(10)

Rootsi Posti turuosa adressaadiga esimese klassi postiteenuste sektoris ulatus aastatel 2005–2007 nii rahalise väärtuse kui mahu (6) poolest stabiilselt veidi üle […] %. (7) Rootsi Posti andmetel ei erine tema turuosa märkimisväärselt ka kõiki käsitletavaid segmente (tarbijatevahelised, tarbija ja ettevõtte vahelised, ettevõtte ja tarbija vahelised, ettevõtetevahelised, riigisisesed ja rahvusvahelised, kirjad ja esimese klassi ajalehed, üksiksaadetised ja partiid, sorteeritud ja sorteerimata saadetised, suured ja väikesed saadetised, suurlinnade piirkondades ja mujal Rootsis osutatavad teenused, jne) eraldi vaadates. (8) Järelikult võib praegu jätta lahtiseks küsimuse, kas kõik kõnealused turusegmendid moodustavad osa samast tooteturust. Rootsi Posti sõnul on asjaomane turg, millega seoses tema turupositsiooni tuleb mõõta, siiski suurem „teadete turg”, mis hõlmab lisaks igat liiki adressaadiga kirjadele, ajalehtede ja perioodika kiir- ja tavakandele ning adressaadiga otsepostile ka „postisaadetiste füüsilise edasitoimetamise kõiki elektroonilisi alternatiive. (…) Näiteks e-kirjad, elektrooniline andmevahetus, veebilehtede kaudu toimuv suhtlemine (andmete esitamine, tehingute sooritamine jne), ärisüsteemid (mis hõlmavad teabe edastamise ja teenuste osutamise rakendusi, näiteks e-arvete esitamise süsteemid) ja telefoniteenused (SMS- ja MMS-teenused)”. Selliselt määratletud turul oleks Rootsi Postil „väiksem turuosa”. Rootsi Posti sõnul avaldaks võimalus asendada „tavapärased” paberkirjade teenused elektrooniliste sidevahenditega (nagu e-post või SMS) tegelikult konkurentsisurvet. Asendamise kohta tuleb märkida, et EÜ konkurentsieeskirjade kohaselt tuleb asendatavust analüüsida, lähtudes muu hulgas toote omadustest, toodete hindadest ning nõudluse muutumisest võimalike asendajate kasuks. Paberposti ja elektronside omadused näivad oluliselt erinevat nii suhtlemise vormi, teadete edastamisele kuluva aja kui ka tarbijate eelistuse poolest. Samuti on paberposti ja elektronposti omavaheline asendatavus oluliselt tõkestatud. (9) See näitab, et elektronside kuulub teistsugusele tooteturule ning seetõttu ei saa Rootsi Posti adressaadiga esimese klassi postiteenuste suhtes otsest konkurentsipiirangut kehtestada. Lisaks sellele näib, et elektronposti suurenenud kasutamine vähendab oluliselt paberposti kogumahtu, mitte ei tekita selle piires konkurentsi. (10) Seetõttu ei saa konkurentsile otsese avatuse hindamisel kasutada võrdlusena „teadete turgu”. Seda asjaolu arvesse võtmata oleks Rootsi Posti sõnul asjaomane turg „adressaadiga füüsiliste teadete turg”, st üks ühtne turg, mis hõlmab kõiki saadetiste vorme ja liike (tähitud ja lihtkirjad, kiir- ja tavapost), adressaadiga otseposti, ajalehtede ja perioodika kannet. Selliselt määratletud turul oli Rootsi Posti turuosa 2007. aastal rahalise väärtuse alusel […] % ja mahu alusel […] %. Hoolimata asjaolust, et eri liiki teenuste hinnakujunduse tingimused on väga erinevad, ei ole Rootsi Posti suur turuosa, mis eri turgudel ulatub rahalise väärtuse alusel mõõdetuna […] %-st […] %-ni ja mahu alusel mõõdetuna […] %-st […] %-ni, ühisturuga kooskõlas. Seetõttu tuleks adressaadiga esimese klassi postiteenuste turgu hinnata eraldi ja Rootsi Posti turuosad nimetatud turul on sellised, et vastupidiste tõendite puudumisel tuleks järeldada, et käesolevas põhjenduses käsitletud adressaadiga esimese klassi postiteenused ei ole Rootsis otseselt konkurentsile avatud. Seetõttu ei kohaldata direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõiget 1 lepingute suhtes, mille eesmärk on Rootsis nimetatud tegevusi võimaldada.