ET Euroopa Liidu Teataja L 59/87

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/288,

27. märts 2015,

riigiabi SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) kohta, mida andis Ühendkuningriik – Täitematerjali maks

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2141 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nendele sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 20. detsembri 2001. aasta kirjaga (registreeritud 28. detsembril 2001) komisjonile abikavast „Täitematerjali maksu järkjärguline rakendamine Põhja-Iirimaal”. Teatises andsid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonile teada sellest, et nad kavatsevad alates 1. aprillist 2002 kehtestada täitematerjali maksu. Nimetatud maks kavatseti kehtestada 2001. aasta rahandusseaduse 2. osa artiklitega 16–49 ja 4.–10. lisaga. Abikava (täitematerjali maksu järkjärguline rakendamine Põhja-Iirimaal) kirjelduse kohaselt hõlmas see maksu kehtestamist Põhja-Iirimaal mitmes etapis, et säilitada nende Põhja-Iirimaa äriühingute rahvusvaheline konkurentsivõime, kes tootsid täitematerjalidest selliseid töödeldud tooteid nagu betoon ja asfalt. Selline maksu astmeline kehtestamine kavatseti ette näha 2002. aasta rahandusseaduses.

(2) Lisaks teatisele sai komisjon 27. septembril 2001 kaebuse kahelt täitematerjalide kaevandamise ja töötlemisega tegelevalt äriühingult ning 15. aprillil 2002 saabus veel üks kaebus, mille esitas ühendus British Aggregates Association (edaspidi „BAA”). Kaebustes leiti, et 2001. aasta rahandusseadus hõlmas täitematerjali maksust vabastatud toodete ja tootmisprotsessidega seoses riigiabi ning et Põhja-Iirimaa suhtes kohaldatavad erandid kujutasid endast siseturuga kokkusobimatut abi.

(3) Pärast lisateabe saamist 21. veebruaril 2002 võttis komisjon 24. aprillil 2002 vastu otsuse täitematerjali maksu suhtes vastuväidete puudumise kohta (2). Komisjon leidis, et 2001. aasta rahandusseadusega ette nähtud erandid on kõnealuse maksu eesmärke arvesse võttes põhjendatud ning et 2001. aasta rahandusseadusest ei tulene riigiabi. Lisaks oli komisjon seisukohal, et täitematerjali maksu järkjärguline kehtestamine Põhja-Iirimaal kujutab endast siseturuga kokkusobivat riigiabi.

(4) BAA esitas 12. juulil 2002 hagi komisjoni 24. aprilli 2002. aasta otsuse tühistamiseks (registreeritud kui kohtuasi T-210/02). Üldkohus jättis 13. septembril 2006. aastal hagi täies ulatuses rahuldamata. 27. novembril 2006. aastal esitas BAA Üldkohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse. Euroopa Kohus otsustas 22. detsembril 2008 kohtuasjas C-487/06 P tehtud otsuses tühistada kohtuotsuse, mille peale apellatsioon esitati, ning suunata kohtuasja tagasi Üldkohtusse.

(5) 7. märtsil 2012 tühistas Üldkohus kohtuasjas T-210/02 RENV tehtud otsusega komisjoni otsuse, millele on viidatud põhjenduses 3. Üldkohus leidis, et komisjon ei ole suutnud tõendada, et kõnealusest erandist tulenevad erinevad maksumäärad on kooskõlas täitematerjali maksu aluseks oleva tavapärase maksustamise põhimõttega või täitematerjali maksu keskkonnaeesmärgiga. Eelkõige leidis Üldkohus, et komisjon jättis täitematerjali maksust tulenevate võimalike eeliste valikulisuse tuvastamisel arvestamata tavapärase maksustamise põhimõttega. Sellega seoses viitas Üldkohus ebakõladele komisjoni otsuses kasutatud terminoloogias, nimelt seoses mõistetega „kasutamata”, „esmased” ja „teisesed” täitematerjalid, mis ei vastanud 2001. aasta rahandusseaduses (muudetud kujul) kasutatud mõistetele. Peale selle ei selgitanud komisjon oma otsuses, miks teatavad erandiga hõlmatud materjalid (mida kasutati täitematerjalina, näiteks savi) ei olnud samasuguses õiguslikus ja faktilises olukorras nagu maksustatud materjalid.

(6) Pärast komisjoni 24. aprilli 2002. aasta otsuse tühistamist pidi komisjon uuesti hindama, kas 2001. aasta rahandusseaduses (2002. ja 2007. aasta rahandusseadusega muudetud kujul) sätestatud maksuvabastused, erandid ja maksusoodustused kujutasid endast riigiabi. Komisjon registreeris toimiku tähisega NN, sest täitematerjalide maks on olnud jõus alates 1. aprillist 2002. Seda, kas täitematerjali maksu järkjärguline kehtestamine Põhja-Iirimaal on siseturuga kokkusobiv, on uuritud teise menetluse raames (vt SA.18859 (11/C) – Ühendkuningriik – täitematerjalidele kohaldatava maksu vähendamine Põhja-Iirimaal).

(7) Lisaks liidu kohtutes toimunud menetluste jooksul esitatud seisukohtadele ja märkustele edastas kaebuse esitaja komisjonile 13. juunil 2012 ja 26. oktoobril 2012 täiendavad märkused ja andmed. Need märkused edastati Ühendkuningriigile 15. mail 2013. Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid 27. septembril 2012 ja 27. mail 2013 täitematerjali maksu kohta täiendava teabe.

(8) 31. juuli 2013. aasta kirjaga andis komisjon Ühendkuningriigile teada, et ta oli otsustanud algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 kehtestatud menetluse seoses maksuvabastuste, erandite ja maksusoodustustega, mis olid ette nähtud 2001. aasta rahandusseaduse (2002. ja 2007. aasta rahandusseadusega muudetud kujul) artikli 17 lõike 3 punktiga e ning artikli 17 lõike 3 punkti f alapunktidega i ja ii, artikli 17 lõike 4 punktiga a (kuivõrd maksust vabastatud materjal koosneb täielikult täitematerjalina kasutatavast kivisöest, ligniidist, kiltsavist või kiltkivist või koosneb peamiselt kivisöest, ligniidist, kiltsavist või kiltkivist), artikli 17 lõike 4 punkti c alapunktidega i ja ii (kui see koosneb peamiselt kaevandusjääkidest), artikli 17 lõike 4 punktiga f (savi puhul), artikli 18 lõike 2 punktiga b (kuivõrd see on seotud maksust vabastatud protsessiga, mida kohaldatakse materjali suhtes, mida kasutatakse täitematerjalina) ning artikli 30 lõike 1 punktiga b (kuivõrd see on seotud maksust vabastatud tootmisprotsessiga artikli 18 lõike 2 punkti b tähenduses, millega nähakse ette sätted materjalide kohta, mida kasutatakse täitematerjalina). Komisjonil ei olnud vastuväiteid seoses maksuvabastuste, erandite ja maksusoodustustega, mis olid ette nähtud 2001. aasta rahandusseaduse (2002. ja 2007. aasta rahandusseadusega muudetud kujul) artikli 17 lõike 2 punktidega b, c ja d, artikli 17 lõike 3 punktidega b, c, d ja da, artikli 17 lõike 4 punktidega d ja e, artikli 17 lõike 4 punktiga a (kuivõrd maksust vabastatud materjal koosneb täielikult muul otstarbel kui täitematerjalina kasutatavast kivisöest, ligniidist, kiltsavist või kiltkivist), artikli 17 lõike 4 punktiga c (kui see koosneb täielikult kaevandusjääkidest), artikli 17 lõike 4 punktiga f (välja arvatud savi puhul), artikli 18 lõike 2 punktiga a, artikli 18 lõike 2 punktiga b (kuivõrd see on seotud materjalidega, mida ei kasutata täitematerjalidena), artikli 18 lõike 2 punktiga c, artikli 30 lõike 1 punktiga a, artikli 30 lõike 1 punktiga b (niivõrd kuivõrd see on seotud maksust vabastatud tootmisprotsessiga artikli 18 lõike 2 punktide a ja c tähenduses), artikli 30 lõike 1 punktiga b (niivõrd kuivõrd see on seotud maksust vabastatud tootmisprotsessiga artikli 18 lõike 2 punkti b tähenduses, millega nähakse ette sätted materjalide kohta, mida ei kasutata täitematerjalina) ning artikli 30 lõike 1 punktiga c, sest need vabastused, erandid ja soodustused ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(9) Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3) (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi abi kohta.

(10) Komisjon sai hulgaliselt märkusi 16 huvitatud isikult ajavahemikul 20. detsembrist 2013 kuni 17. jaanuarini 2014, täiendavat teavet ühenduse British Aggregates Association liikmelt 10. veebruaril 2014 ning ühenduselt British Aggregates Association5. märtsil 2014. Need edastati 27. mail 2014 ja 13. juunil 2014 Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus vastata. Ühendkuningriik esitas oma vastuse 30. juuni 2014. aasta kirjaga. Lisaks esitas Ühendkuningriik 1. oktoobril 2013, 31. oktoobril 2013 ja 28. veebruaril 2014 seisukoha menetluse algatamise otsuse kohta.

(11) Komisjon küsis Ühendkuningriigilt täiendavat teavet 14. juulil 2014, 1. septembril 2014, 8. septembril 2014 ja 28. novembril 2014. Ühendkuningriik esitas nõutud teabe 29. augustil 2014, 9. septembril 2014, 18. septembril 2014 ning 8. ja 9. detsembril 2014.

(12) Pärast 15. juulil 2014 toimunud kolmepoolset kohtumist küsis komisjon 18. juulil 2014 täiendavat teavet, mille Ühendkuningriik ja BAA pidid esitama koos. See teave esitati komisjonile 8. septembril 2014. BAA esitas vastusena komisjoni küsimustele täiendava teabe 15. septembril 2014. Esitatud teave edastati seejärel 17. oktoobril 2014 Ühendkuningriigi ametiasutustele, kes vastasid 12. novembril 2014, 14. novembril 2014 ja 17. novembril 2014.

(13) Komisjon küsis BAA-lt täiendavat teavet 10. juulil 2014 ja 16. oktoobril 2014. BAA esitas selle teabe 6. novembril 2014 ja 21. novembril 2014. Teave edastati 2. detsembril 2014 Ühendkuningriigi ametiasutustele, kes vastasid 18. detsembril 2014.

2. MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1. TÄITEMATERJALI MÕISTE

(14) Täitematerjali kasutatakse ehitussektoris. Seda võib üldiselt (4) kirjeldada kui teralist või peeneteralist materjali, mida selle füüsikalise ja keemilise inertsuse tõttu saab kasutada iseseisvalt või segatuna tsemendi, lubja või bituumeniga ehitustöödel betooni, (5) tänavakivide, asfaldi või drenaažitorude (6) valmistamiseks või ballastmaterjalina (7) ehitusel. Täitematerjal võib olla nii looduslik, valmistatud kui ka ümbertöötatud (8). Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 8–13 kirjeldatakse üksikasjalikult täitematerjali mõistet ja selle materjali kasutamist.

(15) Täitematerjali määratlus on loomuomaselt seotud teatavate teraliste või peeneteraliste kaevandatud materjalide võimaliku kasutusega ehitussektoris, nagu on selgitatud põhjenduses 14, sest eelkõige eristab just see täitematerjali mõistet mineraalide mõistest.

(16) Looduslikud täitematerjalid on täitematerjalid, mida esineb looduses ja mida saab kasutada tööstusliku töötlemiseta. Nendeks on liiv, kruus ja kiviklibu (9) ning neid kaevandatakse kaevandustes, kruusakarjäärides või seoses merepõhja süvendustöödega.

(17) Ümbertöötatud täitematerjalid saadakse varem ehitusel kasutatud materjalide, sealhulgas ehitus- ja lammutusjääkide ümbertöötamise teel (10).

(18) Toodetud täitematerjalid on üldjuhul kaalult kerged ja suure tihedusega täitematerjalid, mis on mõeldud spetsiaalseks otstarbeks. Nende valmistamiseks kasutatakse tööstuslikku protsessi (tavaliselt termoprotsessi). Toodetud materjalid on näiteks kõrgahjuräbu, keramsiit, paisutatud perliit, vahtpolüstüreeni graanulid (11).

(19) Materjale, mida sobib kasutada täitematerjalidena, saab kasutada ka teiste toodete valmistamiseks. Sellega seoses eristatakse tööstusharus liiva, kruusa ja kiviklibu kasutust täitematerjalina ning nende materjalide kasutamist muul otstarbel (12) kui täitematerjalina. Kivimeid, liiva ja kruusa on teisel otstarbel kui täitematerjalina võimalik kasutada tsemendi ja klaasi valmistamiseks ning muul viisil tööstuses (13) või põllumajanduses (14).

2.2. TÄITEMATERJALI MAKSU TAUST JA EESMÄRK

(20) Täitematerjalid on piiratud loodusvara selles mõttes, et piiratud on nende kohtade hulk, kust neid on võimalik nõuetekohaselt kaevandada (15). Täitematerjalide kaevandamise tulemusel hõlvatakse maa keskpikas või pikas perspektiivis ning tekitatakse keskkonnakahju ja reostust.

(21) Pärast seda, kui täitematerjalide kaevandamisega seotud keskkonnaprobleemidega tegelemiseks oli võetud mitmeid meetmeid, mida on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 15–18, kehtestati 2002. aasta aprillis täitematerjali maks, mille eesmärk oli ergutada täitematerjale ehitussektoris tõhusamalt kasutama, seda järgmiste abinõude abil. — Täitematerjalide hinda arvatakse sisse mõningad täitematerjalide kaevandamisega kaasnevad keskkonnakulud, näiteks müra, tolmu, visuaalse häiringu ja elurikkuse kadumisega seotud kulud. Selles mõttes peaks täitematerjali maks aitama kaasa täitematerjalide tõhusamale kaevandamisele ning jäätmete ökonoomsemale kasutamisele ja nende vähemale tekitamisele ehitusplatsil. — Julgustatakse suunama nõudlust sihipäraselt kaevandatavatelt täitematerjalidelt nende alternatiividele, näiteks: — ümbertöötatud täitematerjalidele; — muude protsesside, sealhulgas muude mineraalide kaevandamise jäätmetele ja kõrvalsaadustele (savi ja kivisöe kaevandamise jäätmed, klaasi- ja rehvijäätmed) (16).

(22) Sellega seoses olid Ühendkuningriigi ametiasutused selgitanud oma seisukohas menetluse algatamise otsuse kohta, et ehituses kasutatavad täitematerjalid on suhteliselt väikese väärtusega tooted, eelkõige võrreldes nende ehitusprojektide koguväärtusega, kus täitematerjale sisendina kasutatakse. Täitematerjale on võimalik maapinnast kaevandada suhteliselt kergelt. Seega täiendavate hinnasignaalideta – nagu näiteks täitematerjali maksu antud signaal – puudub eriline stiimul kasutada täitematerjale tõhusalt.

(23) Samuti ei oleks täitematerjalide ümbertöötamine täiendavate hinnasignaalideta majanduslikult elujõuline. Ühendkuningriigi ametiasutused leidsid, et stiimuli loomine ümbertöötatud täitematerjalide – millega kaasnevad samuti keskkonnakulud, kulub näiteks energiat ja tekitatakse müra – kasutamiseks on oluline aspekt materjalide maapinnast väljamisega kaasnevate keskkonnakulude (näiteks pikaajalised mõjud elurikkusele) vähendamisel. Ümbertöötatud materjalide kasutamise korral ei ole tõepoolest tarvis rikkuda uut maa-ala või merepõhja.

(24) Lisaks sellele, et soovitakse julgustada ümbertöötatud materjalide kasutamist kui alternatiivi värskelt kaevandatud materjalide kasutamisele, tahetakse täitematerjali maksu struktuuriga vähendada ka liiva, kruusa ja kivimite kaevandamist nende materjalide täitematerjalina kasutamise eesmärgil, luues stiimuli kasutada muid selliseid materjale, mis muidu minema visataks. Tavaliselt leitakse, et muude kaevandusprotsesside või tööstusprotsesside kõrvalsaadused, kaevandusjäägid ja jäätmed on madalama kvaliteedi ja spetsifikaadiga kui spetsiaalselt täitematerjalidena kasutamise eesmärgil kaevandatud ja rakendatud materjalid. Neil võib olla natuke teistsugune kasutus- ja rakendusotstarve. Näiteks nende väiksema tiheduse või ebaühtlase suuruse tõttu ei pruugi neid olla võimalik kasutada teatavate teekatete ehitamisel või muudes olukordades, kus täiteained peavad vastu pidama suurele survele ja kulumisele. Samas võivad kõrvalsaadused, jäätmed ja kaevandusjäägid olla paljudes olukordades sobiv alternatiiv kõrgeima kvaliteediga täitematerjalidele. 2001. aasta rahandusseaduses täpsustatud protsesside kõrvalsaadused, jäätmed ja kaevandusjäägid jääksid täitematerjali maksu olemasoluta kasutamata. Kuna need on siiski mitmete selliste protsesside vältimatud kõrvalsaadused, mille abil toodetakse olulisi materjale ehitussektorile (näiteks kiltkivist katusekivid) või muudele sektoritele (näiteks päevakivi klaasitööstusele), leidsid Ühendkuningriigi ametiasutused, et on keskkonnasõbralikum julgustada nende materjalide kasutamist täitematerjalidena, selle asemel et ladestada need jäätmetena. Nii välditaks täiendavaid keskkonnakulusid, kasutades juba kaevandatud tooteid, mis vastasel juhul oleksid pelgalt jäätmed, selle asemel et (täiendavalt) kaevandada värskeid täitematerjale mittevajaliku täiendava keskkonnakuluga (uue maa häiring). Lisaks aitab see taastada maad, mis on juba rikutud suurte jäätmekoguste ja terrikoonikutega. Ühendkuningriigi ametiasutused lisasid, et täitematerjali maksu kehtestamisel selliste materjalide suhtes võib olla soovimatu mõju, st halvatakse nende materjalide niigi vähene kasutamine ning seega pigem suurendatakse kui vähendatakse jäätmete ladestamist. Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 23 on esitatud alternatiivsete materjalide kättesaadavate koguste üksikasjalikud hinnangud.

(25) Esialgsetes hinnangutes leiti, et täitematerjali maks aitaks vähendada nõudlust kasutamata täitematerjalide järele keskmiselt 20 miljoni tonni võrra aastas.

(26) Ühendkuningriigi ametiasutused märkisid, et võttes arvesse eesmärki saavutada tõhusam kaevandamine ja kasutamata täitematerjalide tõhusam kasutamine, peavad maksu tasuma need, kes tegelevad kaevandamisega selleks, et täitematerjale kasutada ärilisel eesmärgil (17). Sellega seoses selgitasid Ühendkuningriigi ametiasutused, et kuigi ehitussektoris kasutatavate kõrgetele tehnilistele nõuetele vastavate materjalide kaevandamisega tekib ka madalama kvaliteedi ja seega ka madalama hinnaga materjale, ei ole praktikas võimalik vabastada neid materjale maksust samal viisil nagu tööstusprotsesside või muu kaevandustegevuse kõrvalsaadusi. Esiteks on kõrge ja madala kvaliteediga täitematerjalide osakaal erinev kaevanduste lõikes geoloogiliste tegurite tõttu, kuid see ei ole muudetamatu näitaja mis tahes konkreetse kaevanduse jaoks, sest tõhusamad tavad võivad aidata vähendada madala kvaliteediga täitematerjalide osakaalu. Lisaks on mõiste „madala kvaliteediga täitematerjalid” teataval määral subjektiivne. Materjal, mida ühe kaevanduse käitaja võib pidada madala kvaliteediga täitematerjaliks, võib teise käitaja jaoks olla peamine toode. Seega kui kohaldada madala kvaliteediga täitematerjalide suhtes maksuvabastust, võib sellega kaasneda käitajate ebavõrdne kohtlemine ning maksustamise vältimine või maksudest kõrvalehoidumine. Selles küsimuses sektori esindajatega täitematerjali maksu kehtestamise ajal peetud ulatuslike konsultatsioonide käigus ei suudetud leida toimivat määratlust selle kohta, kuidas eristada kõrge kvaliteediga materjale – mis tuleks maksustada – ja suure väärtusega täitematerjalide kaevandamise protsessi käigus tekkivaid madalama kvaliteediga kõrvalsaadusi. Lisaks märkisid Ühendkuningriigi ametiasutused, et madala kvaliteediga täitematerjalide maksustamine peegeldab ka soovi tegeleda täitematerjalide kaevandamisega kaasnevate keskkonnakuludega olenemata sellest, kas kaevandatud toodet käsitatakse lõpuks kõrge või madala kvaliteediga tootena.

(27) Lõpetuseks märkisid Ühendkuningriigi ametiasutused, et täitematerjali maks ei ole mõeldud mineraalide kaevandamise suhtes kohaldatava üldise maksuna, vaid tegemist on Ühendkuningriigi ehitussektoris ärilisel eesmärgil täitematerjalina kasutatavate kivimite, liiva ja kruusa kaevandamise maksuga. Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid, et kuigi muude materjalide kaevandamisel võib olla samalaadne keskkonnamõju, ei ole kõigi nende materjalide puhul sobivaid võimalusi kaevandamise intensiivsuse vähendamiseks alternatiivsete materjalide – näiteks ümbertöötatud materjalide ja kaevandusjääkide – kasutamise kaudu. Peale selle moodustas täitematerjalide kaevandamine suurima osa mineraalide kaevandamisest Ühendkuningriigis (2002. aastal moodustas see tonnides väljendatud mahu alusel umbes 70 % kogu mineraalide kaevandamisest) ning seetõttu kujutas endast kogu Ühendkuningriigis mineraalide kaevandamisest tuleneva keskkonnakahju peamist allikat. Maksu kohaldamisala määratlemisel võeti arvesse eesmärki saavutada suurim keskkonnakasu täitematerjalide kaevandamise vähendamise näol ja strateegiliste ressursside säilitamise mõttes ning samas ei soovitud kehtestada rasket maksukoormat seoses materjalidega, mille puhul alternatiivid puuduvad.

2.3. 2001. AASTA RAHANDUSSEADUS, SELLE JÕUSTUMINE, SELLESSE TEHTUD MUUDATUSED JA SELLE KEHTIVUSAEG

(28) Peamised täitematerjali maksu reguleerivad õigusnormid on sätestatud 2001. aasta rahandusseaduse artiklitega 16–49 ja 4.–10. lisaga. 2001. aasta rahandusseadus võeti vastu 11. mail 2001. aastal ning seda on muudetud mitu korda, nagu on märgitud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 28 ja 29. Käesolevas otsuses viidatakse 2001. aasta rahandusseadusele muudetud kujul. Täitematerjali maks hakkas kehtima 1. aprillist 2002 ja seda kohaldatakse siiani. Seadusega ei ole täitematerjali maksu kohaldamisele ette nähtud ajalisi piiranguid.

(29) Pärast menetluse algatamise otsust muutsid Ühendkuningriigi ametiasutused 2001. aasta rahandusseadust, peatades alates 1. aprillist 2014 nende materjalidega seotud maksuvabastused, millega seoses oli komisjon väljendanud kahtlust.

(30) Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid, et maksuvabastuste peatamiseks vajalike õigusnormide väljatöötamisel järeldasid nad tööstusharult saadud märkuste alusel, et selle kindlakstegemine, kas teatavad materjalid olid kaevandatud täitematerjalidena kasutamise eesmärgil, oleks ebapraktiline. Sellest tulenevalt töötasid nad välja uue kriteeriumi, nimelt „kasutamine ehituse otstarbel”, mis on kooskõlas kehtivates õigusaktides kasutatud määratlustega. Kuid selleks, et saavutada viimati nimetatud kriteeriumi kohaldamise kaudu menetluse algatamise otsuses ette nähtud tulemus, on maksuvabastuse peatamise otsuses lisaks ette nähtud, et i) savi (sealhulgas peeneteraline plastne savi, kaoliin ja põletussavi) ja kiltsavi, mida kasutatakse keraamiliste ehitustoodete valmistamiseks, ning ii) kipsi, mida kasutatakse krohvi ja kuivkrohvplaadi valmistamiseks, tuleb käsitada erandiga hõlmatud materjalidena. Seda nimelt sellepärast, et need materjalid võidakse arvata ehituse otstarbel kaevandatud materjalide hulka, kuid neid ei kasutata täitematerjalidena.

2.4. TÄITEMATERJALI MAKSU STRUKTUUR JA MAKSU KOHALDAMISE KÄIVITAVAD ASJAOLUD

(31) 2001. aasta rahandusseaduse artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et „maksu – mida nimetatakse täitematerjalide maksuks – kohaldatakse selle osa täitematerjalide suhtes, mis on mõeldud äriliseks kasutamiseks”. Artikli 16 lõikes 2 on öeldud, et „maksu kohaldatakse siis, kui maksustatavate täitematerjalide kogus võetakse Ühendkuningriigis kasutusele ärilisel otstarbel seaduse jõustumise kuupäeval või pärast seda”.

(32) Artikli 17 lõike 1 kohaselt tähendab „täitematerjal” (kooskõlas artikliga 18) kivimit, kruusa või liiva, samuti kõiki materjale, mis nendes ajutiselt sisalduvad või millega need on looduslikult segatud.

(33) Artikli 18 lõikes 1 on sätestatud, et „seaduse selles osas hõlmab viide täitematerjalidele a) viidet kaevandusjääkidele, jäätmetele, lõikejäätmetele ja muudele kõrvalsaadustele, mis saadakse erandiga hõlmatud mis tahes protsesside kohaldamise tulemusel mis tahes täitematerjalide suhtes, b) kuid ei hõlma viiteid mis tahes muudele materjalidele, mis saadakse mis tahes sellise protsessi kohaldamise tulemusel mis tahes täitematerjalide suhtes”.

(34) Artikli 18 lõike 2 kohaselt on erandiga hõlmatud järgmised protsessid: „a) mis tahes kivimite lõikamine eesmärgiga toota ühe või mitme lameda pinnaga kive; b) mis tahes protsess, mille tulemusel asjaomane aine kaevandatakse või eraldatakse muul viisil (kas mis tahes pinnasest väljamise protsessi osana või muul viisil) mis tahes täitematerjalist; c) mis tahes protsess lubjakivist või lubjakivist ja mis tahes muust ainest lubja või tsemendi tootmiseks.”

(35) Artikli 18 lõikes 3 on loetletud asjaomaste ainetena järgmised ained: a) anhüdriit; b) peeneteraline plastne savi; c) barüüt (looduslik baariumsulfaat); e) kaoliin; f) päevakivi; g) põletussavi; i) fluoriit; j) fulleri pinnas; k) vääriskivid ja poolvääriskivid; l) kips; m) mis tahes metall või mis tahes metallimaak; n) muskoviit; o) perliit; p) kaaliumkarbonaat; q) pimsskivi; r) fosfaadid; s) naatriumkloriid; t) talk; u) vermikuliit. Artikli 18 lõike 3 punktid d ja h jäeti tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2002 välja 2002. aasta rahandusseadusega kehtestatud muudatustega.

(36) 2001. aasta rahandusseaduse artikli 16 lõikes 2 koostoimes artikli 19 lõigetega 1 ja 2 on sätestatud, et täitematerjali maksu kohaldatakse mis tahes järgmise nelja Ühendkuningriigis toimuva ärilise kasutuse korral, mis leiab aset esimesena: a) kui täitematerjal veetakse ära päritolukohast või mis tahes kohast, mis on registreeritud päritolukoha käitaja nimele, (18) või mis tahes muust kohast, kuhu täitematerjali kogus oli veetud selleks, et selle suhtes kohaldada erandiga hõlmatud protsessi, kuid kus selle materjali suhtes sellist protsessi ei kohaldatud; b) täitematerjal muutub teisele isikule tarnimise lepingu objektiks (19); c) täitematerjali kasutatakse ehituse otstarbel (20) või d) täitematerjali segatakse muudel kui lubatud asjaoludel (21) mis tahes materjali või ainega peale vee.

(37) Täitematerjali maksu kohaldamise seisukohast eristatakse 2001. aasta rahandusseaduses peamiselt kolme liiki päritolukohti: a) sadam või muu ladustamiskoht, kus Ühendkuningriigi merepõhjast väljatud täitematerjal esimesena maabub (artikli 20 lõike 1 punkt a); b) asukoht, kus viidi läbi erandiga hõlmatud protsess (artikli 20 lõike 1 punkt b). See on seotud olukordadega, kus erandiga hõlmatud protsessi on kohaldatud, maksusoodustusega hõlmatud aine on väljatud ning mõned täitematerjalid on jäänud üle ja neid on kasutatud. Asukoht, kus toimus maksuvabastusega hõlmatud aine väljamine, muutub täitematerjali päritolukohaks; c) asukoht, kus täitematerjal maapinnast saadakse (artikli 20 lõike 1 punkt d).

(38) Ärilise kasutamise mõistega seoses kohaldatakse täitematerjali maksu nii Ühendkuningriigis kaevandatud kui ka imporditud täitematerjalide suhtes. Imporditud täitematerjalide suhtes kohaldatakse täitematerjali maksu mitte siis, kui need materjalid jõuavad Ühendkuningriiki, (22) vaid siis, kui neist saab lepingu objekt (ja täitematerjal asub juba Ühendkuningriigis) või kui neid kasutatakse ehituse otstarbel (Ühendkuningriigis) või kui need materjalid segatakse (Ühendkuningriigis) mis tahes materjali või ainega peale vee, välja arvatud juhul, kui esinevad lubatud asjaolud (23).

(39) 2001. aasta rahandusseaduse artikli 19 lõikes 3 on esitatud ärilisel eesmärgil kasutamise mõiste täiendavad üksikasjad. Punktis e on sätestatud, et ärilisel eesmärgil kasutamist ei toimu, kui täitematerjalist saab taas pinnase osa selles asukohas, kus toimus selle materjali väljamine, tingimusel et materjali suhtes ei kohaldata mis tahes protsesse, millega kaasneb materjali segamine mis tahes muu aine või materjaliga (peale vee) (24).

(40) Artiklites 21 ja 22 määratletakse, kes on karjääri käitaja ning kas antud olukorras vastutab kasutamise (ja seega ka täitematerjali maksu tasumise) eest karjääri käitaja või mõni muu isik.

2.5. MAKSUSTATAVA TÄITEMATERJALI MÕISTE – TÄITEMATERJALI MAKSUST VABASTAMINE JA MAKSUVÄHENDUS

(41) 2001. aasta rahandusseaduse artikli 17 lõikes 2 on sätestatud, et täitematerjal ei ole maksustatav täitematerjal neljal juhul: a) kui täitematerjal on sõnaselgelt hõlmatud maksuvabastusega; b) kui täitematerjali on varem kasutatud ehituse otstarbel (kas enne või pärast seaduse jõustumise kuupäeva); c) kui tegemist on mis tahes täitematerjaliga, mille suhtes on juba täitematerjali maksu kohaldatud, või sellisest täitematerjalist saadud täitematerjaliga; d) kui tegemist on täitematerjaliga, mis veeti materjali päritolukohast ära enne seaduse jõustumise kuupäeva.

(42) Täitematerjali käsitatakse kasutatavana ehituse otstarbel, kui seda kasutatakse materjali või tugiainena ehituses või mis tahes struktuuri parandamiseks (sealhulgas teede ja radade puhul, mis tahes selliste teede puhul, kus raudtee asub või hakkab asuma, mullete, ehitiste ja sildade puhul) või kui seda segatakse mis tahes ainega mördi, betooni, tõrvmakadami, kaetud tänavakivide või mis tahes muude samalaadsete ehitusmaterjalide puhul (25).

(43) Artikli 17 lõikes 3 täpsustatakse, et täitematerjal on täitematerjali maksust vabastatud järgmistel juhtudel: „b) kui täitematerjal koosneb täitelikult materjalist, mis on väljatud nii, et see on saadud pinnasest mis tahes ehitusplatsil või kaevandatud ehitusplatsil selliste seaduslike kaevamistööde käigus, mis on tehtud i) seoses ehitise muutmise või püstitamisega ning ii) vaid vundamendi ehitamiseks või mis tahes torude või kaablite vedamiseks; c) kui täitematerjal koosneb täitelikult sellisest materjalist, mis on väljatud i) nii, et see on veetud välja mis tahes jõe-, kanali- või vooluveekogu (olenemata sellest, kas see on looduslik või kunstlikult tekitatud) põhjast või mis tahes sadama kanalist või sellele sadamale juurdepääsu alalt (olenemata sellest, kas see on looduslik või kunstlikult tekitatud), ning ii) mis tahes kaevandamise käigus, mis on teostatud eesmärgiga luua, taastada, parandada või säilitada seda jõge, kanalit, vooluveekogu või juurdepääsuala; d) kui täitematerjal koosneb täielikult sellisest materjalist, mis on väljatud pinnasest mis tahes maanteeharu või kavandatud maanteeharu alalt või kavandatud maantee alalt, ning läbiviidud kaevandustööde käigus i) selleks et parandada või säilitada maanteed või ehitada kavandatud maanteed ning ii) mitte selleks, et kaevandada seda täitematerjali; da) kui täitematerjal koosneb täielikult sellisest materjalist, mis on väljatud pinnasest raudtee, trammitee või üherööpmelise raudtee mis tahes haru või kavandatud raudtee, trammitee või üherööpmelise raudtee alalt, ning teostatud kaevandustööde käigus i) selleks, et parandada või säilitada raudteed, trammiteed või üherööpmelist raudteed või ehitada kavandatud raudteed, trammiteed või üherööpmelist raudteed, ning ii) mitte selleks, et kaevandada seda täitematerjali; e) kui täitematerjal koosneb täielikult kaevandusjääkidest, jäätmetest või muudest kõrvalsaadustest ega hõlma katendit ning saadakse mis tahes kaoliini või peeneteralise plastse savi kujul esineva mis tahes koguse täitematerjali kaevandamisest või muud liiki eraldamisest või f) kui täitematerjal koosneb täies ulatuses mis tahes sellise protsessi käigus saadud kaevandusjääkidest, mille käigus i) kivisüsi, ligniit, kiltsavi või kiltkivi või ii) artikli 18 lõikes 3 loetletud ained on eraldatud teisest kivimist pärast seda, kui ta on kaevandatud või väljatud koos selle teise kivimiga.”

(44) Artikli 17 lõike 3 punkt da lisati 2007. aasta rahandusseaduse artikli 22 lõikega 3 ning seda kohaldatakse alates 1. augustist 2007.

(45) Lisaks on artikli 17 lõike 4 kohaselt erandiga hõlmatud täitematerjalid, mis koosnevad täielikult või peamiselt mis tahes ühest või enamast allpool osutatud materjalist või on nende osa, nimelt: „a) kivisüsi, ligniit, kiltkivi või kiltsavi; c) praht, jäätmed või muud kõrvalsaadused, mis on saadud i) mis tahes tööstusliku põletusprotsessi käigus või ii) metalli sulatamise või töötlemise käigus; d) puurimisjäätmed, mis on tekkinud mis tahes tegevuse käigus, mis on teostatud 1998. aasta bensiiniseaduse (või Põhja-Iirimaa 1964. aasta bensiini-/bensiinitootmise seaduse) alusel antud litsentsi alusel; e) mis tahes materjalid, mis tulenevad töödest, mis on teostatud selliste volituste alusel, mis on vajalikud või antud vastavalt 1991. aasta uue tee- ja tänavaehitustööde seaduse, Põhja-Iirimaa 1993. aasta teedekorralduse või Põhja-Iirimaa 1995. aasta tänavatööde korralduse sätetele või nende kohaselt; f) savi, pinnas või taimne või muu orgaaniline aine.”

(46) Täitematerjali maksu käsitleva teatise nr 1 kohaselt tähendab „täielikult” seda, et 100 % kõnealusest materjalist on ühest maksuvabastusega hõlmatud materjalist. „Peamiselt” tähendab, et üle 50 % materjalist on ühest maksuvabastusega hõlmatud materjalist. Kui täitematerjali segatakse kunstlikult suurema hulga maksuvabastusega hõlmatud materjaliga, ei moodustu maksuvabastusega hõlmatud segu, vaid see tähendab, et täitematerjali maksu kohaldatakse täitematerjali suhtes segamise ajal.

(47) 2001. aasta rahandusseaduse artikli 30 lõikega 1 nähakse ette eeskirjad, mida tuleb järgida, kui tehakse kindlaks isiku õigus maksuvähendusele: a) kui täitematerjal, mille suhtes on kohaldatud täitematerjali maksu, eksporditakse Ühendkuningriigist täitematerjali kujul; b) kui erandiga hõlmatud protsessi kohaldatakse seoses täitematerjaliga, mille suhtes on kohaldatud täitematerjali maksu; c) kui täitematerjali, mille suhtes on kohaldatud täitematerjali maksu, kasutatakse ettenähtud tööstuslikes või põllumajanduslikes protsessides; d) kui täitematerjal, mille suhtes on kohaldatud täitematerjali maksu, kõrvaldatakse viisil, mis ei kujuta endast täitematerjali kasutamist ehituse otstarbel, nagu võib olla ette nähtud, (26) või e) kui kogu võlasumma või mis tahes osa sellest, mis võlgnetakse isikule, kes vastutab täitematerjali kasutamise eest ärilisel otstarbel, kantakse tema raamatupidamisarvestuses maha ebatõenäoliselt laekuva nõudena.

(48) 2001. aasta rahandusseaduse artikli 30 lõike 1 punktiga b nähakse ette maksusoodustus, kui 2001. aasta rahandusseaduse artikli 18 lõike 2 punktide a, b ja c kohaselt erandiga hõlmatud protsessi on kohaldatud materjali suhtes, millele oli juba kohaldatud täitematerjali maksu. See peegeldab seega artikli 18 lõikes 2 ette nähtud maksuvabastusi.

(49) Tööstuslikud ja põllumajanduslikud protsessid, mille puhul võib teha maksusoodustusi artikli 30 lõike 1 punkti c alusel, on loetletud 2002. aasta täitematerjalide (üldiste) eeskirjade eeskirja nr 13 lisas „Tööstuslikud ja põllumajanduslikud protsessid”. Täitematerjali maksu käsitlevas teatises nr 2 (27) kirjeldatakse põhjalikumalt asjaomaste protsesside liike. Need protsesside liigid on järgmised. Tööstuslikud protsessid — Kood 001: raua, terase ja mitteraudmetallide tootmine ja sulatamine, sealhulgas valutööd, valamine, paagutusseadmed ja traaditõmbamine — Kood 002: sulatamine — Kood 003: õhku, pinnasesse ja vette suunatud heitkoguste vähendamine — Kood 004: joogivee, õhu ja nafta filtreerimine ja puhastamine — Kood 005: reoveekäitlus — Kood 006: energiatootmine — Kood 007: keraamilised protsessid — Kood 008: tulekindlad protsessid — Kood 009: klaasi- ja klaastoodete valmistamine — Kood 010: klaaskiudude tootmine — Kood 011: tehiskiud — Kood 012: toiduainete ja joogi valmistamine ja töötlemine — Kood 013: plasti, kummi ja polüvinüükloriidi valmistamine — Kood 014: näiteks sooda, mereveest pärineva magneesiumoksiidi, alumiiniumoksiidi, ränioksiidi keemiline tootmine — Kood 015: sadestatud kaltsiumkarbonaadi tootmine — Kood 016: ravimite, pleegitavate ainete, tualett-tarvete ja pesuainete tootmine — Kood 017: õhustamisprotsessid — Kood 018: täidiste tootmine kattematerjalide, hermeetikute, liimide, värvide, tsemendimörtide, mastiksite, kiti ning muu siduva või modifitseeriva keskkonna jaoks — Kood 019: pigmentide, lakkide ja tintide tootmine — Kood 020: kasvusubstraatide ning spordiväljakute ja muude vaba aja veetmise rajatiste jaoks tähiste tootmine — Kood 021: jäätmete põletamine — Kood 022: desikantide tootmine — Kood 023: vaibakatte aluskihi, aluskihtide ja vahu tootmine — Kood 024: kalgendamine — Kood 025: määrdelisandite tootmine — Kood 026: nahaparkimine — Kood 027: paberitootmine — Kood 028: kunstimaterjalide tootmine — Kood 029: mänguliiva tootmine näiteks laste liivakastide jaoks — Kood 030: savituvide valmistamine — Kood 031: abrasiivsed protsessid: professionaalne liivjugameetod, rauavaba lihvimine (kivikildurid) ning liivapaberi tootmine — Kood 032: kasutamine kihtide täitematerjalina naftauuringutes (või tootmises), näiteks fraktuursed liivad ja puurimisvedelikud — Kood 033: suitsugaasi väävliärastus ja suitsugaasi puhastamine — Kood 034: kaevanduste tulekustutusvahendite tootmine — Kood 035: tulekustutite tootmine — Kood 036: tulekindluse tagamiseks vajalike materjalide tootmine — Kood 037: hapete neutraliseerimine — Kood 038: hõõrdematerjalide tootmine näiteks sõidukiosade jaoks Põllumajanduslikud protsessid — Kood 039: pinnaselisandite tootmine — Kood 040: söödatootmine — Kood 041: loomade allapanu tootmine — Kood 042: väetisetootmine — Kood 043: taimekaitsevahendite ja herbitsiidide tootmine. — Kood 044: kasvusubstraatide, sealhulgas komposti tootmine vaid põllumajanduslikuks ja aianduslikuks kasutamiseks. — Kood 045: pinnase töötlemine, sealhulgas selle rikastamine mineraalidega ja happesuse vähendamine.

2.6. MÄÄR

(50) Algselt oli täitematerjali maks 1,60 Inglise naela tonni kohta. Maksu tõsteti 1,95 Inglise naelale tonni kohta nende täitematerjalide puhul, mida kasutati 1. aprillil 2008 või hiljem ärilisel eesmärgil. Praegu on täitematerjali maks 2 Inglise naela tonni kohta (alates 1. aprillist 2009).

2.7. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE ALUSED

(51) Nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 170, kahtles komisjon selles, kas menetluse algatamise otsuse põhjenduses 139 nimetatud maksuvabastused ja erandid (28) (edaspidi „uurimisalused maksuvabastused”) olid põhjendatud üldiste maksustamispõhimõtete ja täitematerjali maksu eesmärkidega. Tundus, et asjaomaste maksuvabastuste ja eranditega sooviti vabastada soodustatud isikud maksust, mida nad muidu oleksid pidanud tasuma, ning et see kujutas endast tegevusabi. Kuna komisjonil ei olnud piisavalt andmeid, et otsustada, kas meede vastab keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (29) (edaspidi „2001. aasta suunised”) tingimustele ja keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate 2008. aasta suuniste (30) (edaspidi „2008. aasta suunised”) tingimustele, siis ta kahtles, kas uurimisalused maksuvabastused ja erandid on kooskõlas siseturuga.

3. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(52) Nagu on öeldud põhjenduses 10, sai komisjon pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist hulgaliselt märkusi huvitatud isikutelt.

(53) Huvitatud isikute märkused olid seotud i) menetluse algatamise otsusega, ii) täitematerjali maksu eesmärkidega, iii) maksuvabastustega, millega seoses oli varem menetluse algatamise otsuses juba leitud, et need ei kujutanud endast riigiabi, ning iv) uurimisaluste maksuvabastustega.

(54) Viitamise hõlbustamiseks tuuakse käesolevas osas välja menetluse algatamise otsusega seoses saadud märkused. Ülejäänud märkuste liigid on esitatud käesoleva otsuse asjaomastes osades.

3.1. MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE SISUGA SEOTUD MÄRKUSED

a) Märkused, mille esitas Richard Bird (BAA) ning mis saadi 20. ja 23. detsembril 2013

(55) Richard Bird edastas komisjonile omapoolse dokumendi, mille ta oli esitanud Ühendkuningriigi ametiasutustele, kui peeti avalikke konsultatsioone selle üle, kuidas käsitleda nende täitematerjali maksust vabastamiste peatamist, millega seoses väljendas komisjon kahtlust menetluse algatamise otsuses.

(56) Richard Bird väidab lisaks, et menetluse algatamise otsuses on mitmeid ebatäpsusi ning näited selle kohta on esitatud allpool. i) Kindlaks on tehtud mitu karjääri ning sellest nähtub, et puudub risk, et Ühendkuningriigis tekiks täitematerjalide puudus. ii) Kõrgahjuräbu, purustatud kiltsavi ja kaoliini tootmisel saadav kvartsliiv on alati olnud peamine täitematerjalide allikas. iii) Maksuvabastusega hõlmatud täitematerjalide ja ümbertöötatud täitematerjalidega ei ole võimalik asendada ehitusel vajalikke kvaliteetseid täitematerjale, mida kaevandatakse koos vähem kvaliteetsete täitematerjalidega (üks tonn hea kvaliteediga täitematerjali ühe tonni madalama kvaliteediga täitematerjali kohta). Selle materjali tõttu on tekkinud uued jäätmepuistangud. iv) Toimub täitematerjali maksu laialdane kuritarvitamine. v) Karjääre on avatud pelgalt sellepärast, et toota maksuvabastusega hõlmatud täitematerjale (31). Richard Bird väidab, et on olemas kiltkivikarjäärid, mis toodavad pelgalt kiltkivi ja mitte katusekilti. Richard Bird toob näitena kahe karjääri nimed. vi) Kiltsavi karjäärid toodavad ja müüvad maksustamata täitematerjale. Edinburghi lähedal oleva tee ehitamiseks kasutati miljon tonni kiltsavi. vii) Väidetavalt ei suudeta menetluse algatamise otsuses mõista, mida täitematerjal endast kujutab: nimelt väikeseid purustatud või purustamata kive, sealhulgas looduslikku liiva ja kruusa. Merekaitserajatiste kivid, kivid jõgede kaitseks, müürikivid, kaminakivid, kraavikivid, munakivid teedele ja murdkivid mere lainemurdjate jaoks on kõik maksustatud täitematerjalidena, kui nende näol ei ole tegemist geoloogilise kiltkivi või kiltsaviga. viii) Täitematerjali maks on mõttetu, sest sorteeritud, kuid lõikamata müürikivid kuuluvad maksustamisele. ix) Katusekildina tohib kasutada ainult Põhja-Walesist pärit kiltkivi. Muudest Ühendkuningriigi piirkondadest pärit kiltkivi ei kasutata katusekildina, vaid müürikividena või tänavakividena. Liivakivi, müürikivid ja tänavakivid on maksustatud. Kiltsavi ei kasutata katusekattematerjalina. Kiltkivi ja kiltsavi karjääre on avatud sellepärast, et materjalid on maksust vabastatud (32). x) Väidetavalt on täitematerjali maksul olnud tegelikult negatiivne keskkonnamõju, sest täitematerjalide ümbertöötamine on keskkonnale kahjulik ka maksuvabastusega hõlmatud materjalide täiendava veokauguse tõttu. xi) Kaoliini tootmisest saadav kvartsliiv on alati olnud täitematerjali allikas. Natuke liiva paikneb Cornwallis, seega ei vähenda kaoliinikarjääridest pärit liiv loodusliku liiva kaevandamist. See on tegelikult piirkonnas oluline liivaallikas. See liiv moonutab killustiku peenfraktsiooni turgu. Killustiku peenfraktsiooni näol on tegemist nende kõva kivimi kujul esineva täitematerjali kohalike karjääride kõrvalsaadusega, kelle peamine eesmärk on toota killustikku täitematerjalina betooni-, asfaldi- ja ehitustööde jaoks. xii) Kaoliini kõrvalsaadused on hõlmatud maksuvabastusega, samas kui lubjakivi on maksustatud isegi juhul, kui seda kasutatakse põllumajanduses või tööstuslikuks töötlemiseks. Nende kaevandamisega kaasneb 20 % tootmisjäätmeid. xiii) Väidetavalt on mitu vana kaoliinikarjääri uuesti avatud pelgalt maksuvabastusega hõlmatud täitematerjalide kaevandamiseks, sest kaoliin on neist juba otsas. Samas isik, kes soovib kasutada graniidijäätmeid, peab tasuma maksu. xiv) Metalli töötlemise ja sulatamise tulemusel saadud kõrvalsaadused ei ole tõepoolest samad mis looduslikud täitematerjalid, kuid need ei kujutanud endast kunagi ka jäätmeid ja neile on olemas väga hea turg. Richard Bird väidab, et täitematerjali maksu tuleks kohaldada kõrvalsaaduste suhtes, mis ei kujuta endast jäätmeid. xv) Richard Bird leiab, et kvaliteetseid täitematerjale ei ole võimalik asendada täitematerjalidega, mis saadakse kiltkivi, kiltsavi või kaoliiniga seotud tegevuse tulemusel.

(57) Richard Bird täiendas seda teavet 10. veebruaril 2014. aastal esitatud teabega, mis käsitleb räbu (terasetööstuse kõrvalsaaduse) kasutamist. Teabe eesmärk on näidata, et räbu ei kujuta endast jäätmeid, vaid esmaklassilist täitematerjali, mida on võimalik kasutada alternatiivina tsemendile.

b) Märkused, mille esitas BAA 10. jaanuaril 2014

(58) BAA leiab, et täitematerjalide mõistet ei tohiks kasutada selleks, et kindlaks teha, kas täitematerjali maksu tulemusel antakse riigiabi või mitte, sest puudub selle täitematerjali selge määratlus, mille suhtes maksu kohaldatakse. Komisjon määratleb täitematerjalid menetluse algatamise otsuses kivide, kruusa ja liivana, mis kaevandatakse selleks, et kasutada seda ehitusel puistematerjalina. Kuid väidetavalt maksustatakse täitematerjali maksuga paljusid materjale, mida kasutatakse teistsugusel otstarbel, st mitte puistematerjalina ehitusel – näiteks lõikamata ehituskive, mida kasutatakse müüride ehitamisel, kaitserajatiste kividena, ballastina raudtee muldel, suure poleeritavuse väärtusega (poleeritavus iseloomustab täitematerjali pinna kulumiskindlust) kivimeid libisemisvastase asfaldi valmistamiseks jne. BAA märgib ära, et Briti konkurentsiasutused on hinnanud täitematerjaliturgu mitmel korral ja jõudnud üldiselt järeldusele, et professionaalseks kasutamiseks mõeldud materjalid – näiteks ballast raudtee muldel, suure poleeritavuse väärtusega kivimid – konkureerivad teineteisega ja ka ehitusvaldkonna täitematerjalidega eri turgudel, sest neil on erinev kasutusotstarve ning puudub nii nõudluse kui ka pakkumise poole asendatavus (33).

(59) BAA jääb seisukohale, et kolme maksuvabastusega, mille kohta komisjon tegi menetluse algatamise otsuses positiivse otsuse – st maksuvabastused, mis on seotud ümbertöötatud ehitusjäätmetega, teede, raudteede, ehitiste jms ehitamise käigus välja kaevatud täitematerjalidega ning tööstuslike jäätmete/kõrvalsaadustega –, on antud valikuline eelis. BAA väidab, et kui vaadelda sellest küljest, et eesmärk on nõudluse ümbersuunamine, siis need kolm maksuvabastusega hõlmatud materjalikategooriat on samas positsioonis muu hulgas jäätmete või näiteks kaoliini-, kiltkivi- ja kivisöe kõrvalsaadustega, millega seoses avaldas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust.

c) Märkused, mille esitas äriühing Lantoom Quarry 16. jaanuaril 2014

(60) Äriühing Lantoom Quarry väidab, et menetluse algatamise otsusega tekitati ebakindlust ning mõjutati investeeringuid ja tööhõivet.

4. ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

(61) Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid mitmeid märkusi seoses menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustega ning täiendavat teavet ja ka põhjendusi uurimisaluste maksuvabastuste siseturuga kokkusobivuse kohta.

(62) Ühendkuningriigi ametiasutustelt ei saadud märkusi menetluse algatamise otsuse sisu kohta. Viitamise hõlbustamiseks on saadud märkused ja teave esitatud käesoleva otsuse asjaomastes osades.

5. MEETME HINDAMINE

(63) Komisjon on juba menetluse algatamise otsuse vastuvõtmisega otsustanud, et tal ei ole vastuväiteid seoses maksuvabastuste, erandite ja maksusoodustustega, mis on ette nähtud 2001. aasta rahandusseaduse (2002. ja 2007. aasta rahandusseadusega muudetud kujul) artikli 17 lõike 2 punktidega b, c ja d, artikli 17 lõike 3 punktidega b, c, d ja da, artikli 17 lõike 4 punktidega d ja e, artikli 17 lõike 4 punktiga a (kuivõrd maksust vabastatud materjal koosneb täielikult muul otstarbel kui täitematerjalina kasutatavast kivisöest, ligniidist, kiltsavist või kiltkivist), artikli 17 lõike 4 punktiga c (kui see koosneb täielikult kaevandusjääkidest), artikli lõike 4 punktiga f (välja arvatud savi puhul), artikli 18 lõike 2 punktiga a, artikli 18 lõike 2 punktiga b (kuivõrd see on seotud materjalidega, mida ei kasutata täitematerjalidena), artikli 18 lõike 2 punktiga c, artikli 30 lõike 1 punktiga a, artikli 30 lõike 1 punktiga b (kuivõrd see on seotud maksust vabastatud protsessiga artikli 18 lõike 2 punktide a ja c tähenduses), artikli 30 lõike 1 punktiga b (kuivõrd see on seotud maksust vabastatud protsessiga artikli 18 lõike 2 punkti b tähenduses, millega nähakse ette sätted materjalide kohta, mida ei kasutata täitematerjalina) ning artikli 30 lõike 1 punktiga c, sest need vabastused, erandid ja soodustused ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Sellepärast ei hinda komisjon neid 2001. aasta rahandusseadusega (muudetud 2002. aasta ja 2007. aasta rahandusseadusega seoses täitematerjali maksuga) ette nähtud maksuvabastusi, erandeid ja maksusoodustusi ning piirdub uurimisaluste maksuvabastuste hindamisega.

5.1. MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE SISU KOHTA ESITATUD MÄRKUSTE HINDAMINE

(64) Nagu eespool põhjenduses 59 öeldud, on BAA jätkuvalt seisukohal, et ümbertöötatud ehitusjäätmed ning teede, raudteede, ehitiste jms ehitamise käigus välja kaevatud täitematerjalid ning tööstuslikud jäätmed/kõrvalsaadused ei ole hõlmatud täitematerjali maksu eesmärkidega nõudluse ümbersuunamise eesmärgi vaatenurgast.

(65) Komisjon jõudis menetluse algatamise otsuses järeldusele, et ümbertöötatud täitematerjalid ja värskelt kaevandatud täitematerjalid ei ole täitematerjali maksu eemärki silmas pidades võrreldavas olukorras ning et ümbertöötatud ja värskelt kaevandatud täitematerjalide eristamine tuleneb täitematerjali maksu olemusest ja eesmärkidest. On selge, et ümbertöötatud täitematerjalide kasutamine – isegi kui ümbertöötamisprotsess on vähem keskkonnasõbralik kui uute täitematerjalide kaevandamise protsess – aitab ära hoida samas koguses uute täitematerjalide kaevandamist. Lisaks, selliste materjalide kasutamise stimuleerimine, mis tekivad vältimatult teatava sellise tegevuse tulemusel, mis toimuks nagunii, aitab ilmselgelt vähendada jäätmete kuhjumist ning ennetada samas koguses uute täitematerjalide kaevandamist.

(66) Sellepärast aitavad need kolm maksuvabastust saavutada suuremat keskkonnakasu, aidates ära hoida täiendavat kaevandamist.

(67) Mitu huvitatud isikut osutas sellega seoses, et mitmel juhul on toimunud täiendav kaevandamine vaid sel eesmärgil, et saada täitematerjale müügiks. Kuid nende juhtumite näol on tegemist ilmselge kuritarvitamisega, millest tuleks teada anda ja mida tuleks menetleda Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel ning mis ei kujuta endast juhtumeid, mida tuleks menetleda riigiabi käsitlevate normide alusel.

(68) Põhjused, mis olid aluseks komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele seoses muu hulgas kaoliini, kiltkivi ja söe jäätmetega või nende kõrvalsaadustega, ei mõjuta kolme eespool nimetatud maksuvabastuse hindamist, ennekõike ei takista komisjoni väljendatud kahtlused tegemast ametliku uurimismenetluse tulemusel lõplikke järeldusi. Samuti on erinevad maksuvabastuse objektiks olevad materjalid ja ka nendega seotud asjaolud.

(69) Richard Bird viitab sellele, et täitematerjalidena kasutatakse mitmeid täitematerjali maksust vabastatud materjale, mis kinnitab, et täitematerjali maksust vabastamine aitab saavutada maksu keskkonnaalast eesmärki, sest nende täitematerjalidega on edukalt asendatud värskelt kaevandatud täitematerjalid.

(70) Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud andmed – vt põhjendus 143 – näitavad, et maksuvabastusega hõlmatud materjale tootvate karjääride arv ei ole pärast täitematerjali maksu kehtestamist suurenenud, vaid on tegelikult hoopis vähenenud.

(71) Üks karjääridest, mis Richard Birdi väitel toodab pelgalt kiltkivi ja mitte katusekilti, toodab tegelikult karjääri veebisaidi kohaselt katusekilti. Teise karjääriga seoses on Ühendkuningriigi ametiasutused otsustanud uurida, mis materjali see karjäär tegelikult toodab, ning algatada uurimise tulemustest lähtuvalt siseriiklike õigusaktide jõustamine.

(72) Nii Ühendkuningriigi ametiasutused kui ka BAA väitsid, et neil puudub teave selle kohta, nagu oleksid endised suletud kaoliinikarjäärid hiljuti uuesti avatud. Ühendkuningriigi ametiasutused ei tea, et sellega seoses oleks antud välja mis tahes lube, ning kaks kaoliini- ja peeneteralise plastse savi tootjat ei ole sellisest avamisest teadlikud.

5.2. RIIGIABI ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 (ENDINE EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIGE 1) TÄHENDUSES

(73) Meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel, kui see vastab neljale tingimusele. Esiteks annab meede abisaajatele eelise. Teiseks soodustab meede teatavaid ettevõtjaid või majandusalasid (valikuline eelis). Kolmandaks rahastab meedet riik või rahastatakse seda riigi vahenditest. Neljandaks võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul.

(74) Kohtupraktika kohaselt on abi määratlus üldisem kui toetuse määratlus, sest see ei hõlma mitte ainult otsest kasu, nagu seda pakuvad toetused iseenesest, vaid ka riigi meetmeid, millega eri kujul leevendatakse kulusid, mis tavaliselt kuuluvad ettevõtja eelarvesse ning mis on oma loomult sarnased toetustele – olemata rangelt võttes toetused – ja millel on samasugune mõju (34).

(75) Seoses eelise valikulisuse kriteeriumiga on oluline kaaluda, kas konkreetse seadusest tuleneva kava või konkreetse maksusüsteemi kohaselt soodustatakse riigi meetmega teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses võrreldes teiste võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjatega, pidades silmas asjaomase kava või maksusüsteemi eesmärki (35).

(76) Meede, mis – olenemata sellest, et sellega antakse eelis selle saajatele – on põhjendatud selle maksusüsteemi laadi või üldise eesmärgiga, mille osa see meede on, ei vasta valikulise eelise tingimusele (36). Seega võib liikmesriik näidata, et meede tuleneb otseselt tema maksusüsteemi alus- või juhtpõhimõtetest.

(77) Selleks et hinnata kõnealuse meetmega antud eelise valikulist laadi, on oluline kindlaks teha, mis moodustab võrdlusraamistiku, sest eelise olemasolu on võimalik kindlaks teha ainult siis, kui seda võrreldakse selle võrdlusraamistikuga (37).

(78) Kokkuvõttes on valikulisust võimalik hinnata kolmeastmelise lähenemisviisi abil. i) Määratakse kindlaks võrdluse aluseks olev raamistik (või tavapärane maksustamise süsteem), milles on kindlaks määratud täitematerjali maksu tavapärase maksustamise põhimõte ja (keskkonnakaitse) eesmärk. ii) Tehakse kindlaks, kas erinevad maksmäärad kujutavad endast sellist erandit tavapärasest maksusüsteemist, mille puhul eristatakse ettevõtjaid, kes on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. iii) Kui tegemist on võrreldava õigusliku ja faktilise olukorraga, ei kujuta erinevad maksumäärad endast erandit, kui selline eristamine on põhjendatav maksusüsteemi eesmärgiga. Sellise põhjenduse puudumisel tuleb meedet käsitada de facto valikulisena. Erinevate maksumäärade põhjendamisel võib tugineda soovitud eesmärgi saavutamiseks vajaliku maksusüsteemi olemuslikele mehhanismidele. Maksusüsteemiga mitteseotud eesmärke ei saa sel juhul arvesse võtta.

(79) Nagu üldkohus on kinnitanud, (38) on võrdluse aluseks, millega arvestades tuleb kindlaks määrata tavapärane maksustamine ning võimalike valikuliste eeliste olemasolu, täitematerjali maks kui selline, millega kehtestati Ühendkuningriigis täitematerjalide sektori suhtes kohaldatav eriline maksukord. Seega tuleb tavapärase maksustamise põhimõtte ja täitematerjali maksu eesmärgi alusel uurida, kas erinevad maksumäärad on põhjendatud.

(80) Komisjon on uurinud 2001. aasta rahandusseadust, mida on muudetud tagasiulatuvalt 2002. aasta rahandusseadusega. Kuna täitematerjali maksu kohaldatakse jätkuvalt, on komisjon uurinud ka artikli 17 lõike 3 punktis da 2007. aasta rahandusseadusega kehtestatud erandit.

5.3. TAVAPÄRANE MAKSUSTAMINE TÄITEMATERJALI MAKSUGA JA TÄITEMATERJALI MAKSU EESMÄRK

(81) Täitematerjali maksu puhul on tegemist täitematerjalidele kehtestatud maksuga. 2001. aasta rahandusseaduse artikli 16 lõigetes 1 ja 2 nähakse ette maks maksustatavatele täitematerjalidele, mis on ette nähtud kasutamiseks Ühendkuningriigis ärilisel otstarbel seaduse jõustumise kuupäeval või pärast seda.

(82) Täitematerjali maks kehtestati 1. aprillil 2002. Ärilisel otstarbel kasutamine on määratletud artiklis 19. Ette on nähtud ärilisel otstarbel kasutamise neli liiki: a) täitematerjali äravedamine selle päritolukohast; b) tarnelepingu sõlmimine; c) kasutamine ehituse otstarbel või d) segamine mis tahes materjali või ainega peale vee.

(83) Täitematerjalide mõistega seoses on Ühendkuningriigi ametiasutused mitmel korral kinnitanud, et täitematerjali maksu näol ei ole tegemist kõigi kaevandatud mineraalide või isegi kõigi kivimite, kruusa või liiva suhtes kohaldatava maksuga, vaid seda kohaldatakse ainult selliste kivimite, kruusa ja liiva suhtes, mis on kaevandatud eesmärgiga kasutada neid puistematerjalina ehitusel.

(84) Seda kinnitavad ka täitematerjali maksu kehtestamiseks tehtud ettevalmistavad tööd (39). Nendest ilmneb, et täitematerjali maks pidi algusest peale olema maks, mis kehtestatakse täitematerjalide ja mitte mis tahes konkreetse kaevandatud mineraali suhtes. Sellega on nõustunud ka Üldkohus (40).

(85) Nagu on märgitud põhjenduses 14, võib täitematerjale üldiselt kirjeldada kui teralisi või peeneteralisi materjale, mida tänu nende füüsikalisele ja keemilisele inertsusele saab kasutada iseseisvalt või segatuna tsemendi, lubja või bituumeniga ehitustöödel betooni, tänavakivide, asfaldi või drenaažikihi koostises või ballastmaterjalina ehitusel. Looduslikud täitematerjalid on liiv, kivimid ja kruus. Samas on täitematerjalidena kasutatavaid materjale võimalik kasutada ka muul otstarbel. See tähendab, et täitematerjali maksu kohaldamise seisukohast sõltub see, kas materjali käsitatakse täitematerjalina või mitte, pigem selle materjali kasutusotstarbest, mitte aga tema geoloogilisest koostisest.

(86) Täitematerjali maksu käsitlevate õigusnormide koostamisel mõistsid Ühendkuningriigi ametiasutused, et maksu kasutuspõhine määratlus osutuks probleemseks, sest toote kavandatud kasutusotstarve võib muutuda pärast maksustamishetke möödumist (41). Selle probleemi lahendamiseks otsustasid Ühendkuningriigi ametiasutused kasutada teist meetodit. Selle asemel et kasutada mõiste „täitematerjal” täpset määratlust või üldisi maksustamiskriteeriume, kehtestatakse 2001. aasta rahandusseaduses liiva, kruusa või kivimite suhtes maks, kuid kitsendatakse maksu kohaldamisala selliste kivimitega või sellise liiva või kruusaga seotud maksuvabastuste, erandite ja maksusoodustuste kaudu, mida on kasutatud teataval otstarbel või mida on teataval viisil töödeldud.

(87) Täitematerjali maksu eesmärk on tagada, et täitematerjalide kaevandamise keskkonnamõju (eelkõige kahju elurikkusele ja visuaalne kahju) peegelduks paremini hindades, et seeläbi tõhustada täitematerjalide kaevandamist ja kasutamist. Samuti on maksu eesmärk soodustada üleminekut värskelt kaevandatud täitematerjali kasutamiselt selliste alternatiivsete täitematerjalide kasutamisele nagu ümbertöötatud täitematerjalid ja teatavate kaevandamis- või tööstusprotsesside kõrvalsaadused või jäätmed. Nõudluse ümbersuunamine omakorda vähendab vajadust värskelt kaevandatud täitematerjalide järele ning piirab seega kaevandamisega seotud keskkonnakahju.

(88) Komisjon leidis menetluse algatamise otsuses, et maksusüsteemi eesmärgid seoses täitematerjali maksuga oli vaja määratleda nii, et ei osutataks terminoloogiale seoses kasutamata või esmaste täitematerjalidega, vaid viidataks nende sisule. Terminoloogiat on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 64 ja 65.

(89) Olenemata kasutatud terminoloogiast vastandavad Ühendkuningriigi ametiasutused täitematerjalidena kasutamise eesmärgil (värskelt) kaevandatud täitematerjalid mitmesugustele materjalidele, mis kas ei ole värskelt kaevandatud või mis saadi vältimatult muu sellise tegevuse tulemusena, mille eesmärk ei olnud täitematerjalide kaevandamine, kuid mis võivad ikkagi olla alternatiiviks värskelt ja sihipäraselt kaevandatud täitematerjalidele.

(90) Võttes arvesse Ühendkuningriigi ametiasutuste selgitusi, jõudis komisjon menetluse algatamise otsuses järeldusele, et täitematerjali maksu puhul seisneb tavapärase maksustamise põhimõte selles, et maksustatakse kivimid, kruus ja liiv, mis on Ühendkuningriigis (värskelt) kaevandatud täitematerjalidena kasutamise eesmärgil ja äriliseks otstarbeks 1. aprillil 2002 või pärast seda.

(91) Eesmärgiga seoses märkis komisjon, et täitematerjali maksu eesmärk on muuta täitematerjalide kaevandamine tõhusamaks, võttes täitematerjalide hinnas arvesse sellise tegevusega kaasnevad keskkonnakulud. Lisaks on täitematerjali maksu eesmärk nõudluse ümbersuunamine: ehitussektoris täitematerjalidena kasutatavate sihipäraselt kaevandatud kivimite, kruusa ja liiva asemel soovitakse suurendada selliste täitematerjalide kasutamist, mis kujutavad endast teatavate protsesside tulemusel tekkivaid kõrvalsaadusi või jäätmeid, või ümbertöötatud täitematerjalide kasutamist.

(92) Komisjon on saanud huvitatud isikutelt hulgaliselt märkusi seoses tavapärase maksustamise põhimõttega ja täitematerjali maksu eesmärgiga.

5.4. MÄRKUSED TAVAPÄRASE MAKSUSTAMISE PÕHIMÕTTE JA TÄITEMATERJALI MAKSU EESMÄRGI KOHTA

a) Märkused, mille esitas BAA 15. septembril 2014

(93) BAA kordas oma varem esitatud seisukohta, et täitematerjali maks on oma olemuselt ebaloogiline. BAA väidab, et puudub selge täitematerjalide määratlus, mis aitaks selgitada täitematerjali maksu kohaldamisala. BAA väidab, et täitematerjali maksuga maksustatakse paljusid materjale, mis jäävad väljapoole menetluse algatamise otsuses märgitud määratluse kohaldamisala, st materjale, mida kasutatakse muul otstarbel ja mitte puistematerjalina ehituses või mida kasutatakse betoonis, tänavakivides ja drenaažikihina või ballastmaterjalina. BAA väidab, et maksustatavaid merekaitserajatiste kive ei kasutata puistematerjalina ehituses ning need on palju suuremad ja raskemad kui täitematerjalid, mida kasutatakse betooni valmistamiseks või muudel loetletud eesmärkidel. Lisaks on täitematerjali maksuga maksustatud lõikamata ehituskivid, kui neid kasutatakse ehitiste ja tavapäraste tarade (st põlde eraldavate aedade) ehitamiseks, mitte aga mis tahes muul loetletud eesmärgil. BAA leiab, et ei ole võimalik väita, nagu oleksid need materjalid täitematerjalid ning et katusekildid, lõigatud ehituskivid või tellisplaatide valmistamiseks mõeldud savi ei ole täitematerjalid. Kõik need materjalid kujutavad endast maapinnast kaevandatud kivimeid, kuid neid kasutatakse erineval otstarbel ning nad ei ole asendatavad. Peale selle puudub väidetavalt mis tahes keskkondlik alus, millele tuginedes liigitada mõned neist materjalidest täitematerjalideks ja mõned mitte.

(94) BAA väitel tekitab asjaolu, et maksuvabastused põhinevad materjali geotehnilistel omadustel, probleeme, sest savi, kiltsavi ja kiltkivi geoloogilised mõisted hõlmavad väga erinevaid geoloogilisi kivimeid, mida kaevandatakse karjääridest, mis ei suudaks toota katusekilti või keraamilisi tooteid. Samas kujutab see materjal endast geoloogilisest vaatenurgast ikkagi maksuvabastusega hõlmatud savi, kiltsavi ja kiltkivi. BAA esitas mõned geoloogiaeksperdi dr Rachel Hardie seisukohad selle kohta, et geoloogiliste mõistete kasutamine kivimite eristamiseks ei ole hea valik. Lisaks tekitavad täiendavaid probleeme maksuvabastused seoses materjalidega, mis koosnevad teatavatest geoloogilistest rühmadest. Sellega seoses on BAA esitanud aruande, mille Briti geoloogiaühing (British Geological Society) koostas 2003. aastal Ühendkuningriigi maksuhalduritele, et aidata maksuametnikke kiltkivi, kiltsavi ja saviga seotud maksuvabastuste kohaldamisel geoloogiliselt korrektsel viisil (edaspidi „aruanne”). Aruandes püütakse määratleda kiltsavi, kiltkivi ja savi nende iseloomuomadustest ja geoloogilisest pärinemisest lähtuvalt eesmärgiga aidata Ühendkuningriigi maksuhaldureid. Aruandes on siiski osutatud, et nende terminite algne valimine õigusakti jaoks põhines usutavasti sellel, et neid materjale käsitati pigem majandusliku mineraaltoormena, mitte geoloogiliste üksustena. Lisaks on aruandes öeldud, et savi, kiltsavi, argilliiti ja kiltkivi esineb Ühendkuningriigis laialdaselt, kusjuures kiltsavi paikneb sageli vaheldumisi liivakiviga.

(95) BAA väidab, et Ühendkuningriigi ametiasutused on käsitanud kiltsavi ja argilliiti sünonüümidena ning selle tulemusel on maksusoodustusega hõlmatud kogu kivimite perekond. Lisaks väidab BAA, et aruandes käsitletud kolme materjali määratlused on väga piiravad ning et ka muid materjale oleks võinud liigitada kiltsaviks, kiltkiviks või saviks. Näiteks katusekivide tootmiseks vajalikku kildalist tahvelkiltkivi esineb suhteliselt harva. Samas vähese kildalisusega kivimeid, mis ei sobi lõhestamiseks, võib esineda palju laiemalt, kuid need kivimid liigitatakse ikkagi kiltkiviks. Samuti väidab BAA – osaliselt tsiteerides aruannet –, et kiltkivi kaevandatakse ka dekoratiivsel arhitektuurilisel eesmärgil, st kasutamiseks monumentides, fassaadikattena, tänavakividena, lävepakkudena, kaminates, lauaplaatidena ning kaunistuselementidena kodus ja aias, ning sel juhul oleks kildalisus vähem tähtis kui lõikamine ja lihvimine. BAA toob näiteks kiltkivikarjääri, mis toodab kiltkivi, mis erineb katusekildiks mõeldud kiltkivist ning mille puhul ei ole väidetavalt selge, kas materjali tuleks üldse kiltkivina liigitada.

(96) BAA väidab, et nende kogemusele tuginedes küsitakse üldiselt geoloogidelt ekspertarvamust, et olla kindel, milline täitematerjali maksuga hõlmatud kivim on karjääris olemas ning kas selle kivimi kaevandamisega seoses on võimalik kohaldada maksuvabastust.

(97) BAA on seisukohal, et kuigi neil ei ole teavet kiltkivi ja kiltsavi terrikoonikute arengu kohta alates täitematerjali maksu kehtestamisest, on suurenenud maksustatud täitematerjalide kõrvalsaaduste puistangud. BAA esitas näited kolme karjääri kohta, kus kõrvalsaaduste puistangute hulk kasvas. Üks karjäär pidi transportima 1 miljoni tonni ulatuses ülemääraseid kõrvalsaadusi, samas kui teine karjäär pidi investeerima 2 miljonit Inglise naela uutesse seadmetesse, et oma kõrvalsaadusi täiendavalt töödelda, et neid oleks võimalik müüa.

b) Märkused, mille esitas BAA 17. jaanuaril 2014

(98) BAA väidab, et kui Ühendkuningriigi ametiasutused peatasid nende täitematerjali maksuga seotud maksuvabastuste kohaldamise, millega seoses oli komisjon menetluse algatamise otsuses väljendanud kahtlusi, siis tegelikult kehtestasid ametiasutused kaks uut maksuvabastust, st savi ja kiltsavi jaoks, mida kasutatakse keraamilistes ehitustoodetes, ning kipsi jaoks, mida kasutatakse krohvi ja kuivkrohvplaadi valmistamisel. BAA leiab, et neid materjale ei saa keskkonnaeesmärki silmas pidades käsitada kui täitematerjali maksuga maksustatud materjalidest erinevas olukorras olevaid materjale. BAA on seisukohal, et need materjalid on samas olukorras nagu kivimid, liiv ja kruus, sest need on kaevandatud ehituse otstarbel. Nad väidavad, et need täiendavad maksuvabastused kujutavad endast riigiabi, mida komisjon ei saa pidada kokkusobivaks siseturuga, sest asjaomased tingimused ei ole täidetud.

(99) BAA on seisukohal, et keraamiliste ehitustoodete tootmiseks kasutatava savi ja kiltsavi kaevandamist saaks vähendada, kasutades betoonist ehitustooteid, mida on võimalik toota karjääri jäätmetest/kõrvalsaadustest (mis on sageli maksustatud).

(100) BAA leiab, et ei ole oluline, et savis toimub keemiline reaktsioon, kui seda kasutatakse ehitustelliste ja teiste keraamiliste toodete valmistamiseks, sest keskkonnakaitse seisukohast ei ole see oluline.

c) Märkused, mille esitas äriühing Cloburn Quarry Company Ltd 17. jaanuaril 2014

(101) Äriühing Cloburn Quarry väidab, et ta kaevandab graniiti ja grauvakki (teatud tumehall liivakivi). Viimati nimetatut kasutatakse seoses selle poleeritavuse väärtusega (näitaja üle 70) libisemisvastastes täitematerjalides. Kuna sellise materjali kõrvalsaadused ei ole maksuvabastusega hõlmatud, kogunevad suured grauvaki tolmu hunnikud ning ajapikku tekitavad need palju probleeme.

(102) Äriühing Cloburn Quarry väidab, et karjääri müügimahud on hiljuti langenud 1,3 miljonilt tonnilt 2007. ja 2008. aastal 0,5 miljonile tonnile. See tuleneb väidetavalt mitte niivõrd majanduslangusest, kuivõrd pigem konkureerivate karjääride maksuvabastusega hõlmatud toodete müügist.

(103) Äriühingu Cloburn Quarry sõnul vähendab täitematerjali maks karjääri võimalusi konkureerida imporditud täitematerjalidega, sest nende kõrvalsaadusi müüakse maksustamata kujul kuskil mujal, ja väljaspool – karjääridega, kes ei pea tasuma samalaadset maksu.

(104) Äriühing Cloburn Quarry on seisukohal, et täitematerjali maksuga on kaasnenud turu madalseis, st täitematerjalide madalad hinnad ning maksuvabastusega hõlmatud karjäärid suudavad transportida oma materjale kaugemale.

(105) Äriühingu Cloburn Quarry sõnul jäädi 2013. aastal maksuvabastusega hõlmatud karjääride tõttu ilma 50 000 tonni täitematerjalide müügi tulust. See kujutab endast eelkõige probleemi kiltsavi maardlates, mida kasutatakse suurtel ehitusplatsidel, eriti piki Glasgow–Edinburghi koridori. Teedeehituseks kasutati umbes 1 miljon tonni kiltsavi. See on mõjutanud konkurentsi, sest teised karjäärid ei saanud müüa väikese väärtusega kõrvalsaadusi. Peale selle konkureerivad karjääri erepunased täitematerjalid tumepunase dekoratiivse kiltkiviga, mis on hõlmatud maksuvabastusega.

(106) Karjäär väidab, et ta on seisnud silmitsi konkurentsiga ning kaotanud hankekonkursse karjääridele, kelle puhul tal on kahtlus, et need karjäärid saavad kasu täitematerjali maksuga seotud maksuvabastusest. Karjääri sõnul kaotati üks leping karjäärile, mis sai planeerimisloa, et töötada maksuvabastusega hõlmatud kiltsavi maardlas täitematerjalide kaevandamiseks. Karjääri sõnul oli tal olemas vähemalt 800 000 tonni kiltsavi, mida oleks olnud võimalik müüa edasi peatöövõtjale.

(107) Peale selle esitas karjäär mitmeid üldisi märkusi selle kohta, kuidas täitematerjali maksul puudub mõju keskkonnakaitsele.

d) Märkused, mille esitas äriühing Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd (edaspidi „äriühing Blinkbonny Quarry”) 8. jaanuaril 2014

(108) Äriühing Blinkbonny Quarry annab teada, et on pidanud konkureerima teise karjääriga, kes tõenäoliselt müüb maksuvabastusega hõlmatud materjali valmissegatud betoonisegus ning suudab seetõttu pakkuda madalamaid hindu. Äriühing leiab, et maksuvabastuseta ei oleks konkureerivat karjääri avatud ning see karjäär ei oleks suutnud turul konkureerida. Äriühing väidab, et maksuvabastus võimaldab tema konkurendil transportida oma materjali kaugemale, mis tekitab keskkonnakahju.

(109) Äriühing Blinkbonny Quarry esitas lisaks mitmeid märkusi seoses menetluse algatamise otsusega. Ta väidab, et meede annab eelise neile, kelle suhtes kohaldatakse maksuvabastust, võimaldades neil müüa tooteid avatud turul, ilma et nad kannaksid samasuguseid kulusid, nagu ettevõtjad, kes sellest eelisest kasu ei saa.

(110) Äriühing Blinkbonny Quarry leiab, et täitematerjali maks ei ole suutnud täita oma keskkonnaeesmärki, sest selle maksu kehtestamise tulemusel on loodud odavam materjal, mida transporditakse kaugemale ja mis julgustab kaevandama maksuvabastusega hõlmatud täitematerjale selleks, et toota odavamaid materjale, mis ei ole kõrvalsaadused ega jäätmed. Peale selle väidab äriühing, et maksuvabastusega hõlmatud kiltsavi ja kiltkivi müüakse täitematerjalina ehituse otstarbel ning maksuvabastuse tõttu kaevandatakse rohkem kiltsavi ja kiltkivi täitematerjalidena kasutamiseks.

e) Märkused, mille esitas äriühing Kinegar Quarries Ltd (edaspidi „äriühing Kinegar Quarries”) 15. jaanuaril 2014

(111) Äriühing Kinegar Quarries väidab, et kõik karjäärid toodavad madalasordilisi täitematerjale. Tema arvates ei ole vahet, kas tooteks on kiltkivi, mida eksporditakse üle maailma, või igapäevased täitematerjalid, mida kasutatakse 15 miili kaugusel karjäärist. Äriühing Kinegar Quarries on seisukohal, et kuna täitematerjalid on teisesed tooted, võib neid kasutada erineval viisil ning need on alati olnud odavad. Lisaks leiab äriühing, et täitematerjalide hind on madal sellepärast, et tegemist on kõrgema klassi toodete kõrvalsaadustega ning selleks, et hoida varude tasakaalu, määratakse nende hind vastavalt pakkumisele ja nõudlusele. Sellest olenemata leiab äriühing, et täitematerjalidega kaasnes alati teatav tulu kuni täitematerjali maksu kehtestamiseni. Pärast seda pidid teisesed täitematerjalid konkureerima maksuvabastusega hõlmatud täitematerjalidega ning teatavatel juhtudel need materjalid seda ei suutnud. Samas teiseste täitematerjalide tootmine ei ole vähenenud, sest nõudlus kvaliteetsemate toodete järele on olemas. Neid materjale ei saa lihtsalt müüa samal hulgal. Sellega kaasnevad väidetavalt teiseste täitematerjalide suuremad varud. Lisaks väidab äriühing Kinegar Quarries, et täitematerjalide täiendava transportimise tõttu puudub mis tahes keskkonnaalane kasu.

(112) Äriühing Kinegar Quarries väidab, et Ühendkuningriigi valitsus püüdis tagada, et muude materjalide kui täitematerjalide tootjad saaksid müüa oma kõrvalsaadusi maksuvabastusega hõlmatud täitematerjalidena, vähendades sel viisil nende kõrvalsaaduste laovarusid. Äriühing leiab, et see eesmärk on saavutatud maksuvabastusega, mida võimaldati muude kui täitematerjalide tootjatele seoses toodetega, mida tegelikult tuleks nimetada täitematerjalideks, sest neid müüakse samal eesmärgil nagu täitematerjalide tootjatelt pärinevat materjali. Kuid kõrvalsaaduste laovarud on liikunud muude kui täitematerjalide tootjatelt täitematerjalide tootjatele, kes maksavad maksu.

(113) Äriühing Kinegar Quarries annab teada, et pärast täitematerjali maksu kehtestamist on nende teiseste täitematerjalide müük langenud 50 000 tonnilt 2007. aastal 9 000 tonnile 2013. aastal ning seda langust ei saa põhjendada ainult majanduslangusega. Äriühing on seisukohal, et ta ei suuda enam konkureerida maksuvabastusega täitematerjalidega, sest tema hinnapakkumised on 1,5–2 Inglise naela kõrgemad konkurentide omadest.

f) Märkused, mis saadi äriühingult Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) (edaspidi „äriühing Torrington Stone”) 17. jaanuaril 2014

(114) Äriühing Torrington Stone väidab, et kui tema kaks karjääri ei kuuluks samale omanikule, ei oleks nad täna täitematerjali maksu kehtestamise tõttu elujõulised. Äriühing on seisukohal, et kliendid teevad oma ostuvaliku materjalide kirjelduse – näiteks kvaliteedi ja suuruse – põhjal, mitte aga lähtuvalt materjalide geoloogiast. Kliendid ei tea, kas materjal on maksustatud või mitte.

(115) Üks karjäär toodab peamiselt kiltsavi argilliidi kõrvalsaadustega, samas kui teine karjäär toodab peamiselt jämedateralist liivakivi koos kiltsavi kaevandusjääkidega. Kõiki neid materjale müüakse täitematerjalidena. Argilliidi kõrvalsaadusi ei ole võimalik müüa kasumlikult ja seetõttu need ladestatakse.

g) Märkused, mis saadi äriühingult Mineral Products Association Ltd (edaspidi „äriühing Mineral Products Association”) 2. jaanuaril 2014

(116) Äriühing Mineral Products Association väidab, et mõne käitaja suutlikkus kaevandada selliseid maksuvabastusega hõlmatud materjale nagu kiltsavi ja kiltkivi eesmärgiga tarnida neid täitematerjalide turule on vastuolus täitematerjali maksu algse põhimõttega. Äriühing leiab, et täitematerjalidena kasutatavate kaevandatud materjalide suhtes tuleks kohaldada täitematerjali maksu ning et maksuvabastusi tuleks kohaldada ainult materjalide kasutamisel muul otstarbel kui täitematerjalidena.

(117) Äriühing leiab, materjalid, mis tekivad põletusprotsesside või metalli sulatamise ja töötlemise tulemusel, on nende protsesside tavapärased kõrvalsaadused ning tuleks hõlmata maksuvabastusega, sest need vastavad täitematerjali maksu peamistele põhimõtetele, milleks on ümbertöötatud materjalide kasutamise julgustamine ja ressursside tõhususe tagamine. Võrdlusena võib märkida, et kiltsavi, kiltkivi ja muude kaevandatud materjalide suhtes kohaldatavad maksuvabastused tekitavad kohalikul turul moonutusi, sest nendega kaasneb maksustatud materjalide asendamine maksustamata materjalidega.

h) Märkused, mille esitas BAA 10. jaanuaril 2014

(118) BAA väidab, et täitematerjali maksu keskkonnaeesmärk on suunata nõudlust nii, et eelistataks jäätmeid/kõrvalsaadused, selle asemel et rakendada „saastaja maksab” põhimõtet, nagu komisjon menetluse algatamise otsuses oletatavasti väidab. Põhimõtte „saastaja maksab” esmane eesmärk – kui see põhimõte oleks kohaldatav – hõlmaks valikulist lähenemist materjalidele (hõlmatud oleks täitematerjalide sektor, kuid mitte muu mineraalide kaevandamisega seotud tegevus), millega kaasneks paratamatult riigiabi. Pigem on täitematerjali maksu keskkonnaeesmärk edendada selliste täitematerjalide kasutamist, mis on teatavate protsesside kõrvalsaadused või jäätmed, või ümbertöötatud täitematerjalide kasutamist, vähendades seega kaevandatud täitematerjalide kasutamist (nõudluse loogika muutumine).

(119) BAA väidab, et nõudluse loogika muutumine, mille poole püüeldakse, tähendaks praktikas seda, et täitematerjali maksu kohaldataks kivimite, liiva või kruusa suhtes, mida kasutatakse ehitusel puistematerjalina, ning et seda eesmärki silmas pidades peaksid maksuvabastusega olema hõlmatud vaid kõrvalsaadused ja jäätmed, millega on võimalik asendada kaevandatavad mineraalid. Samas tõstab BAA esile asjaolu, et selline piiramine ei ole täitematerjali maksu kohaldamise juhtpõhimõte, mille kohaselt on lubatud maksustada materjale, mida ei ole võimalik asendada.

(120) BAA leiab, et isegi kui uurimisalused maksuvabastused tühistataks, ei oleks täitematerjali maksu kohaldamisala kooskõlas keskkonnaeesmärgiga, st nõudluse loogika muutumisega. BAA leiab, et kui tühistada kõrvalsaaduste/jäätmete suhtes kohaldatud maksuvabastused, oleks täitematerjali maks veelgi vähem kooskõlas keskkonnaeesmärgiga. Vastupidi, BAA väidab, et täitematerjalidena kasutamise eesmärgil kaevandatud materjalide – näiteks kiltkivi ja kiltsavi – maksuvabastuse tühistamine oleks kooskõlas täitematerjali maksu keskkonnaeesmärgiga.

(121) BAA leiab, et asjaolu, et täitematerjali maksu kohaldamisala ei vasta keskkonnaeesmärgile – milleks on nõudluse ümbersuunamine –, kinnitab fakt, et maksustatud on lubjakivi või lõigatud ehituskivi kõrvalsaadused/jäätmed ning sellised materjalid nagu näiteks raudtee muldel ballastina kasutatavad materjalid ja suure poleeritavuse väärtusega kivimid, mille puhul asendustooted puuduvad.

(122) BAA leiab, et täitematerjali maksu kohaldamisala ei ole kooskõlas maksu keskkonnaeesmärgiga. Selle põhjuseks on asjaolu, et mõnda maksustamata materjali on võimalik asendada kõrvalsaaduste või jäätmetega. BAA toob näiteks telliste valmistamisel kasutatava savi ja katteplaatide valmistamisel kasutatava peeneteralise plastse savi.

i) Märkused, mille esitas BAA 17. jaanuaril 2014

(123) BAA esitas suuniseid sisaldava brošüüri „Cornish Building Stone and Slate Guide 2007” koopia ning märkis, et selles brošüüris reklaamivad mitu graniidi- ja kiltkivi karjääri end samalaadsete toodete ja ehituskivide tootjatena. BAA väitel ilmneb suunistest, et täitematerjali maksuga seotud maksuvabastused ei ole kooskõlas maksu eesmärgiga, milleks on saavutada nõudluse ümbersuunamine nii, et täitematerjalidena kasutamiseks kaevandatavate materjalide asemel kasutataks täitematerjalideks sobivaid jäätmeid.

(124) BAA sõnul on olemas tõendid, mille kohaselt kaoliini kõrvalsaadustega/kaoliinijäätmetega seotud maksuvabastused on julgustanud kaevandama vajalikust rohkem materjali pelgalt selleks, et saada kasu väidetava kõrvalsaaduse, st kvaliteetse graniidiga seotud maksuvabastustest (42). Samuti on BAA sõnul olemas tõendid selle kohta, et mõned kaoliinikarjääride käitajad suunasid oma jõupingutused pigem nende väidetavate kõrvalsaaduste kaevandamisele, mitte aga kaoliini enda kaevandamisele (43). BAA viitab talle ühe karjäärikäitaja edastatud e-kirjale, (44) milles väidetakse, et alates täitematerjali maksu kehtestamisest on neil olnud tõsiseid raskusi konkureerimisel kaoliinikarjääridest pärinevate täitematerjalidega, sest nende toodetavad täitematerjalid on odavamad ja turu üle võtnud. E-kirja kohaselt on kaoliinikarjääride müüdavaks täitematerjaliks kõrgetasemelised kivid, mitte aga teisesed tooted või kõrvalsaadused. Selle karjääri käitaja toodang on vähenenud poole võrra ning kasumit ei ole teenitud üle üheksa aasta. Tekkinud jäätmeid ei ole võimalik müüa.

(125) BAA leiab, et täitematerjali maksu kohaldamise viis tekitab lubjakivi kaevandamise puhul probleeme. Lubjakivi enda kaevandamine ei ole maksustatud, kuid selle käigus tekkivad jäätmed või kõrvalsaadused on. Lisaks kohaldatakse täitematerjali maksu teatavate karjääride peenosiste, kõrvalsaaduste või jäätmete suhtes, mida on võimalik kasutada selliste betoonist ehitusplokkide tootmisel, mida oleks võimalik kasutada maksustamata savist toodetud tellisplaatide asemel.

j) Märkused, mille esitas Quarry Products Association Northern Ireland Limited (edaspidi „äriühing QPANI”) 8. jaanuaril 2014

(126) Äriühing QPANI leiab, et ta esindab umbes 95 % ettevõtjatest, kes pakuvad kaevandatud tooteid ehitussektorile Põhja-Iirimaal. Äriühing QPANI on seisukohal, et täitematerjali maks on algusest peale valesti kavandatud, sest materjale oleks pidanud maksustama lähtuvalt nende kasutusotstarbest, mitte aga nende geoloogiast.

(127) QPANI usub, et kiltsavi ja kiltkivi ei peaks olema hõlmatud täitematerjalide maksuvabastusega, kui neid kasutatakse täitematerjalidena. Kiltkivi ja kiltsavi kasutatakse Ühendkuningriigi ehitusturgudel täitematerjalidena ning neil võib olla oluline mõju kohalikule turule, kui neid tarnitakse täitematerjalide turgudel. See kehtib eriti Põhja-Iirimaa puhul. Kuigi täitematerjalidena tarnitavad kiltkivi ja kiltsavi võivad olla materjalid, mis tegelikult on muude kui täitematerjalide kaevandamise kõrvalsaadused (näiteks kiltkivi kaevandamine katusekildi tootmise eesmärgil), võidakse neid materjale kaevandada ka peamiselt täitematerjalide turgudele tarnimise eesmärgil.

(128) Äriühing QPANI seab kahtluse alla ka selliste materjalide maksuvabastuse, mis koosnevad peamiselt söest, ligniidist, kiltkivist või kiltsavist. Äriühingu sõnul oleks lihtsam ja järjepidevam, kui eristataks lihtsalt ühelt poolt materjale, mida kasutatakse täitematerjalidena, ning teiselt poolt materjale, mida kasutatakse muul otstarbel kui täitematerjalidena. Täitematerjalidena kasutatavate materjalide suhtes tuleks kohaldada täitematerjali maksu ning muul otstarbel kui täitematerjalidena kasutatavate materjalide suhtes ei tuleks maksu kohaldada.

(129) QPANI väidab, et täitematerjali maksuga on kaasnenud keskkonnakahju, sest maksuvabastusega hõlmatud materjale on võimalik transportida kaugemale.

(130) QPANI väidab, et Põhja-Iirimaale on Iirimaalt Donegalist imporditud sadu tuhandeid tonne kiltsavi. Iirimaalt pärit kiltsavi on müüdud ehitusturgudele üle kogu Põhja-Iirimaa. Iirimaa piiri äärsetes ehitusprojektides on kasutatud Iirimaalt pärit ja maksuvabastusega hõlmatud täitematerjale, mis on klassifitseeritud kiltsavina.

(131) Lisaks viitab äriühing QPANI kivimile, mida kirjeldatakse kiltsavina ja mis on seega nõuetevastaselt hõlmatud maksuvabastusega.

k) Ühendkuningriigi ametiasutuste märkused

(132) Ühendkuningriigi ametiasutused jäävad kindlaks oma seisukohale, et uurimisaluste maksuvabastustega ja maksusoodustustega ei kaasne riigiabi. Eelkõige leiavad nad, et maksuga seotud eristamine on põhjendatud maksusüsteemi laadi või üldise eesmärgiga ning sellepärast ei ole täidetud valikulisuse tingimus.

(133) Ühendkuningriigi ametiasutused tunnistavad täitematerjalide kirjeldust menetluse algatamise otsuse põhjenduses 8 esitatud kujul. Lisaks nõustuvad nad täitematerjali maksu eesmärgiga, nagu seda on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 67.

(134) Ühendkuningriigi ametiasutused osutavad, et Üldkohus täheldas oma 7. märtsi 2012. aasta otsuse punktis 55, et täitematerjalide maksu aluseks olev tavapärase maksustamise põhimõte tugineb ainuüksi Ühendkuningriigis „täitematerjalina” maksustatava materjali turustamise mõistele. Ühendkuningriigi ametiasutused on seisukohal, et kuna täitematerjali maksuga ei soovita maksustada kivimeid, liiva või kruusa, mida kasutatakse tööstuslikes või põllumajanduslikes protsessides, on mis tahes maksu, mida maksti seoses materjalidega, mida ei kasutata täitematerjalidena, võimalik tagasi nõuda maksuvähendusena. Samast loogikast lähtuvalt jäävad maksu kohaldamisalast välja ka kivimid, liiv või kruus, mis küll kaevandatakse, kuid mida ei kasutata ärilisel otstarbel (nagu on määratletud õigusaktides).

(135) Ühendkuningriik selgitas – tsiteerides Üldkohtu otsust –, et täitematerjali maksu eesmärk seisneb peamiselt ehitussektoris selliste täitematerjalide kasutamise mahu suurendamises, mis kujutavad endast teatud protsessidest tulenevaid kõrvalsaadusi või jäätmeid (neid täitematerjale nimetatakse ka „teisesteks”), või mis on ümbertöötatud ja seda eesmärgiga vähendada karjäärides kaevandatavate täitematerjalide (mida nimetatakse ka „esmasteks” täitematerjalideks) kasutamist, mille puhul on tegemist taastumatu loodusvaraga, ning sellest lähtuvalt vähendada sellise kaevandamisprotsessiga seotud keskkonna kahjustamist (edaspidi „nõudluse ümbersuunamise eesmärk” või „täitematerjali maksu keskkonnaeesmärk”).

(136) Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et maksu eesmärk oli algusest peale selgelt määratletud regulatiivses mõjuhinnangus, mille kohaselt oli valitsuse valitud võimaluse peamine eesmärk vähendada kaevandamise keskkonnakulusid, mida peavad kandma üksikisikud ja ettevõtjad ühiskonnas üldisemalt, ning julgustada ümbertöötamist.

(137) Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et täitematerjali maksu abil soovitakse saavutada selle maksu keskkonnaeesmärk kahel erineval, kuid omavahel seotud viisil. Esiteks aitab maksu kehtestamine hõlmata täitematerjalide kaevandamise ja transportimisega kaasneva mõningase kahju täitematerjalide hinnas. Seega kaasneb maksu kehtestamisega väiksem nõudlus värskelt kaevandatud täitematerjalide järele, sest kulud suurenevad. Teiseks, maksuvabastuste ja maksusoodustustega on hõlmatud jäätmed ja ümbertöötatud tooted, et julgustada nõudluse ümbersuunamist nii, et neid materjale kasutataks värskelt kaevandatud täitematerjalide asemel, samal ajal seadmata takistusi selliste materjalide tootmisele, mis ei ole täitematerjalid. Täitematerjali maksu keskkonnaeesmärgi saavutamiseks kavandati täitematerjali maks nii, et oleks tagatud majanduslikult atraktiivsed alternatiivid värskelt kaevandatud maksustatavatele täitematerjalidele.

(138) Ühendkuningriigi ametiasutused on seisukohal, et maksuvabastuste kaudu püütakse täitematerjali maksu abil julgustada ümbertöötatud materjalide või kõrvalsaaduste (mis tekivad sellise protsessi käigus, mille eesmärk ei ole toota täitematerjale) kasutamist, et vähendada nõudlust kasutamata täitematerjalide järele ning seeläbi vähendada täitematerjalide kaevandamisega seotud keskkonnakahju. Maksu kohaldamisalaga seotud erandeid on kahte liiki: need on seotud ümbertöötatud täitematerjalidega ning vältimatute jäätmete ja kõrvalsaadustega. Viimati nimetatud materjalid võib määratleda materjalidena, mida kasutatakse Ühendkuningriigis ärilisel otstarbel ehituses täitematerjalina, kuid mis kujutavad endast sellise protsessi vältimatut tagajärge, mida ei viida läbi tahtlikult täitematerjalide tootmiseks. Sellised tooted kuuluvad kahte kategooriasse: a) materjalid, mis tekivad vältimatult selliste mineraalide kaevandamise tulemusel, mis ei ole mõeldud kasutamiseks täitematerjalidena, või b) materjalid, mis tekivad vältimatult selliste maal või merel toimuvate kaevandamisprotsesside käigus, mille eesmärk ei ole kaevandada mis tahes materjale ärilisel otstarbel.

(139) Ühendkuningriigi ametiasutused on seisukohal, et need materjalid, mis kaevandatakse ärilisel otstarbel täitematerjalidena kasutamiseks või mis kaasnevad sellise protsessi kõrvalsaadustena, mille eesmärk on toota täitematerjale ärilisel otstarbel, on erinevas faktilises olukorras võrreldes maksuvabastusega hõlmatud materjalidega.

(140) Ühendkuningriigi ametiasutused leiavad, et kooskõlas eespool kirjeldatud eranditega tehakse maksuvabastuste puhul vahet jäätmetel, mis tekivad selliste mineraalide kaevandamise protsessi kõrvalsaadustena, mis ei ole mõeldud kasutamiseks täitematerjalidena, ning jäätmetel, mis tekivad täitematerjalide kaevandamise protsessi kõrvalsaadustena (näiteks lubjakivi kaevandamise jäätmed) ja mille suhtes kohaldatakse maksu. Nende arvates on selline eristamine seotud eesmärgiga vähendada lubjakivi kaevandamist täitematerjalina, kuid samas siiski hoidudes takistamast selle tootmist muu kui täitematerjalina. Täitematerjali maksu abil püütakse vähendada looduslikust kivimist täitematerjalide kaevandamist, julgustades samas kasutama täitematerjalide alternatiivseid tarneallikaid.

(141) Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et maksuvabastused on äärmiselt olulised täitematerjali maksu keskkonnaeesmärgi saavutamisel, sest nende abil vähendatakse kaevandamisega seotud kahju. Nad leiavad, et nõudluse suunamist värskelt kaevandamiselt mujale mõjutab maksuvabastusega hõlmatud ja maksustatud materjalide hinna vahe. Maksuvabastused on kooskõlas täitematerjali maksu keskkonnaeesmärgiga, kuivõrd maksuvabastusega hõlmatud materjalide kasutamise abil väheneb lõpuks nõudlus värskelt kaevandatud täitematerjalide järele ja sellega kaasnev keskkonnakahju.

(142) Ühendkuningriigi ametiasutused on seisukohal, et on mitmeid näiteid selle kohta, kuidas kvaliteetsete täitematerjalide asemel on kasutusele võetud maksuvabastusega hõlmatud materjalid. Näiteks 2012. aasta olümpiapargi ehitamise käigus vajati üle miljoni tonni täitematerjale. Kvaliteetsete täitematerjalide – näiteks värskelt kaevandatud lubjakivi või graniidi – asemel kasutati Cornwallist pärit kaoliinitootmise kõrvalsaadusi koos ümbertöötatud täitematerjalidega. Kiltkivi jääke […] (45) kiltkivikarjäärist kasutati torude alusmaterjalina […]. Seda purustatud kiltkivi kasutati muudest purustatud kivimitest täitematerjali asemel. Samast karjäärist pärinevaid kiltkivi kõrvalsaadusi kasutati ka kvaliteetsete täitematerjalide asemel […] ehitusel.

(143) Ühendkuningriigi ametiasutused näitavad allpool esitatud tabelis, et maksuvabastusega hõlmatud karjääride arv ei ole pärast täitematerjali maksu kehtestamist kasvanud. Tabel sisaldab aktiivsete karjääride arvu teataval ajahetkel. 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Peeneteraline plastne savi 20 20 22 18 18 18 Kaoliin 17 17 17 17 15 15 Lubjakivi 348 348 359 336 340 319 Vulkaanilised ja moondekivimid 211 211 210 204 213 199 Kiltkivi 43 43 44 43 40 35 Savi ja kiltsavi 177 177 180 172 169 172 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Peeneteraline plastne savi 18 18 18 18 18 18 Kaoliin 13 12 16 17 16 15 Lubjakivi 338 335 324 331 317 322 Vulkaanilised ja moondekivimid 208 203 207 195 204 191 Kiltkivi 36 37 32 33 33 32 Savi ja kiltsavi 175 165 156 159 155 155

(144) 2009. aastal moodustas purustatud kivimite müük 59,4 % esmaste täitematerjalide müügist Ühendkuningriigis. Ülejäänud osa moodustas liiva ja kruusa müük. Lubjakivi oli kõige olulisem täitematerjalina kasutatud purustatud kivimite allikas, moodustades 66 %. Talle järgnesid sellised vulkaanilised kivimid nagu graniit (24 %) ja liivakivi (9 %). Lubjakivi, vulkaanilisi kivimeid ja liivakivi on võimalik kasutada ka muul viisil, näiteks ehituskividena, lubjakivi aga ka tööstusliku lubjana.

(145) 2012. aastal oli võimalik müüa tonn lubjakivi hinnaga 7,16–11,70 Inglise naela. Tonn graniiti oli võimalik müüa hinnaga 6,12–12,82 Inglise naela. Tonn täitematerjaliks mõeldud kiltkivi oli võimalik müüa hinnaga 2–8 Inglise naela.

(146) Dekoratiivsete täitematerjalidega seoses esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused koos BAAga andmed selle kohta, et nende kasutamise näol on tegemist täitematerjalide ebatavalise kasutamisega. Maastikukujunduses kasutatakse neid materjale väikeses koguses ning need valitakse välja visuaalsete omaduste – näiteks värvi ja kuju – alusel ning ehitusomadused – näiteks tugevus – on väiksema tähtsusega kui kasutamisel täitematerjalina. Pidades silmas asjaolu, et need kogused on väikesed, moodustab nõudlus dekoratiivsete täitematerjalide järele Ühendkuningriigis täitematerjalide turunõudlusest väikese osa.

5.5. SAADUD MÄRKUSTE HINDAMINE

(147) Komisjon jõudis juba menetluse algatamise otsuses järeldusele, et täitematerjali maksu puhul seisneb tavapärase maksustamise põhimõte kokkuvõtvalt selles, et maksustatakse kivimid, kruus ja liiv, mis on Ühendkuningriigis värskelt/sihipäraselt kaevandatud täitematerjalidena kasutamiseks ja mõeldud ärieesmärgil kasutamiseks 1. aprillil 2002 või pärast seda.

(148) Lisaks märkustele, mille Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid eespool seoses täitematerjali maksu aluseks oleva maksustamispõhimõttega, esitab komisjon järgmised tähelepanekud.

(149) Mitu kolmandat isikut väitis, et täitematerjali maksu kohaldamisel ei kohelda materjale järjepideval viisil, sest muude maksuvabastusega hõlmatud materjalide kõrvalsaadused (kivimid, mida kasutatakse ühe või mitme lameda pinnaga kivide tootmiseks (edaspidi „lõigatud kivid”), lubjakivi), suure poleeritavuse väärtusega kivid, merekaitserajatiste kivid, müürikivid ning esmaste kvaliteetsete täitematerjalide kaevandamise kõrvalsaadused/jäätmed ei ole maksuvabastusega hõlmatud. Väidetavalt on need samasuguses õiguslikus ja faktilises olukorras, nagu on praegu maksuvabastusega hõlmatud muude kui täitematerjalide kõrvalsaadused või eriotstarbelised maksustamata materjalid.

(150) Komisjon tõstatas ise menetluse algatamise otsuses küsimuse, miks peetakse põhjendatuks hõlmata maksuvabastusega peeneteralise plastse savi, kaoliini, söe, ligniidi, kiltsavi ja kiltkivi kõrvalsaadused, kuid mitte põllumajanduslikuks kasutamiseks mõeldud lubjakivi ja lõigatud kivide kõrvalsaadused.

5.5.1. LÕIGATUD KIVIDE JA LUBJA KAEVANDAMISE KÕRVALSAADUSTE MAKSUSTAMINE

(151) Pärast seda, kui komisjon sai kolmandatelt isikutelt ja Ühendkuningriigi ametiasutustelt hulgaliselt teavet, märgib ta, et lõigatud kivide ja lubjakivi kaevandamise jäätmed või kõrvalsaadused koosnevad sama liiki kivimitest nagu lõigatud kivid ja lubjakivi: i) lubja tootmiseks kasutatava lubjakivi kaevandamise jäätmed koosnevad tõenäoliselt samuti lubjakivist, ning ii) lõigatud kivide tootmiseks kasutatavate kivimite kaevandamise jäätmed koosnevad tõenäoliselt suures osas lõigatud kivimiga sama liiki kivimi tükikestest.

(152) Täitematerjali maksuga seotud maksuvabastuste puhul eristatakse jäätmeid, mis tekivad selliste materjalide kõrvalsaadustena, mida ei kasutata täitematerjalidena (näiteks kaoliini ja peeneteralise plastse savi, söe, ligniidi ja kiltkivi kaevandamise jäätmed) ja mis on hõlmatud maksuvabastusega, ning jäätmeid, mis tekivad selliste sihipäraselt kaevandatud ja täitematerjalidena kasutamiseks mõeldud materjalide kõrvalsaadustena.

(153) Selline eristamine tuleneb eesmärgist vähendada lubjakivi, graniidi, liivakivi jms kivimite värsket kaevandamist täitematerjalidena kasutamise eesmärgil. Samas ei soovita mõjutada nende kivimite kaevandamist muul otstarbel.

(154) Nagu Ühendkuningriigi ametiasutused kirjeldasid, on lubjakivi, liivakivi ja graniit kõige tavapärasemad materjalid, mida kaevandatakse täitematerjalidena kasutamise eesmärgil. Lõigatud kivide või lubja valmistamiseks kasutatud lubjakivi kõrvalsaaduste vabastamine täitematerjali maksust aitaks säilitada vähemalt nende materjalide kaevandamise taseme või isegi julgustaks nende materjalide värsket kaevandamist.

(155) Lisaks puuduvad täiendavad (töötlemis)kulud lõigatud kivi ja lubja saamiseks peamistest kaevandatud materjalidest. See on teisiti näiteks peeneteralise plastse savi ja kaoliini kaevandamise puhul, kus nende materjalide eraldamine jäätmetest on väga kulukas.

(156) Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid, et nii lõigatud kivi kui ka lubja saamiseks kasutatavat lubjakivi kaevandatakse sihipäraselt täitematerjalidena kasutamise eesmärgil. Peale selle võib nende kõrvalsaadusi ja jäätmeid müüa eraldi isegi ilma põhimaterjalita, sest nende näol on tegemist kvaliteetsete materjalidega, mida on võimalik kasutada täitematerjalidena. Selle tõestuseks esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused hinnakujundusteabe, millest ilmnes, et lubja ja lõigatud kivi hinnad on tõepoolest enamikul juhtudel mitte palju kõrgemad nende vastavate kõrvalsaaduste hindadest. Lubjakivi hind on umbes 12,50–19,50 Inglise naela tonni kohta ning tema kõrvalsaaduste hind on 7,16–11,70 Inglise naela tonni kohta. Vulkaanilised kivimid (sealhulgas graniit), mida kasutatakse ka lõigatud kivi tootmiseks, maksavad umbes 5,51–12,91 Inglise naela tonn ning nende kõrvalsaaduste hind tonni kohta on umbes 6,12–12,82 Inglise naela. See tähendaks, et kui kvaliteetsete eritoodete järele nõudlus puudub, jätkaks karjäär ikkagi kaevandamist, sest majanduslikult on mõttekas müüa värskelt kaevandatud tooteid ja selle kõrvalsaadusi täitematerjalidena kasutamiseks. Ei saa välistada, et maksuvabastuse kohaldamine kõrvalsaaduste suhtes julgustaks värsket kaevandamist ning õõnestaks seega täitematerjali maksu keskkonnaeesmärki.

(157) Peale selle puudub mis tahes objektiivne viis eristada lubjakivi kui põllumajandusliku lubja tootmise kõrvalsaadust ja spetsiaalselt täitematerjalina kaevandatud lubjakivi. Sama kehtib graniidi ja liivakivi puhul ning lõigatud kivi kõrvalsaaduste puhul. Seega need värskelt kaevandatud materjalid ja nende kõrvalsaadused on asendatavad ning sellest tulenevalt võib karjääri käitaja otsustada nõudlusest lähtuvalt, kas müüa mõlemat täitematerjalidena kasutamise otstarbel.

(158) Põhjendustes 151–157 esitatud kaalutluste alusel märgib komisjon, et lubjakivi ja lõigatud kivi kaevandamise kõrvalsaadused ei ole erinevas faktilises ja õiguslikus olukorras võrreldes värskelt kaevandatud toodetega. Peale selle, mis tahes võimalik maksuvabastus, mida kohaldataks jääkide suhtes, mis tulenevad lubjakivi/kivimite kaevandamisest lõigatud kivi valmistamiseks või muul kui täitematerjalidena kasutamise otstarbel, stimuleeriks kivimite ja lubjakivi värsket kaevandamist ega aitaks kaasa nõudluse ümbersuunamisele.

5.5.2. SUURE POLEERITAVUSE VÄÄRTUSEGA KIVID, MEREKAITSERAJATISTE KIVID, MÜÜRIKIVID, ESMASED KVALITEETSED TÄITEMATERJALID NING NENDE KÕRVALSAADUSED/JÄÄTMED

(159) Suure poleeritavuse väärtusega kivide, kaitserajatiste kivide, müürikivide ja esmaste kvaliteetsete täitematerjalide tootmiseks kasutatavad materjalid on tõepoolest eriotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud materjalid või selliseks kasutamiseks mõeldud materjalid, kus neid ei ole võimalik asendada ümbertöötatud täitematerjalidega või maksustamata materjalide jäätmetega.

(160) Samas kõik materjalid, mida kasutatakse suure poleeritavuse väärtusega kivide, kaitserajatiste kivide, müürikivide ja esmaste kvaliteetsete täitematerjalide ning nende kõrvalsaaduste tootmiseks, on samast kivimist. Näiteks kaitserajatiste kivid valmistatakse samast kivimist nagu väiksemad täitematerjalitükikesed, mis saadakse kõrvalsaadusena.

(161) Need kivimid on üldiselt sobilikud kasutamiseks täitematerjalidena ning karjääri käitajatel on võimalik valida, kuidas seda konkreetset kivimit müüa või kasutada nõudlusest lähtuvalt.

(162) Põhjendustes 151–157 lõigatud kivide ja lubja kõrvalsaadustega seoses esitatud põhjustel ei saa komisjon välistada, et suure poleeritavuse väärtusega kivide, merekaitserajatiste kivide, müürikivide ja esmaste kvaliteetsete täitematerjalide ning nende kõrvalsaaduste/jäätmete suhtes maksuvabastuse kohaldamine julgustaks nende materjalide kaevandamist täitematerjalidena kasutamise otstarbel.

(163) Seoses sellega, et mitu huvitatud isikut seadis kahtluse alla täitematerjali maksu eesmärgi, pidades silmas asjaolu, et suure poleeritavuse väärtusega kivid ja kaitserajatiste kivid on maksustatud, samas kui kaldakindlustusteks kasutatav savi või muul eriotstarbel kasutatavad materjalid ei ole maksustatud, esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused koos BAAga andmed, mille kohaselt poleeritavuse väärtus näitab täitematerjali pinna kulumiskindlust. Suure poleeritavuse väärtusega täitematerjale kasutatakse teekatetele paigaldatavas asfaltsegus, et kindlustada hea vastupidavus külglibisemisele. Suurema poleeritavuse väärtusega täitematerjale kasutatakse näiteks kurvides ja pidurdustsoonides ning nende puhul märgitakse ära nende poleeritavuse näitaja ja kulumiskindlus. Need on settekivimitele iseloomulikud omadused, mida parandatakse tootmisprotsessi käigus. Materjalid kujutavad endast ikkagi täitematerjale ning selline kasutamine liigitatakse täitematerjali maksu kohaldamise seisukohast täitematerjalidena kasutamiseks.

(164) Kaitserajatiste kive kasutatakse eesmärgiga kaitsta Ühendkuningriigi rannajoont erosiooni eest. Materjalidele esitatavad nõuded sõltuvad merekeskkonna konkreetsete olude keerukusest. Täpsustatakse sellised kvaliteediomadused nagu tihedus ja kulumiskindlus. Selline kasutamine liigitatakse täitematerjali maksu kohaldamise seisukohast täitematerjalidena kasutamisena, sest materjale kasutatakse tugevdamiseks ja puistematerjalina.

(165) Lisaks see, kas teataval eesmärgil kasutatav materjal on asendatav või mitte, ei mõjuta täitematerjali maksu eesmärki ning teiste materjalidega seoses võimaldatavaid maksuvabastusi. Komisjon märgib tõepoolest, et täitematerjali maksu kohaldatakse erinevate kasutusotstarvete puhul, kus materjalid ei ole asendatavad. Kuid seni, kuni materjale on võimalik kasutada täitematerjalidena ja seda tehakse laialdaselt ning nende kasutamine täitematerjalidena on majanduslikult mõttekas, õõnestaks selliste materjalide puhul isegi teatavate kasutusvaldkondadega seoses kohaldatav maksuvabastus täitematerjali maksu eesmärki.

(166) Mitu huvitatud isikut juhtis tähelepanu asjaolule, et maksuvabastusega hõlmatud täitematerjalid asendavad teiseseid täitem