31995D0408R(02)
11.10.1995 L 243/17 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA
Nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiivi 90/434/EMÜ (eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jagunemise,
varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta)
parandus
(Euroopa Liidu Teataja eriväljaanne 2004, 09. Maksustamine, 01. köide, lk 142)
Nõukogu direktiiv 90/434/EMÜ asendatakse järgmisega:
“NÕUKOGU DIREKTIIV,
23. juuli 1990,
eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jagunemise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul
rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta
EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,
võttes arvesse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 100,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3)
ning arvestades, et:
eri liikmesriikide äriühingute ühinemine, jagunemine, varade üleand-
mine ja osade või aktsiate vahetamine võib olla vajalik selleks, et luua
ühenduse piires analoogilised tingimused siseturu tingimustega, ja
selleks et nõnda tagada ühisturu loomine ning selle efektiivne toimi-
mine; niisuguseid tehinguid ei tohiks takistada piirangud, halvemus ega
moonutused, mis tulenevad eriti liikmesriikide maksusätetest; seoses
niisuguste tehingutega on vaja kehtestada konkurentsi seisukohalt
neutraalsed maksustamiseeskirjad, mis võimaldavad ettevõtjatel kohan-
duda ühisturu nõuetele, suurendada oma tootlikkust ja parandada
rahvusvahelist konkurentsivõimet;
maksusätted seavad niisugused tehingud ebasoodsamasse olukorda
võrreldes ühe ja sellesama liikmesriigi äriühinguid puudutavate tehingu-
tega; niisugune halvemus on vaja kõrvaldada;kõnealuse eesmärgi saavutamiseks pole võimalik rakendada praegu liik-
mesriikides kehtivaid süsteeme ühenduse tasandil, sest nende erinevused
kalduvad tekitama moonutusi; rahuldava lahenduse võib anda ainult
ühine maksusüsteem;
ühine maksusüsteem peaks vältima maksustamist seoses ühinemise,
jagunemise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamisega,
arvestades seejuures üleandva või omandatava äriühingu riigi finants-
huve;
niisuguste ühinemise, jagunemise või varade üleandmisega seotud
tehingute tagajärjel kujundatakse üleandev äriühing tavaliselt ümber
vara ülevõtva äriühingu püsivaks tegevuskohaks või seotakse vara
viimasena nimetatud äriühingu püsiva tegevuskohaga;
püsivale tegevuskohale üleantud varaga seotud kapitali kasvutulu
maksustamise edasilükkamine kuni vara tegeliku võõrandamiseni
võimaldab vabastada vastava kapitali kasvutulu maksust, tagades siiski
selle maksustamise üleandva äriühingu riigi poolt ajal, mil see vara
võõrandatakse;
samuti on vaja välja töötada üleandva äriühingu teatud varude, reser-
vide ja kahjumite suhtes kohaldatav maksustamiskord ning lahendada
maksustamisprobleemid, mis tekivad, kui ühel äriühingul on osalus
teise äriühingu kapitalis;
ülevõtva või omandava äriühingu aktsiate või osade üleandmine
üleandva äriühingu osanikele või aktsionäridele ei põhjustaks nende
osanike või aktsionäride maksustamist;03/42. kd 556 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) EÜT C 39, 22.3.1969, lk 1.
(2) EÜT C 51, 29.4.1970, lk 12.
(3) EÜT C 100, 1.8.1969, lk 4.
liikmesriikidel peab olema võimalus jätta käesolev direktiiv kohalda-
mata, kui äriühingute ühinemise, jagunemise, varade üleandmise või
osade või aktsiate vahetamise eesmärgiks on maksustamise vältimine
või maksudest kõrvalehoidumine, või kui selle tagajärjel äriühing,
olenemata sellest, kas ta osaleb või ei osale tehingus, ei täida enam
töövõtjate esindatuse tingimusi äriühingu organites,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
I JAGU
Üldsätted
Artikkel 1
Iga liikmesriik kohaldab käesolevat direktiivi sellise ühinemise, jagune-
mise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul, milles
osalevad kahe või enama liikmesriigi äriühingud.
Artikkel 2
Käesolevas direktiivis tähendab:
a) “ühinemine” tehingut,
— mille käigus üks või enam äriühingut annavad likvideerimisme-
netluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle mõnele
teisele olemasolevale äriühingule, kusjuures nende osanikele või
aktsionäridele väljastatakse teise ühingu kapitali esindavaid
osasid või aktsiaid ja vajaduse korral tehakse rahaline juurde-
makse, mille summa ei ületa 10 % nimetatud osade või aktsiate
nimiväärtusest või viimase puudumisel nende raamatupidamisli-
kust väärtusest,
— mille käigus kaks või enam äriühingut annavad likvideerimisme-
netluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühin-
gule, mille nad asutavad, kusjuures nende osanikele või aktsionä-
ridele väljastatakse uue äriühingu kapitali esindavaid osasid või
aktsiaid ja kui see on kohaldatav, tehakse rahaline juurdemakse,
mille summa ei ületa 10 % nende osade või aktsiate nimiväärtu-
sest või viimase puudumisel nende raamatupidamislikust väärtu-
sest,
— mille käigus äriühing annab likvideerimismenetluseta lõpetamisel
kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, millele kuuluvad
kõik tema kapitali esindavad osad või aktsiad;
b) “jaotumine” tehingut, mille käigus äriühing annab likvideerimisme-
netluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle kahele või
enamale olemasolevale või uuele äriühingule, kusjuures tema osani-
kele või aktsionäridele väljastatakse võrdeliselt ülevõtvate äriühin-
gute kapitali esindavaid osasid või aktsiaid ja vajaduse korral tehakse
rahaline juurdemakse, mille summa ei ületa 10 % nende osade või
aktsiate nimiväärtusest või viimase puudumisel nende raamatupida-
mislikust väärtusest;c) “varade üleandmine” tehingut, mille käigus äriühing annab ilma
oma tegevust lõpetamata kas kõik ettevõtted või ühe või mitu
ettevõtet üle teisele äriühingule, kusjuures talle antakse üle ülevõtva
äriühingu kapitali esindavaid osasid või aktsiaid;
d) “osade või aktsiate vahetamine” tehingut, mille käigus äriühing
omandab teises äriühingus sellise osaluse, mis annab talle selles äriü-
hingus häälteenamuse, väljastades viimasena nimetatud äriühingu
osanikele või aktsionäridele omandava äriühingu kapitali esindavaid
osasid või aktsiaid ja vajaduse korral teeb ka rahalise juurdemakse,
mille summa ei ületa 10 % vahetuseks väljaantavate osade või
aktsiate nimiväärtusest või viimase puudumisel nende raamatupida-
mislikust väärtusest;
e) “üleandev äriühing” äriühingut, mis annab üle oma vara ja kohus-
tused või kõik ettevõtted või ühe või mitu ettevõtet;
f) “ülevõttev äriühing” äriühingut, mis võtab üle üleandva äriühingu
vara ja kohustused või kõik selle ettevõtted või ühe või mitu
ettevõtet;
g) “omandatav äriühing” äriühingut, milles teine äriühing omandab
osaluse osade või aktsiate vahetamise teel;
h) “omandav äriühing” äriühingut, mis omandab osaluse osade või
aktsiate vahetamise teel;
i) “ettevõte” äriühingu struktuuriüksuse vara ja kohustusi, mis
moodustavad tegevuse korraldamise seisukohast iseseisva majandu-
süksuse, st üksuse, mis on suuteline omal jõul toimima.
Artikkel 3
“Liikmesriigi äriühing” tähendab käesolevas direktiivis äriühingut,
a) mis tegutseb käesoleva direktiivi lisas loetletud vormis;
b) mida liikmesriigi maksuõiguse kohaselt loetakse selle riigi residen-
diks ja mida kolmanda riigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise
lepingu sätete kohaselt ei peeta ühendusevälise riigi residendiks;
c) mis peale selle kuulub valiku- või vabastamisvõimaluseta maksusta-
misele ühega järgmistest maksudest:
— impôt des sociétés/vennootschapsbelasting Belgias,
— selskabsskat Taanis,— Körperschaftsteuer Saksamaa Liitvabariigis,—φόρο εισοδήµατος νοµικών προσώπων κερδοσκοπικού χαρακτήρα
Kreekas,
— impuesto sobre sociedades Hispaanias,— impôt sur les sociétés Prantsusmaal,— corporation tax Iirimaal,— imposta sul reddito delle persone giuridiche Itaalias,03/42. kd 557 Euroopa Liidu Teataja ET
— impôt sur le revenu des collectivités Luksemburgis,
— vennootschapsbelasting Hollandis,
— imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas Portugalis,
— corporation tax Ühendkuningriigis,
või muu maksuga, millega võidakse asendada mis tahes eespool nime-
tatud maks.
II JAGU
Ühinemise, jagunemise ja osade või aktsiate vahetamise reeglid
Artikkel 4
1. Ühinemine ja jagunemine ei põhjusta üleantud vara ja kohustuste
tegeliku väärtuse ja maksustatava väärtuse vahe alusel arvutatud kapitali
kasvutulu maksustamist.
Seejuures tähendab:
— “maksustatav väärtus” väärtust, mille alusel oleks arvutatud üleandva
äriühingu poolt saadav kasu või kahju tema tulu, kasumi või kapi-
tali kasvutulu maksustamisel, kui vara või kohustused oleksid
müüdud ühinemise või jagunemise ajal, kuid sellest sõltumatult,
— “üleantud vara ja kohustused” üleandva äriühingu vara ja kohustusi,
mis ühinemise või jagunemise tagajärjel seotakse ülevõtva äriühingu
püsiva tegevuskohaga, mis asub üleandva äriühingu liikmesriigis, ja
mis osalevad maksustamisel arvesse võetava kasumi või kahjumi
tekkimises.
2. Liikmesriigid kohaldavad lõiget 1 tingimusel, et ülevõttev äriühing
arvestab seoses üleantud vara ja kohustustega uut amortisatsiooni ning
kasu ja kahju samade reeglite järgi, mida oleks kohaldatud üleandva
äriühingu või äriühingute suhtes juhul, kui ühinemist või jagunemist
poleks toimunud.
3. Kui üleandva äriühingu liikmesriigi õigusaktide kohaselt on
ülevõtval äriühingul õigus arvestada seoses üleantavate vara ja kohus-
tustega uut amortisatsiooni, kasu või kahju lõikes 2 sätestatust erineval
alusel, ei kohaldata lõiget 1 varale ja kohustustele, mille suhtes seda
võimalust kasutatakse.
Artikkel 5
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et ülevõtva äriü-
hingu püsivad tegevuskohad, mis asuvad üleandva äriühingu liikmes-
riigis, võiksid üle kanda üleandva äriühingu poolt nõuetekohaseltmoodustatud, osaliselt või täielikult maksuvabad varud ja reservid, mis
ei pärine välismaal asuvatest püsivatest tegevuskohtadest, säilitades
sama maksuvabastuse, kusjuures ülevõttev äriühing võtab endale ka
üleandva äriühingu õigused ja kohustused.
Artikkel 6
Kui artiklis 1 loetletud tehingute puhul, mis toimuvad üleandva äriü-
hingu liikmesriigi äriühingute vahel, kohaldab see liikmesriik reegleid,
mis lubavad ülevõtval äriühingul võtta üle üleandva äriühingu seda
kahjumit, mida pole maksustamisel veel arvesse võetud, kohaldab nime-
tatud liikmesriik neid reegleid oma territooriumil asuvate ülevõtva äriü-
hingu püsivate tegevuskohtade poolt ülevõetava kahjumi suhtes.
Artikkel 7
1. Kui ülevõtval äriühingul on osalus üleandva äriühingu kapitalis, ei
kuulu ülevõtva äriühingu poolt selle osaluse kehtetuks tunnistamise
korral saadav kasu maksustamisele.
2. Liikmesriigid võivad lõike 1 kohaldamisest kõrvale kalduda juhul,
kui ülevõtva äriühingu osalus üleandvas äriühingus ei ületa 25 %.
Artikkel 8
1. Seoses ühinemise, jagunemise või osade või aktsiate vahetamisega
ei põhjusta ülevõtva või omandava äriühingu kapitali esindavate osade
või aktsiate üleandmine üleandva või omandatava äriühingu osanikule
või aktsionärile vahetuseks osade või aktsiate eest, mis esindavad viima-
sena nimetatud äriühingu kapitali, iseenesest põhjustada nimetatud
osaniku või aktsionäri tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksusta-
mist.
2. Liikmesriigid kohaldavad lõiget 1 tingimusel, et osanik või
aktsionär ei omista saadud osadele või aktsiatele kõrgemat maksusta-
tavat väärtust, kui oli vahetatud osadel või aktsiatel vahetult enne
ühinemist, jagunemist või osade või aktsiate vahetamist.
Lõike 1 kohaldamine ei takista liikmesriike maksustamast saadud osade
või aktsiate hilisemast üleandmisest pärinevat kasu samal viisil nagu
enne omandamist olemas olnud osade või aktsiate üleandmisest päri-
nevat kasu.
“Maksustatav väärtus” tähendab käesolevas lõikes summat, mille alusel
arvutatakse äriühingu osaniku või aktsionäri kasu või kahju tema tulu,
kasumi või kapitali kasvutulu maksustamiseks.
3. Kui selle liikmesriigi õigusaktide kohaselt, mille resident äriühingu
osanik või aktsionär on, võib ta valida lõikes 2 sätestatust erineva
maksustamisviisi, ei kohaldata lõiget 1 osadele või aktsiatele, mille
suhtes seda võimalust kasutatakse.03/42. kd 558 Euroopa Liidu Teataja ET
4. Lõiked 1, 2 ja 3 ei takista liikmesriiki võtmast osaniku või aktsio-
näri maksustamisel arvesse rahalisi juurdemakseid, mida võidakse teha
ühinemisel, jagunemisel või osade või aktsiate vahetamisel.
III JAGU
Varade üleandmise reeglid
Artikkel 9
Varade üleandmise kohta kehtivad artiklid 4, 5 ja 6.
IV JAGU
Püsiva tegevuskoha üleandmise erijuhtum
Artikkel 10
1. Kui ühinemisel, jagunemisel või varade üleandmisel üleantud vara
hulka kuulub üleandva äriühingu püsiv tegevuskoht, mis asub teises
liikmesriigis kui üleandev äriühing, siis loobub viimasena nimetatud riik
õigusest maksustada seda püsivat tegevuskohta. Üleandva äriühingu riik
võib selle äriühingu maksustatava kasumi hulka tagasi arvata sellise
püsiva tegevuskoha kahjumi, mida võidi varem kasutada selles riigis
äriühingu maksustatava kasumi vähendamiseks ja mida pole arvesse
võetud. Riik, kus asub püsiv tegevuskoht, ja ülevõtva äriühingu riik
kohaldavad käesoleva direktiivi sätteid sellise varade üleandmise puhul
nii, nagu esimesena nimetatud riik oleks üleandva äriühingu riik.
2. Kaldudes kõrvale lõikest 1, on üleandva äriühingu liikmesriigil,
kui ta kohaldab ülemaailmselt teenitud kasumi maksustamise süsteemi,
õigus maksustada püsiva tegevuskoha kasumit või kapitali kasvutulu,
mis on tekkinud seoses ühinemise, jagunemise või varade üleandmi-
sega, tingimusel et nimetatud riik annab vabastuse sellest maksust, mis
oleks käesoleva direktiivita kuulunud tasumisele sellelt kasumilt või
kapitali kasvutulult püsiva tegevuskoha liikmesriigis, samal viisil ja
samas ulatuses, nagu seda oleks tehtud juhul, kui see maks oleks tegeli-
kult määratud ja makstudV JAGU
Lõppsätted
Artikkel 11
1. Liikmesriik võib täielikult või osaliselt keelduda II, III ja IV jaos
sätestatud soodustuste kohaldamisest või need täielikult või osaliselt
kehtetuks tunnistada, kui ilmneb, et ühinemise, jagunemise, varade
üleandmise või osade või aktsiate vahetamise:
a) peamiseks eesmärgiks või üheks peamiseks eesmärgiks on maksu-
dest kõrvalehoidumine või maksustamise vältimine; asjaolu, et artik-
lis 1 nimetatud tehing ei põhine paikapidavatel majanduslikel
põhjendustel, nagu näiteks tehingus osalevate äriühingute tegevuse
ümberkorraldamine või ratsionaliseerimine, võib anda põhjust
arvata, et tehingu peamiseks või üheks peamiseks eesmärgiks on
maksudest kõrvalehoidumine või maksustamise vältimine;
b) tagajärjeks on see, et tehingus osalenud või mitte osalenud äriühing
ei täida enam töövõtjate esindatuse tingimusi selle äriühingu orga-
nites vastavalt korrale, mis oli jõus enne nimetatud tehingut.
2. Lõike 1 punkti b kohaldatakse vaid niikaua ja niivõrd, kuni käes-
oleva direktiiviga reguleeritavate äriühingute suhtes ei kohaldata muid
ühenduse õiguse sätteid, mis sisaldavad samaväärseid reegleid töövõtjate
esindatuse kohta äriühingu organites.
Artikkel 12
1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud
õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 1. jaanuaril 1992. Nad informee-
rivad sellest viivitamata komisjoni.
2. Kaldudes kõrvale artiklist 1, võib Portugali Vabariik lükata varade
üleandmist ja osade või aktsiate vahetamist reguleerivate sätete kohalda-
mise edasi 1. jaanuarini 1993.
3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga regulee-
ritavas valdkonnas vastuvõetavate peamiste siseriiklike õigusnormide
teksti.
Artikkel 13
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 23. juuli 1990
Nõukogu nimel
eesistuja
G. CARLI03/42. kd 559 Euroopa Liidu Teataja ET
LISA
Äriühingute nimekiri, millele on viidatud artikli 3 punktis a
a) Belgia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”/“naamloze vennootschap”, “société
en commandite par actions”/“commanditaire vennootschap op aandelen”, “société privée a responsabilité limitée”/
“besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, ja eraõiguse alusel tegutsevad riigi osalusega äriühingud;
b) Taani õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “aktieselskab”, “anpartsselskab”;
c) Saksa õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Aktiengesellschaft”, “Kommanditgesellschaft auf Aktien”,
“Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, “bergrechtliche Gewerkschaft”;
d) Kreeka õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “ ανώνυµη εταιρεία ”
e) Hispaania õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “sociedad anonima”, “sociedad comanditaria por
acciones”, “sociedad de responsabilidad limitada”, ja eraõiguse alusel tegutsevad riigi osalusega äriühingud;
f) Prantsuse õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”, “société en commandite par
actions”, “société a responsabilité limitée”, ning avalik-õiguslikud tööstus- ja kaubandusettevõtted ja -ühingud;
g) Iiri õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “public companies limited by shares or by guarantee”,
“private companies limited by shares or by guarantee”, tööstusseltse ja vastastikuse abistamise seltse ning elamuühis-
tuid reguleerivate seaduste alusel registreeritud ühingud;
h) Itaalia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “societa per azioni”, “societa in accomandita per azioni”,
“societa a responsabilita limitata”, ning tööstusega ja kaubandusega tegelevad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud
üksused;
i) Luksemburgi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”, “société en commandite par
actions”, “société a responsabilité limitée”;
j) Hollandi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “naamloze vennootschap”, “besloten vennootschap
met beperkte aansprakelijkheid”;
k) Portugali õiguse kohaselt asutatud äriühingud või äriõiguslikus vormis tegutsevad tsiviilõiguslikud ühingud ja muud
kaubanduse või tööstusega tegelevad juriidilised isikud;
l) Ühendkuningriigi õiguse alusel asutatud äriühingud.”03/42. kd 560 Euroopa Liidu Teataja ET