Nõukogu otsus,

25. juuni 1996,

Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tugevdava ühenduse tegevusprogrammi rakendamise kohta

(96/413/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 130 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]

võttes arvesse regioonide komitee arvamust [3]

ning arvestades, et:

(1) 10. ja 11. detsembril 1993 Brüsselis Euroopa Ülemkogus kohtunud riigipead ja valitsusjuhid kiitsid majanduskasvu, konkurentsivõimet ja tööhõivet käsitleva valge raamatu heaks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide tegevusjuhisena, toetades majanduskasvu ja tööhõivet soodustaval üldisel konkurentsivõimel põhinevat lähenemisviisi tööstuse arengule;

(2) 22. aprillil 1994 võttis nõukogu kõnealuse valge raamatu põhjal vastu otsused Euroopa tööstuse konkurentsivõime parandamise kohta;

(3) 1. novembril 1994 võttis nõukogu 1994. aasta septembris esitatud komisjoni teatise alusel vastu resolutsiooni ühenduse tööstuse konkurentsivõime tugevdamise kohta, [4] milles on eelkõige rõhutatud, et püsiva majanduskasvu ja uute töökohtade loomise eeltingimuseks on konkurentsivõimelise uuendusliku tööstuse olemasolu ühenduses; tuleb parandada konkurentsivõimet ja konkurentsi puudutavaid üldtingimusi, et Euroopa Liit püsiks ligitõmbava ettevõtluskeskkonnana, kus luuakse uusi ettevõtteid ja töökohti;

(4) 10. oktoobril 1994 võttis nõukogu vastu resolutsiooni, mis toetab komisjoni integreeritud programmi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitöösektorite huvide kaitseks;

(5) 26. ja 27. juunil 1995 Cannes’is kogunenud Euroopa Ülemkogu tervitas suure huviga konkurentsivõimet käsitleva konsultatiivrühma (Ciampi rühma) aruannet;

(6) 29. juunil 1995 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni Euroopa Liidu tööstusalase konkurentsivõime poliitikat käsitleva komisjoni teatise kohta;

(7) tööstuslik tootmine ja teenusesektor täiendavad teineteist üha suuremal määral; järelikult on konkurentsivõimeline tööstussektor hädavajalik selleks, et kasutada ära kõik võimalused töökohtade loomiseks teenusesektoris;

(8) tuleb välja kujundada energia ja telekommunikatsiooni siseturud, et tugevdada kiiresti konkurentsivõimet nii kõnealuses sektoris kui ka tööstuses tervikuna;

(9) majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning Euroopa tööstuse konkurentsivõime on omavahel seotud, sest konkurentsivõimeline Euroopa tööstus võib edendada ühtekuuluvust ning ühtekuuluvus omakorda pakub tööstusele ulatuslikumatel kaubanduslikel ja geograafilistel alustel põhinevat kasu;

(10) tööstusalase konkurentsivõime säilitamine ja parandamine on eelkõige ettevõtete ülesanne ning ühendus ja liikmesriigid peavad tagama selleks vajalike tingimuste olemasolu; on eriti oluline, et ühendus ja liikmesriigid võtaksid oma volituste piires kiiresti vastu asjakohased meetmed;

(11) tehnika arengu kiirendamine, turgude üha ulatuslikum globaliseerumine, rahvusvahelise konkurentsi tugevnemine ja keskkonnakaitse suurenev tähtsus nõuavad kõigilt majanduse, poliitika ja sotsiaalvaldkonnas vastutuse kandjatelt suuremaid jõupingutusi, et hõlbustada vajalike struktuuriliste kohanduste tegemist, mille eesmärk on muu hulgas säästva arengu tagamine ja uute töökohtade loomine;

(12) turgude vajaduste suurem arvessevõtmine teadusuuringutes ja infoühiskonna loomine avaldavad otsustavat mõju kogu Euroopa Liidu tööstustegevusele;

(13) tuleb vältida konkurentsimoonutusi ja toetada turgude avanemist nii ühenduse piires kui ka väljaspool ühendust;

(14) inimressursside arendamine eelkõige kutseõppe kaudu on oluline aspekt tööstusalase konkurentsivõime suurendamiseks vajalike struktuuriliste kohanduste tegemisel;

(15) on vaja selgitada nende meetmete õiguslikke aluseid, mida tööstuse valdkonnas võetakse Euroopa Liidu tööstusalase konkurentsivõime poliitikat käsitlevas teatises sätestatud tegevuse rakendamiseks;

(16) investeeringutel on strateegiline tähtsus tööstuskoostöö tugevdamisel, mis on mitmekordse tõhususe tõttu esmatähtsaks instrumendiks majanduslikus ja sotsiaalses arengus ning rahvaste lähendamisel,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga võetakse vastu lisas sätestatud tegevusprogrammis sisalduvad suunised Euroopa tööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks, mis on püsiva majanduskasvu ja uute töökohtade loomise eeltingimuseks ning aitab kaasa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele; programmil on järgmised eesmärgid:

a) riigiasutuste ülesannete ajakohastamine tööstuse valdkonnas, et vabastada ettevõtted, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted liigsetest õiguslikest ja halduspiirangutest;

b) häirimatu konkurentsi tagamine nii ühenduse piires kui ka väljaspool ühendust;

c) tööstuskoostöö tugevdamine;

d) mittemateriaalsete konkurentsivõime tegurite edendamine.

Artikkel 2

Komisjon saadab igal aastal Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele aruande, milles hinnatakse saadud tulemusi ja esitatakse vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

Luxembourg, 25. juuni 1996

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Pinto

[1] EÜT C 308, 20.11.1995, lk 470.

[2] EÜT C 39, 12.2.1996, lk 1.

[3] EÜT C 100, 2.4.1996, lk 14.

[4] EÜT C 343, 6.12.1994, lk 1.

--------------------------------------------------

LISA

TEGEVUSPROGRAMM EUROOPA LIIDU TÖÖSTUSALASE KONKURENTSIVÕIME TUGEVDAMISEKS

Põhisuunised

1. Euroopa Liidu tööstusalase konkurentsivõime poliitikat käsitlevas teatises nimetatud algatuste rakendamine järgmistes valdkondades:

- investeeringud immateriaalsesse põhivarasse,

- tööstuskoostöö,

- konkurentsi tööstuslikud aspektid,

- riigiasutuste ülesannete ajakohastamine.

2. Õpiühiskonna tekkimise hõlbustamine eelkõige jätkuõppe edendamise kaudu.

3. Tööstuskoostöö arendamine, pidades silmas eriolukorda järgmistes riikides:

- Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, Balti riigid ja SRÜ riigid,

- Vahemere-äärsed riigid ja Ladina-Ameerika riigid,

- Aasia riigid,

- AKV riigid ja Lõuna-Aafrika riigid.

4. Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste suhete tugevdamine ja süvendamine eelkõige transatlantilise ettevõtjatevahelise dialoogi kaudu.

5. Euroopa äriühingutele kolmandates riikides seatud takistusi käsitleva turupõhise andmebaasi loomine koostöös pädeva kaubanduspoliitika komitee, siseriiklike ametiasutuste ja tööstuse valdkonnaga.

6. Tööstuse ja teenuste ümberpaigutamisega seotud küsimuste uurimine ja tulemuste esitamine tööstusharu peadirektoritele.

7. Siseturu toimimise parandamine eelkõige standardimisprotsessi kiirendamiseks ja selliste jõupingutuste toetamiseks, mille eesmärk on kooskõlastada siseriiklikke algatusi äriühingute abistamiseks kaubandustõkete ületamisel Euroopa Liidus.

8. Tööstustegevuse ja sellega seotud teenuste vahelise vastastikuse täiendavuse uurimine ja süvendamine.

9. Iga-aastane aruanne Euroopa tööstuse konkurentsivõime arengu kohta, mis põhineb eelkõige väljaandes "Euroopa tööstuse ülevaade" (Panorama of European Industry) avaldatud teabel.

10. Tööstusvaldkonna peadirektoritele esitatavad regulaarsed arenguaruanded, mis käsitlevad käesoleva tegevusprogrammi kulgemist ja selle võimalikku kohandamist järgnevatel aastatel.

--------------------------------------------------