1)

I lisa (FCL osa) muudetakse järgmiselt: a) punkti FCL.010 lisatakse järgmised mõisted: i) „„tõenduspõhise koolituse kasutaja“ – organisatsioon, millel on määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) kohane lennuettevõtja sertifikaat ja mis on rakendanud pädeva asutuse poolt heaks kiidetud tõenduspõhise koolituse kava vastavalt kõnealuse määruse sätetele;“; ii) „„tõenduspõhise koolituse praktiline hindamine“ – tulemuslikkuse hindamise meetod, mille eesmärk on kontrollida pädevuste integreeritud kasutamist. See toimub kas simuleeritud või tegelikes tingimustes;“; iii) „„tõenduspõhise koolituse kava“ – määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) punkti ORO.FC.231 kohane pilootide hindamise ja koolitamise kava;“; iv) „„tõenduspõhise koolituse segakava“ – määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) punkti ORO.FC.230 kohane kasutaja koostatud jätkuõppe- ja kontrollikava, millest osa on ette nähtud tõenduspõhise koolituse rakendamiseks, kuid mis ei asenda käesoleva lisa 9. liite kohaseid lennuoskuse tasemekontrolle.“; b) punktile FCL.015 lisatakse alapunkt g: „g) Käesolevas lisas (FCL osa) kehtestatud kogemus- ja pikendamisnõuete puhul võetakse arvesse määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO-osa) kohast õhusõidukil või lennutreeningseadmel (FSTD) läbitud koolitust.“; c) punkti FCL.035 alapunktile a lisatakse alapunkt 4: „(4) Kõiki lennutunde lennukitel või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 8 punkti a või c kohast liikmesriigi otsust või mis kuuluvad kõnealuse määruse I lisa kohaldamisalasse, võetakse täielikult arvesse käesoleva lisa punkti FCL.140.A alapunkti a alapunktis 1 ja punkti FCL.740.A alapunkti b alapunkti 1 alapunktis ii sätestatud lennuaja nõuete täitmisel, kui on täidetud järgmised tingimused: i) asjaomane lennuk või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk kuulub samasse õhusõidukiliiki ja klassi kui FCL osa kohane õhusõiduk, millega seoses lennutunde arvestatakse; ii) instruktoriga õppelendude puhul on kasutataval lennukil või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil VII lisa (ORA osa) punktis ORA.ATO.135 või VIII lisa (DTO osa) punktis DTO.GEN.240 sätestatud luba.“; d) punkti FCL.235 alapunkt a asendatakse järgmisega: „a) Erapiloodiloa taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oma suutlikkust tegutseda vastavat liiki õhusõiduki kaptenina ning teostada asjakohaseid protseduure ja manöövreid talle antavatele õigustele vastava kompetentsusega.“; e) punkti FCL.625 muudetakse järgmiselt: i) alapunktile b lisatakse järgmine alapunkt 4: „(4) Instrumentaallennu pädevusmärke pikendamise taotlejate puhul loetakse täidetuks kõik käesoleva alajao kohase lennuoskuse tasemekontrolli nõuded, kui nad läbivad tõenduspõhise koolituse kasutaja juures asjaomase pädevusmärkega seotud tõenduspõhise koolituse täieliku praktilise hindamise vastavalt 10. liitele.“; ii) alapunkt c asendatakse järgmisega: „c) Taastamine Taotlejad, kelle instrumentaallennu pädevusmärke kehtivus on lõppenud, peavad oma õiguste taastamiseks tegema järgmist: (1) tegemaks kindlaks, kas taotleja vajab 9. liite kohase lennueksami instrumentaallennuelemendi edukaks sooritamiseks nõutava oskuste taseme saavutamiseks täienduskoolitust, läbima hindamise ühes järgmistest organisatsioonidest: i) sertifitseeritud koolitusorganisatsioon; ii) tõenduspõhise koolituse kasutaja, kellel on sellise täienduskoolituse eriluba; (2) kui alapunkti 1 kohaselt hindamist läbi viiv organisatsioon peab seda vajalikuks, läbima kõnealuses organisatsioonis täienduskoolituse; (3) pärast alapunkti 1 ja vajaduse korral alapunkti 2 nõuete täitmist sooritama vastavas õhusõidukiliigis 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli või läbima 10. liite kohase tõenduspõhise koolituse täieliku praktilise hindamise. Kõnealust tõenduspõhise koolituse praktilist hindamist võib kombineerida alapunktis 2 kirjeldatud täienduskoolitusega; (4) omama asjakohast klassi- või tüübipädevust, kui käesoleva lisaga ei ole ette nähtud teisiti.“; iii) alapunktid e ja f asendatakse järgmisega: „e) Kolmanda riigi poolt Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud piloodiloa omanikud, kellel on kehtiv instrumentaallennu pädevusmärge, on käesoleva lisa kohaselt välja antud loas sisalduva instrumentaallennu pädevusmärke pikendamisel vabastatud alapunkti c alapunkti 1, alapunkti c alapunkti 2 ning alapunkti d nõuete täitmisest. f) Alapunkti c alapunktis 3 nimetatud lennuoskuse tasemekontrolli võib ühendada asjakohase klassi- või tüübipädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolliga.“; f) punkti FCL.625.A alapunkti a muudetakse järgmiselt: i) alapunkt 2 asendatakse järgmisega: „(2) olema sooritanud käesoleva lisa 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli või 10. liite kohase tõenduspõhise koolituse täieliku praktilise hindamise, kui instrumentaallennu pädevusmärke pikendamise taotlus on ühendatud klassi- või tüübipädevusmärke pikendamisega;“ ii) alapunkt 4 asendatakse järgmisega: „(4) Alapunkti 3 kohase pikendamise puhul võib kasutada vastavat lennukiklassi või -tüüpi esindavat II taseme lennuimitaatorit (FNPT II) või lennu täisimitaatorit (FFS), tingimusel et vähemalt iga teine lennuki instrumentaallennu pädevusmärke pikendamiseks nõutav lennuoskuse tasemekontroll sooritatakse lennukil.“; g) punkt FCL.740 asendatakse järgmisega: „FCL.740 Klassi- ja tüübipädevusmärke kehtivus ja taastamine a) Kehtivus (1) Klassi- ja tüübipädevusmärked kehtivad ühe aasta, välja arvatud ühe mootoriga ühepiloodiõhusõiduki klassipädevusmärked, mis kehtivad kaks aastat, kui kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti. Kui piloodid otsustavad täita pikendamisnõuded enne punktides FCL.740.A, FCL.740.H, FCL.740.PL ja FCL.740.As osutatud ajavahemikke, algab uus kehtivusaeg lennuoskuse tasemekontrolli sooritamise kuupäeval. (2) Klassi- või tüübipädevusmärke pikendamise taotlejate puhul loetakse täidetuks kõik käesoleva alajao kohase lennuoskuse tasemekontrolli nõuded, kui nad läbivad asjaomase klassi- või tüübipädevusmärke tõenduspõhise koolituse rakendanud tõenduspõhise koolituse kasutaja juures asjaomase pädevusmärkega seotud tõenduspõhise koolituse täieliku praktilise hindamise vastavalt 10. liitele.“; b) Taastamine Klassi- või tüübipädevusmärke taastamiseks peavad taotlejad täitma kõik järgmised nõuded: (1) tegemaks kindlaks, kas taotleja vajab õhusõiduki ohutuks käitamiseks nõutava oskuste taseme saavutamiseks täienduskoolitust, peavad nad läbima hindamise ühes järgmistest organisatsioonidest: i) sertifitseeritud koolitusorganisatsioon; ii) mitte-kõrgtehniliste ühe kolbmootoriga lennukite klassipädevusmärke, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärke või VIII lisa punkti DTO.GEN.110 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis c osutatud ühe mootoriga kopterite tüübipädevusmärke kehtivuse lõppemise korral deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis; iii) sellise mitte-kõrgtehniliste ühe kolbmootoriga õhusõidukite klassipädevusmärke ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärke korral, mille kehtivuse lõppemisest on möödunud kuni kolm aastat, deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis, sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või instruktori juhendamisel; iv) tõenduspõhise koolituse kasutaja, kellel on sellise täienduskoolituse eriluba; (2) kui alapunkti 1 kohaselt hindamist läbi viiv organisatsioon või instruktor peab seda vajalikuks, läbima kõnealuses organisatsioonis või kõnealuse instruktoriga täienduskoolituse; (3) pärast alapunkti 1 ja vajaduse korral alapunkti 2 nõuete täitmist sooritama 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli või läbima 10. liite kohase tõenduspõhise koolituse täieliku praktilise hindamise. Kõnealust tõenduspõhise koolituse praktilist hindamist võib kombineerida alapunktis 2 kirjeldatud täienduskoolitusega. Erandina alapunkti b alapunktidest 1, 2 ja 3 on punkti FCL.820 kohast katselennu pädevusmärget omavatel pilootidel, kes osalesid õhusõidukitüübi arendamise, sertifitseerimise või tootmisega seotud katselendudel ja on nimetatud tüübi katselendudega lennanud taotluse esitamisele eelnenud aastal kokku 50 lennutundi või kümme lennutundi kaptenina, õigus taotleda vastava tüübipädevusmärke pikendamist või taastamist. Taotlejad vabastatakse alapunkti b alapunktides 1 ja 2 sätestatud nõudest, kui neil on kolmanda riigi poolt Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud piloodiloal sama klassi või tüüpi õhusõiduki kehtiv pädevusmärge ning kui neil on õigus kasutada sellest pädevusmärkest tulenevaid õigusi. c) Piloodid, kes lahkuvad kasutaja tõenduspõhise koolituse kavast kõnealuse kava puhul nõutavat pädevuse taset tõendamata, ei tohi selle tüübipädevusmärke õigusi kasutada enne, kui nad on täitnud ühe järgmistest tingimustest: (1) nad on läbinud 10. liite kohase tõenduspõhise koolituse praktilise hindamise; (2) nad on läbinud punkti FCL.625 alapunkti c alapunkti 3 või punkti FCL.740 alapunkti b alapunkti 3 kohase lennuoskuse tasemekontrolli. Sellisel juhul ei kohaldata punkti FCL.625 alapunkti b alapunkti 4 ja punkti FCL.740 alapunkti a alapunkti 2.“; h) punkti FCL.720.A muudetakse järgmiselt: i) alapunkti a muudetakse järgmiselt: 1) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Ühepiloodilennukite esmaste õiguste taotlejad, kes taotlevad õigust käitada lennukit mitmepiloodilennul, peavad kas klassi- või tüübipädevusmärke taotlemisel või juba olemasoleva klassi- või tüübipädevusmärkega seotud õiguste laiendamisel mitmepiloodilennule, vastama alapunkti b alapunktis 4 sätestatud nõuetele ja enne vastava koolituskursuse alustamist alapunkti b alapunktis 5 sätestatud nõuetele.“; 2) alapunkt 3 asendatakse järgmisega: „(3) Kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid. Kõrgtehnilise keeruka ühepiloodilennuki tüübipädevusmärke taotlejad peavad lisaks alapunkti 2 nõuete täitmisele vastama kõigile järgmistele nõuetele: i) neil on või on olnud vastavalt vajadusele ja vastavalt alajaos G sätestatule ühe või mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevus; ii) nad peavad esimese tüübipädevusmärke saamiseks enne tüübipädevuskoolituse alustamist vastama alapunkti b alapunkti 5 nõuetele.“; ii) alapunkti b muudetakse järgmiselt: 1) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „Mitmepiloodilennuki esimese tüübipädevusmärke taotlejad peavad taotlemise ajal olema teise piloodi koolituskursusel osalevad piloodiõpilased või peavad enne tüübipädevuse koolituskursuse alustamist vastama järgmistele nõuetele:“; 2) alapunkt 5 asendatakse järgmisega: „(5) olema läbinud punktis FCL.745.A osutatud koolituskursuse, v.a juhul, kui nad vastavad mõnele järgmisele tingimusele: i) nad on eelnenud kolme aasta jooksul läbinud määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) punktide ORO.FC.220 ja ORO.FC.230 kohase koolituse ja kontrolli; ii) nad on läbinud punkti FCL.915 alapunkti e alapunkti 1 alapunktis ii nimetatud koolituse.“; i) punkti FCL.740.A alapunkti a alapunkt 1 asendatakse järgmisega: „(1) sooritama pädevusmärke kehtivuse lõppemisele vahetult eelneva kolme kuu jooksul 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli või 10. liite kohase tõenduspõhise koolituse täieliku praktilise hindamise vastavat klassi või tüüpi lennukil või seda klassi või tüüpi esindaval lennutreeningseadmel (FSTD) ning“; j) punkt FCL.905.TRI asendatakse järgmisega: „FCL.905.TRI Tüübipädevuse instruktor – õigused ja tingimused a) Tüübipädevuse instruktoril on õigus anda õpet: (1) instrumentaallennu pädevusmärke pikendamiseks ja taastamiseks, kui tüübipädevuse instruktoril on kehtiv instrumentaallennupädevusmärge; (2) tüübipädevuse instruktori või lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori tunnistuse väljaandmiseks, kui tunnistuse omanik vastab kõikidele järgmistele tingimustele: i) tal on vähemalt 50 tundi tüübipädevuse instruktorina või lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktorina tegutsemise kogemust kooskõlas käesoleva määrusega või määrusega (EL) nr 965/2012; ii) ta on läbi viinud tüübipädevuse instruktori koolituskursuse vastavas osas ette nähtud lennuõppe vastavalt punkti FCL.930.TRI alapunkti a alapunktile 3 ja sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni juhataja on kinnitanud tema soorituse sobivust; (3) ühepiloodilennukite tüübipädevuse instruktorite puhul: i) kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite tüübipädevusmärgete väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks, kui taotleja soovib ühepiloodilennu õigusi. Ühepiloodilennukite tüübipädevuse instruktori (TRI(SPA)) õigusi võib laiendada kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite tüübipädevustele mitmepiloodilennu puhul, kui tüübipädevusinstruktor vastab ühele järgmistest tingimustest: A) tal on või on olnud mitmepiloodilennukite tüübipädevuse instruktori tunnistus; B) ta on lennanud vähemalt 500 lennutundi mitmepiloodilennukitel ja läbinud lennumeeskonna koostööinstruktori kursuse kooskõlas punktiga FCL.930.MCCI; ii) teise piloodi loa koolituseks algtasemel, kui tema õigusi on laiendatud mitmepiloodilennule ning tal on või on olnud lennukite lennuinstruktori või lennukite instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistus; (4) mitmepiloodilennukite tüübipädevusinstruktorite puhul: i) klassi- ja tüübipädevusmärgete väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks: A) mitmepiloodilennukite puhul; B) kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite puhul, kui taotleja soovib mitmepiloodilennu õigusi; lennumeeskonna koostöökoolitusel; ii) lennumeeskonna koostöökoolitusel; iii) teise piloodi loa kursuse alg-, kesk- ja kõrgtasemel, kui tal on või on olnud lennukite lennuinstruktori või lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistus algtasemel õpetamiseks; (5) kopterite tüübipädevuse instruktorite puhul: i) kopterite tüübipädevusmärgete väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks; ii) lennumeeskonna koostöökoolitusel, kui tal on mitmepiloodikopteri tüübipädevus; iii) ühe mootoriga kopteri instrumentaallennupädevuse laiendamiseks mitme mootoriga kopteri instrumentaallennupädevusele; (6) vertikaalstardiga õhusõidukite tüübipädevuse instruktorite puhul: i) vertikaalstardiga õhusõidukite tüübipädevusmärgete väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks; ii) lennumeeskonna koostöökoolitusel. b) Tüübipädevuse instruktori õigused hõlmavad õigust korraldada tõenduspõhise koolituse kasutaja juures tõenduspõhise koolituse praktilist hindamist, tingimusel et instruktor vastab määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) nõuetele tõenduspõhise koolituse instruktori standardimise kohta kõnealuse tõenduspõhise koolituse rakendaja juures.“; k) punktile FCL.905.SFI lisatakse alapunkt e: „e) Lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori õigused hõlmavad õigust korraldada tõenduspõhise koolituse kasutaja juures tõenduspõhise koolituse praktilist hindamist, tingimusel et instruktor vastab määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) nõuetele tõenduspõhise koolituse instruktori standardimise kohta kõnealuse tõenduspõhise koolituse rakendaja juures.“; l) punkti FCL.930.SFI alapunkt a asendatakse järgmisega: „a) Lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori koolituskursus peab sisaldama vähemalt järgmist: (1) vastava tüübipädevuskursuse lennutreeningseadmeid (FSTD) käsitlevad osad; (2) vastava tüübipädevuse instruktori koolituskursuse tehnilise koolituse ja lennuõppe asjakohased lennutreeningseadmeid (FSTD) käsitlevad osad; (3) 25 tundi õpetamis- ja õppimisteemalist õpet.“; m) punkti FCL.1015 alapunkt a asendatakse järgmisega: „a) Kontrollpiloodi tunnistuse taotlejad peavad läbima pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud standardimiskursuse.“; n) punkti FCL.1025 alapunkti b alapunktid 1 ja 2 ning punkti 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „1) nad on enne tunnistuse kehtivusaja lõppu läbi viinud vähemalt kuus lennueksamit, lennuoskuste tasemekontrolli, atesteerimist või määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) punktis ORO.FC.231 osutatud tõenduspõhise koolituse kava mooduli tõenduspõhise koolituse kava hindamisetappi; 2) nad on tunnistuse kehtivuse lõppkuupäevale vahetult eelneva 12-kuulise ajavahemiku jooksul läbinud pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud kontrollpiloodi täienduskursuse; 3) üks alapunkti 1 kohaselt korraldatud lennueksam, lennuoskuse tasemekontroll, atesteerimine või tõenduspõhise koolituse kava hindamisetapp peab olema toimunud kontrollpiloodi tunnistuse kehtivuse lõppkuupäevale vahetult eelneva 12-kuulise ajavahemiku jooksul ning:“; o) punkti FCL.1010.SFE alapunkti a muudetakse järgmiselt: i) alapunkti 1 alapunkt ii asendatakse järgmisega: „ii) neil on asjakohase lennukitüübi lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori tunnistus ning“; ii) alapunkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega: „ii) neil on asjakohase lennukiklassi või -tüübi lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori tunnistus ning“; p) 1. liidet muudetakse järgmiselt: i) punkt 1 asendatakse järgmisega: „1. Kergõhusõidukipiloodi luba ja erapiloodiluba“; ii) punktid 1.1, 1.2, 1.3 ja 1.4 asendatakse järgmistega: „1.1. Kergõhusõidukipiloodi loa väljaandmisel loetakse muu õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikul teoreetiliste teadmiste nõuded punkti FCL.120 alapunktis a sätestatud üldteemades täielikult täidetuks. 1.2. Kergõhusõidukipiloodi loa või erapiloodiloa väljaandmisel loetakse muu õhusõidukiliigi erapiloodiloa, ametipiloodiloa või liinipiloodiloa omanikel teoreetiliste teadmiste nõuded punkti FCL.215 alapunktis a sätestatud üldteemades täielikult täidetuks. Sarnaselt arvestatakse nõuete täitmist nende kergõhusõiduki piloodiloa või erapiloodiloa taotlejate puhul, kellele on vastavalt määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud õhupallipiloodi luba või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba, v.a navigatsiooniga seotud nõuded, mida ei arvestata. 1.3. Erapiloodiloa väljaandmisel loetakse sama õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikul teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded täielikult täidetuks. 1.4. Erandina alapunktist 1.2 peab taotleja, kellel on rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, kerglennukipiloodi loa saamiseks tõendama piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu ühe kolbmootoriga maalennukite klassi kohta vastavalt punkti FCL.135.A alapunkti a alapunktile 2.“; iii) alapunkt 4.1 asendatakse järgmisega: „4.1. Instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejal, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud ametipiloodiloa jaoks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded järgmistes valdkondades: — inimvõimed; — meteoroloogia; — side.“; q) 3. liite A osa punkti 9 alapunkt b asendatakse järgmisega: „b) lendama 70 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 55 tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes. Instrumentaallennuaega piloodiõpilasena kapteni kohustes loetakse lennuajaks kaptenina kuni 20 tunni ulatuses;“; r) 6. liite A osa punkt 2 asendatakse järgmisega: „2. Lennuki instrumentaallennupädevuse moodulkursusel osaleda soovival taotlejal peab olema lennuki erapiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba. Instrumentaallennuprotseduuride moodulkursusel osaleda soovival taotlejal, kellel ei ole lennuki ametipiloodi luba, peab olema instrumentaallennu algpädevusmärge või instrumentaallennu põhimooduli kursuse läbimise tunnistus. Sertifitseeritud koolitusorganisatsioon peab tagama, et mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse kursusele sooviv taotleja, kellel ei ole olnud mitme mootoriga lennuki klassi- või tüübipädevusmärget, oleks enne lennuki instrumentaallennupädevuse kursusel lennuõppe alustamist läbinud H alajaos sätestatud mitme mootori koolituse.“; s) 9. liite B osa muudetakse järgmiselt: i) punkti 5 muudetakse järgmiselt: 1) alapunktis k esitatud tabel asendatakse järgmisega: „(1) (2) (3) (4) (5) Toimingu liik Õhusõiduki tüüp Ühepiloodilennud Mitmepiloodilennud Ühepiloodilennud → Mitmepiloodilennud (esmane) Mitmepiloodilennud → Ühepiloodilennud (esmane) Ühepiloodilennud + Mitmepiloodilennud Koolitamine Eksamineerimine/Kontrollimine Koolitamine Eksamineerimine/Kontrollimine Koolitamine Eksamineerimine/Kontrollimine Koolitamine, eksamineerimine ja kontrollimine (ühe mootoriga lennukid) Koolitamine, eksamineerimine ja kontrollimine (mitme mootoriga lennukid) Ühe mootoriga lennukid Mitme mootoriga lennukid Esmane väljaandmine Kõik (v.a ühepiloodi keerukas) 1.–6. osa 1.–6. osa Lennumeeskonna koostöö Meeskonnatöö korraldamine Inimtegurid Ohu- ja veahaldus 1.–7. osa 1.–6. osa Lennumeeskonna koostöö Meeskonnatöö korraldamine Inimtegurid Ohu- ja veahaldus 7. osa 1.–6. osa 1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B 1.6, 6. osa ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B Ühepiloodi keerukas 1.–7. 1.–6. Pikendamine Kõik ei kohaldata 1.–6. osa ei kohaldata 1.–6. osa ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata Mitmepiloodilend: 1.–7. osa (koolitamine) 1.–6. osa (kontrollimine) Ühepiloodilend: 1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B Mitmepiloodilend: 1.–7. osa (koolitamine) 1.–6. osa (kontrollimine) Ühepiloodilend: 1.6, 6. osa ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B Taastamine Kõik FCL.740 1.–6. osa FCL.740 1.–6. osa ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata Koolitamine: FCL.740 Kontrollida: sama mis pikendamise puhul Koolitamine: FCL.740 Kontrollida: sama mis pikendamise puhul“; 2) punkti l tabelis asendatakse harjutust 7.2.2 käsitlev rida järgmisega: „7.2.2. Järgmised häireolukorra harjutused: — väljatoomine nina üleval asendist erinevate kaldenurkade juures ning — väljatoomine nina all asendist erinevate kaldenurkade juures P X Selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit“; t) Lisatakse 10. liide: „10. liide Tüübipädevusmärgete pikendamine ja taastamine ning instrumentaallennu pädevusmärgete pikendamine ja taastamine koos tüübipädevusmärgete pikendamise või taastamisega – tõenduspõhise koolituse praktiline hindamine A. Üldist 1. Käesoleva liite kohane tüübipädevusmärgete pikendamine ja taastamine ning instrumentaallennu pädevusmärgete pikendamine ja taastamine koos tüübipädevusmärgete pikendamise või taastamisega viiakse läbi üksnes selliste tõenduspõhise koolituse kasutajate juures, kes vastavad kõigile järgmistele nõuetele: a) nad on koostanud kohaldatava tüübipädevusmärke või instrumentaallennu pädevusmärkega seotud tõenduspõhise koolituse kava vastavalt määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) punktile ORO.FC.231; b) neil on tõenduspõhise koolituse segakava rakendamisel vähemalt kolmeaastane kogemus; c) organisatsioon on määranud tõenduspõhise koolituse kava iga tüübipädevusmärke jaoks tõenduspõhise koolituse juhi. Tõenduspõhise koolituse juht vastab kõigile järgmistele nõuetele: i) tal on vastava tüübipädevusmärke kontrollpiloodi õigused; ii) tal on ulatuslik koolituskogemus vastava tüübipädevusmärke kontrollpiloodina; iii) ta on kas määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) punkti ORO.AOC.135 alapunkti a alapunkti 2 kohaselt nimetatud isik või tema asetäitja. 2. Asjaomase tüübipädevusmärke eest vastutav tõenduspõhise koolituse juht tagab, et taotleja vastaks kõikidele käesolevas lisas asjaomase pädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks sätestatud kvalifikatsiooni-, koolitus- ja kogemusnõuetele. 3. Käesoleva liite kohaselt pädevusmärget pikendada või taastada soovivad taotlejad peavad vastama kõigile järgmistele nõuetele: a) nad registreeruvad kasutaja tõenduspõhisele koolitusele; b) pädevusmärke pikendamise korral läbivad nad kasutaja tõenduspõhise koolituse kava asjakohase pädevusmärke kehtivusaja jooksul; c) pädevusmärke taastamise korral järgivad nad protseduure, mille tõenduspõhise koolituse kasutaja on välja töötanud kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) punkti ORO.FC.231 alapunkti a alapunktiga 5. 4. Käesoleva liite kohane pädevusmärke pikendamine või taastamine hõlmab kõike järgmist: a) pidev tõenduspõhise koolituse praktiline hindamine tõenduspõhise koolituse kava raames; b) nõutava tulemuslikkuse taseme tõendamine kõigi pädevuste puhul; c) loa pikendamise või taastamise haldustoiming, mille puhul asjaomase tüübipädevuse eest vastutav tõenduspõhise koolituse juht teeb kõike järgmist: 1) tagab punkti FCL.1030 nõuete täitmise; 2) punkti FCL.1030 alapunkti b alapunkti 2 kohaselt tegutsedes kannab taotleja loale pädevusmärke kehtivuse uue lõppkuupäeva. Seda võib tõenduspõhise koolituse juhi nimel teha teine isik, kui tõenduspõhise koolituse juht on teda selleks volitanud vastavalt tõenduspõhise koolituse kavas kehtestatud korrale. B. Tõenduspõhise koolituse praktiline hindamine Tõenduspõhise koolituse praktiline hindamine toimub vastavalt kasutaja tõenduspõhise koolituse kavale.