Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ,

8. mai 2000,

taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,1

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust2

ning arvestades järgmist:

1) Nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiiv 77/93/EMÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta.3 Selguse ja otstarbekuse huvides on seda korduvalt ja sageli oluliselt muudetud.4 Seetõttu tuleks kõnealune direktiiv konsolideerida.

2) Taimekasvatus on ühendusele väga tähtis.

3) Kahjulike organismide tõttu väheneb oluliselt taimekasvatuse saagikus.

4) Taimede kaitsmine kõnealuste organismide vastu on äärmiselt vajalik mitte ainult saagikuse vähenemise ärahoidmiseks, vaid ka põllumajanduse tootlikkuse suurendamiseks.

5) Ühenduses saab olla vaid piiratud mõju kahjulike organismide järjekindla likvideerimise meetmetel, mida kohaldatakse ühenduse kui sisepiirideta ala taimetervise korra raames, kui samal ajal ei kohaldata kaitsemeetmeid kahjulike organismide ühendusse sissetoomise vastu.

6) Kõnealuste meetmete vajalikkust on juba pikka aega tunnistatud ning neid käsitlevad paljud siseriiklikud õigusaktid ja rahvusvahelised konventsioonid, sealhulgas ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 6. detsembril 1951. aastal sõlmitud ülemaailmse tähtsusega rahvusvaheline taimekaitsekonventsioon (IPPC).

7) Üks tähtsamatest meetmetest on koostada loetelu eriti ohtlike kahjulike organismide kohta, mille toomine ühendusse tuleb keelata, ning loetelu kahjulike organismide kohta, mille toomine ühendusse, kui need esinevad teatavatel taimedel või taimsetel saadustel, tuleb samuti keelata.

8) Mõningate selliste kahjulike organismide esinemist ei ole võimalik tõhusalt kontrollida, kui taimed või taimsed saadused tuuakse sisse riikidest, kus kõnealuseid organisme leidub. Seetõttu on tarvis ette näha miinimumnõuded niisuguste taimede ja taimsete saaduste sissetoomise keelustamise kohta või sätestada tootjariikides läbiviidavad erikontrollid.

9) Kõnealused taimetervise kontrollid peavad piirduma kolmandatest riikidest sissetoodavate toodetega ja juhtumitega, mil olulised tõendid viitavad, et üht taimetervist käsitlevatest sätetest ei ole täidetud.

10) On vaja ette näha teatavatest sätetest teatavatel tingimustel erandite lubamine. Kogemused on näidanud, et mõningate erandite tegemine võib olla sama kiireloomuline kui kaitsemeetmete võtmine. Seetõttu tuleks käesolevas direktiivis kindlaksmääratud kiireloomuliste juhtumite menetlust kohaldada ka nimetatud eranditele.

11) Ajutised kaitsemeetmed, mida käesolevas direktiivis ei sätestata, tuleks tavalises korras vastu võtta liikmesriigis, kus tekib otsene oht kahjulike organismide sissetoomiseks või levikuks. Kõikidest kaitsemeetmete võtmist nõudnud juhtumitest tuleks teatada komisjonile.

12) Võttes arvesse Prantsuse ülemeredepartemangude ja muu ühenduse vahelise taimede ja taimsete saadustega kauplemise tähtsust, oleks soovitav käesoleva direktiivi sätteid kohaldada ka nendes departemangudes. Pidades silmas Prantsuse ülemeredepartemangude põllumajandusliku tootmise eripära, on asjakohane lisaks ette näha kaitsemeetmed, mida põhjendatakse kohalike taimede elu ja tervise kaitsmisega. Käesoleva direktiivi sätted peaksid samuti hõlmama kaitsemeetmeid kahjulike organismide sissetoomise vastu Prantsuse ülemeredepartemangudesse Prantsusmaa teistest osadest.

13) Nõukogu 26. juuni 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 1911/91 ühenduse õiguse kohaldamise kohta Kanaari saarte suhtes5 integreeritakse Kanaari saared ühenduse tolliterritooriumi ja ühisesse poliitikasse. Nimetatud määruse artiklite 2 ja 10 alusel on ühise põllumajanduspoliitika kohaldamise tingimuseks tarnimise erikorra jõustumine. Selle kohaldamisega peavad samuti kaasnema erimeetmed põllumajandustoodangu osas.

14) Nõukogu 26. juuni 1991. aasta otsuses 91/314/EMÜ, millega kehtestatakse Kanaari saarte kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm (Poseican),6 visandatakse rakendatavad valikmeetmed, et võtta arvesse nende saarte eriprobleeme ja piiranguid.

15) Seetõttu on Kanaari saarte taimetervise olukorra huvides tarvis käesoleva direktiivi teatavate meetmete kohaldamist pikendada ajavahemikuks, mis lõpeb kuus kuud pärast tähtpäeva, mil liikmesriigid peavad hakkama rakendama uusi käesoleva direktiivi lisadega seonduvaid sätteid Prantsuse ülemeredepartemangude ja Kanaari saarte kaitseks.

16) Käesoleva direktiivi kohaldamiseks on asjakohane sätestada näidissertifikaadid, mis on heaks kiidetud rahvusvahelises taimekaitsekonventsioonis, muudetud 21. novembril 1979. aastal, ja mille ühtne kujundus on välja töötatud tihedas koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega. Samuti on asjakohane sätestada teatavad eeskirjad kõnealuste sertifikaatide väljaandmise tingimuste kohta, varasemate näidiste kasutamise kohta üleminekuperioodil ning kolmandatest riikidest pärit taimede ja taimsete saaduste sertifitseerimise tingimuste kohta.

17) Taimede või taimsete saaduste importimisel kolmandatest riikidest vastutavad vajalike sertifikaatide väljaandmise eest nimetatud riikides pädevad asutused, mis on selleks põhimõtteliselt volitatud vastavalt rahvusvahelisele taimekaitsekonventsioonile. Oleks soovitav koostada niisuguste konventsiooniga mitteühinenud kolmandate riikide pädevate asutuste loetelu.

18) Tuleks lihtsustada menetlusi, mida kohaldatakse teatavatele käesoleva direktiivi lisades tehtavatele muudatustele.

19) Tuleks selgitada käesoleva direktiivi reguleerimisala puidu puhul. Eelkõige tuleb järgida ühenduse määrustes sätestatud puidu üksikasjalikke kirjeldusi.

20) Teatavaid seemneid ei ole nimetatud käesoleva direktiivi lisades loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete seas, mis peavad läbima taimetervise kontrolli päritoluriigis või lähteriigis, enne kui neid lubatakse ühendusse sisse tuua või kasutada ühendusesiseses kaubanduses.

21) On vaja sätestada, et teatavatel juhtudel viib komisjon kolmandatest riikidest pärit taimede, taimsete saaduste või muude toodete ametliku kontrolli läbi vastavas kolmandas riigis, mis on päritoluriik.

22) Ühenduse kontrolli viivad läbi komisjoni palgatud eksperdid ning liikmesriikide palgatud eksperdid, kelle teenused on komisjonile kättesaadavad. Kõnealuste ekspertide ülesanded tuleks määratleda seoses ühenduse taimetervise korra kohaselt nõutava tegevusega.

23) Selle korra reguleerimisala ei peaks enam piirduma liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubandusega, vaid seda tuleks laiendada ka turutegevusele liikmesriikides.

24) Põhimõtteliselt peaks kõigil ühenduse piirkondadel kahjulike organismide vastasest kaitsest võrdselt kasu olema. Siiski peab arvesse võtma erinevusi ökoloogilistes tingimustes ja teatavate kahjulike organismide levikus. Seetõttu tuleks määratleda "kaitstavad alad", mis fütosanitaarohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad ning mida tuleks eriti kaitsta siseturuga kooskõlas olevate tingimustega.

25) Ühenduse taimetervise korra kohaldamine ühenduses kui sisepiirideta alal ning kaitstavate alade sisseseadmine teeb vajalikuks eristada ühenduse toodetele kohaldatavaid nõudeid kolmandatest riikidest imporditavatele toodetele kohaldatavatest nõuetest ning kindlaks määrata asjaomased, kaitstavate alade kahjulikud organismid.

26) Kõige asjakohasem taimetervise kontrollide läbiviimiseks on tootmispaik. Seetõttu peab ühenduse toodangu puhul tegema kohustuslikuks viia kõnealused kontrollid läbi tootmispaigas ning neid tuleks laiendada kõigile taimedele ja taimsetele saadustele, mida kasvatatakse, toodetakse ja kasutatakse tootmispaikades või mis on seal muul viisil, ning seal kasutatavale kasvusubstraadile. Sellise kontrollisüsteemi tõhusaks toimimiseks peaksid kõik tootjad olema ametlikult registreeritud.

27) Kindlustamaks ühenduse taimetervise korra tõhusamat kohaldamist siseturul peab olema võimalik taimetervise kontrolliks kasutada peale liikmesriikide taimekaitseteenistuste töötajate ka teisi ametnikke, kelle väljaõpet ühendus peaks koordineerima ja rahaliselt toetama.

28) Rahuldavate kontrollitulemuste puhul võib rahvusvahelises kaubanduses kasutatava fütosanitaarsertifikaadi asemel ühenduse toodetel vastava tootetüübi puhul kasutada heakskiidetud tähist (taimepassi), millega tagatakse toodete vaba liikumine kogu ühenduses või ühenduse nendes osades, mille kohta see kehtib.

29) Ebarahuldavate kontrollitulemuste puhul võetavad ametlikud meetmed tuleks täpsustada.

30) Tagamaks ühenduse taimetervise korra järgimist siseturul, tuleks kehtestada turustamise ajal tehtavate ametlike kontrollide süsteem. Süsteem peaks kogu ühenduses olema võimalikult usaldusväärne ja ühtne, kuid see ei peaks hõlmama liikmesriikide vahelistel piiridel tehtavaid erikontrolle.

31) Kolmandatest riikidest pärit tooted tuleks siseturu raames põhimõtteliselt allutada taimetervise kontrollile, kui need esmakordselt ühendusse tuuakse. Rahuldavate kontrollitulemuste puhul tuleks kolmandatest riikidest pärit toodete puhul välja anda taimepass, millega neile tagatakse ühenduse toodetega võrdväärne vaba liikumine.

32) Vajalike tagatistega siseturu väljakujundamisest tuleneva olukorra raskustest ülesaamiseks on oluline tugevdada liikmesriikide ja ühenduse taimetervise kontrolliasutuste infrastruktuuri ühenduse välispiiril, osutades erilist tähelepanu neile liikmesriikidele, mis oma geograafilise asendi tõttu on ühenduse piiripunktideks. Komisjon teeb ettepaneku, et Euroopa ühenduste üldeelarvesse lisatakse sel eesmärgil vajalikud assigneeringud.

33) Ühenduse taimetervise korra tõhususe suurendamiseks siseturul peaksid liikmesriigid ühtlustama taimetervise eest vastutavate töötajate tegevust. Sel eesmärgil esitab komisjon enne 1. jaanuari 1993 ühenduse taimetervise tegevusjuhise.

34) Liikmesriikidel ei ole enam võimalik vastu võtta taimetervise erisätteid nende territooriumile toodavate teistest liikmesriikidest pärit taimede ja taimsete saaduste kohta. Kõik taimede ja taimsete saaduste taimetervise nõuded tuleks kehtestada ühenduse tasandil.

35) On tarvis kehtestada ühenduse rahaliste toetuste süsteem, et ühenduse tasandil jagada võimalike riskide koorem, mis tuleneb ühenduse taimetervise korra rakendamisest kaubanduses.

36) Vältimaks nakatumist kolmandatest riikidest sissetoodud kahjulike organismidega, peaks ühenduses olema rahaline toetus, mis on ette nähtud taimetervise kontrolliasutuste infrastruktuuri tõhustamiseks ühenduse välispiiridel.

37) Taimetervise kord peaks ette nägema ka piisava toetuse teatavateks kuludeks liikmesriikide poolt vastuvõetud erimeetmete puhul, et kontrollida ja vajaduse korral hävitada kahjulikud organismid, mis on sisse toodud kolmandatest riikidest või ühenduse teistest piirkondadest, ning võimaluse korral parandada tekitatud kahju.

38) Ühenduse rahalise toetuse andmise süsteemi üksikasjad tuleks kindlaks määrata kiirmenetluse korras.

39) Tuleb tagada, et komisjon on täielikult informeeritud kõnealuste kahjulike organismide sissetoomise võimalikest põhjustest.

40) Eelkõige peaks komisjon jälgima ühenduse taimetervise korra nõuetekohast kohaldamist.

41) Tuleks kehtestada, et kui kahjulike organismide sissetoomise on põhjustanud ebapiisavad uuringud või kontrollid, siis kohaldatakse tagajärgede suhtes ühenduse õigust, võttes arvesse teatavaid erimeetmeid.

42) Liikmesriikidel ja komisjonil on asjakohane teha tihedat koostööd nõukogu otsusega 76/894/EMÜ7 asutatud alalises taimetervise komitees.

43) Käesolev direktiiv ei tohi mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VIII lisa B osas esitatud õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1. Käesolevas direktiivis käsitletakse kaitsemeetmeid, mis võetakse liikmesriikidesse taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide sissetoomise suhtes teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest.

Direktiivis käsitletakse ka:

a) alates 1. juunist 1993 kaitsemeetmeid kahjulike organismide leviku vastu ühenduses seoses taimede, taimsete saaduste ja muude toodete veoga liikmesriigis;

b) kaitsemeetmeid kahjulike organismide sissetoomise vastu Prantsuse ülemeredepartemangudesse Prantsusmaa teistest osadest ning vastupidi, Prantsuse ülemeredepartemangudest Prantsusmaa teistesse osadesse;

c) kaitsemeetmeid kahjulike organismide sissetoomise vastu Kanaari saartele Hispaania teistest osadest ning vastupidi, Kanaari saartelt Hispaania teistesse osadesse.

2. Ilma et see piiraks ühenduse teatavate piirkondade taimetervise olukorra kaitseks kehtestatavate tingimuste kohaldamist ning võttes arvesse põllumajanduslike ja ökoloogiliste tingimuste erinevusi, võib artiklis 18 sätestatud korras kindlaks määrata lisaks käesolevas direktiivis sätestatud meetmetele kaitsemeetmed, mida põhjendatakse taimede elu ja tervise kaitsega Prantsuse ülemeredepartemangudes ja Kanaari saartel.

3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata Ceuta või Melilla suhtes.

4. Iga liikmesriik moodustab või määrab ühe vastutava keskasutuse, mis riigi valitsuse kontrolli all vastutab eelkõige koordineerimise ja kontaktide eest käesoleva direktiiviga hõlmatud taimetervise valdkonnas. Selleks võiks eelistatavalt olla määratud rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni (IPPC) alusel moodustatud ametlik taimekaitseteenistus. Sellest ametiasutusest ja kõigist hilisematest muudatusest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

5. Kahjulike organismide sissetoomise suhtes Prantsuse ülemeredepartemangudest Prantsusmaa teistesse osadesse ja teistesse liikmesriikidesse ning Prantsuse ülemeredepartemangudes levimise suhtes võetavate kaitsemeetmete puhul asendatakse käesoleva artikli lõike 1 punktis a, artikli 3 lõikes 4, artikli 4 lõigetes 2 ja 4, artikli 5 lõigetes 2 ja 4, artikli 6 lõigetes 5 ja 6, artikli 10 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 13 lõigetes 8, 10 ja 11 nimetatud kuupäevad vastava kuupäevaga, millega lõpeb kuue kuu pikkune ajavahemik alates tähtpäevast, mil liikmesriigid peavad hakkama rakendama uusi, I-V lisaga seotud sätteid Prantsuse ülemeredepartemangude kaitseks. Alates samast kuupäevast käsitatakse käesoleva artikli lõike 1 punkti b ja lõiget 2 väljajäetuna.

6. Kahjulike organismide sissetoomise suhtes Kanaari saartelt Hispaania teistesse osadesse ja teistesse liikmesriikidesse ning Kanaari saartel levimise suhtes võetavate kaitsemeetmete puhul asendatakse käesoleva artikli lõigus 1a, artikli 3 lõikes 4, artikli 4 lõigetes 2 ja 4, artikli 5 lõigetes 2 ja 4, artikli 6 lõigetes 5 ja 6, artikli 10 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 13 lõigetes 8, 10 ja 11 nimetatud kuupäevad vastava kuupäevaga, millega lõpeb kuue kuu pikkune ajavahemik alates tähtpäevast, mil liikmesriigid peavad hakkama rakendama uusi, I-V lisaga seotud sätteid Kanaari saarte kaitseks. Alates samast kuupäevast käsitatakse käesoleva artikli lõike 1 punkti c väljajäetuna.

Artikkel 2

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) taimed elusad taimed ja taimeosad, kaasa arvatud seemned;

elusate taimeosadena käsitatakse:

- viljad botaanilises tähenduses, v.a sügavkülmutatud,

- köögiviljad, v.a sügavkülmutatud,

- varremugulad, mugulsibulad, sibulad, risoomid,

- lõikelilled,

- oksad lehtede või okastega,

- langetatud puud lehtede või okastega,

- taimede koekultuurid;

seemned seemned botaanilises tähenduses, v.a need, mis ei ole ette nähtud külvamiseks;

b) taimsed saadused töötlemata või lihttöötluse läbinud taimse päritoluga saadused, kui neid ei käsitata taimedena;

c) istutamine kõik toimingud, mille abil taimed paigutatakse oma kohale järgneva kasvamise, paljunemise või paljundamise tagamiseks;

d) istutamiseks ettenähtud taimed:

- taimed, mis on juba istutatud ja mis on ette nähtud jääma oma kohale või mis istutatakse pärast sissetoomist ümber, või

- taimed, mis sissetoomise ajal ei ole istutatud, kuid mida kavatsetakse pärast sissetoomist istutada;

e) kahjulikud organismid taimede või taimsete saaduste kahjurid, kes kuuluvad taime- või loomariiki või kes on viirused, mükoplasmad või muud haigusetekitajad;

f) taimepass ametlik etikett, millega tõendatakse, et käesoleva direktiivi taimetervise standardite ja erinõuetega seotud sätted on täidetud, ning mis on:

- eri liiki taimede või taimsete saaduste puhul ühenduse tasandil standardiseeritud ja

- liikmesriigi vastutatava ametiasutuse poolt koostatud ja välja antud vastavalt rakenduseeskirjadele, milles sätestatakse taimepasside väljaandmise üksikasjad.

Teatavate tooteliikide puhul võib artiklis 18 sätestatud korras otsustada kasutada mitte etikette, vaid teistsugust märgistust ametliku heakskiitmise kohta.

Standardiseerimine kehtestatakse artiklis 8 sätestatud korras. Standardiseeritult määratakse kindlaks ka niisugune märgistus taimepassides, mis artikli 10 lõike 1 teise lõigu kohaselt ei kehti ühenduse kõikides osades;

g) liikmesriigi vastutavad ametiasutused:

i) artikli 1 lõikes 4 osutatud liikmesriigi ametlik(ud) taimekaitseteenistus(ed) või

ii) iga riigiasutus, mis on loodud:

- riigi tasandil,

- või piirkondlikul tasandil riigi ametiasutuste järelevalve all, asjaomase liikmesriigi põhiseadusega sätestatud piirides.

Liikmesriigi vastutavad ametiasutused võivad vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele käesoleva direktiiviga neile määratud ning nende järelevalve all täidetavad ülesanded delegeerida mis tahes avalik-õiguslikule või eraõiguslikule juriidilisele isikule, kes ametlikult heakskiidetud põhikirja alusel täidab üksnes teatavaid ülesandeid avalikes huvides, eeldusel et sellisel juriidilisel isikul ja selle liikmetel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.

Liikmesriigid tagavad, et esimese lõigu punktides i ja ii osutatud asutuste vahel toimub tihe koostöö.

Artiklis 18 sätestatud korras võib heaks kiita ka muid esimese lõigu punktis i osutatud asutuste nimel loodud, nende alluvuses ja järelevalve all tegutsevaid juriidilisi isikuid, tingimusel et nimetatud isikutel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.

Artikli 1 lõikes 4 osutatud keskasutus teatab komisjonile asjaomase liikmesriigi vastutavatest ametiasutustest. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele;

h) kaitsealune piirkond ühenduse piirkond, kus:

- üks või mitu käesolevas direktiivis osutatud kahjulikest organismidest, mida esineb ühes või mitmes ühenduse osas, ei ole endeemilised ega neid ei esine, vaatamata soodsatele esinemistingimustele selles piirkonnas,

- on oht teatavate kahjulike organismide levimiseks soodsate ökoloogiliste tingimuste, eelkõige teatavate põllukultuuride tõttu, vaatamata sellele, et need organismid ei ole endeemilised ega esine ühenduses,

ning mida on artiklis 18 sätestatud korras tunnistatud vastavaks esimeses ja teises taandes sätestatud tingimustele ning esimeses taandes osutatud juhul asjaomase liikmesriigi (asjaomaste liikmesriikide) nõudmisel artiklis 21 osutatud ekspertide poolt sealsamas sätestatud korras läbiviidud vaatluse tulemused ei tõenda vastupidist. Teises taandes osutatud juhtudel on uurimine valikuline.

Kahjulikke organisme käsitatakse teatud piirkonnas levinuna, kui teatakse nende esinemisest seal ning kas ei võeta mingeid ametlikke meetmeid nende hävitamiseks või ei ole kõnealused meetmed osutunud kahel järjestikusel aastal tõhusaiks.

Esimese lõigu esimeses taandes sätestatud juhul teostab asjakohane liikmesriik või teostavad asjakohased liikmesriigid korrapärast süstemaatilist ametlikku vaatlust organismide suhtes, kelle puhul kaitstav ala on kehtestatud. Igast kõnealuse organismi leiust teatatakse viivitamata komisjonile. Niisugusest leiust tulenevat riski hindab alaline taimetervise komitee ning asjakohased meetmed võetakse artiklis 18 nimetatud korras.

Esimeses ja kolmandas lõigus osutatud vaatluse üksikasjad võib kehtestada artiklis 18 nimetatud korras, võttes arvesse usaldusväärseid teaduslikke ja statistilisi põhimõtteid.

Eespool nimetatud vaatluste tulemused teatatakse komisjonile. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

Komisjon esitab enne 1. jaanuari 1998 nõukogule aruande kaitstavate alade süsteemi toimimise kohta, lisades vajaduse korral asjakohased ettepanekud;

i) ametlik avaldus või meede avaldus või meede, kui selle on teinud või võtnud, ilma et see piiraks artikli 21 sätteid:

- liikmesriigi taimekaitseteenistuse esindajad või nende vastutusel tegutsev või muu avalik riigiteenistuja artikli 7 lõikes 1 või artikli 8 lõikes 2 nimetatud sertifikaatide väljaandmisega seotud avalduste või meetmete puhul,

- või kõigil muudel juhtudel kõnealused esindajad, avalikud teenistujad või liikmesriigi vastutava ametiasutuse palgatud volitatud ametiisikud tingimusel, et kõnealustel ametiisikutel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi ja et nad vastavad ametikoha erialase ettevalmistuse miinimumnõuetele.

Liikmesriigid tagavad oma avalike teenistujate või volitatud ametiisikute vajaliku erialase ettevalmistuse käesoleva direktiivi nõuetekohaseks kohaldamiseks. Kõnealuse ettevalmistuse suunised võib kehtestada artiklis 18 sätestatud korras.

Komisjon koostab koostöös alalise taimetervise komiteega ühenduse programmid, mis on seotud avalike teenistujate ja volitatud ametiisikute täiendkoolitusega ja mille eesmärgiks on tõsta nõutavad teadmised ja kogemused eespool nimetatud erialase ettevalmistuse tasemele, ning jälgib programmide täitmist. Komisjon aitab rahastada täiendkoolitust ning teeb ettepanekuid selleks vajalike assigneeringute lisamiseks ühenduse eelarvesse.

2. Kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti, käsitlevad käesoleva direktiivi sätted puitu üksnes siis, kui sellel on tervenisti või osaliselt säilinud looduslik kumer pind või kui see esineb laastude, tükikeste, saepuru või puidujäätmetena.

Ilma et see piiraks V lisaga seotud sätete kohaldamist, käsitatakse puiduna ka pakkimispuitu, tugiposte, kaubaaluseid või igasuguste kaupade vedudel kasutatavat pakkematerjali, vaatamata sellele, kas see vastab esimeses lõigus esitatud nõuetele või mitte, ja tingimusel, et see ohustab taimetervist.

Artikkel 3

1. Liikmesriigid keelavad I lisa A osas loetletud kahjulike organismide sissetoomise oma territooriumile.

2. Liikmesriigid keelavad II lisa A osas loetletud taimede ja taimsete saaduste sissetoomise oma territooriumile, kui need on saastunud kõnealuses lisa osas loetletud asjaomaste kahjulike organismidega.

3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata vastavalt tingimustele, mida võib kindlaks määrata artiklis 17 sätestatud korras, kui muud kui istutamiseks ettenähtud taimed on kergelt saastunud I lisa A osas või II lisa A osas loetletud kahjulike organismidega, mille kohta on eelnevalt sõlmitud kokkulepe liikmesriike taimetervise alal esindavate asutustega.

4. Liikmesriigid sätestavad, et alates 1. juunist 1993 kohaldatakse lõikeid 1 ja 2 ka asjaomaste kahjulike organismide leviku suhtes, mille on põhjustanud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liikmesriigi territooriumil.

5. Alates 1. juunist 1993 keelavad liikmesriigid asjakohastele kaitstavatele aladele tuua ning seal levitada:

a) kahjulikke organisme, mis on loetletud I lisa B osas;

b) taimi ja taimseid saadusi, mis on loetletud II lisa B osas, kui need on saastunud kõnealuste kahjulike organismidega.

6. Artiklis 18 sätestatud korras:

a) liigitatakse I ja II osas loetletud kahjulikud organismid järgmiselt:

- organismid, mida ühenduse territooriumil ei teata esinevat ja mis on kogu ühenduse jaoks olulise tähtsusega, on määratletud I lisa A osa I jaos ning II lisa A osa I jaos,

- organismid, mida ühenduse territooriumil teatakse esinevat, kuid mis ei ole endeemilised ega ole levinud kogu ühenduses ja mis on kogu ühenduse jaoks olulise tähtsusega, on määratletud vastavalt I lisa A osa II jaos ning II lisa A osa II jaos,

- ülejäänud kahjulikud organismid loetletakse I lisa B osas ning II lisa B osas määratletud kaitstavate alade juures, mille jaoks nad on olulised;

b) hävitatakse kahjulikud organismid, mis on endeemilised või levinud ühes või mitmes ühenduse osas, v.a need, mis on osutatud punkti a teises ja kolmandas taandes;

c) I ja II lisa ning nende eri osade ja jagude pealkirjad kohandatakse vastavalt punkidele a ja b.

7. Kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti, võib artiklis 18 ettenähtud korras otsustada, et liikmesriigid sätestavad, et:

a) teatavate I või II lisas loetlemata, taimedele või taimsetele saadustele kahjulikena käsitatavate organismide eraldi või koos toomine nende territooriumile või levitamine nende territooriumil on keelatud või vajab eriluba sama korra alusel kehtestatud tingimustel;

b) teatavate II lisas loetlemata, kuid muudel kui II lisas loetletud taimedel esinevate ning taimedele või taimsetele saadustele kahjulikena käsitatavate organismide toomine nende territooriumile või levitamine nende territooriumil on keelatud või vajab eriluba sama korra alusel kehtestatud tingimustel;

c) teatavate I ja II lisas loetletud, kuid piiratud aladel esinevate ning taimedele või taimsetele saadustele kahjulikena käsitatavate organismide toomine nende territooriumile või levitamine nende territooriumil on keelatud või vajab eriluba sama korra alusel kehtestatud tingimustel.

Esimest lõiku kohaldatakse kõnealuste organismide suhtes ka siis, kui nende suhtes ei kohaldata nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivi 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta8 või ühenduse teisi erisätteid geneetiliselt muundatud organismide kohta.

Artiklis 18 sätestatud korras määratakse kindlaks tingimused, mille kohaselt lõiget 1 ja lõike 5 punkti a, lõiget 2 ja lõike 5 punkti b ning lõiget 4 ei kohaldata katsete, teaduslike eesmärkide ja sordivaliku puhul.

Artiklis 18 sätestatud korras määratakse kindlaks tingimused, mille kohaselt pärast esimeses lõigus sätestatud meetmete võtmist ei kohaldata nimetatud lõiku katsete või teaduslike eesmärkide ja sordivaliku puhul.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid keelavad III lisa A osas loetletud taimede või taimsete saaduste sissetoomise oma territooriumile, kui need on pärit kõnealuses lisa osas osutatud riikidest.

2. Liikmesriigid sätestavad, et alates 1. juunist 1993 on nende territooriumil asuvatele asjakohastele kaitstavatele aladele keelatud tuua taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid, mis on loetletud III lisa B osas.

3. Artiklis 18 ettenähtud korras vaadatakse III lisa läbi, nii et A osa hõlmaks taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid, mis kujutavad fütosanitaarohtu kõigis ühenduse osades, ning B osa hõlmab taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid, mis kujutavad fütosanitaarohtu üksnes kaitstavatel aladel. Sealsamas määratletakse kaitstavad alad.

4. Alates 1. juunist 1993 ei kohaldata lõiget 1 enam ühendusest pärit taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes.

5. Artiklis 18 sätestatud korras määratakse kindlaks tingimused, mille kohaselt lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata katsete või teaduslike eesmärkide ja sordivaliku puhul.

6. Kui puudub kahjulike organismide levikuoht, võib liikmesriik sätestada, et lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata teatavatel üksikjuhtudel taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes, mis on kasvatatud, toodetud või kasutuses olnud kolmanda riigi vahetul piirialal ning kõnealusesse naabruses asuvasse liikmesriiki sisse toodud töötlemiseks selle piirivööndis.

Sellise erandi tegemisel täpsustab liikmesriik töötleva isiku nime ja asukoha. Kõnealused üksikasjad, mida korrapäraselt ajakohastatakse, peavad olema komisjonile kättesaadavad.

Taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega, mille puhul kehtestatakse esimese lõigu alusel erand, peab olema kaasas dokument, millest selgub asjakohase kolmanda riigi koht, kust nimetatud taimed, taimsed saadused ja muud tooted pärit on.

Artikkel 5

1. Liikmesriigid keelavad IV lisa A osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete sissetoomise oma territooriumile, kui kõnealuses lisa osas osutatud asjakohaseid erinõudeid ei ole täidetud.

2. Alates 1. juunist 1993 keelavad liikmesriigid IV lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete sissetoomise oma kaitstavatele aladele ning liikumise nendel aladel, kui kõnealuses lisa osas osutatud asjakohaseid erinõudeid ei ole täidetud.

3. Artiklis 18 ettenähtud korras muudetakse IV lisa vastavalt artikli 3 lõikega 6 ettenähtud kriteeriumidele.

4. Liikmesriigid sätestavad, et alates 1. juunist 1993 kohaldatakse lõiget 1 ka taimede, taimsete saaduste ja muude toodete liikumisel liikmesriigi territooriumil, ilma et see piiraks artikli 6 lõike 7 kohaldamist. Nimetatud lõiget ning lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata taimede, taimsete saaduste, toiduainete ja söötade väikeste koguste liikumisel, kui need on ette nähtud omanikule või kaubasaajale kasutamiseks mittetööstuslikel ja mittekaubanduslikel eesmärkidel või tarbimiseks veo ajal, tingimusel et ei ole kahjulike organismide levimise ohtu.

5. Artiklis 18 sätestatud korras määratakse kindlaks tingimused, mille kohaselt lõikeid 1, 2 ja 4 ei kohaldata katsete või teaduslike eesmärkide ja sordivaliku puhul.

6. Kui puudub kahjulike organismide levikuoht, võib liikmesriik sätestada, et lõikeid 1, 2 ja 4 ei kohaldata teatavatel üksikjuhtudel taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes, mis on kasvatatud, toodetud või kasutuses olnud kolmanda riigi vahetul piirialal ning kõnealusesse naabruses asuvasse liikmesriiki sisse toodud töötlemiseks selle piirivööndis.

Sellise erandi tegemisel täpsustab liikmesriik töötleva isiku nime ja asukoha. Kõnealused üksikasjad, mida korrapäraselt ajakohastatakse, peavad olema komisjonile kättesaadavad.

Taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega, mille puhul kehtestatakse esimese lõigu alusel erand, peab olema kaasas dokument, millest selgub asjakohase kolmanda riigi koht, kust nimetatud taimed, taimsed saadused ja muud tooted pärit on.

Artikkel 6

1. Liikmesriigid sätestavad, et V lisa A osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete toomisel teise liikmesriiki tuleb neid ja nende pakendeid ametlikus korras väga täpselt kontrollida kas täielikult või representatiivsete proovidega ning vajaduse korral tuleb ametlikult kontrollida ka veokit, et teha kindlaks et:

a) need ei ole saastunud I lisa A osas loetletud kahjulike organismidega;

b) II lisa A osas loetletud taimed ja taimsed saadused ei ole saastunud kõnealuses lisa osas loetletud asjakohaste kahjulike organismidega;

c) IV lisa A osas loetletud taimed, taimsed saadused ja muud tooted vastavad kõnealuses lisa osas märgitud asjakohastele erinõuetele.

2. Kui artikli 3 lõike 6 punktis a ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud meetmed on vastu võetud, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 1 üksnes I lisa A osa II jao, II lisa A osa II jao ning IV lisa A osa II jao suhtes. Kui nimetatud sätte kohaselt läbiviidud kontrolli käigus avastatakse I lisa A osa I jaos või II lisa A osa I jaos loetletud kahjulikke organisme, ei käsitata artiklis 10 nimetatud tingimusi täidetuna.

3. Liikmesriigid sätestavad lõikes 1 osutatud inspekteerimisabinõud, et kindlustada artikli 3 lõigete 4, 5 ja 7 või artikli 5 lõike 2 järgimist, kui sihtliikmesriik kasutab üht eespool nimetatud artiklites loetletud võimalust.

4. Liikmesriik sätestab, et IV lisa A osas osutatud seemneid, mis tuuakse sisse teise liikmesriiki, tuleb ametlikult kontrollida, et teha kindlaks nende vastavus kõnealuses lisa osas osutatud asjakohastele erinõuetele.

5. Samuti kohaldatakse lõikeid 1, 3 ja 4 taimede, taimsete saaduste ja muude toodete liikumistel liikmesriigi territooriumil alates 1. juunist 1993, ilma et see piiraks lõike 7 kohaldamist. Lõikeid 1, 3 ja 4 ei kohaldata I lisa B osas või II lisa B osas loetletud kahjulike organismide ega IV lisa B osas sätestatud erinõuete puhul, kui taimi, taimseid saadusi või muid tooteid veetakse kaitstavatelt aladelt läbi või neilt välja.

Lõigetes 1, 3 ja 4 osutatud ametlikud kontrollid tehakse kooskõlas järgmiste sätetega:

a) kontrolle laiendatakse ka asjakohastele taimedele või taimsetele saadustele, mida tootja kasvatab, toodab või kasutab või mis on muul viisil tema valduses oleval territooriumil, samuti ka seal kasutatavale kasvusubstraadile;

b) kontrollitakse ettevõtja valduses oleval territooriumil, eelistatavalt tootmiskohas;

c) kontrollitakse korrapäraselt asjakohaste ajavahemike järel vähemalt kord aastas ja vähemalt visuaalse vaatluse teel, ilma et see piiraks IV lisas nimetatud erinõuete kohaldamist; edasisi meetmeid võib võtta vastavalt lõikele 8.

Kõik tootjad, kelle puhul on lõigete 1-4 kohaselt tarvis teha teises lõigus osutatud ametlik kontroll, kantakse ametlikku registrisse koos registreerimisnumbriga, mille abil on neid võimalik identifitseerida. Sel viisil loodud ametlikud registrid tehakse komisjonile taotluse korral kättesaadavaks.

Ettevõtjal on teatavad kohustused, mis on kehtestatud vastavalt lõikele 8. Eelkõige peab ta viivitamata teavitama liikmesriigi vastutavat ametiasutust kõigist ebatavalistest kahjulike organismide ja sümptomite ilmingutest või taimede muudest kõrvalekalletest.

Lõikeid 1, 3 ja 4 ei kohaldata taimede, taimsete saaduste, toiduainete ja söötade väikeste koguste liikumisel, kui need on ette nähtud omanikule või kaubasaajale kasutamiseks mittetööstuslikel ja mittekaubanduslikel eesmärkidel või tarbimiseks veo ajal, tingimusel et ei ole kahjulike organismide levimise ohtu.

6. Liikmesriigid sätestavad, et alates 1. juunist 1993 tuleb teatavate V lisa A osas nimetamata, kuid lõike 8 kohaselt määratletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete tootjad või tootmispiirkonnas asuvad laomajandid või lähetuskeskused kanda ametlikku kohalikku, piirkondlikku või riiklikku registrisse lõike 5 kolmanda lõigu kohaselt. Nende suhtes võib igal ajal kohaldada lõike 5 teises lõigus sätestatud kontrolle.

Süsteemi, mille abil saab vajaduse korral ja võimaluste piires kindlaks teha teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete päritolu, võib tootmis- või kaubandustingimusi arvesse võttes luua lõike 8 kohaselt.

7. Kui kahjulike organismide levimise ohtu ei ole karta, võivad liikmesriigid vabastada:

- lõigetes 5 ja 6 sätestatud ametlikust registreerimisest väiketootjad või töötlejad, kelle kogutoodang ja müük on asjakohaste taimede, taimsete saaduste ja muude toodete osas ette nähtud kohalikul turul lõppkasutamiseks isikutele, kes ei ole seotud taimede tootmisega (kohalik liikumine), või

- nimetatud vabastuse saanud ettevõtjatelt pärit taimede, taimsete saaduste ja muude toodete kohalik liikumine lõigete 5 ja 6 alusel nõutavatest ametlikest kontrollidest.

Nõukogu vaatab komisjoni ettepanekul ja saadud kogemustele tuginedes enne 1. jaanuari 1998 uuesti läbi käesoleva direktiivi sätted kohaliku liikumise kohta.

8. Artiklis 18 sätestatud korras võetakse vastu rakendussätted, mis on seotud:

- leebemate tingimustega taimede, taimsete saaduste ja muude toodete liikumisele kaitstavatel aladel, mis on kehtestatud kõnealuste taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul ühe või mitme kahjuliku organismi suhtes,

- tagatistega taimede, taimsete saaduste ja muude toodete liikumisele kaitstavatel aladel, mis on kehtestatud kõnealustele taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul ühe või mitme kahjuliku organismi suhtes,

- ametlike kontrollide sageduse ja ajastusega, sealhulgas ka lõike 5 teise lõigu punktis c osutatud edasiste meetmetega,

- lõike 5 neljandas lõigus osutatud registreeritud tootjate kohustustega,

- lõikes 6 osutatud toodete spetsifikatsioonidega ning toodetega, mille puhul on ette nähtud lõikes 6 kehtestatud süsteem,

- muude lõikes 7 osutatud vabastusi käsitlevate nõuetega, eelkõige mõistete "väiketootja" ja "kohalik turg" ning nendega seotud asjakohaste menetluste puhul.

9. Registreerimise korraga ja lõike 5 kolmandas lõigus osutatud registreerimisnumbriga seotud rakenduseeskirjad võib vastu võtta artiklis 18 sätestatud korras.

Artikkel 7

1. Kui tingimusi käsitatakse artikli 6 lõigetes 1 ja 3 sätestatud kontrollide tulemuste põhjal täidetuna, võib välja anda VII lisa A osas esitatud näidisele vastava fütosanitaarsertifikaadi, mis on koostatud vähemalt ühes ühenduse ametlikus keeles ning, v.a tempel ja allkiri, täidetud trükitähtedes või masinakirjas ning soovitatavalt ühes ametlikus sihtliikmesriigi keeles.

Taimede botaanilised nimed märgitakse ladina tähtedega. Kinnitamata parandused või mahatõmbamised muudavad sertifikaadi kehtetuks. Kõikidele kõnealuse sertifikaadi koopiatele trükitakse või lüüakse templiga sõna "koopia" või "duplikaat".

2. Liikmesriigid sätestavad, et V lisa A osas loetletud taimi, taimseid saadusi ega muid tooteid ei või sisse tuua teise liikmesriiki ilma lõike 1 kohaselt väljaantud fütosanitaarsertifikaadita. Fütosanitaarsertifikaat võib olla välja antud kõige rohkem 14 päeva enne kuupäeva, mil taimed, taimsed saadused või muud tooted lähteliikmesriigist välja viiakse.

3. Liikmesriikide poolt artikli 6 lõike 3 (IV lisa B osas nimetatud seemnete puhul) ja artikli 6 lõike 4 järgimiseks võetavad meetmed määratakse kindlaks artiklis 17 sätestatud korras hiljemalt 31. detsembriks 1991.

Artikkel 8

1. Kui ei ilmne ühtki artiklis 2 sätestatud juhtumit, vabastavad liikmesriigid V lisa A osas loetletud taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mis on nende territooriumile sisse toodud teisest liikmesriigist ning ette nähtud edasiviimiseks kolmandasse liikmesriiki, edasistest artiklile 6 vastavatest kontrollidest, kui neil on kaasas liikmesriigi fütosanitaarsertifikaat, mis vastab VII lisa A osas esitatud näidisele.

2. Kui ühest liikmesriigist pärit taimed, taimsed saadused või muud tooted jaotatakse teises liikmesriigis väiksemateks osadeks, ladustatakse või nende pakendit muudetakse ning viiakse seejärel kolmandasse liikmesriiki, ei nõuta teiselt liikmesriigilt uut artiklile 6 vastavat kontrolli, kui on ametlikult kindlaks tehtud, et kõnealused tooted ei ole selle liikmesriigi territooriumil sattunud ohtlikku olukorda, mis võiks muuta küsitavaks nende vastavuse artiklis 6 sätestatud tingimustele. Sellisel juhul antakse ainult ühes eksemplaris välja VII lisa B osas esitatud näidisele vastav reekspordi fütosanitaarsertifikaat, mis on koostatud vähemalt ühes ühenduse ametlikus keeles ning, v.a tempel ja allkiri, täidetud trükitähtedes või masinakirjas ning soovitatavalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles. Kõnealune sertifikaat lisatakse esimeses liikmesriigis väljaantud fütosanitaarsertifikaadile või selle tõestatud koopiale. Kõnealuse sertifikaadi võib pealkirjastada "Reekspordi fütosanitaarsertifikaat". Artikli 8 lõike 1 teist lõiku kohaldatakse mutatis mutandis.

Reekspordi fütosanitaarsertifikaat võib olla välja antud kuni 14 päeva enne kuupäeva, mil taimed, taimsed saadused või muud tooted reeksportivast liikmesriigist välja viiakse.

3. Lõikeid 1 ja 2 võib kohaldada ka siis, kui taimed, taimsed saadused või muud tooted on sisse viidud järjestikku mitmesse liikmesriiki. Kui niisugusel juhul on välja antud rohkem kui üks reekspordi fütosanitaarsertifikaat, peavad toodetega kaasas olema järgmised dokumendid:

a) viimane fütosanitaarsertifikaat või selle tõestatud koopia;

b) viimane reekspordi fütosanitaarsertifikaat;

c) reekspordi fütosanitaarsertifikaadid, mis on eelnenud punktis b nimetatud sertifikaadile, või nende tõestatud koopiad.

Artikkel 9

1. Taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse IV lisa A osas sätestatud erinõudeid, on vastavalt artiklile 7 nõutav ametlik fütosanitaarsertifikaat välja antud riigis, kust taimed, taimsed saadused ja muud tooted on pärit, v.a:

- puidu puhul, kui IV lisa A osas sätestatud erinõuete täitmiseks piisab, et puit on kooritud,

- muudel juhtudel, kui IV lisa A osas sätestatud erinõudeid on võimalik täita ka mujal kui päritolukohas.

2. Lõiget 1 kohaldatakse ka IV lisa B osas loetletud taimede ja taimsete saaduste sisseviimisel liikmesriikidesse, mis on nimetatud kõnealuste toodete puhul kõnealuses lisa osas.

Artikkel 10

1. Kui tingimusi käsitatakse artikli 6 lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud ning artikli 6 lõike 5 kohaselt läbiviidud kontrollide tulemuste põhjal täidetuna, antakse alates 1. juunist 1993 artiklites 7 või 8 osutatud fütosanitaarsertifikaatide asemel välja taimepass vastavalt sätetele, mida võib vastu võtta käesoleva artikli lõike 4 alusel.

Kui kontrollid ei hõlma kaitstavate alade asjakohaseid tingimusi või kui leitakse, et kõnealused tingimused ei ole täidetud, ei ole väljaantud taimepass nendel aladel kehtiv ning sellesse tehakse niisugusteks juhtumiteks ettenähtud märge vastavalt artikli 2 lõike 1 punktile f.

2. V lisa A osa I jaos loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul on alates 1. juunist 1993 lubatud ühenduses kohalik liikumine ainult artikli 6 lõikes 7 määratletud tähenduses, kui kõnealuste toodete, nende pakendi või neid vedava veoki külge ei ole kinnitatud artikli 1 kohaselt välja antud ja kõnealusel territooriumil kehtivat taimepassi.

V lisa A osa II jaos loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid ei tohi kaitstavatele aladele alates 1. juunist 1993 sisse tuua ega seal vedada, kui kõnealuste toodete, nende pakendi või neid vedava veoki külge ei ole kinnitatud artikli 1 kohaselt välja antud ja kõnealusel alal kehtivat taimepassi. Käesolevat lõiku ei kohaldata, kui artikli 6 lõikes 8 sätestatud tingimused vedude kohta kaitstavate alade kaudu on täidetud.

Esimest ja teist lõiku ei kohaldata taimede, taimsete saaduste, toiduainete ja söötade väikeste koguste vedudele, kui need on ette nähtud omanikule või kaubasaajale kasutamiseks mittetööstuslikel ja mittekaubanduslikel eesmärkidel või tarbimiseks veo ajal, kui seejuures puudub kahjulike organismide levimise oht.

3. Taimepassi võib hiljem ükskõik millises ühenduse osas asendada teise taimepassiga vastavalt järgmistele sätetele:

- taimepassi võib asendada üksnes juhul, kui saadetis jaotatakse mitmeks osaks või kui eri saadetised või nende osad liidetakse või kui saadetisse kuuluvate taimede tervislik seisund muutub, ilma et see piiraks IV osas sisalduvate erinõuete kohaldamist, või muudel juhtudel, mis on määratletud vastavalt lõikele 4,

- asendus võib toimuda üksnes füüsilise või juriidilise isiku nõudel, kes võib olla tootja või mitte ning on kantud ametlikku registrisse vastavalt artikli 6 lõike 5 kolmandale lõigule mutatis mutandis,

- asenduspassi võib koostada üksnes selle piirkonna vastutav ametiasutus, kus taotluse esitanud ettevõte asub, ning üksnes sel juhul, kui võib kindlalt tagada, et kõnealune toode on identifitseeritav ning pärast tootja juurest lähetamist ei ole ohtu I ja II lisas loetletud kahjulike organismide levimiseks,

- asendamise kord peab vastama sätetele, mida võib vastu võtta lõike 4 alusel,

- asenduspassis peab olema vastavalt lõikele 4 kindlaksmääratud erimärgistus, mis sisaldab esialgse tootja registrinumbri ning kui taimede tervislikus seisundis on toimunud muutus, siis ka märkuse kõnealuse muutuse eest vastutava ettevõtja kohta.

4. Artiklis 18 sätestatud korras võidakse vastu võtta rakendussätted:

- lõikes 1 sätestatud taimepasside väljaandmise üksikasjaliku korra kohta,

- tingimuste kohta, mille puhul lõike 3 esimese taande kohaselt võib välja anda asenduspassi,

- lõike 3 kolmandas taandes sätestatud asenduspassi väljaandmise menetluse üksikasjade kohta,

- lõike 3 viiendas taandes sätestatud asenduspassides nõutava erimärgistuse kohta.

Artikkel 11

1. Kui artikli 6 lõigetes 1, 3 ja 4 ettenähtud ning vastavalt artikli 6 lõikele 5 läbiviidud kontrollide põhjal tehakse kindlaks, et nendes lõigetes sätestatud tingimused ei ole täidetud, siis taimepassi välja ei anta, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist.

2. Kui asjakohaste kontrollide tulemuste laadi arvesse võttes tehakse kindlaks, et osa tootja poolt kasvatatud, toodetud, kasutatud või muul juhul tema valduses oleval territooriumil esinevatest taimedest või seal kasutatavast kasvusubstraadist ei kujuta endast ohtu kahjulike organismide levimiseks, siis lõiget 1 kõnealuse osa suhtes ei kohaldata.

3. Kui lõiget 1 kohaldatakse, siis võetakse kõnealuste taimede, taimsete saaduste või kasvusubstraadi suhtes üks või mitu järgmistest ametlikest meedetest:

- asjakohane töötlus, mille järel antakse välja vastavalt artiklile 10 ettenähtud taimepass, kui tingimusi käsitatakse töötluse tulemusel täidetuna,

- luba vedada ametliku kontrolli all aladele, millele need ei kujuta lisaohtu,

- luba vedada ametliku kontrolli all tööstusliku töötlemise kohtadesse,

- hävitamine.

Artiklis 18 sätestatud korras võib vastu võtta rakendussätted, mis on seotud:

- tingimustega, mille puhul peab või ei pea kohaldama üht või mitut esimeses lõigus osutatud meedet,

- kõnealuste meetmete eripära ja tingimustega.

4. Kui kohaldatakse lõike 1 sätteid, peatatakse tootja tegevus osaliselt või täielikult, kuni tehakse kindlaks, et kahjulike organismide leviku oht on kõrvaldatud. Artiklit 10 tegevuse peatamise vältel ei kohaldata.

5. Kui artikli 6 lõike 6 kohaselt läbiviidud ametlike kontrollide põhjal leitakse, et kõnealuses artiklis nimetatud tooted ei ole vabad I ja II lisas loetletud kahjulikest organismidest, kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 2, 3 ja 4 mutatis mutandis.

Artikkel 12

1. Liikmesriigid ei nõua täiendavaid kinnitusi artiklites 7, 8 või 9 viidatud fütosanitaarsertifikaatidele.

2. Kui tehakse kindlaks, et osa taimede, taimsete saaduste või muude toodete saadetisest on saastunud I ja II lisas loetletud kahjulike organismidega, ei keelata ülejäänud osa sissetoomist, kui leitakse, et selle puhul ei kahtlustata saastumist ning et puudub võimalus kahjulike organismide levikuks.

3. Liikmesriigid sätestavad, et fütosanitaarsertifikaatidel või reekspordi fütosanitaarsertifikaatidel, mis antakse välja, kui taimed, taimsed saadused või muud tooted veetakse sisse nende territooriumile, peab olema pädeva teenistuse poolt löödud sisenemist kinnitav tempel, millel on vähemalt teenistuse nimi ja sisenemiskuupäev.

4. Liikmesriigid tagavad, et nende taimekaitseorganisatsioon teatab reeksportinud liikmesriigile kõikidest juhtudest, mil sealt toodud taimed, taimsed saadused ja muud tooted on kinni peetud ja nende suhtes on kohaldatud taimetervisemeetmetega seotud keelde või piiranguid. Kõnealust teavet antakse, ilma et see takistaks meetmete kohaldamist, mida esimesena nimetatud taimekaitseorganisatsioon on pidanud vajalikuks kinnipeetud saadetise suhtes võtta, ning see edastatakse võimalikult kiiresti, nii et asjaomane taimekaitseorganisatsioon võib juhtumit uurida eelkõige vajalike sammude astumiseks, et ennetada edasisi samalaadseid juhtumeid ning vajaduse ja võimaluse korral võtta kinnipeetud saadetise suhtes meetmeid, mis vastavad kõnealuse juhtumi ohutasemele. Artiklis 17 ettenähtud korras võib luua ühtse infosüsteemi.

5. Tagamaks vastavust käesoleva direktiivi sätetele, eelkõige artikli 10 lõikele 2, korraldavad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 1993 ametlikke kontrolle, mis viiakse läbi pisteliselt ning diskrimineerimata taimede, taimsete saaduste ja muude toodete päritolu tõttu, ning kooskõlas järgmiste sätetega:

- juhuslikud kontrollid toimuvad igal ajal ja kõigis kohtades, kuhu taimed, taimsed saadused või muud tooted on veetud,

- juhuslikud kontrollid toimuvad territooriumil, kus taimed, taimsed saadused või muud tooted on kasvatatud, toodetud, ladustatud või müüki pandud, ning ostjate valduses olevatel territooriumidel,

- juhuslikud kontrollid toimuvad samal ajal muu dokumentide kontrolliga, mis viiakse läbi muudel põhjustel kui taimetervise tõttu.

Kontrollid peavad toimuma regulaarselt territooriumil, mis on kantud ametlikku registrisse vastavalt artikli 10 lõikele 3 ja artikli 13 lõikele 8, ning võivad toimuda regulaarselt territooriumil, mis on kantud ametlikku registrisse vastavalt artikli 6 lõikele 6.

Kontrollid võivad olla sihipärased, kui on ilmnenud fakte, mille põhjal võib oletada, et käesoleva direktiivi üht või mitut sätet ei täideta.

6. Taimede, taimsete saaduste ja muude toodete ostjad, kes lõpptarbijana on taimede tootmisega ametialaselt tegelevad isikud, säilitavad asjakohaseid taimepasse vähemalt aasta jooksul ning kannavad selle kohta oma registrisse viite.

Kontrollijatel peab olema juurdepääs taimedele, taimsetele saadustele või muudele toodetele igal tootmis- ja turustusahela etapil. Neil on õigus korraldada kõiki uuringuid, mis on vajalikud asjakohasteks kontrollideks, sealhulgas ka taimepasside ja registrite osas.

7. Liikmesriike võivad ametlikel kontrollidel aidata artiklis 21 osutatud eksperdid.

8. Kui vastavalt lõigetele 5 ja 6 läbiviidud ametlike kontrollidega tehakse kindlaks, et taimed, taimsed saadused või muud tooted kujutavad ohtu kahjulike organismide levitamiseks, tuleb nende suhtes võtta ametlikud meetmed vastavalt artikli 11 lõikele 3.

Artikkel 13

1. Liikmesriigid sätestavad vähemalt V lisa B osas loetletud ja kolmandatest riikidest nende territooriumile sissetoodavate taimede, taimsete saaduste ja teiste toodete suhtes, et:

a) kõnealuseid taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid ning nende pakendeid kontrollitakse ametlikus korras väga täpselt kas täielikult või representatiivse valimi põhjal ning vajaduse korral kontrollitakse ametlikus korras väga täpselt ka veokit, et võimalikult paremini kindlaks teha, et:

- need ei ole saastunud I lisa A osas loetletud kahjulike organismidega;

- II lisa A osas loetletud taimed ja taimsed saadused ei ole saastunud sealsamas loetletud kõnealuste kahjulike organismidega;

- IV lisa A osas loetletud taimed, taimsed saadused ja muud tooted vastavad sealsamas märgitud erinõuetele;

b) nendega on kaasas artiklis 7 või 8 ettenähtud sertifikaadid ning et fütosanitaarsertifikaat ei ole välja antud rohkem kui 14 päeva enne kuupäeva, mil taimed, taimsed saadused või muud tooted on lähteriigist välja viidud. Artiklis 7 või 8 ettenähtud sertifikaadid sisaldavad olenemata oma kujundusest teavet vastavalt näidisele, mis on määratletud IPPC lisas, muudetud 21. novembril 1979, ning on välja antud IPPC alusel selleks volitatud asutuste poolt või konventsiooniga mitteühinenud riikide puhul nende riikide õigusnormide alusel. Artiklis 17 sätestatud korras võib koostada nimekirja asutustest, keda kolmandad riigid on volitanud sertifikaate välja andma.

Erandina esimesest lõigust võib üleminekuperioodil kasutada fütosanitaarsertifikaatide originaale, mis on välja antud vastavalt IPPC lisas sätestatud näidisele. Niisuguse üleminekuperioodi lõpptähtaja võib kindlaks määrata artiklis 17 sätestatud korras.

2. Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse artikli 6 lõikes 4 ja artikli 7 lõikes 3 osutatud juhtudel.

3. Liikmesriigid võivad samuti sätestada, et ametlikult kontrollitakse kolmandatest riikidest pärit saadetisi, mis tollideklaratsiooni kohaselt ei sisalda V lisa B osas loetletud taimi, taimseid saadusi või muid tooteid, kui on tõsiselt põhjust oletada eeskirjade rikkumist.

Artiklis 17 sätestatud korras:

- võib täpsustada juhud, mille puhul niisuguseid kontrolle tehakse,

- võib sätestada niisuguste kontrollide viisid.

Kui pärast kontrollitulemusi on saadetise suhtes ikka veel kahtlusi, eriti selle perekonna, liigi või päritolu osas, käsitatakse saadetist sisaldavana V lisa B osas loetletud taimi, taimseid saadusi või muid tooteid.

4. Kui puudub kahjulike organismide levimise oht:

- ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2, kui taimed, taimsed saadused ja muud tooted viiakse otse ühest ühenduses asuvast punktist teise kolmanda riigi territooriumi kaudu,

- ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ning artikli 4 lõiget 1 transiitvedude puhul läbi ühenduse territooriumi,

- ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 väikeste taime-, taimsete saaduste, toiduaine- või söödakoguste puhul, kui need on ette nähtud omanikule või kauba saajale kasutamiseks mittetööstuslikel või mitteärilistel eesmärkidel või tarbimiseks veo ajal.

5. Artiklis 18 sätestatud korras määratakse kindlaks tingimused, mille kohaselt käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata katsete, teaduslike eesmärkide ja sordivaliku puhul.

6. Kui puudub kahjulike organismide levimise oht, võib liikmesriik sätestada, et lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata teatavatel üksikjuhtudel taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes, mis on kasvatatud, toodetud või kasutuses olnud kolmanda riigi vahetul piirialal ning kõnealusesse naabruses asuvasse liikmesriiki sisse toodud töötlemiseks selle piirivööndis.

Sellise erandi kehtestamisel täpsustab liikmesriik töötleva isiku nime ja asukoha. Kõnealused üksikasjad, mida korrapäraselt ajakohastatakse, peavad olema komisjonile kättesaadavad.

Taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega, mille puhul kehtestatakse esimese lõigu alusel erand, peab olema kaasas dokument, millest selgub asjakohase kolmanda riigi koht, kust nimetatud taimed, taimsed saadused ja muud tooted pärit on.

7. Komisjon ja teatavate kolmandate riikide pädevad asutused võivad vastavalt artiklis 18 sätestatud korras heakskiidetud tehnilisele korrale kokku leppida, et käesoleva artikli lõike 1 punktis a osutatud kontrollidega seotud toiminguid võib läbi viia komisjoni järelevalve all ning vastavalt artikli 21 asjakohastele sätetele ka asjaomases kolmandas riigis koostöös selle kolmanda riigi ametliku taimekaitseorganisatsiooniga.

8. Alates 1. juunist 1993 kohaldatakse lõike 1 punkti a kaitstavatele aladele toodavate saadetiste puhul vastavalt I, II ja IV lisa B osas loetletud kahjulike organismide ja erinõuete suhtes. Samast kuupäevast alates kohaldatakse lõiget 1 esmakordselt ühendusse toodavate asjakohaste taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes, olenemata ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahel sõlmitud erikokkulepetest.

Liikmesriigid sätestavad, et olenemata sellest, kas importijad on tootjad või mitte, peavad nad olema kantud ametlikku registrisse, vastavalt artikli 6 punktile 5 mutatis mutandis.

Nii dokumentide ja identsuskontrollid kui ka artikli 4 tingimustele vastavuse kontrollid peavad olema läbi viidud samas kohas ja samal ajal kui muud importimist reguleerivad haldusformaalsused, sealhulgas tolliformaalsused.

Fütosanitaarkontrollid viiakse läbi kolmandas lõigus viidatud kohtades või nende lähikonnas. Liikmesriikide pädevad asutused edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele piiripunktide loetelu. Erijuhtudel võib fütosanitaarkontrollid siiski läbi viia sihtkohas, kui taimede, taimsete saaduste ja muude toodete veo puhul on esitatud eritagatised. Rakendussätted, millega võib kindlaks määrata miinimumnõuded, võetakse vastu artiklis 18 sätestatud korras. Fütosanitaarkontrolle käsitatakse kolmandas lõigus osutatud formaalsuste lahutamatu osana.

Liikmesriigid võivad kehtestada erandeid käesoleva lõike sätetest ainult tingimustel, mis on sätestatud lõikes 7 osutatud tehnilise korra osana.

9. Liikmesriigid saavad ühenduselt rahalist toetust kontrolli infrastruktuuride tugevdamiseks, mis on seotud lõike 8 neljanda lõigu kohaselt läbiviidavate fütosanitaarkontrollidega.

Selle toetuse eesmärgiks on täiustada mujal kui sihtkohas asuvate kontrollpunktide seadmeid ja vahendeid kontrollide ja uuringute läbiviimiseks ning vajaduse korral ka lõikes 11 sätestatud meetmete võtmiseks, et ületada tase, mis on juba saavutatud miinimumnõuete täitmisega vastavalt lõike 8 neljanda lõigu rakendussätetele.

Komisjon teeb ettepaneku kavandada Euroopa Liidu üldeelarvesse sellele eesmärgile vastavad assigneeringud.

Sellel eesmärgil ettenähtud assigneeringute piires katab ühenduse osalus seadmete ja vahendite täiustamisega otseselt seotud kuludest kuni 50 %.

Üksikasjad kehtestatakse rakendusmäärusega artiklis 18 sätestatud korras.

Otsus ühenduse rahalise toetuse jaotamise ja suuruse kohta tehakse artiklis 18 ettenähtud korras, pidades silmas asjaomase liikmesriigi esitatud teavet ja dokumente ning vajaduse korral artiklis 21 osutatud ekspertide poolt komisjoni volitusel läbi viidud uuringute tulemusi ning sõltuvalt asjaomasel eesmärgil kasutatavatest assigneeringutest.

10. Alates 1. juunist 1993 kohaldatakse artikli 10 lõikeid 1 ja 3 ka käesoleva artikli lõikes 1 viidatud taimede, taimsete saaduste ja muude toode suhtes, kui need on loetletud V lisa A osas ning kui lõikes 8 sätestatud kontrolli alusel käsitatakse lõikes 1 osutatud tingimusi täidetuna.

11. Kui alates 1. juunist 1993 käsitatakse lõikes 8 sätestatud kontrolli alusel, et lõikes 1 osutatud tingimusi ei ole täidetud, võetakse viivitamata üks või mitu järgmistest meetmetest:

- asjakohane töötlus, kui selle tulemusel käsitatakse tingimusi täidetuna,

- nakatunud/saastunud toodete eemaldamine saadetisest,

- karantiiniperioodi kehtestamine seniks, kuni kontrolli või ametlike uuringute tulemused on selgunud,

- keeld või luba toodete saatmiseks väljaspool ühendust asuvasse sihtkohta,

- hävitamine.

Artikli 11 lõike 3 teist lõiku kohaldatakse mutatis mutandis.

Juhul kui on tegemist esimese lõigu teises taandes osutatud eemaldamise või esimese lõigu neljandas taandes osutatud keeluga, sätestavad liikmesriigid, et asjakohased vastutavad ametiasutused tühistavad fütosanitaarsertifikaadid või reekspordi fütosanitaarsertifikaadid, mis antakse välja, kui taimed, taimsed saadused või muud tooted tuuakse nende territooriumile. Tühistamise korral lüüakse kõnealuses vastutavas ametiasutuses kõnealusele sertifikaadile nähtavasse kohta esiküljele kolmnurkne punane tempel "sertifikaat tühistatud", vähemalt koos asutuse nime ja tühistamise kuupäevaga. Märge on trükitähtedega ning vähemalt ühes ühenduse ametlikus keeles.

Artikkel 14

Nõukogu kinnitab komisjoni ettepanekul kõik lisadesse tehtavad muudatused.

Siiski võetakse artiklis 17 sätestatud korras vastu:

a) III lisa täiendavad teatavate kindlaksmääratud kolmandatest riikidest pärit taimede, taimsete saaduste või muude toodete rubriigid, tingimusel et:

i) need rubriigid seatakse sisse liikmesriigi taotlusel, kes juba kohaldab erikeelde kõnealuste toodete sissetoomiseks kolmandatest riikidest;

ii) päritoluriigis esinevad kahjulikud organismid kujutavad endast ohtu taimetervisele kogu ühenduses või selle osas ning

iii) kahjulike organismide olemasolu taimedel ei ole võimalik nende sissetoomise ajal tegelikult avastada;

b) teisi lisasid täiendavad teatavate kindlaksmääratud kolmandatest riikidest pärit taimede, taimsete saaduste või muude toodete rubriigid, tingimusel et:

i) need rubriigid seatakse sisse liikmesriigi taotlusel, kes juba kohaldab erikeelde või

-piiranguid kõnealuste toodete sissetoomiseks kolmandatest riikidest, ning

ii) päritoluriigis esinevad kahjulikud organismid kujutavad endast ohtu taimetervisele kogu ühenduses või mõnes selle osas kultuuride puhul, mille võimaliku kahjustuse ulatus on etteaimamatu;

c) kõik muudatused lisade B osadesse kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga;

d) kõik ülejäänud muudatused lisadesse, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme.

Artikkel 15

1. Artiklis 17 sätestatud korras või kiireloomulistel juhtudel artiklis 19 sätestatud korras võib liikmesriikidel lubada soovi korral ette näha erandeid:

- III lisa A ja B osa puhul artikli 4 lõigetest 1 ja 2, ilma et see piiraks artikli 4 lõike 5 sätete kohaldamist, ning IV lisa A osa I jaos ja IV lisa B osas osutatud muude nõuete puhul artikli 5 lõigetest 1 ja 2 ning artikli 13 lõike 1 punkti a kolmandast taandest,

- puidu puhul, kui samaväärsed kaitsemeetmed on võetud, artikli 7 lõikest 2 ning artikli 13 lõike 1 punktist b,

kui on kindlaks tehtud, et kahjulike organismide levimise ohtu saab ära hoida ühe või mitme järgmise teguriga:

- taimede või taimsete saaduste päritolu,

- asjakohane töötlus,

- erilised ettevaatusabinõud taimede või taimsete saaduste kasutamisel.

Ohtu hinnatakse olemasoleva teadusliku ja tehnikaalase teabe põhjal; kui selline teave on ebapiisav, täiendatakse seda lisauuringute või vajaduse korral komisjoni volitusel asjakohaste taimede, taimsete saaduste ja muude toodete päritoluriigis artikli 21 sätete kohaselt läbiviidavate uuringutega.

Iga luba kohaldatakse eraldi kogu ühenduse territooriumi või selle osa suhtes tingimustel, millega võetakse arvesse kõnealuse tootega kahjulike organismide levitamise ohtu kaitstavatel aladel või teatavates piirkondades, võttes arvesse ka põllumajanduslike ja ökoloogiliste tingimuste erinevusi. Niisugustel juhtudel vabastatakse asjaomased liikmesriigid selgesõnaliselt teatavatest kohustustest, mis tulenevad eespool nimetatud sätetest, millega nähakse ette lubade andmine.

Ohtu hinnatakse olemasoleva teadusliku ja tehnikaalase teabe põhjal. Kui selline teave on ebapiisav, täiendatakse seda lisauuringute või vajaduse korral komisjoni läbiviidavate uuringutega asjakohaste taimede, taimsete saaduste ja muude toodete päritoluriigis.

2. Lõikes 1 sätestatud erandite puhul nõutakse igal üksikjuhul ametlikku kinnitust, et erandi kehtestamise tingimused on täidetud.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõike 1 kohaselt kehtestatud eranditest. Komisjon esitab igal aastal kõnealuse teabe teistele liikmesriikidele.

Artiklis 17 sätestatud korras võib liikmesriigid kõnealuse teabe esitamisest vabastada.

Artikkel 16

1. Kõik liikmesriigid teatavad viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele igast nende territooriumil esinevast I lisa A osa I jaos või II lisa A osa I jaos nimetatud kahjulikust organismist või igast I lisa A osa II jaos või B osas või II lisa A osa II jaos või B osas nimetatud kahjuliku organismi avastamise juhtumist nende territooriumi sellises osas, kus nimetatud organisme varem ei ole esinenud.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed asjaomaste kahjulike organismide hävitamiseks või, kui see ei ole võimalik, nende leviku takistamiseks. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele võetud meetmetest.

2. Kõik liikmesriigid teatavad viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele igast I või II lisas nimetamata, oma territooriumil varem tundmatu kahjuliku organismi tegelikust või oletatavast esinemisest. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele ka kaitsemeetmetest, mis on juba võetud või kavatsetakse võtta. Meetmed peavad muuhulgas olema niisugused, mis hoiaksid ära asjaomase kahjuliku organismi levimise ohu teiste liikmesriikide territooriumile.

Taimede, taimsete saaduste ja muude toodete saadetiste puhul, mis on pärit kolmandatest riikidest, kus arvatakse olevat ilmne oht lõikes 1 ja käesoleva lõike esimeses taandes osutatud kahjulike organismide sissetoomiseks ja levikuks, võtab asjaomane liikmesriik viivitamata vajalikud meetmed ühenduse territooriumi kaitsmiseks kõnealuse ohu eest ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

Kui liikmesriigi arvates on olemas muu ilmne oht kui teises lõigus osutatu, teatab ta viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele meetmetest, mille võtmist ta sooviks. Kui liikmesriigi arvates ei võeta kõnealuseid meetmeid küllalt kiiresti, et vältida kahjulike organismide sissetoomist või levikut tema territooriumile, võib ta ajutiselt võtta kõik lisameetmed, mida ta käsitab vajalikuna, kuni komisjon võtab meetmed vastavalt lõikele 3.

Komisjon esitab 31. detsembriks 1992 nõukogule aruande kõnealuste sätete toimimise kohta koos oma ettepanekutega.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel tutvub komisjon olukorraga võimalikult kiiresti alalise taimetervise komitees. Kohapealsed uuringud võib teha komisjoni volitusel ning vastavalt artikli 21 asjakohastele sätetele. Vajalikke meetmeid, kaasa arvatud neid, mille abil saab otsustada, kas liikmesriikide võetud meetmed tuleks tühistada või tuleks neid muuta, võib kohaldada artiklis 19 sätestatud korras. Komisjon jälgib olukorra arengut ning tühistab eespool nimetatud meetmed või muudab neid sama korra kohaselt vastavalt olukorra kujunemisele. Seni kui meetmeid ei ole eespool nimetatud korras kohaldatud, võib liikmesriik jääda enda võetud meetmete juurde.

4. Vajaduse korral võetakse lõigete 1 ja 2 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad vastu artiklis 18 sätestatud korras.

Artikkel 17

1. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab alalise taimetervise komitee (edaspidi komitee) eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel küsimuse viivitamata nimetatud komiteele.

2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta arvamuse. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on sätestatud asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

3. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja rakendab neid viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

Kui nõukogu ei ole meetmeid võtnud kolme järgneva kuu jooksul pärast seda, kui antud küsimuses tema poole pöörduti, peab komisjon kõnealused meetmed võtma ja viivitamata rakendama, v.a juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega kõnealused meetmed tagasi lükanud.

Artikkel 18

1. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi nõudmisel asjakohased küsimused viivitamata komiteele.

2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta arvamuse. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on sätestatud asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

3. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja kohaldab neid viivitamata. Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

Kui nõukogu ei ole ettepandud meetmeid vastu võtnud kolme kuu jooksul pärast nõukogu poole pöördumist, võtab komisjon need vastu.

Artikkel 19

1. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi nõudmisel asjakohased küsimused viivitamata komiteele.

2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse kahe päeva jooksul. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on sätestatud asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

3. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja kohaldab neid viivitamata. Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

Kui nõukogu ei ole meetmeid võtnud 15 päeva möödudes pärast seda, kui antud küsimuses tema poole pöörduti, peab kõnealused meetmed võtma ja viivitamata rakendama komisjon, v.a juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega kõnealused meetmed tagasi lükanud.

Artikkel 20

1. Käesolev direktiiv ei piira mingil moel ühenduse õigusaktide taimetervise nõudeid käsitlevate sätete kohaldamist taimede ja taimsete saaduste suhtes, v.a siis, kui nende puhul on ette nähtud või selgesõnaliselt lubatud rangemate nõuete kohaldamine.

2. Käesoleva direktiivi muudatused, mis on vajalikud ühtsuse tagamiseks lõikes 1 osutatud ühenduse õigusaktide sätetega, võetakse vastu artiklis 18 sätestatud korras.

3. Liikmesriikide territooriumile toodavate taimede või taimsete saaduste, eriti VI lisas loetletud toodete ning nende pakendite või veokite puhul võivad liikmesriigid võtta taimetervise erimeetmeid kahjulike organismide suhtes, mis kahjustavad taimi või taimseid saadusi üldjuhul laoruumides.

Artikkel 21

1. Käesoleva direktiivi õige ja ühtse kohaldamise kindlustamiseks ning ilma et see piiraks kontrollide läbiviimist liikmesriikide volitusel, võib komisjon korraldada kontrolle, mille tema volitusel viivad lõikes 3 nimetatud ülesannetega kohapeal või mujal läbi eksperdid vastavalt käesoleva artikli sätetele.

Kui selliseid kontrolle tehakse liikmesriikides, tuleb need läbi viia koostöös kõnealuse liikmesriigi ametliku taimekaitseorganisatsiooniga, nagu on kindlaks määratud lõigetes 4 ja 5 ning lõikes 7 sätestatud korras.

2. Lõikes 1 osutatud eksperdid võivad olla:

- komisjoni teenistuses,

- liikmesriikide teenistuses, kuid suunatud ajutiselt või selle ülesande täitmiseks komisjoni käsutusse.

Eksperdid peavad olema vähemalt ühes liikmesriigis omandanud ametlike taimetervise kontrollide läbiviimise ja järelevalvega tegeleva isiku puhul nõutava kvalifikatsiooni.

3. Lõikes 1 osutatud kontrolle võib läbi viia järgmiste ülesannetega:

- järelevalve artiklis 6 osutatud uuringute üle,

- järelevalve artikli 13 lõikes 1 osutatud kontrollide üle või nende läbiviimine koostöös liikmesriikidega käesoleva lõike viienda lõigu sätete raames,

- artikli 13 lõikes 7 osutatud tehnilises korras kindlaksmääratud tegevuste läbiviimine,

- artikli 15 lõikes 1 ja artikli 16 lõikes 3 osutatud uuringute tegemine,

- komisjoni abistamine lõikes 6 osutatud küsimustes,

- muude ülesannete täitmine, mis on nõukogu poolt kvalifitseeritud häälteenamusega antud komisjoni ettepanekul ekspertidele.

4. Lõikes 1 osutatud eksperdid võivad lõikes 3 loetletud ülesannete täitmiseks:

- käia puukoolides, põllumajandusettevõtetes ja muudes kohtades, kus taimi, taimseid saadusi või muid tooteid kasvatatakse, toodetakse, töödeldakse või ladustatakse või on kasvatatud, toodetud, töödeldud või ladustatud,

- käia kohtades, kus tehakse artiklis 6 ettenähtud uuringuid või artiklis 13 ettenähtud kontrolle,

- pidada nõu liikmesriikide ametlike taimekaitseorganisatsioonide ametiisikutega,

- saata liikmesriikide riiklikke inspektoreid, kui nad tegutsevad käesoleva direktiivi kohaldamisel.

5. Vastavalt lõike 1 teises lõigus osutatud koostööle antakse asjaomase liikmesriigi ametlikule taimekaitseorganisatsioonile ülesandest aegsasti ette teada, et võtta vajalikke meetmeid.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed kindlustamaks, et kontrollide objektiivsust ja tulemuslikkust ei ohustata. Liikmesriigid tagavad ekspertide ülesannete takistusteta täitmise ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et võimaldada soovi korral neile olemasolevate vajalike vahendite kasutamist, kaasa arvatud laboriseadmed ja laboritöötajad. Komisjon tagab kõnealustest vajadustest tulenevate kulutuste katmise sel eesmärgil Euroopa Liidu üldeelarves kasutatavate assigneeringute piirides.

Kui seda nõuavad siseriiklikud õigusaktid, antakse ekspertidele kõik asjaomase liikmesriigi taimekaitseorganisatsiooni nõuetekohased volitused ning nad peavad järgima selle liikmesriigi ametiisikute kohta kehtivaid eeskirju ja tavasid.

Kui ülesandeks on artiklis 6 osutatud uuringute järelevalve, artikli 13 lõikes 1 osutatud kontrollide järelevalve või artikli 15 lõikes 1 ja artikli 16 lõikes 3 osutatud uuringute läbiviimine, ei või kohapeal teha ühtki otsust. Eksperdid esitavad komisjonile aruande oma tegevuse ja järelduste kohta.

Kui ülesandeks on artikli 13 lõikes 1 osutatud uuringute läbiviimine, peavad need uuringud olema osaks kindlaksmääratud kontrolliprogrammist ning vastama asjaomase liikmesriigi kehtestatud protseduurireeglitele; siiski võib asjaomane liikmesriik ühise kontrolli puhul lubada saadetise sissetoomist ühendusse üksnes oma taimekaitseorganisatsiooni ja komisjoni vahelisel kokkuleppel. Artiklis 18 sätestatud korras võib seda tingimust laiendada muudele tühistamatutele nõuetele, mida kohaldatakse saadetistele enne nende sissetoomist ühendusse, kui kogemused näitavad, et niisugune laiendamine on vajalik. Kui ühenduse ekspert ja riiklik inspektor kokkuleppele ei jõua, võtab asjaomane liikmesriik vajalikud ajutised meetmed, kuni tehakse lõplik otsus.

Kõigil juhtudel kohaldatakse kriminaalmenetluse ja halduskaristustega seotud siseriiklikke õigusnorme tavalises korras. Kui eksperdid teevad kindlaks käesoleva direktiivi sätete oletatava rikkumise, teatatakse sellest asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.

6. Komisjon:

- loob võrgu kahjulike organismide uutest esinemistest teatamiseks,

- annab soovitusi suuniste koostamiseks ekspertide ja riiklike inspektorite tegutsemiseks.

Aitamaks komisjonil täita viimati nimetatud ülesannet, teavitavad liikmesriigid komisjoni kehtivast siseriiklikust taimetervisealasest kontrollimenetlusest.

7. Komisjon võtab artiklis 18 sätestatud korras vastu üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks, sealhulgas ka sätted, mida kohaldatakse lõike 1 teises lõigus nimetatud koostöö suhtes.

8. Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 1994 nõukogule aruande käesoleva artikli sätete rakendamisel saadud kogemustest. Nõukogu, pidades silmas saadud kogemusi, teeb komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse võtta vajaduse korral vajalikud meetmed kõnealuste sätete muutmiseks.

Artikkel 22

Kahjulike organismide tegelikul või oletataval esinemisel ühendusse sissetoomise või seal levimise tagajärjel, võib liikmesriik vastavalt artiklitele 23 ja 24 saada ühenduselt fütosanitaarkontrolli rahalist toetust kulude katmiseks, mis on seotud kahjuliku organismi hävitamiseks või, kui see ei ole võimalik, leviku takistamiseks võetud või kavandatud vajalike meetmetega. Komisjon teeb ettepaneku kavandada Euroopa Liidu üldeelarvesse sellele eesmärgile vastavad assigneeringud.

Artikkel 23

1. Asjaomane liikmesriik võib taotluse korral ühenduselt saada artiklis 22 osutatud rahalist toetust, kui on kindlaks tehtud, et kõnealusest kahjulikust organismist, olenemata sellest, kas see kuulub I või II lisa loetelusse:

- on teatatud vastavalt artikli 16 lõikele 1 või lõike 2 esimesele lõigule ja

- tuleneb otsene oht kogu ühendusele või selle osale, kuna see organism esineb piirkonnas, kus seda varem ei ole esinenud või kus see on hävitatud või hävitamisel, ja

- see on kõnealusesse piirkonda sisse toodud taimede, taimsete saaduste või muude toodete saadetisega, mis on pärit kolmandast riigist või ühenduse muust piirkonnast.

2. Vajalike meetmetena artiklis 22 määratletud tähenduses käsitatakse järgmisi meetmeid:

a) hävitamine, desinfitseerimine, desinfestatsioon, steriliseerimine, puhastamine või muu ametiisikute poolt või ametiisikute nõudmisel läbiviidud töötlus, mida kohaldatakse:

i) taimede, taimsete saaduste või muude toodete suhtes, millest koosneb saadetis või koosnevad saadetised, millega kahjulik organism kõnealusesse piirkonda sisse on toodud ja mis on tunnistatud saastunuks või tõenäoliselt saastunuks;

ii) taimede, taimsete saaduste või muude toodete suhtes, mis on tunnistatud saastunuks või tõenäoliselt saastunuks sissetoodud kahjuliku organismiga, mis on kasvanud asjaomas(t)es saadetis(t)es olnud taimedel või mis on olnud kõnealus(t)e saadetis(t)e taimede, taimsete saaduste ja muude toodete või nendest kasvatatud taimede vahetus läheduses;

iii) kasvusubstraatide ja maa-alade suhtes, mis on tunnistatud saastunuks või tõenäoliselt saastunuks asjaomase kahjuliku organismiga;

iv) tootmismaterjali, pakke- ja laomaterjali, ladustamis- ja pakendamiskohtade ning transpordivahendite suhtes, mis on kokku puutunud kõigi eespool nimetatud taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega või osaga nendest;

b) ametiisikute poolt või ametiisikute nõudmisel läbiviidud kontrollid või katsed sissetoodud kahjuliku organismiga saastumise või selle ulatuse kindlakstegemiseks;

c) kasvusubstraatide, haritavate maa-alade või ruumide kohta ning muude kui kõnealus(t)est saadetis(t)est pärit materjali või sellest kasvatatud materjali hulka kuuluvate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete kohta kehtivad kasutamiskeelud või -piirangud, mis tulenevad sissetoodud kahjuliku organismiga seotud fütosanitaarohu tõttu vastuvõetud ametlikest otsustest.

3. Riiklikest vahenditest tehtud makseid, mis on ette nähtud:

- lõike 2 punktides a ja b nimetatud meetmete võtmiseks tehtud kulutuste osaliseks või täielikuks katmiseks, v.a asjaomase pädeva ametiasutuse jooksvad kulud, või

- niisuguste rahaliste kaotuste osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks, mis ei tulene otseselt ühe või mitme lõike 2 punktis c nimetatud meetme võtmisel kaotatud sissetulekust,

käsitatakse kulutustena, mis on otseselt seotud lõikes 2 osutatud vajalike meetmetega.

Erandina esimese lõigu teisest taandest võib artiklis 18 sätestatud korras rakendusmääruses täpsustada juhud, mille puhul kompensatsioone kaotatud sissetuleku puhul käsitatakse vajalike meetmetega otseselt seotud kuludena vastavalt tingimustele, mis on täpsustatud lõikes 5, ning kõnealustel juhtudel kohaldatavale tähtajale, mis on kuni kolm aastat.

4. Vastamaks ühenduse rahalise toetuse saamise tingimustele ning ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile taotluse hiljemalt kahjuliku organismi avastamisele järgneva kalendriaasta lõpuks ning teatavad viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele:

- lõike 1 esimeses taandes osutatud teadaande andmed,

- artiklis 22 osutatud kahjuliku organismi laadi ja leviku ulatuse ning millal, kus ja kuidas see on avastatud,

- andmed lõike 1 kolmandas taandes osutatud saadetise kohta, millega kahjulik organism on sisse toodud,

- vajalikud võetud või kavandatud meetmed, milleks on tarvis abi, ning nende ajakava ja

- saavutatud tulemused ning tehtud või tehtavad tegelikud või oletatavad kulutused ning kõnealuste kulutuste osa, mille on katnud või katab liikmesriik vajalike meetmete võtmiseks ettenähtud riiklikest vahenditest

Kui kahjuliku organismi esinemine on avastatud enne 30. jaanuari 1997, käsitatakse seda kuupäeva avastamise kuupäevana käesolevas lõikes ja lõikes 5 määratletud tähenduses, tingimusel et tegelik avastamise kuupäev ei olnud varasem kui 1. jaanuar 1995. Seda sätet kohaldatakse siiski lõike 3 teises lõigus osutatud kaotatud sissetuleku kompenseerimise puhul ainult erandjuhtudel pärast eespool nimetatud kuupäeva kaotatud sissetuleku puhul tingimustel, mis on sätestatud kaotatud sissetulekute kohta lõikes 3 osutatud rakendusmääruses.

5. Ilma et see piiraks artikli 24 kohaldamist, otsustatakse ühenduse rahalise toetuse jaotus ja suurus artiklis 18 sätestatud korras vastavalt asjaomase liikmesriigi lõike 4 kohaselt esitatud teabele ja dokumentidele ning vajaduse korral ka nende uuringute tulemusele, mille vastavalt artikli 16 lõike 3 esimesele lõigule on läbi viinud komisjoni volitusel artiklis 21 osutatud eksperdid, võttes arvesse eespool nimetatud lõike 1 teises taandes osutatud ohu suurust ning sõltuvalt sellel eesmärgil ettenähtud assigneeringutest.

Selleks eesmärgiks ettenähtud assigneeringute piires katab ühenduse rahaline toetus kuni 50 % ning lõike 3 teises lõigus osutatud kaotatud sissetulekute kompenseerimise puhul kuni 25 % kulutustest, mis on otseselt seotud lõikes 2 osutatud vajalike meetmetega tingimusel, et need meetmed on võetud hiljemalt kahe aasta jooksul pärast artiklis 22 osutatud kahjuliku organismi esinemise avastamise kuupäeva või on kavandatud selleks ajavahemikuks.

Eespool nimetatud perioodi võib samas korras pikendada, kui asjaomase olukorra uurimisel jõutakse järeldusele, et võetud meetmete eesmärk saavutatakse mõistliku lisaaja jooksul. Ühenduse rahaline toetus väheneb asjaomaste aastate vältel.

Kui liikmesriik ei ole suuteline edastama saadetise kohta nõutavaid andmeid vastavalt lõike 4 kolmandale taandele, edastab ta oletatavad saastumisallikad ning põhjenduse, miks ei ole võimalik saadetist identifitseerida. Rahalise toetuse jaotamise võib heaks kiita samas korras, sõltuvalt hinnangust kõnealustele andmetele.

Käesoleva lõike kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad kehtestatakse rakendusmääruses artiklis 18 sätestatud korras.

6. Seoses olukorra arenguga ühenduses võib otsustada artiklis 18 või 19 sätestatud korras, et edasise tegevuse või asjaomase liikmesriigi võetud või kavandatud meetmete suhtes kohaldatakse teatavaid nõudeid või lisatingimusi, kui need on vajalikud kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.

Ühenduse rahalise toetuse jaotus kõnealuse edasise tegevuse, nõuete või tingimuste jaoks otsustatakse samas korras. Selleks eesmärgiks ettenähtud assigneeringute piires katab ühenduse rahaline toetus kuni 50 % kulutustest, mis on otseselt seotud asjaomase edasise tegevuse, nõuete või tingimustega.

Kui kõnealune edasine tegevus, nõuded või tingimused on sisuliselt kavandatud kaitsma muud ühenduse territooriumi kui kõnealuses liikmesriigi territooriumi, võidakse samas korras otsustada, et ühenduse rahaline toetus katab rohkem kui 50 % kulutustest.

Ühenduse rahaline toetus on tähtajaline ning väheneb kõnealuste aastate jooksul.

7. Ühenduse rahalise toetuse jaotus ei piira nende nõuete kehtivust, mis asjaomasel liikmesriigil või üksikisikutel võib teiste vastu olla, kaasa arvatud nõuded teistele liikmesriikidele artikli 24 lõikes 3 osutatud juhtudel, kulude hüvitamiseks, kahjumi ja muude kahjude hüvitamiseks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, ühenduse õigusele või rahvusvahelisele õigusele. Õigus selliste nõuete esitamiseks võib seaduse alusel üle minna ühendusele alates ühenduse rahalise toetuse saamise päevast kuni kõnealused kulud, kahjum või muud kahjud on kõnealuse toetusega hüvitatud.

8. Ühenduse rahalist toetust võib maksta mitmes osas.

Kui selgub, et ühenduse rahaline toetus ei ole enam põhjendatud, toimitakse järgmiselt:

asjaomasele liikmesriigile vastavalt lõigetele 5 ja 6 ettenähtud ühenduse rahalist toetust vähendatakse või see peatatakse, kui liikmesriigi poolt edastatud teabe põhjal või artiklis 21 osutatud ekspertide poolt komisjoni volitusel läbiviidud uuringute tulemuste põhjal või komisjoni poolt vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta)9 artiklis 39 sätestatud korraga analoogses korras läbiviidud asjakohase kontrolli tulemusena selgub, et:

- lõigete 5 ja 6 kohaselt otsustatud vajalike meetmete osaline või täielik rakendamata jätmine või kõnealuste sätete eeskirjade või tähtaegade või nõutud eesmärkide täitmata jätmine ei ole põhjendatud või

- meetmed ei ole enam vajalikud või

- on ilmnenud määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 39 kirjeldatud olukord.

9. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta10 artikleid 8 ja 9 kohaldatakse mutatis mutandis.

10. Asjaomane liikmesriik maksab ühendusele tervenisti või osaliselt tagasi lõike 5 ja 6 kohaselt antud ühenduse rahalise toetuse, kui lõikes 8 määratletud allikate põhjal tuvastatakse, et:

a) lõike 5 või 6 põhjal arvessevõetud vajalikke meetmeid:

i) ei ole rakendatud või

ii) ei ole rakendatud viisil, mis vastab kõnealustes sätetes esitatud eeskirjadele või tähtaegadele või nõutud eesmärkidele,

või

b) saadud summasid on kasutatud muudeks eesmärkideks, kui rahalist toetust on antud,

või

c) on ilmnenud määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 39 kirjeldatud olukord.

Lõike 7 teises lauses nimetatud õigused võivad tagasimaksmise kuupäevast alates seaduse alusel uuesti üle minna asjaomasele liikmesriigile sel määral, kui need on tagasimaksega kaetud.

Hilinenud tagasimaksetelt, mida ei ole tasutud vastavalt finantsmääruse sätetele ning vastavalt korrale, mille peab kehtestama komisjon artiklis 18 sätestatud korras, arvestatakse viivis.

Artikkel 24

1. Kahjuliku organismi artiklis 22 osutatud esinemispõhjuste suhtes kohaldatakse järgmist.

Komisjon kontrollib, kas kahjuliku organismi esinemise asjakohases piirkonnas on põhjustanud ühe või mitme kahjulikku organismi sisaldava saadetise sissetoomine sellesse piirkonda, ning teeb kindlaks liikmesriigi või järjestikused liikmesriigid, kust saadetis(ed) on tulnud.

Liikmesriik, kust kahjulikke organisme sisaldavad saadetis(ed) on tulnud, olenemata sellest, kas tegemist on ülalpool nimetatud liikmesriigiga või mitte, teatab komisjoni nõudmisel talle viivitamata kõik andmed viimas(t)e saadetis(t)e päritolu ja menetlemise kohta, kaasa arvatud käesoleva direktiiviga ettenähtud uuringud ja kontrollid, et kindlaks teha, miks kõnealune liikmesriik ei avastanud, et saadetis(ed) ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele. Liikmesriik teatab komisjoni nõudmisel ka kõigi ülejäänud samast kohast või samadest kohtadest pärit teataval ajavahemikul lähetatud saadetiste sihtkohad.

Teabe täiendamiseks võivad artiklis 21 osutatud eksperdid komisjoni volitusel läbi viia uuringuid.

2. Komitee uurib kõnealuste sätete või artikli 16 lõike 3 kohaselt saadud teavet, et kindlaks teha puudused ühenduse taimetervist käsitlevates määrustes või nende rakendamises ning meetmed, mida saaks võtta kõnealuste puuduste parandamiseks.

Lõikes 1 osutatud teavet võib vastavalt asutamislepingule kasutada ka väljaselgitamiseks, kas liikmesriik, kust saadetis(ed) on tulnud, ei ole kindlaks teinud eeskirjade täitmata jätmist, mille tulemusel asjaomases piirkonnas on levinud kahjulik organism, sest kõnealune liikmesriik ei ole täitnud üht asutamislepingust ja käesolevast direktiivist tulenevat kohustust, mis on eelkõige seotud artiklis 6 sätestatud uuringute või artikli 13 lõikes 1 sätestatud kontrollidega.

3. Kui artikli 23 lõikes 1 osutatud liikmesriigi suhtes jõutakse lõikes 2 osutatud järeldusteni, ei anta kõnealusele liikmesriigile ühenduse rahalist toetust või, kui seda on juba makstud, tagastatakse see ühendusele. Viimasel juhul kohaldatakse artikli 23 lõike 10 kolmandat lõiku.

Kui lõikes 2 osutatud järeldustele jõutakse teise liikmesriigi suhtes, kohaldatakse ühenduse õigust, võttes arvesse artikli 23 lõike 7 teist lauset.

Artikkel 25

Artikli 13 lõikes 9 osutatud rahalise toetuse osas kohaldab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega sätteid erandjuhtude kohta, mil ühenduse esmased huvid õigustavad ühenduse rahalist toetust kuni 70 % ulatuses kulutustest, mis on otseselt seotud seadmete ja vahendite täiustamisega selleks eesmärgiks ettenähtud assigneeringute piires ning tingimusel, et see ei mõjuta artikli 23 lõike 5 või 6 põhjal vastuvõetud otsuseid.

Artikkel 26

Hiljemalt 20. jaanuariks 2002 kontrollib komisjon artikli 13 lõike 9 ning artiklite 22, 23 ja 24 kohaldamise tulemusi ning esitab nõukogule aruande koos kõigi vajalike muudatusettepanekutega.

Artikkel 27

Direktiiv 77/93/EMÜ, muudetud VIII lisa A osas loetletud aktidega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi VIII lisa B osas sätestatud ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade osas.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda vastavalt IX lisas toodud vastavustabelile.

Artikkel 28

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 29

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. mai 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

J. PINA MOURA

I LISA

A OSA

KAHJULIKUD ORGANISMID, MILLE SISSETOOMINE JA LEVITAMINE ON KEELATUD KÕIGIS LIIKMESRIIKIDES

I jagu

KAHJULIKUD ORGANISMID, MIDA ÜHESKI ÜHENDUSE OSAS EI TEATA ESINEVAT JA MIS ON KOGU ÜHENDUSE JAOKS OLULISE TÄHTSUSEGA

a) Putukad, lestad ja ümarussid kõigil oma arenguastmetel

1. Acleris spp. (mujalt kui Euroopast pärit)

2. Amauromyza maculosa (Malloch)

3. Anomala orientalis Waterhouse

4. Anoplophora chinensis (Thomson)

5. Anoplophora malasiaca (Forster)

6. Arrhenodes minutus Drury

7. Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) järgmiste viiruste edasikandjana:

a) Bean golden mosaic virus

b) Cowpea mild mottle virus

c) Lettuce infectious yellows virus

d) Pepper mild tigré virus

e) Squash leaf curl virus

f) Euphorbia mosaic virus

g) Florida tomato virus

8. Cicadellidae (mujalt kui Euroopast pärit), mis on tuntud Pierce'i tõve (mida põhjustab Xylella fastidiosa) edasikandjatena:

a) Carneocephala fulgida Nottingham

b) Draeculacephala minerva Ball

c) Graphocephala atropunctata (Signoret)

9. Choristoneura spp. (mujalt kui Euroopast pärit)

10. Conotrachelus nenuphar (Herbst)

10.1. Diabrotica barberi Smith and Lawrence

10.2. Diabrotica undecimpunctata howardi Barber

10.3. Diabrotica undecimpunctata undecimpunctata Mannerheim

10.4. Diabrotica virgifera Le Conte

11. Heliothis zea (Boddie)

11.1. Hirschmanniella spp., muud kui Hirschmanniella gracilis (de Man) Luc ... Goodey

12. Liriomyza sativae Blanchard

13. Longidorus diadecturus Eveleigh et Allen

14. Monochamus spp. (mujalt kui Euroopast pärit)

15. Myndus crudus Van Duzee

16. Nacobbus aberrans (Thorne) Thorne et Allen

17. Premnotrypes spp. (mujalt kui Euroopast pärit)

18. Pseudopityophthorus minutissimus (Zimmermann)

19. Pseudopityophthorus pruinosus (Eichhoff)

20. Scaphoideus luteolus (Van Duzee)

21. Spodoptera eridania (Cramer)

22. Spodoptera frugiperda (Smith)

23. Spodoptera litura (Fabricus)

24. Thrips palmi Karny

25. Tephritidae (mujalt kui Euroopast pärit), näiteks:

a) Anastrepha fraterculus (Wiedemann)

b) Anastrepha ludens (Loew)

c) Anastrepha obliqua Macquart

d) Anastrepha suspensa (Loew)

e) Dacus ciliatus Loew

f) Dacus curcurbitae Coquillet

g) Dacus dorsalis Hendel

h) Dacus tryoni (Froggatt)

i) Dacus tsuneonis Miyake

j) Dacus zonatus Saund

k) Epochra canadensis (Loew)

l) Pardalaspis cyanescens Bezzi

m) Pardalaspis quinaria Bezzi

n) Pterandrus rosa (Karsch)

o) Rhacochlaena japonica Ito

p) Rhagoletis cingulata (Loew)

q) Rhagoletis completa Cresson

r) Rhagoletis fausta (Osten-Sacken)

s) Rhagoletis indifferens Curran

t) Rhagoletis mendax Curran

u) Rhagoletis pomonella Walsh

v) Rhagoletis ribicola Doane

w) Rhagoletis suavis (Loew)

26. Xiphinema americanum Cobb sensu lato (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid)

27. Xiphinema californicum Lamberti et Bleve-Zacheo

b) Bakterid

1. Xylella fastidiosa (Well et Raju)

c) Seened

1. Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt

2. Chrysomyxa arctostaphyli Dietel

3. Cronartium spp. (mujalt kui Euroopast pärit)

4. Endocronartium spp. (mujalt kui Euroopast pärit)

5. Guignardia laricina (Saw.) Yamamoto et Ito

6. Gymnosporangium spp. (mujalt kui Euroopast pärit)

7. Inonotus weirii (Murril) Kotlaba et Pouzar

8. Melampsora farlowii (Arthur) Davis

9. Monilinia fructicola (Winter) Honey

10. Mycosphaerella larici-leptolepis Ito et al.

11. Mycosphaerella populorum G. E. Thompson

12. Phoma andina Turkensteen

13. Phyloosticta solitaria Ell. et Ev.

14. Septoria lycopersici Speg. var. malagutii Ciccarone et Boerema

15. Thecaphora solani Barrus

15.1. Tilletia indica Mitra

16. Trechispora brinkmannii (Bresad.) Rogers

d) Viirused ja viiruselaadsed organismid

1. Elm phlöem necrosis mycoplasm

2. Kartuliviirused ja viiruselaadsed organismid, näiteks:

a) Andean potato latent virus

b) Andean potato mottle virus

c) Arracacha virus B, oca strain

d) Potato black ringspot virus

e) Potato spindle tuber viroid

f) Kartuliviirus T

g) Kartuliviiruste A, M, S, V, X ja Y mujalt kui Euroopast pärit isolaadid (kaasa arvatud Yo, Yn ja Yc) ja Potato leafroll virus

3. Tobacco ringspot virus

4. Tomato ringspot virus

5. Liikide Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. ja Vitis L. viirused ja viiruselaadsed organismid, näiteks:

a) Blueberry leaf mottle virus

b) Cherry rasp leaf virus (Ameerikast pärit)

c) Peach mosaic virus (Ameerikast pärit)

d) Peach phony rickettsia

e) Peach rosette mosaic virus

f) Peach rosette mycoplasm

g) Peach X-disease mycoplasm

h) Peach yellows mycoplasm

i) Plum line pattern virus (Ameerikast pärit)

j) Raspberry leaf curl virus (Ameerikast pärit)

k) Strawberry latent "C" virus

l) Strawberry vein banding virus

m) Strawberry witches" broom mycoplasm

n) Liikide Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. ja Vitis L. mujalt kui Euroopast pärit viirused ja viiruselaadsed organismid

6. Viirused, mille edasikandjaks on Bemisia tabaci Genn., näiteks:

a) Bean golden mosaic virus

b) Cowpea mild mottle virus

c) Lettuce infectious yellows virus

d) Pepper mild tigré virus

e) Squash leaf curl virus

f) Euphorbia mosaic virus

g) Florida tomato virus

e) Parasiittaimed

1. Arceuthobium spp. (mujalt kui Euroopast pärit)

II jagu

KAHJULIKUD ORGANISMID, MIDA ÜHENDUSES TEATAKSE ESINEVAT JA MIS ON KOGU ÜHENDUSE JAOKS OLULISE TÄHTSUSEGA

a) Putukad, lestad ja ümarussid kõigil oma arenguastmetel

1. Globodera pallida (Stone) Behrens

2. Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens

3. Heliothis armigera (Hübner)

4. Liriomyza bryoniae (Kaltenbach)

5. Liriomyza trifolii (Burgess)

6. Liriomyza huidobrensis (Blanchard)

6.1. Meloidogyne chitwoodi Golden et al. (kõik populatsioonid)

6.2. Meloidogyne fallax Karssen

7. Opogona sacchari (Bojer)

8. Popilia japonica Newman

8.1. Rhizoecus hibisci Kawai et Takagi

9. Spodoptera littoralis (Boisduval)

b) Bakterid

1. Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.

2. Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith

c) Seened

1. Melampsora medusae Thümen

2. Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival

d) Viirused ja viiruselaadsed organismid

1. Apple proliferation mycoplasm

2. Apricot chlorotic leafroll mycoplasm

3. Pear decline mycoplasm

B OSA

KAHJULIKUD ORGANISMID, MILLE SISSETOOMINE JA LEVITAMINE ON KEELATUD TEATAVATEL KAITSTAVATEL ALADEL

a) Putukad, lestad ja ümarussid kõigil oma arenguastmetel

Liik Kaitstavad alad

1. Bernista tabaci Genn. (Euroopa populatsioonid) DK, IRL, P (kogu Douro e Minho, Trás-os-Montes, Beira Litoral, Beira Interior, Ribatejo e Oeste, Madeira ja Assoorid), UK, S, FI

2. Globodera pallida (Stone) Behrens FI

3. Leptinotarsa decemlineata Say E (Menorca ja Ibiza), IRL, P (Assoorid ja Madeira), UK, S (Malmöhus, Kristianstads, Blekinge, Kalmar, Gotlandi lään, Halland), FI (Ålandi, Turku, Uusimaa, Kymi, Häme, Pirkanmaa ja Satakunta piirkond)

b) Viirused ja viiruselaadsed organismid

Liik Kaitstavad alad

1. Beet necrotic yellow vein virus 2. Tomato spotted wilt virus DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), S, UK DK, S, FI

II LISA

A OSA

KAHJULIKUD ORGANISMID, MILLE SISSETOOMINE JA LEVITAMINE ON KEELATUD KÕIGIS LIIKMESRIIKIDES, KUI NAD ESINEVAD TEATAVATEL TAIMEDEL VÕI TAIMSETEL SAADUSTEL

I jagu

KAHJULIKUD ORGANISMID, MIDA ÜHENDUSES EI TEATA ESINEVAT JA MIS ON KOGU ÜHENDUSE JAOKS OLULISE TÄHTSUSEGA

a) Putukad, lestad ja ümarussid kõigil oma arenguastmetel

Liik Kahjuliku organismi esinemiskoht

1. Aculops fuchsiae Keifer Liigi Fuchsia L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned

2. Aleurocantus spp Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned

3. Anthonomus bisignifer (Schenkling) Liigi Fragaria L istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned

4. Anthonomus signatus (Say) Liigi Fragaria L istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned

5. Aonidella Citrina Coquillet Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned

6. Aphelenchodes besseyi Christie* Liigi Oryza spp. seemned

7. Aschistonyx eppoi Inoye Liigi Juniperus L. mujalt kui Euroopast pärit taimed, v.a viljad ja seemned

8. Bursaphelencus xylophilus (Steiner et Buhere) Nickle et al. Liikide Abies Mill., Cedrus Trew,. Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. ja Tsuga Carr. taimed, v.a viljad ja seemned, ning mujalt kui Euroopast pärit okaspuude (Coniferales) puit

9. Carposina niponensis Walsingham Liikide Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. ja Pyrus L. mujalt kui Euroopast pärit taimed, v.a viljad ja seemned

10. Diaphorina citri Kuway Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid ja liigi Murraya König taimed, v.a viljad ja seemned

11. Enarmonia packardi (Zeller) Liikide Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. ja Pyrus L. mujalt kui Euroopast pärit taimed, v.a viljad ja seemned

12. Enarmonia prunivora Walsh Liikide Crataegus L., Malus Mill., Photinia Ldl., Prunus L. ja Rosa L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, ning liikide Malus Mill. ja Prunus L. mujalt kui Euroopast pärit taimed, v.a viljad

13. Eotetranychus lewisi McGregor Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned

14. Eotetranychus orientalis Klein Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned

15. Grapholita inopinata Heinrich Liikide Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. ja Pyrus L. mujalt kui Euroopast pärit taimed, v.a viljad ja seemned

16. Hishomonus phycitis Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned

17. Leucaspis japonica Ckll. Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned

18. Listronotus bonariensis (Kuschel) Liikide Cruciferae, Gramineae ja Trifolium spp. Argentinast, Austraaliast, Boliiviast, Tšiilist, Uus-Meremaalt ja Uruguayst pärit seemned

19. Margarodes, mujalt kui Euroopast pärit liigid, näiteks: c) Margarodes vitis (Philipi) d) Margarodes vredendalensis de Klerk c) Margarodes pieskaensis Jakubski Liigi Vitis L. taimed, v.a viljad ja seemned

20. Numonia pyrivorella (Matsumura) Liigi Pyrus L. mujalt kui Euroopast pärit taimed, v.a seemned

21. Oligonychus perditus Pritchard et Baker Liigi Juniperus L. mujalt kui Euroopast pärit taimed, v.a viljad ja seemned

22. Pissodes spp. (mujalt kui Euroopast pärit) Mujalt kui Euroopast pärit okaspuude (Coniferales) koorega puit ja eraldatud koor ning okaspuutaimed (Coniferales), v.a viljad ja seemned

23. Radopholus citrophilus Huettel Dickson et Kaplan Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned; sugukondade Araceae, Marantaceae, Musaceae, Persea spp. ja Strelitiziaceae taimed, juurdunud või kinnitunud või juurde lisatud kasvusubstraadiga

24. Saissetia nigra (Nietm.) Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned

25. Scirtothrips aurantii Faure Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a seemned

26. Scirtothrips dorsalis Hood Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned

27. Scirtothrips citri (Moultex) Liikide Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a seemned

28. Scolytidae spp. (mujalt kui Euroopast pärit) Mujalt kui Euroopast pärit okaspuude (Coniferales) koorega puit ja eraldatud koor ning üle 3 m pikkused okaspuutaimed (Coniferales), v.a viljad ja seemned

29. Tachypterellus quadrigibbus Say Liikide Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. ja Pyrus L. mujalt kui Euroopast pärit taimed, v.a seemned

30. Toxoptera citricia Kirk Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. taimed ja nende hübriidid, v.a viljad ja seemned

31. Trioza erytreae Del Guercio Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. taimed ja nende hübriidid ning Clausena Burm. f. taimed, v.a viljad ja seemned

32. Unaspis citri Comstock Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. taimed ja nende hübriidid, v.a viljad ja seemned

* Aphelenchoides besseyi Christie ei esine ühenduses Oryza spp. puhul.

b) Bakterid

Liik Kahjuliku organismi esinemiskoht

1. Citrus greening bacterium Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. taimed ja nende hübriidid, v.a viljad