltoetused: — pere- ja lapsetoetused; — eluasemetoetused; — töötushüvitised; — vanadushüvitised; — toitjakaotushüvitised; — haigushüvitised; — töövõimetushüvitised; — õppetoetused; — mujal klassifitseerimata sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised; b) saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded;

— muu saadud rahaline tulu.

Töötamisest saadud mitterahaline tulu

Töötamisest saadud mitterahaline tulu tähendab tulu mitterahalisi komponente, mida tööandja võimaldab töötajale töölepingu kohaselt kas tasuta või alandatud hindadega. (Kui mis tahes kaupu või teenuseid võimaldatakse nii era- kui ka tööalaseks kasutuseks, tuleb määrata kindlaks erakasutuse hinnanguline osakaal kogukasutuses ning arvutada see osakaal koguväärtusest.)

Siia hulka kuuluvad:

— ametiauto kas erasõitudeks või nii era- kui ka ametisõitudeks ning sellega seotud kulud (nt tasuta kütus, autokindlustus ning muud lõivud ja maksud vastavalt vajadusele),

— tasuta või subsideeritud eined, toidutalongid,

— eluasemega seotud kulude hüvitamine või tasumine (nt gaasi-, elektri-, vee-, telefoni- või mobiiltelefoniarved),

— töötajale leibkonna peamise või lisaelukohana tasuta või vähendatud üüri eest võimaldatavad eluruumid,

— muud tööandjate poolt töötajatele tasuta või alandatud hindadega võimaldatavad kaubad või teenused, kui neid võib pidada riigi tasandil või konkreetsete leibkonnarühmade puhul märkimisväärseks tulukomponendiks.

Tasuta võimaldatavate kaupade ja teenuste väärtus arvutatakse nende kaupade ja teenuste turuväärtuse alusel. Alandatud hindadega võimaldatavate kaupade ja teenuste väärtus arvutatakse turuväärtuse ja töötaja makstud summa vahena.

Siia ei kuulu:

— kaupade ja teenuste võimaldamise maksumus tööandja jaoks, kui need kaubad ja teenused on töötajatele vajalikud töö tegemiseks,

— töökohas pakutavad eluruumid, mida ei saa kasutada töötaja leibkond,

— töötajatele eranditult või peamiselt töö tegemiseks vajaminevate tööriistade, varustuse, riietuse jne ostmise eest makstavad hüvitised,

— erandlike töötingimuste tõttu vajalikud eritoidud ja -joogid,

— igasugused töötajale töökohas pakutavad või töö laadi tõttu nõutavad kaubad või teenused (nt tööks vajalik arstlik läbivaatus).

Mitterahaline tulu tasustamata tegevustest

Mitterahaline tulu tasustamata tegevustest sisaldab oma lõpptarbimiseks ette nähtud toodangut, s.o leibkonna toodetud kaupu ja teenuseid, mida tarbivad sama leibkonna liikmed.

Mitterahaline tulu tasustamata tegevustest ei sisalda kaudset üüri.

Tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed

Tulumaks on maks, mida makstakse tulult, kasumilt ja kapitalikasumilt. Seda arvutatakse üksikisikute, leibkondade või maksuüksuste tegeliku või eeldatava tulu põhjal. Siia kuuluvad varalt, maalt või kinnisvaralt arvestatavad maksud, kui neid valdusi kasutatakse nende omanikele tulu arvestamiseks. Arvesse tuleks võtta ka makse, mis on seotud individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionidega (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga).

Tulumaksu hulka kuuluvad:

— maksud üksikisikute, leibkondade või maksuüksuste tulult (töötamisest, varalt, ettevõtlusest, pensionidelt jne saadud tulu), sealhulgas tööandjate poolt kinnipeetud maksud, muud tekkekohas kinnipeetavad maksud ning juriidilise isiku õigusteta üksuste omanike tulult makstud maksud, mis on tasutud tulude vaatlusperioodi jooksul,

— tulude vaatlusperioodil saadud maksutagastused, mis on seotud tulude vaatlusperioodil või varasematel aastatel saadud tulult tasutud maksudega. Seda väärtust tuleks võtta arvesse tasutud maksude vähendusena,

— võimalikud maksuvõlgadelt arvestatud intressid ja maksuhaldurite määratud trahvid.

Tulumaksu hulka ei kuulu:

— jahi-, relvakasutus- ja kalapüügiõiguste eest makstavad lõivud.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).