ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(58)

Käesoleva määruse üks eesmärke on tagada tugevdatud raamistik raviminappuse seireks ja raviminappusest teatamiseks rahvatervise hädaolukordades ja ulatuslike sündmuste korral. Nagu on välja kuulutatud komisjoni 25. novembri 2020. aasta Euroopa ravimistrateegias, teeb komisjon ettepaneku vaadata läbi ravimeid käsitlevad õigusaktid, et suurendada tarnekindlust ja tegeleda raviminappuse probleemiga erimeetmete abil. Kõnealused õigusaktid võiksid hõlmata ravimiameti täiendavat koordineerivat rolli raviminappuse seires ja haldamisel. Kui läbivaatamise tulemusel on vaja rangemaid meetmeid ravimite pakkumise ja nõudluse alase seire ning teatamise kohta liidu tasandil, tuleks Euroopa nappuseseire platvormi pidada sobivaks süsteemiks, millest oleks abi raviminappuse seire ja raviminappusest teatamise uute sätete väljatöötamisel. Käesolevat määrust käsitleva aruandluse raames peaks komisjon kaaluma vajadust laiendada käesoleva määruse kohaldamisala veterinaarravimitele ja isikukaitsevahenditele, muuta määratlusi ja võtta liidu või liikmesriigi tasandil meetmeid, et tugevdada käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmist. Kõnealuses läbivaatamises tuleks käsitleda Euroopa nappuseseire platvormi volitusi ja toimimist. Vajaduse korral tuleks kaaluda Euroopa nappuseseire platvormi toimimisaja pikendamist ja vajadust liikmesriikide nappuseseire platvormide järele. Et valmistada ette ja toetada raviminappuse seiret rahvatervise hädaolukordades ja ulatuslike sündmuste korral, tuleks kaaluda suutlikkuse suurendamist liidu rahastamismehhanismide toel, et tõhustada liikmesriikide koostööd. See võiks hõlmata parimate tavade uurimist ja IT-vahendite väljatöötamise koordineerimist, et seirata ja hallata raviminappust liikmesriikides ning luua ühendus Euroopa nappuseseire platvormiga. Selleks et tagada Euroopa nappuseseire platvormi kõigi funktsioonide täielik kasutamine ning teha kindlaks ja prognoosida probleeme seoses ravimite pakkumise ja nõudlusega, peaks platvorm kohasel juhul hõlbustama suurandmete metoodika ja tehisintellekti kasutamist.
(7)

Kõik osalised peavad saama kontrollida, kas abi antakse kooskõlas kohaldatavate normidega. Riigiabi läbipaistvus on seega hädavajalik aluslepingu normide nõuetele vastavaks kohaldamiseks ning selle tulemuseks on parem nõuetele vastavus, vastutus, vastastikune hindamine ning kokkuvõttes tõhusamad avaliku sektori kulutused. Seetõttu tuleks igalt liikmesriigilt nõuda, et ta esitaks kokkuvõtte käesoleva määruse kohaselt vastu võetud määrusega hõlmatud abi kohta, mida ta on andnud. Et tagada iga liikmesriigi võetud meetmete läbipaistvus, peaks komisjon need kokkuvõtted avaldama.
(53)

Turukorrektsioonimehhanism on vajalik ja proportsionaalne, et saavutada eesmärk korrigeerida ülemäära kõrgeid gaasihindu TTFi ja muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide puhul. Kõik liikmesriigid on mures hinnatõusude kaudsete tagajärgede pärast, nagu energiahindade tõus ja inflatsioon. Mis puudutab hinnakujundussüsteemi puudusi, siis neil puudustel on eri liikmesriikides erinev roll, kusjuures mõnes liikmesriigis (nt Kesk-Euroopa liikmesriikides) on hinnatõus selgemalt väljendunud kui teistes liikmesriikides (nt äärealadel asuvad või muude tarnevõimalustega liikmesriigid). Selleks et vältida killustunud tegevust, mis võib liidu integreeritud gaasiturgu lõhestada, on solidaarsuse vaimus vaja võtta ühiseid meetmeid. See on hädavajalik ka selleks, et tagada liidu varustuskindlus. Lisaks peaksid ühised kaitsemeetmed, mis võivad olla rohkem vajalikud muude tarnevõimalusteta liikmesriikides kui liikmesriikides, kus on rohkem muid võimalusi, tagama kooskõlastatud käsituse energiasolidaarsuse väljendusena. Kuigi finantsriskid ja -kasu on eri liikmesriikides väga erinevad, kujutab turukorrektsioonimehhanism endast solidaarset kompromissi, mille puhul kõik liikmesriigid nõustuvad aitama kaasa turu korrigeerimisele ja võtma vastu samad hinnakujunduse piirid, kuigi hinnakujundusmehhanismi häirete tase ja tuletisinstrumentide hindade finantsmõju majandusele on mõnedes liikmesriikides erinev. Turukorrektsioonimehhanism tugevdaks seega liidu solidaarsust ja hoiaks ära ülemäära kõrged gaasihinnad, mis on paljude liikmesriikide jaoks isegi lühiajaliselt jätkusuutmatud. Turukorrektsioonimehhanism aitab solidaarsuse vaimus tagada, et kõigi liikmesriikide gaasitarneettevõtjad saavad osta gaasi mõistliku hinnaga.
Vesi, millele on lisatud suhkrut või mõnda muud magusainet või mis on maitsestatud, st karastusjoogid (sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi)

Lõng (v.a õmblusniit), mille polüesterstaapelkiudude sisaldus on < 85 % massist ja mis on segatud tehisstaapelkiuga (jaemüügiks pakendamata)

Lõng (v.a õmblusniit), mille sünteesstaapelkiudude sisaldus on < 85 % massist ja mis on segatud puuvillaga (jaemüügiks pakendamata)

Muud mujal klassifitseerimata lõngad (v.a õmblusniit), mille sünteesstaapelkiudude sisaldus on < 85 % massist ja mis on segatud puuvillaga (jaemüügiks pakendamata)

Naftaõlist või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid sisaldavad määrdeained, v.a need, mida kasutatakse tekstiilmaterjalide, naha, karusnaha ja muude materjalide töötlemiseks (v.a määrdeained, mille biopõhine süsinikusisaldus on vähemalt 25 % massist ja mis on vähemalt 60 % ulatuses biolagundatavad)

Määrdeained, mille biopõhine süsinikusisaldus on vähemalt 25 % massist ja mis on vähemalt 60 % ulatuses biolagundatavad

Terakatalüsaatorid, milles on kuni 10 mikromeetrise läbimõõduga teri massist vähemalt 90 % ning mis kujutavad endast oksiidide segu magneesiumsilikaatkandjal ja sisaldavad massist: vähemalt 20 %, kuid mitte üle 35 % vaske ja vähemalt 2 %, kuid mitte üle 3 % vismutit, ning mille suhteline näivtihedus on vähemalt 0,2, kuid mitte üle 1,0

Antiseerumid jm verefraktsioonid ning immunoloogilised tooted, modifitseeritud või mitte, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste protsesside teel

Mehitamata õhusõidukid olenemata sellest, kas need on üksnes kaugjuhitavaks lennuks või mitte, suurima stardimassiga üle 7 kg, aga mitte üle 150 kg

Mehitamata õhusõidukid olenemata sellest, kas need on üksnes kaugjuhitavaks lennuks või mitte, tühimassiga ≤ 2 000 kg ja suurima stardimassiga üle 150 kg

Mehitamata õhusõidukid olenemata sellest, kas need on üksnes kaugjuhitavaks lennuks või mitte, tühimassiga > 2 000 kg

32.40.39.10 *

Mehitamata õhusõidukid olenemata sellest, kas need on üksnes kaugjuhitavaks lennuks või mitte, suurima stardimassiga kuni 7 kg (v.a need, mis on varustatud alamrubriigi 855 289 püsivalt integreeritud seadmetega video ja liikumatute piltide jäädvustamiseks ja salvestamiseks)

p/st
h)

juriidilise isiku, selle äritegevust tegelikult juhtivate isikute või asjakohasel juhul grupi, kuhu juriidiline isik kuulub, ning juriidilise isiku äritegevust tegelikult juhtivate isikute majanduslike huvide, sealhulgas krediiditehingute, tagatiste ja tagatishuvide (antud või saadud) kirjeldus, samuti mis tahes sellise juriidilise isiku mitterahaliste huvide kirjeldus, sealhulgas asjakohasel juhul perekondlikud või lähedased suhted mis tahes järgmise füüsilise või juriidilise isikuga: i) taotluse esitanud krediidiasutuse mis tahes muu praegune aktsionär või liige; ii) kõik isikud, kellel on õigus kasutada taotluse esitanud krediidiasutuse hääleõigust mis tahes järgmisel juhul või nende koosesinemise korral: — hääleõigus, mis on kolmandal isikul, kellega kõnealune isik on sõlminud kokkuleppe, mis kohustab teda temal oleva hääleõiguse kooskõlastatud kasutamisega teostama kestvalt ühist poliitikat asjaomase emitendi juhtimisel; — hääleõigus, mis on kolmandal isikul kõnealuse isikuga sõlmitud kokkuleppe alusel, millega nähakse ette kõnealuse hääleõiguse ajutine ülekandmine tasu eest; — hääleõigus, mis on seotud kõnealuse juriidilise isikule tagatiseks antud aktsiatega, tingimusel et see isik või üksus kontrollib seda hääleõigust ja kinnitab oma kavatsust seda hääleõigust kasutada; — hääleõigus, mis on seotud aktsiatega, mille suhtes kõnealusel isikul on eluaegne valdusõigus; — hääleõigus, mis on kõnealuse isiku kontrollitava ettevõtja valduses või mida võib selle alapunkti ii esimese nelja taande tähenduses kasutada kõnealuse isiku kontrollitav ettevõtja; — hääleõigus, mis on seotud kõnealuse isiku juures hoiule antud aktsiatega, kusjuures see isik võib aktsionäride antud erijuhiste puudumise korral kasutada hääleõigust omaenda äranägemise järgi; — hääleõigus, mida kolmas isik hoiab enda nimel kõnealuse isiku eest; — hääleõigus, mida kõnealune isik võib volitatuna kasutada, kusjuures aktsionäride antud erijuhiste puudumise korral võib see isik kasutada hääleõigust omaenda äranägemise järgi; iii) mis tahes riikliku taustaga isik, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 punktis 9; iv) mis tahes isik, kes siseriiklike õigusaktide kohaselt on taotluse esitanud krediidiasutuse haldus-, juht- või järelevalveorgani või kõrgema juhtkonna liige; v) taotluse esitanud krediidiasutus või tema grupi mis tahes muu liige;
Artikkel 1

Nõutava teabe ulatus

2. Pädevad asutused võivad nõuda lisateavet, tingimusel et selline teave on proportsionaalne ja asjakohane tegevusloa andmise hindamiseks.

3. Kui pädev asutus ei nõua teisiti, ei pea taotleja esitama lõikes 1 sätestatud teavet, kui see teave on pädeval asutusel juba olemas, sealhulgas juhul, kui teavet on taotletud ja saadud teiselt pädevalt asutuselt, tingimusel et taotleja tõendab, et selline teave on taotluse esitamise kuupäeval täpne ja täielik.
(2)

Viimastel kuudel on Venemaa tegevus turuolukorda veelgi halvendanud, eelkõige on suurenenud oht, et lähitulevikus Venemaa gaasitarned liitu peatuvad täielikult, ja see olukord on mõjutanud liidu varustuskindlust. See suurendas järsult energiahindade volatiilsust liidus ning tõstis gaasi- ja elektrihinnad suvel kõigi aegade kõrgeimale tasemele, tuues kaasa elektri jaehindade tõusu, mis peaks järk-järgult kajastuma enamikus tarbijalepingutes, koormates üha enam kodumajapidamisi ja ettevõtjaid. Halvenenud olukord energiaturgudel on oluliselt kiirendanud üldist inflatsiooni euroalal ja aeglustas majanduskasvu kogu liidus. Nimetatud oht püsib olenemata hulgihindade ajutisest alanemisest ja puudutab veelgi enam järgmist aastat, nagu on sedastatud komisjoni 18. oktoobri 2022. aasta teatisele „Energiaalane hädaolukord: ühine ELi ettevalmistus ja kaitse ning ühisostud“ lisatud hädaolukorra ettepanekus. Euroopa energiaettevõtted võivad järgmisel aastal seista silmitsi suurte raskustega gaasihoidlate täitmisel, kuna on väga tõenäoline, et praeguse poliitilise olukorra tõttu jõuab liitu Venemaalt torugaasi varasemast vähem või ei jõua üldse. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2022/1032 (1) sätestatud eesmärk 2023. aastaks täita liidu gaasihoidlad 90 % ulatuses, võrreldes 80 %-ga sellel talvel. Samuti võivad ettearvamatud sündmused nagu torujuhtmete saboteerimine ja muud varustuskindluse häirete riskid tekitada gaasiturgudel lisapingeid. Lisaks on Euroopa taastuvenergiatehnoloogia tööstuse konkurentsivõime väljavaateid nõrgendanud muude maailma piirkondade hiljutine poliitika, mille eesmärk on toetada ja kiirendada kogu taastuvenergia tehnoloogia väärtusahelate laiendamist.
(81)

Nagu on rõhutatud soovituses (EL) 2018/177, saab piiratud tarbimisega tööstusharude kahju hüvitada üksnes juhul, kui kahjuhüvitist ei ole arvestatud gaasihinnas, mida maksab solidaarsust taotlev liikmesriik ning solidaarsust taotlenud liikmesriik ei peaks maksma ühe ja sama kulu eest hüvitist kaks korda. Võttes arvesse erandlikku olukorda, kus gaasihinnad on jõudnud enneolematule tasemele, ei tohiks liikmesriik, kellele solidaarsust pakutakse, olla automaatselt kohustatud katma täies ulatuses muid kulusid, nagu kahjuhüvitis või kohtumenetluse kulud, mis tekivad solidaarsust pakkuvas liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui solidaarsuskokkuleppes on ette nähtud muu lahendus. Kogemuste põhjal võib öelda, et üheks peamiseks solidaarsuskokkulepete sõlmimise takistuseks on selle liikmesriigi, kellele solidaarsust pakutakse, kohustus kanda kõik otsesed või kaudsed hüvitamiskulud, mis võivad tuleneda solidaarsusmeetmete võtmisest. Seetõttu tuleks solidaarsuskokkulepete vaike-normides piiramatut vastutust vähendada, et võimaldada sõlmimisel olevate kokkulepete võimalikult kiiret sõlmimist, kuna need kokkulepped on määruse (EL) 2017/1938 nurgakivi, kajastades liidu energiasolidaarsuse põhimõtet. Kui kaudsete kulude hüvitamine ei ületa 100 % gaasi hinnast, kui see on õigustatud ja seda ei kaeta gaasihinnast, peaks need kulud katma vastuvõttev liikmesriik. Kui aga taotletav kulu ületab 100 % gaasi hinnast, peaks komisjon pärast asjaomaste pädevate asutustega konsulteerimist kehtestama õiglase kulude hüvitamise ja seega saama kontrollida, kas kulude hüvitamise piiramine on asjakohane. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik üksikjuhtumitel lubada määruses (EL) 2017/1938 sätestatust erinevat hüvitist, võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid, sealhulgas meetmeid gaasi kokku hoidmiseks ja gaasinõudluse vähendamiseks ja energiasolidaarsuse põhimõtet. Hindamisel peaks komisjon nõuetekohaselt arvesse võtma, et välditaks ülemääraseid kaudseid kulusid, mis tulenevad gaasitarbimise piiramisest või tarbijate lahtiühendamisest.
(6)

Oma teaduslikus arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et Antrodia camphorata külmkuivatatud mütseel on täiskasvanutele ja üle 14-aastastele noorukitele ohutu, kui seda on lisatud toidulisanditesse arvestusega, et maksimaalne päevane tarbitav kogus on 990 mg. Toiduohutusamet ei ole kindlaks teinud, et alla 14-aastastele isikutele ette nähtud toidulisandites sisalduv uuendtoit oleks taotleja kavandatud 990 mg päevase tarbitava koguse korral ohutu, sest tarbitav kogus ületaks sel juhul toiduohutusameti kindlaks tehtud ohutut kogust (16,5 mg kehakaalu kg kohta päevas). Seega annab toiduohutusameti arvamus piisavalt alust kinnitada, et kui Antrodia camphorata külmkuivatatud mütseeli kasutatakse vähemalt 14-aastastele isikutele ettenähtud toidulisandites nii, et maksimaalne päevane kogus on 990 mg, vastab see määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikes 1 sätestatud turulelaskmise tingimustele.
(7)

Oma teaduslikus arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et lehmapiima β-laktoglobuliin on kavandatud kasutustingimuste korral ohutu. Seega annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust kinnitada, et lehmapiima β-laktoglobuliin vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikes 1 sätestatud turulelaskmise tingimustele, kui seda kasutatakse karastusjookides, mida turustatakse füüsilise treeninguga seoses, vadakupulbris, piimapõhistes jookides ja samalaadsetes toodetes ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, kusjuures need tooted on ette nähtud üldelanikkonnale, välja arvatud alla kolmeaastased lapsed ning rasedad ja imetavad naised.
(4)

Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta (6) (edaspidi „kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe“) on ajutiselt peatatud tollimaksuvaba režiim, mis kehtib protokolli nr 2 alusel kaupadele, mille CN-kood on 2202 10 00 (veed, sealhulgas mineraal- ja gaseeritud veed, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid) ja ex 2202 90 10 (muud mittealkohoolsed joogid, mis sisaldavad suhkrut), ja mille CN-kood on nüüd asendatud CN-koodiga 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99. Kooskõlas kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega lubatakse neid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires. Tollimaksuvaba kvooti ületava impordi pealt tuleb maksta tollimaksu.
f)

niisutuse puhul üksnes järgmistele tingimustele vastavate investeeringutega seotud kulud: i) komisjonile on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/60/EÜ (28) esitatud veemajanduskava kogu ala kohta, kus investeering tehakse, samuti muude alade kohta, kus investeering võib keskkonda mõjutada; kõnealuse direktiivi artikli 11 kohaselt veemajanduskava alusel võetavad ja põllumajandussektori seisukohast olulised meetmed täpsustatakse asjakohases meetmeprogrammis; ii) investeeringu puhul on ette nähtud veearvestid, mis võimaldavad mõõta veekasutust toetatud investeeringu tasandil; iii) investeeringut olemasoleva niisutusrajatise või niisutustaristu elemendi täiustamisse hinnatakse eelnevalt, et teha kindlaks, kas see võimaldab olemasoleva rajatise või taristu tehnilisi parameetreid kajastavat veesäästu; iv) kui investeering mõjutab põhja- või pinnaveekogusid, mille seisund on asjaomases veemajanduskavas vee kogusega seotud põhjustel tunnistatud vähem kui heaks, või kui kliimatundlikkuse ja kliimariskide tipptasemel hindamine osutab, (29) et mõjutatavad heas seisundis veekogud võivad kliimamuutuste mõjust tingitult vee kogusega seotud põhjustel kaotada oma hea seisundi, siis tuleb saavutada veekasutuse tegelik vähenemine, mis aitab kaasa vastavate veekogude hea seisundi saavutamisele ja säilimisele, nagu on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikes 1. Eelmises lauses sätestatud tingimusi ei kohaldata olemasolevasse rajatisse tehtava investeeringu suhtes, mis mõjutab üksnes energiatõhusust, veehoidla rajamiseks tehtava investeeringu suhtes ega taaskasutusvee kasutamisse tehtava investeeringu suhtes, mis ei mõjuta põhja- või pinnaveekogu; v) liikmesriik kehtestab rahastamiskõlblikkuse tingimustena potentsiaalse veesäästu ja veekasutuse tegeliku vähenemise protsendimäärad, et tagada seadmete kaudu voolava vee hulga tegelik vähenemine võrreldes 2014.–2020. aasta tasemetega ja seega vältida keskkonnaeesmärkide taseme langust: — potentsiaalse veesäästu määr on vähemalt 5 %, kui olemasoleva rajatise või taristu tehnilised parameetrid juba tagavad suure tõhususe, ja vähemalt 25 %, kui senine tõhusus (enne investeeringut) on väike ja/või kui investeering tehakse piirkonnas, kus vee säästmine on vee hea seisundi saavutamiseks kõige vajalikum; — veekasutuse tegeliku vähenemise määr on kogu investeeringu tasandil vähemalt 50 % potentsiaalsest veesäästust, mida on olemasolevasse niisutusrajatisse või taristuelementi investeerimisega võimalik saavutada; — veesääst peab kajastama direktiivi 2000/60/EÜ kohastes veemajanduskavades esile toodud vajadusi;
3.3.

Sidusettevõtjad on ettevõtjad, kellel on teineteisega mõni järgmistest suhetest: a) ettevõtja omab teises ettevõtjas enamikku aktsionäride või osanike hääleõigustest; b) ettevõtjal on õigus ametisse määrata või ametist vabastada enamikku teise ettevõtja haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest; c) ettevõtjal on õigus rakendada teise ettevõtja suhtes valitsevat mõju vastavalt teise ettevõtjaga sõlmitud lepingule või tema asutamislepingule või põhikirjale; d) ettevõtja, kes on teise ettevõtja aktsionär või osanik, kontrollib vastavalt kokkuleppele kõnealuse ettevõtja teiste aktsionäride või osanikega üksi enamikku selle ettevõtja aktsionäride või osanike hääleõigustest. Eeldatakse, et valitsev mõju puudub, kui punkti 3.2 teises lõigus loetletud investorid ei sekku otseselt ega kaudselt asjaomase ettevõtja juhtimisse, ilma et see mõjutaks nende õigusi aktsionäri või osanikuna. Ettevõtjaid, kellel on mõni esimeses lõigus nimetatud suhe ühe või mitme teise ettevõtja kaudu või mõne punktis 3.2 nimetatud investori kaudu, käsitatakse samuti sidusettevõtjatena. Ettevõtjaid, kellel on mõni nimetatud suhe füüsilise isiku või ühiselt tegutseva füüsiliste isikute rühma kaudu, käsitatakse samuti sidusettevõtjana, kui nende tegevus või osa tegevusest toimub samal asjaomasel turul või lähiturgudel. Lähiturg on tootmisahelas vahetult asjaomase turu ees või järel asuva toote või teenuse turg.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2498,

9. detsember 2022,

millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700 sissetulekute ja elamistingimuste valikvaatluse jaoks kindlaks teema „Juurdepääs teenustele“ andmekogumite tehnilised üksikasjad

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Selleks et tagada sissetulekute ja elamistingimuste statistikavaldkonna valikuuringu nõuetekohane rakendamine, peaks komisjon kindlaks määrama teema „Juurdepääs teenustele“ andmekogumite tehnilised üksikasjad.

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sissetulekute ja elamistingimuste valdkonna alamteemade „Teenuste, sh hooldusteenuste ja iseseisvalt eluga toimetuleku teenuste kasutamine“, „Teenuste taskukohasus“ ja „Rahuldamata vajadused ja nende põhjused“ andmekogumite tehnilised omadused on esitatud lisas ja need on järgmised:

a) muutuja tunnuskood,

b) muutuja nimetus,

c) vastusevariandi kirjeldus ja kood,

d) kogumisüksus,
(79)

Finantsteenuste valdkonnas toimunud digiüleminek on toonud kaasa IKT-teenuste kasutamise ja neile tuginemise enneolematul tasemel. Kuna finantsteenuste osutamine ilma pilvteenuseid, tarkvaralahendusi ja andmetega seotud teenuseid kasutamata on muutunud mõeldamatuks, on liidu finantsökosüsteem muutunud lahutamatult sõltuvaks teatavatest IKT-teenuste osutajate teenustest. Mõned neist teenuseosutajatest, kes on IKT-põhiste tehnoloogiate arendamisel ja rakendamisel novaatorid, täidavad olulist rolli finantsteenuste osutamisel või on integreeritud finantsteenuste väärtusahelasse. Seega on nad omandanud liidu finantssüsteemi stabiilsuse ja usaldusväärsuse seisukohast kriitilise tähtsuse. Selline laialdane sõltuvus kriitilise tähtsusega kolmandast isikust IKT-teenuste osutajate teenustest koos erinevate turuosaliste infosüsteemide vastastikuse sõltuvusega tekitab otsese ja potentsiaalselt tõsise riski liidu finantsteenuste süsteemile ja finantsteenuste osutamise järjepidevusele, kui kriitilise tähtsusega kolmandast isikust IKT-teenuste osutajaid peaksid mõjutama tegevushäired või olulised küberintsidendid. Küberintsidentidele on omane võime paljuneda ja levida kogu finantssüsteemis märkimisväärselt kiiremas tempos kui muud liiki riskid, mida finantssektoris seiratakse, ning need võivad kanduda teistesse sektoritesse ja ületada geograafilisi piire. Need võivad areneda süsteemseks kriisiks, kus usaldus finantssüsteemi vastu väheneb reaalmajandust toetavate funktsioonide katkemise või suure finantskahju tõttu, saavutades taseme, millele finantssüsteem ei suuda vastu pidada või mis nõuab jõuliste šokkidega toimetuleku meetmete kasutuselevõttu. Selleks et vältida selliste stsenaariumide realiseerumist ning seeläbi liidu finantsstabiilsuse ja finantsilise usaldusväärsuse ohustamist, on oluline ühtlustada kolmandatest isikutest tuleneva IKT-riskiga seotud järelevalvetavasid, eelkõige uute normide abil, mis võimaldavad liidul korraldada järelevaatamise kriitilise tähtsusega kolmandast isikust IKT-teenuste osutajate üle.