NÕUKOGU OTSUS,

19. detsember 2011,

milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013)

(2012/93/Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast teadus- ja tehnikakomiteega konsulteerimist,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

Euroopa energiapoliitika raames kinnitas Euroopa Ülemkogu oma 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel, et iga liikmesriik peab ise otsustama, kas kasutada tuumaenergiat või mitte, ning rõhutas, et see peab toimuma tuumaohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist veelgi parandades. Tunnistatakse samuti, et praegusel hetkel on tuumaenergial teatavates liikmesriikides „üleminekutehnoloogia” roll.

Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kavaga (SET-kava), mis on esitatud nõukogu 28. veebruari 2008. aasta järeldustes, kiirendatakse väikese süsihappegaasiheitega tehnoloogiliste lahenduste arendamist. Euroopa Ülemkogus lepiti 4. veebruaril 2011. aastal kokku, et liit ja selle liikmesriigid edendavad investeerimist taastuvatesse energiaallikatesse, ohutusse ja säästlikku vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiasse ning keskenduvad SET-kavas esitatud tehnoloogiliste prioriteetide rakendamisele.

Ühendus on loonud ühtse ja tervikliku tuumasünteesialase teadusprogrammi, millel on rahvusvaheline juhtroll tuumasünteesi kui energiaallika arendamisel.

Nõukogu 1. ja 2. detsembri 2008. aasta kohtumisel vastu võetud järeldustes tuumaenergia sektoris pädevustega seotud vajaduste kohta tunnistatakse, et esmatähtis on säilitada ühenduse tuumaenergia sektoris kõrge koolitustase.

Euroopa teadusuuringute rahvusvaheline ja ülemaailmne mõõde on tähtis vastastikuse kasu saamise seisukohast. Raamprogramm peaks olema osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased lepingud, ning see peaks projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel olema osalemiseks avatud ka kolmandate riikide õigussubjektidele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.

Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (7) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (8) ning nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1074/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (9) ,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Raamprogrammi vastuvõtmine

Tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse mitmeaastane raamprogramm (edaspidi „raamprogramm”) võetakse vastu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Eesmärgid

1. Raamprogrammi eesmärk on püüda saavutada asutamislepingu artiklis 1 ja artikli 2 punktis a kirjeldatud üldeesmärke, pöörates erilist tähelepanu tuumaohutuse ja -julgeoleku ning kiirguskaitse küsimustele ning andes oma panuse innovatiivse liidu loomisesse ja Euroopa teadusruumi arendamisesse.

2. Raamprogramm, mis hõlmab ühenduse teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, rahvusvahelist koostööd, tehnilise teabe levitamist ja kasutamist ning koolitustööd, on liigendatud kahte eriprogrammi.

3. Esimene eriprogramm hõlmab järgmisi kaudseid meetmeid:

4. Teine eriprogramm hõlmab Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) otsemeetmeid tuumajäätmete käitlemise, keskkonnamõju ning tuumaohutuse ja -julgeoleku valdkonnas.

5. Kahe eriprogrammi eesmärgid ja põhisuunad on esitatud I lisas.

Artikkel 3

Maksimaalne kogusumma ja iga eriprogrammi jaoks eraldatud summa

Raamprogrammi rakendamise maksimaalne kogusumma on 2 560 270 000 eurot. Kõnealune summa jaotub järgmiselt:

Ühenduse finantsosalust raamprogrammis käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad on esitatud II lisas.

Artikkel 4

Liidu finantshuvide kaitse

Käesoleva otsuse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis tahes üleastumise suhtes liidu õiguse sätetest, sh raamprogrammiga ette nähtud lepingulise kohustuse täitmatajätmine, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest ja mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.

Artikkel 5

Eetika aluspõhimõtted

Kõikide raamprogrammi kohaste teadusuuringute läbiviimisel järgitakse eetika aluspõhimõtteid.

Artikkel 6

Järelevalve, hindamine ja läbivaatamine

1. Komisjon teostab raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise üle pidevat ja süstemaatilist järelevalvet ning avaldab ja levitab korrapäraselt nimetatud järelevalve tulemusi. 2013. aasta alguses esitatakse nõukogule spetsiaalne järelevalvearuanne, milles käsitletakse raamprogrammi tuumaohutuse ja tuumajulgeolekualaste meetmete rakendamist.

2. Komisjon laseb pärast raamprogrammi lõpuleviimist 31. detsembriks 2015 sõltumatutel välisekspertidel koostada välishinnangu selle põhimõtete, rakendamise ja tulemuste kohta. Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) 17. novembri 2011. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Arvamus on esitatud pärast mittekohustuslikku konsulteerimist.

(2) ELT C 318, 29.10.2011, lk 127. Arvamus on esitatud pärast mittekohustuslikku konsulteerimist.

(3) ELT L 400, 30.12.2006, lk 60.

(4) ELT L 358, 16.12.2006, lk 62.

(5) ELT L 90, 30.3.2007, lk 58.

(6) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(7) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(8) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(9) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.

(10) Selle kogusumma piires reserveeritakse piisavad vahendid muude meetmete kui I lisas loetletud ITERi ehitamisega seotud meetmete jaoks.

I LISA

TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGIAALASED EESMÄRGID, TEEMAD JA TEGEVUS

SISSEJUHATUS

Raamprogramm viiakse ellu kahes osas vastavalt tuumasünteesiuuringuid ning tuumalõhustumist ja kiirguskaitset käsitlevatele kaudsetele meetmetele ning keskuse otsesele teadustegevusele.

I.A. TUUMASÜNTEESIUURINGUD

Eesmärk

ITERi projekti jaoks teadmisbaasi loomine ja ITERi ehitamine, mis on oluline samm, et luua ohutute, säästvate, keskkonnateadlike ja majanduslikult elujõuliste elektrijaamade reaktorite prototüübid.

Põhimõte

Tuumasünteesil on potentsiaal aidata oluliselt kaasa liidu säästvale ja kindlale energiavarustusele paariks aastakümneks alates praegusest. Selle edukas arendamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnasõbraliku elektrienergia. Euroopa tuumasünteesiuuringute pikaajaline eesmärk, mis hõlmab kõiki tuumasünteesialaseid meetmeid liikmesriikides ja assotsieerunud kolmandates riikides, on kõnealustele nõuetele vastavate ja majanduslikult elujõuliste elektrijaamade reaktorite prototüüpide ühine ehitamine.

Pikaajalise eesmärgi saavutamisele keskenduva strateegia esimene prioriteet on ITERi ehitamine (suur katserajatis, mis näitab tuumasünteesi teaduslikku ja tehnoloogilist teostatavust), sellele järgneb tuumasünteesi näidiselektrijaama (DEMO) ehitamine. ITERi ehitamisega kaasneb ITERit toetava teadus- ja arendustegevuse sihtprogramm ja DEMO jaoks vajalike tehnoloogiliste lahenduste ja nende füüsikaliste aluste arendamine.

Tuumasünteesialase teadus- ja arendustegevuse üleilmne mõõde kajastub ITER-projekti elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamist käsitlevas 21. novembri 2006. aasta lepingus ning Jaapani valitsuse ja ühenduse vahelises lepingus, milles käsitletakse tuumasünteesiuuringute laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist (1).

Rahvusvahelist koostööd tehakse ka ühenduse ja kolmandate riikide vahelise tuumasünteesialast koostööd hõlmava kaheksa kahepoolse lepingu raames.

Tegevus

1. ITER-projekti elluviimine

See hõlmab ITER-projekti ühiseks elluviimiseks võetavaid meetmeid, eelkõige ITERi rahvusvahelise organisatsiooni ja ITER-projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte juhtimist, personaliga varustamist, üldist tehnilist ja haldustoetust, seadmete ja rajatiste ehitamist ning projekti toetamist ehituse ajal.

2. Teadus- ja arendustegevus ITERi tegevuse ettevalmistamisel

Sihtotstarbelise füüsika- ja tehnoloogiaprogrammi raames kasutatakse Euroopa Ühistoroidkambrit ja muid ITERiga seotud magnetvangistuse seadmeid. Selle raames hinnatakse ITER-projektiga seotud võtmetehnoloogiaid, konsolideeritakse ITER-projektide valikud ja valmistatakse ette ITERi tegevus.

3. Piiratud tehnoloogilised meetmed DEMO ettevalmistamisel

Tuumasünteesimaterjale ja tuumasünteesi võtmetehnoloogiat arendatakse edasi ning jätkatakse rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehitamist.

4. Teadus- ja arendustegevus pikaajalises perspektiivis

Viiakse ellu piiratud arv meetmeid, mis hõlmavad magnetvangistuse süsteemide kontseptsioonide edasiarendamist (keskendudes stellaraatori Wendelstein 7-X käitamise ettevalmistamisele), teooriat ja modelleerimist, et saada selge ülevaade tuumasünteesi plasmadest.

5. Personal, haridus ja koolitus

Arvestades ITER-projekti koheseid ja keskpikas perspektiivis vajadusi ning tuumasünteesi edasist arengut, on algatuste eesmärk koolitada vajalikul hulgal, piisavate oskustega ning kõrgel tasemel koolitatud ja kogemustega personal (ITERi põlvkond).

6. Infrastruktuur

ITER-projekt on uus märkimisväärse Euroopa mõõtmega teadusinfrastruktuur.

7. Tööstus ja tehnosiire

On vaja uusi organisatsioonilisi struktuure, et ITER-projekti innovatiivsed lahendused kanduksid kiiresti üle Euroopa tööstusesse. Sellega hakkab tegelema tuumasünteesitööstuse innovatsioonifoorum, kes töötab välja tuumasünteesitehnoloogia tegevuskava ja inimressursside arendamisega seotud algatused, pidades eelkõige silmas innovatsiooni ning uute toodete ja teenuste pakkumise potentsiaali.

I.B. TUUMALÕHUSTUMINE, OHUTUS JA KIIRGUSKAITSE

Eesmärk

Usaldusväärse teadusliku ja tehnilise aluse loomine, et kiirendada pikaealiste radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutu korraldamise praktilist arengut, edendades eelkõige ohutust, (2) andes samal ajal panuse tuumaenergia ressursitõhususse ja kulutasuvusse ning tagades tugeva ja sotsiaalselt vastuvõetava süsteemi inimeste ja keskkonna kaitseks ioniseeriva kiirguse mõju eest.

Põhimõte

Tuumaenergia on oluline aspekt arutelus, milles käsitletakse kliimamuutusevastast võitlust ja seda, kuidas vähendada Euroopa sõltuvust importenergiast. Tuleviku tarbeks jätkusuutlike energiaallikate leidmise laiemas kontekstis annab raamprogramm oma teadusuuringute kaudu panuse ka arutellu tuumalõhustumise energia kasutamisega seotud kasu ja piirangute üle süsinikuvaese majanduse jaoks. Veelgi kõrgemate ohutustasemete tagamise kaudu saaks arenenum tuumaenergia anda ka võimaluse tõhusust oluliselt suurendada ja ressursse tõhusamalt kasutada, tootes praeguste projektidega võrreldes vähem jäätmeid. Tuumaohutusega seotud aspektidele pööratakse võimalikult suurt tähelepanu.

Ühenduse silmapaistva ohutustaseme tagamiseks on vaja teha endiselt jõupingutusi ja kiirguskaitse suurendamine on jätkuvalt prioriteetne valdkond. Peamised küsimused puudutavad reaktorite ohutut toimimist ja pikaajaliste jäätmete käitlemist, kusjuures mõlemat teemat käsitletakse pidevalt tehnilisel tasandil, kuid need vajavad ka poliitilisi ja ühiskondlikke sisendeid. Kiirituse mis tahes kasutamisel tööstuses ja meditsiinis on aluspõhimõtteks inimeste ja keskkonna kaitse. Kõikide käsitletavate teemade peamiseks eesmärgiks on tagada kõrgetasemeline kaitse.

Alates Euratomi seitsmendast raamprogrammist on käivitatud kolm olulist Euroopa koostööalgatust tuumateaduse ja -tehnoloogia valdkonnas. Need on säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvorm (SNETP), geoloogilise lõppladustamise tehnoloogiaplatvorm (IGD-TP) ning Euroopa multidistsiplinaarne väikese kiirgusdoosi algatus (MELODI). SNETP ja IGDTP tegevus vastab üsna täpselt energiatehnoloogia strateegilise kava prioriteetidele ning SNETP organisatsioonide tuumikrühm vastutab säästva tuumaenergia Euroopa tööstusalgatuse (ESNII) rakendamise eest. See hõlmab raamprogrammi reguleerimisalasse kuuluvaid meetmeid, eelkõige tuumaohutuse valdkonnas.

Suhtlus SNETP, IGDTP ja MELODI ning muude selliste liidu tasandi sidusrühmade foorumite vahel nagu Euroopa Tuumaenergia Foorum (ENEF) ja Euroopa tuumaohutuse reguleerivate asutuste rühm (ENSREG) on tihenenud ning taotletakse asjakohaselt täiendavaid sünergiaid raamprogrammi tegevuste kaudu, tuletades samas meelde, et tööstustoodete ja -teenuste arendamist peaks tööstus ise rahastama.

Raamprogrammi läbivaks jooneks on ohutuse kõrge taseme edendamine, võttes arvesse ka rahvusvahelist konteksti. Samuti toetatakse sellega jätkuvalt algatusi, mille eesmärk on tagada, et väljaõpe ja koolitusvõimalused on Euroopas jätkuvalt asjakohased, arvestades riiklike programmide praegusi suundumusi, ning et need on ühenduse kui terviku parimates huvides, eelkõige tuumaohutuse ja kiirguskaitse osas. Eelkõige tagatakse sellega, et säilitatakse sobiv ohutuskultuur.

Tegevus

1. Lõplike radioaktiivsete jäätmete haldamine

Rakendamisele suunatud teadustegevus, mis käsitleb allesjäänud põhiaspekte seoses tuumkütuse ja pikaealiste radioaktiivsete jäätmete lõppladustamisega sügavates geoloogilistes kihtides, ja vajaduse korral tehnoloogiliste lahenduste ja nende ohutuse tutvustamine ning Euroopa ühise seisukoha väljatöötamise toetamine jäätmekäitluse põhiküsimustes jäätmete ladustamisest nende kõrvaldamiseni.

2. Reaktorisüsteemid

Teadusuuringud, mille eesmärk on toetada kõikide Euroopas kasutatavate asjakohaste reaktorisüsteemide (sealhulgas tuumkütusetsükliga rajatiste) ohutut kasutamist või Euroopas laialdaste tuumaohutusalaste eksperditeadmiste säilimiseks vajalikus ulatuses ka nende reaktoritüüpide ohutut kasutamist, mida võidakse kasutusele võtta tulevikus, keskendudes ainult ohutusega seotud aspektidele, sealhulgas kõigile tuumkütusetsükliga seotud aspektidele, näiteks eraldamisele ja transmutatsioonile. Kaasnevad meetmed, et anda panus Euroopa jätkusuutlikke energiaallikaid käsitlevasse arutellu.

3. Kiirguskaitse

Teadusuuringud, mis eelkõige käsitlevad väikeste dooside riske, kiirguse meditsiinis kasutamist ja õnnetusjuhtumite juhtimist, et luua teaduslik alus tugevale, tasakaalukale ja ühiskondlikult vastuvõetavale kaitsesüsteemile, mis võtab arvesse ka meditsiinis ja tööstuses kiirguse kasutamisest tulenevat kasu.

4. Infrastruktuur

Eespool nimetatud prioriteetsetes temaatilistes valdkondades peamiste teadusinfrastruktuuride kasutamise, nende jätkuva kättesaadavuse ja omavahelise koostöö toetamine.

5. Personal ja koolitus

Toetada teaduspädevuse ja inimsuutlikkuse säilitamist ja suurendamist, et tagada vastava kvalifikatsiooniga teadlaste, inseneride ja töötajate olemasolu tuumaenergeetikasektoris pikemas perspektiivis.

II. TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE (JRC) TUUMAENERGIAALANE TEGEVUS

Eesmärk

Keskuse tuumaenergiaalase eriprogrammi eesmärk on täita asutamislepingu kohaseid teadus- ja arendustegevusega seotud kohustusi, pannes erilist rõhku tuumaohutusele ja kiirguskaitsele, ning toetada nii komisjoni kui ka liikmesriike sellistes valdkondades nagu kaitsemeetmed ja tuumarelva leviku tõkestamine, jäätmekäitlus, tuumaseadmete ja kütusetsükli ohutus, radioaktiivsus keskkonnas ja kiirguskaitse. Keskus tugevdab oma rolli Euroopa võrdluskeskusena teabe jagamisel, spetsialistide ja noorteadlaste koolitamisel ja harimisel, eelkõige tuumaohutuse ja -julgeoleku ning kiirguskaitse valdkonnas.

Põhimõte

On selge vajadus arendada teadmisi, oskusi ja pädevusi, et luua vajalik tipptasemel ja sõltumatu teaduslik kompetentsus liidu poliitika toetamiseks tuumareaktorite ja tuumkütusetsükli ohutuse ning kaitsemeetmete ja julgeoleku valdkonnas. Keskuse olulist ülesannet pakkuda kliendikeskset tuge liidu poliitika kujundamisel täiendatakse tema aktiivse rolliga Euroopa Teadusruumi kujundamisel, mis hõlmab kvaliteetsete teadusuuringute elluviimist tihedas kontaktis tööstuse ja muude asutustega ning võrgustike loomist liikmesriikide avaliku ja erasektori institutsioonidega.

Tegevus

1. Tuumajäätmete käitlemise ja keskkonnamõju puhul keskendutakse jäätmekäitlusega seotud ebakindluse vähendamisele ja lahtiste küsimuste lahendamisele, et leida kõrgaktiivsete radioaktiivsete jäätmete käitlemise jaoks tulemuslikke lahendusi, lähtudes kahest peamisest võimalusest (kohene ladustamine või eraldamine ja transmutatsioon). Tuumaenergia ja muude rakenduste (nt meditsiin) kasutamiseks töötatakse välja meetmed, et parandada arusaama aktinoidide füüsikalistest, keemilistest ja muudest põhiomadustest ja nende modelleerimist, ning luuakse väga täpsete tuumaalaste võrdlusandmete andmebaas. Kiirguskaitsevaldkonnas suurendatakse jõupingutusi, et arendada keskkonnamudeleid radioaktiivsete isotoopide dispersiooni valdkonnas ja siduda need keskkonna radioaktiivsuse jälgimise katsetega, et toetada seirekorra ja -süsteemide ühtlustamist liikmesriikides.

2. Tuumaohutuse puhul aidatakse rakendada tuumkütusetsükleid käsitlevaid teadusuuringuid, keskendudes eelkõige liidu praeguste reaktorite ohutusele. Teadusuuringud käsitlevad ka uute innovatiivsete projektide reaktorite ohutust, innovatiivsete tuumkütusetsüklite, põlemuse pikendamise või uue generatsiooni uut tüüpi kütuste ohutust ja kaitsemeetmeid. Samuti jätkatakse Euroopas tuumaohutuse seisukohalt asjakohaste reaktorsüsteemide ohutusnõuete ja täiustatud hindamismeetodite väljatöötamist. Lisaks koordineerib Euroopa osalemist teadus- ja arendustegevust hõlmavas algatuses „IV põlvkonna rahvusvaheline foorum”, toimides selle valdkonna integreerijana ja teadustulemuste levitajana. Lisaks pakub ta teaduslikke eksperditeadmisi tuumaõnnetuste alal.

3. Tuumajulgeoleku puhul toetatakse jätkuvalt ühenduse kohustuste täitmist, eriti tuumkütusetsükliga rajatiste kontrollimeetmete väljatöötamist, lisaprotokolli rakendamist, sh keskkonnaproovide võtmist ning ühtseid kaitsemeetmeid, tuuma- või radioaktiivse materjali salakaubaveo eesmärgil kõrvaletoimetamise ärahoidmist (sh tuumaalane kohtuekspertiis).

(1) ELT L 246, 21.9.2007, lk 34.

(2) Kõik tuumajulgeolekualased teadusuuringud on hõlmatud rubriigis II „Teadusuuringute ühiskeskuse (keskus) tuumaenergiaalane tegevus.”