Euroopa Liidu Teataja L 148 , 15/06/1999 Lk 0039 - 0043



Komisjoni otsus, 31. mai 1999, küsimustiku kohta, mis on seotud nõukogu direktiiviga 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (IPPC) (nõukogu direktiivi 91/692/EMÜ rakendamine) (avaldatud numbri all K(1999) 1395) (EMPs kohaldatav tekst) (1999/391/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitlevat nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ, [1] eriti selle artikli 16 lõiget 3, võttes arvesse nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta, [2] ning arvestades, et: (1) direktiivi 96/61/EÜ artikli 16 lõikega 3 nähakse ette, et aruanded käesoleva direktiivi rakendamise ja selle tõhususe kohta võrreldes muude ühenduse keskkonnaaktidega tuleb koostada direktiivi 91/692/EMÜ artiklites 5 ja 6 sätestatud korras; (2) direktiivi 91/692/EMÜ artikliga 5 nähakse ette, et aruanne koostatakse küsimustiku või vormi alusel, mille komisjon koostab nimetatud direktiivi artikli 6 alusel loodud komitee abiga; (3) esimene aruanne hõlmab ajavahemikku 2000—2002 incl; (4) käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artikli 6 alusel loodud komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga võetakse vastu otsusele lisatud küsimustik, mis käsitleb saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitlevat nõukogu direktiivi 96/61/EÜ. Artikkel 2 Liikmesriigid kasutavad seda küsimustikku direktiivi 91/692/EMÜ artikli 5 ja direktiivi 96/61/EÜ artikli 16 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatava aruande koostamise alusena. Artikkel 3 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 31. mai 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Ritt Bjerregaard [1] EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. [2] EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48. -------------------------------------------------- LISA KÜSIMUSTIK SAASTUSE KOMPLEKSSET VÄLTIMIST JA KONTROLLI KÄSITLEVA DIREKTIIVI 96/61/EÜ RAKENDAMISE KOHTA (IPPC) 1. Üldine kirjeldus 1.1. Millised on peamised muudatused, mida tuli teha siseriiklikesse õigusaktidesse ja litsentsisüsteemi direktiivi I lisas loetletud tegevusaladest tuleneva saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli üldeesmärgi saavutamiseks? 2. Direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad käitised 2.1. Mitu I lisa iga kuue jaotise käitist kuulub järgmistesse liikidesse? - kõik artikli 2 lõike 4 kohased olemasolevad käitised, mis tegutsesid aruandeperioodi lõpus, - olemasolevad käitised, mille olulistest muudatustest teavitati pädevat asutust ja millele anti luba aruandeperioodi jooksul, - uued käitised (sealhulgas need, mis veel ei tegutse, kuid millele anti luba aruandeperioodi jooksul). 3. Käitaja põhikohustused 3.1. Milliseid meetmeid on võetud, et pädevad asutused saavad tagada käitiste käitamise artiklis 3 sätestatud üldpõhimõtete kohaselt? 4. Olemasolevad käitised 4.1. Kas on kavandatud kohaldada artikli 5 lõikes 1 nimetatud nõudeid teatavate olemasolevate käitiste liikide suhtes enne selles nimetatud üleminekuperioodi lõppu? 4.2. Milliseks kuupäevaks peavad olemasolevad käitised esitama uued taotlused või täiendava teabe, et saaks tagada artikli 5 lõikes 1 nimetatud nõuete täitmise enne selles nimetatud üleminekuperioodi lõppu? 5. Loataotlused 5.1. Kuidas on siseriiklike õigusaktidega tagatud, et loataotlused sisaldavad kogu artiklis 6 nõutud teabe? 6. Loamenetluste ja -tingimuste kooskõlastamine 6.1. Milline pädev asutus või millised pädevad asutused osalevad IPPC direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatele käitistele lubade andmisel? 6.2. Kuidas on siseriiklike õigusaktidega tagatud, et loamenetlus ja -tingimused on täielikult kooskõlastatud, kui sellega on seotud mitu pädevat asutust? Kuidas kooskõlastamine praktiliselt toimub? 7. Loatingimused 7.1. Loatingimuste täielikkus 7.1.1. Kuidas on siseriiklike õigusaktidega tagatud, et luba sisaldab kõiki artiklis 9 ettenähtud nõudeid? Eelkõige kirjeldage üksikasjalikult, kuidas on sätestatud järgmised nõuded: - vee- ja õhuheite piirväärtused, - kaug- või piiriülese saastuse vähendamine, - pinnase ja põhjavee kaitse, - jäätmehooldus; - heiteseirenõuded, - ebatavaliste käitamistingimustega seotud meetmed. 7.2. Loatingimuste asjakohasus ja piisavus 7.2.1. Milliste õigusnormide, menetluste ja kriteeriumide alusel kehtestatakse piirväärtused ja muud loatingimused, millega tagatakse keskkonna kui terviku kaitse kõrge taseme saavutamine? 7.2.2. Millised (siduvad või mittesiduvad) juhised on liikmesriigis olemas parima võimaliku tehnika määratlemiseks? 7.2.3. Kuidas võetakse arvesse direktiivi IV lisas nimetatud asjaolusid parima võimaliku tehnika määratlemisel üldiselt või erijuhtudel? 7.2.4. Selgitage üksikasjalikult, kuidas võetakse arvesse komisjoni artikli 16 lõike 2 kohaselt avaldatud teavet parima võimaliku tehnika määratlemisel üldiselt või erijuhtudel? 7.2.5. Milliseid meetmeid on võetud tagamaks, et artikli 9 lõikes 3 nimetatud heite piirväärtused, samaväärsed parameetrid ja tehnilised meetmed põhinevad parimal võimalikul tehnikal, ilma et oleks kohustus kasutada üht või teist konkreetset tehnikat või tehnoloogiat, kuid on arvestatud asjaomase käitise tehnilisi omadusi, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi? 7.2.6. Millised (siduvad või mittesiduvad) juhiseid on liikmesriigis olemas heiteseirenõuete kohta, mis tuleb loas märkida? 7.3. Kättesaadavad representatiivsed andmed 7.3.1. Esitage olemasolevad representatiivsed andmed sätestatud piirväärtuste kohta konkreetsete tegevusalade kaupa vastavalt I lisale ja vajaduse korral parima võimaliku tehnika kohta, mille alusel on need väärtused arvutatud. Kirjeldage, kuidas need andmed on valitud ja kogutud. Komisjon võib enne aruandeperioodi algust või selle jooksul anda teatavatele sektoritele juhiseid, kuidas sellele küsimusele vastata eelkõige artikli 16 lõike 2 kohaselt avaldatud teabe alusel. Juhiste puudumisel võib need andmed esitada näiteks piirväärtuste vahemikuna. 7.3.2. Mis liiki loatingimused on lisaks heite piirväärtustele veel ette nähtud? Eelkõige esitage näiteid: - samaväärsete parameetrite ja tehniliste meetmete kohta, mis täiendavad loas ettenähtud heite piirväärtusi, - samaväärsete parameetrite ja tehniliste meetmete kohta, mis asendavad heite piirväärtusi, - tingimuste kohta, mis käsitlevad pinnase ja põhjavee kaitset, jäätmehooldust, heiteseirenõudeid ja ebatavaliste käitamistingimustega seotud meetmeid. 8. Siduvad üldeeskirjad 8.1. Kas siseriiklikes õigusaktides on ette nähtud võimalus teatavatele käitiseliikidele teatavate nõuete sätestamine siduvates üldeeskirjades iga loa tingimustes eraldi märkimise asemel? 8.2. Millistele käitiseliikidele on siduvad üldeeskirjad kehtestatud? Millises vormis on need esitatud? 9. Keskkonnakvaliteedi standardid 9.1. Kuidas on siseriiklikes õigusaktides ette nähtud vajadus lisameetmete järele juhtudel, kui parima võimaliku tehnika kasutamisest piisab ühenduse õigusaktides ettenähtud või määratletud keskkonnakvaliteedi standardi nõuete täitmiseks? 9.2. Kas niisuguseid juhtumeid on esinenud? Kui jah, milliseid lisameetmeid võeti? 10. Parima võimaliku tehnika täiendamine 10.1. Mida on tehtud tagamaks, et pädevad asutused jälgivad parima tehnika arengut või lasevad ennast sellest teavitada? 11. Käitiste muutmine 11.1. Milliste õigusaktide, menetluste ja tavade alusel tegeletakse muudatustega, mida käitajad teevad käitistesse? 11.2. Kuidas pädevad asutused otsustavad, kas käitamise muutmine võib mõjutada keskkonda (artikli 2 lõike 10 punkt a) ja/või kas niisugune muudatus võib mõjuda negatiivselt inimestele või keskkonnale (artikli 2 lõike 10 punkt b)? 12. Loatingimuste läbivaatamine ja ajakohastamine 12.1. Milliseid õigusakte, menetlusi ja tavasid kohaldab pädev asutus loatingimuste läbivaatuse ja ajakohastamise suhtes? 12.2. Kas lubade läbivaatamise sagedus ja vajaduse korral ajakohastamine on siseriiklikes õigusaktides ette nähtud või määratakse see kindlaks muul viisil? 12.3. Kuidas pädevad asutused otsustavad, kas artikli 13 lõikes 2 ettenähtud kriteeriumid on täidetud? 13. Loatingimuste täitmine 13.1. Kirjeldage üldiselt õigusakte, menetlusi ja tavasid, millega tagatakse loatingimuste täitmine. 13.2. Milliste õigusaktide, menetluste ja tavadega tagatakse, et käitajad teavitavad pädevat asutust korrapäraselt heiteseire tulemustest ja teatavad viivitamatult igast vahejuhtumist või õnnetusjuhtumist, mis oluliselt mõjutab keskkonda? 13.3. Kas siseriiklikud õigusaktid annavad pädevatele asutustele õiguse ja/või kohustuse teha kohapealset kontrolli? 13.4. Milliseid menetlusi ja tavasid kasutavad pädevad asutused korrapärase kohapealse kontrolli tegemiseks? Kui korrapärast kohapealset kontrolli ei tehta, kuidas pädevad asutused käitajate esitatud andmeid kontrollivad? 13.5. Milliseid sanktsioone või muid meetmeid saab kasutada, kui loatingimusi ei täideta? Kas aruandeperioodil niisuguseid sanktsioone või muid meetmeid rakendati? 14. Üldsuse teavitamine ja osalemine 14.1. Kuidas on siseriiklikes õigusaktides ette nähtud üldsuse teavitamine loamenetlusest ja selles osalemine? 14.2. Kuidas tehakse taotluste, otsuste ja heiteseire tulemustega seotud teave üldsusele kättesaadavaks? 14.3. Millised meetmed on võetud tagamaks, et üldsus on teadlik õigusest esitada märkusi artikli 15 lõikes 1 nimetatud dokumentide kohta? 14.4. Kui kaua on üldsusel aega esitada märkusi loataotluste kohta, enne kui pädev asutus teeb oma otsuse? 14.5. Kuidas võtavad pädevad asutused neid märkusi otsuse tegemisel arvesse? 14.6. Millistel asjaoludel võivad elanikud esitada loa kohta edasikaebuse teisele asutusele või kohtule? 14.7. Kuidas on mõjutanud direktiivi 90/313/EMÜ artikli 3 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud piirangud teabele juurdepääsu ja üldsuse osalemist loamenetluses? 15. Piiriülene koostöö 15.1. Kas siseriiklikes õigusaktides on ette nähtud piiriülene teavitamine ja koostöö või lahendatakse need küsimused liikmesriikide vahel kahe- või mitmepoolsete suhete või haldustavade alusel? 15.2. Kuidas tehakse praktiliselt kindlaks, kas käitise tegevusel on tõenäoliselt teise liikmesriigi keskkonnale oluline negatiivne mõju? 15.3. Kuidas on siseriiklikes õigusaktides ja/või praktikas tagatud üldsusele nõuetekohane juurdepääs teabele ja osalemine loamenetluses liikmesriigis, mida tõenäoliselt oluliselt mõjutatakse? Kas niisuguses osalemises on ette nähtud ka kaebuse esitamise õigus? 15.4. Mitu niisugust juhtu aruandeperioodil esines? 16. Seos muude ühenduse aktidega 16.1. Mida arvavad liikmesriigid direktiivi tõhususest võrreldes seda muu hulgas ühenduse keskkonnaaktidega? 16.2. Milliseid meetmeid on võetud tagamaks, et direktiivi rakendamine on kooskõlas ühenduse muude keskkonnaaktide rakendamisega? --------------------------------------------------