Nõukogu direktiiv,

20. juuni 1990,

mitteautomaatkaalusid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(90/384/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]

ning arvestades, et:

liikmesriigid peavad kaitsma avalikkust ebaõigete kaalumistulemuste eest teatavat liiki rakendusvaldkondades mitteautomaatkaalude kasutamisel;

igas liikmesriigis on eelkõige metroloogiliste ja tehniliste nõuete kohustuslike sätete abil kehtestatud vajalikuks peetavad mitteautomaatkaalude tehnilised omadused ning kaalude kasutusele võtmisele eelneva ja järgneva kontrollimise kord; kuigi need kohustuslikud sätted ei pruugi põhjustada liikmesriikides erinevat kaitstuse taset, takistavad nad oma erinevuste tõttu ühendusesisest kaubandust;

siseriiklikke norme, mis tagavad kõnealuse kaitse, peab ühtlustama, et tagada mitteautomaatkaalude vaba liikumine, alandamata seejuures liikmesriikide olemasolevat põhjendatud kaitsetaset;

ehkki ühenduse üks põhireegleid on kaupade vaba liikumine, on praegu kehtivates ühenduse õigusaktides sätestatud, et takistusi ühendusesiseses liikumises, mida põhjustavad lahknevused toodete kasutamist käsitlevates siseriiklikes seadustes, tuleb aktsepteerida ulatuses, milles siseriiklikud normid on vajalikud põhinõuete rahuldamiseks; seepärast peab seaduste ühtlustamine käesoleval juhul piirduma normidega, mis tagavad mitteautomaatkaalude vastavuse olulistele metroloogilistele ja tehnilistele nõuetele; et need nõuded on põhilised, peavad nad asendama vastavaid siseriiklikke norme;

seepärast sisaldab käesolev direktiiv ainult kohustuslikke ja põhilisi nõudeid; et lihtsustada põhinõuetele vastavuse tõendamist, on tarvilikud Euroopa tasemel ühtlustatud standardid, eelkõige metroloogiliste, disaini- ja konstruktsioonitingimuste kohta, et nendekohaste toodete puhul võiks eeldada nende vastavust ohutusnõuetele; neid Euroopa tasemel ühtlustatud standardeid koostavad eraõiguslikud juriidilised isikud ning seega ei saa need olla kohustuslikud; sel eesmärgil tunnustatakse pädevate asutustena ühtlustatud standardite vastuvõtmiseks Euroopa Standardikomiteed (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) vastavalt 13. novembril 1984. aastal allakirjutatud üldistele koostööjuhistele komisjoni ja nende kahe asutuse vahel; käesoleva direktiivi kohaldamisel on ühtlustatud standard ühe või mõlema eelnimetatud asutuse vastuvõetud tehniline täpsustus (Euroopa standard või ühtlustatud dokument) juhul, kui komisjon on selle neile üle andnud vastavalt nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivile 83/189/EMÜ, milles on sätestatud standardite ja tehniliste normide kohta käiva teabe esitamise kord [4] (muudetud direktiiviga 88/182/EMÜ), [5] ning ülalnimetatud üldised juhised;

metroloogiliste ja tehniliste põhinõuete vastavuskontroll on vajalik, et tõhusalt kaitsta kasutajaid ja kolmandaid isikuid; praegune vastavushindamise kord erineb liikmesriigiti; selleks et vältida mitmekordset vastavushindamist, mis tegelikult takistab kaalude vaba liikumist ühenduse turul, tuleks korraldada vastavushindamise korra vastastikune tunnustamine liikmesriikides; selleks et vastavushindamise korra vastastikust tunnustamist lihtsustada, peaks kehtestama ühenduse ühtlustatud korra ning ühtlustama kriteeriumid, millega peab arvestama vastavushindamise menetluste alaste ülesannete täitmise eest vastutavate asutuste määramisel;

on oluline, et need volitatud asutused tagaksid kogu ühenduses oma pädevusalal kõrge kvaliteedi;

EÜ vastavusmärk või M-tähega kleebik mitteautomaatkaaludel tähendab, et neid peetakse vastavaks käesoleva direktiivi sätetele ja seepärast puudub vajadus vastavushindamist korrata;

siseturu astmelise loomise abinõud tuleb vastu võtta hiljemalt 31. detsembril 1992; siseturg on sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, inimeste, teenuste ja kapitali vaba liikumine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

Reguleerimisala, turule viimine, vaba liikumine

Artikkel 1

1. Kaal on mõõteriist, mida kasutatakse keha massi määramiseks sellele kehale toimiva raskusjõu kaudu. Kaalu võib kasutada ka muude massiga seotud suuruste, koguste, parameetrite ja tunnuste määramiseks.

Mitteautomaatkaal on kaal, mille töö nõuab inimese sekkumist.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi mitteautomaatkaalude (edaspidi "kaalude") suhtes.

2. Käesolevas direktiivis eristatakse kahte kaalude kasutamise valdkonda:

a) 1. massi määramine äritehingute tegemiseks;

2. massi määramine tollimaksude, tariifide, maksude, soodustuste, trahvide, hüvitiste, kahjutasude jms maksete arvutamiseks;

3. massi määramine õigusnormide kohaldamiseks ning ekspertarvamuse andmiseks kohtuasjade lahendamisel;

4 massi määramine meditsiinis, kui patsiente kaalutakse tervise kontrollimiseks, diagnoosimiseks ja ravimiseks;

5. massi määramine retsepti järgi ravimite valmistamiseks apteegis ning analüüside tegemiseks meditsiini- ja farmaatsialaboratooriumides;

6. hinna määramine massi abil jaemüügi ja kinnispakkide puhul;

b) kasutusvõimalused, mida ei ole loetletud käesoleva artikli lõike 2 punktis a.

Artikkel 2

1. Liikmesriigid astuvad samme selle tagamiseks, et turule ei lubata viia käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavaid kaalusid.

2. Liikmesriigid astuvad samme selle tagamiseks, et kaalusid ei lubata kasutusele võtta artikli 1 lõike 2 punktis a märgitud otstarbel, kui need ei vasta nende puhul kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.

Artikkel 3

Artikli 1 lõike 2 punktis a loetletud otstarbel kasutatavad kaalud peavad vastama I lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Kui kaalul on seadiseid, mida ei kasutata artikli 1 lõike 2 punktis a loetletud otstarbel, või kui kaal on selliste seadmetega ühendatud, ei kohaldata nende seadiste ja seadmete suhtes olulisi nõudeid.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid ei takista selliste kaalude turuleviimist, mis vastavad nende puhul kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.

2. Liikmesriigid ei takista artikli 1 lõike 2 punktis a märgitud otstarbel selliste kaalude kasutuselevõtmist, mis vastavad nende puhul kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.

Artikkel 5

1. Kui kaalud vastavad asjakohastele siseriiklikele standarditele, millega rakendatakse artiklis 3 märgitud oluliste nõuete kohaseid ühtlustatud standardeid, käsitavad liikmesriigid neid artiklis 3 märgitud olulistele nõuetele vastavatena.

2. Komisjon avaldab lõikes 1 märgitud ühtlustatud standardite alase teabe Euroopa Ühenduste Teatajas.

Liikmesriigid avaldavad lõikes 1 osutatud siseriiklike standardite alase teabe.

Artikkel 6

Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 5 lõikes 1 viidatud ühtlustatud standardid ei vasta täielikult artiklis 3 märgitud olulistele nõuetele, suunab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse direktiivi 83/189/EMÜ alusel asutatud alalisele komiteele (edaspidi "komitee"), esitades põhjendused. Komitee teeb viivitamata oma arvamuse teatavaks.

Komitee arvamust silmas pidades teatab komisjon liikmesriikidele, kas on vaja või mitte kõrvaldada need standardid artikli 5 lõikes 2 viidatud trükiväljaannetest.

Artikkel 7

1. Kui liikmesriik leiab, et õigesti üles seatud ja sihipäraselt kasutatavad II lisa punktides 2, 3 ja 4 osutatud EÜ vastavusmärgiga kaalud ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võtab ta kõik vajalikud meetmed nende kõrvaldamiseks turult või nende kasutuselevõtu ja turuleviimise keelamiseks või piiramiseks.

Asjaomane liikmesriik teatab viivitamata komisjonile igast sellisest meetmest, põhjendades oma otsust ning eelkõige osutades, kas mittevastavus on tingitud:

a) artiklis 3 viidatud olulistele nõuetele mittevastavusest, kui kaalud ei vasta artikli 5 lõikes 1 viidatud standarditele;

b) artikli 5 lõikes 1 viidatud standardite ebaõigest kohaldamisest;

c) artikli 5 lõikes 1 viidatud standardite endi puudustest.

2. Komisjon konsulteerib asjaomaste osapooltega võimalikult kiiresti.

Kui komisjon leiab pärast sellist konsultatsiooni, et mistahes lõikes 1 viidatud meede on õigustatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja teistele liikmesriikidele.

Kui otsus tuleneb standardite puudustest, suunab komisjon pärast asjakohaste osapooltega konsulteerimist küsimuse komiteele kahe kuu jooksul, kui meetmeid võtnud liikmesriik kavatseb neid jätkata ja algatab seejärel artiklis 6 viidatud menetluse.

3. Kui mittevastaval kaalul on EÜ vastavusmärk, astub pädev liikmesriik vajalikke samme EÜ märgi kinnitaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Komisjon tagab liikmesriikide teavitamise selle menetluse kulgemisest ja tulemusest.

II PEATÜKK

Vastavushindamine

Artikkel 8

1. Kaalude vastavust I lisas sätestatud olulistele nõuetele võib taotleja valikul tõendada ühega kahest järgmisest menetlusest:

a) II lisa punkti 1 kohane EÜ tüübihindamine ning järgnev II lisa lõike 2 kohase EÜ vastavusdeklaratsiooni esitamine või II lisa punkti 3 kohane EÜ taatlus.

EÜ tüübihindamine ei ole siiski kohustuslik nende kaalude puhul, mille töös ei kasutata elektronseadiseid ja seadmeid ja mille koormusmõõteseadises ei kasutata koormuse tasakaalustamiseks vedru;

b) II lisa punkti 4 kohane EÜ üksiktoote taatlus.

2. Lõikes 1 märgitud menetluste alased dokumendid ja kirjad koostatakse selle liikmesriigi riigikeeles, kus kavatsetakse nimetatud menetlusi rakendada, või pädevas asutuses lubatud asjaajamiskeeles.

3. Juhul kui kaalu kohta kehtivad muud ühenduse direktiivid, mis käsitlevad muid aspekte, näitab artiklis 10 osutatud EÜ vastavusmärk, et see kaal vastab ka nende direktiivide nõuetele.

Artikkel 9

1. Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile asutused, kelle nad on määranud täitma artiklis 8 märgitud menetluse alaseid ülesandeid, igale asutusele määratud ülesanded ja määratud asutuste tunnuskoodid.

Komisjon avaldab määratud asutuste nimekirja ja nendele määratud ülesanded Euroopa Ühenduste Teatajas ja tagab selle nimekirja ajakohastamise.

2. Liikmesriigid lähtuvad asutuste määramisel V lisas kehtestatud miinimumnõuetest. Asutusi, mis vastavad asjakohaste ühtlustatud standarditega kehtestatud nõuetele, loetakse vastavaks ka V lisas kehtestatud nõuetele.

3. Kui asutus ei vasta enam lõikes 2 märgitud nõuetele, tühistab asutuse määranud liikmesriik määramise. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning tunnistab eespool nimetatud teatamise kehtetuks.

III PEATÜKK

EÜ vastavusmärk ja sildid

Artikkel 10

1. Kaaludele, mille puhul EÜ vastavus on kindlaks tehtud, tuleb EÜ vastavusmärk ja nõutavad IV lisa punktis 1 märgitud lisaandmed kanda hästi nähtavalt, kergesti loetavalt ja kustutamatult.

2. Kõigile muudele kaaludele tuleb kanda hästi nähtavad, kergesti loetavad ja püsivad IV lisa punktis 2 märgitud sildid.

3. Tuleb keelata selliste märkide kandmine kaaludele, mida võib segamini ajada EÜ vastavusmärgiga.

Artikkel 11

Kui tehakse kindlaks, et EÜ vastavusmärk on vääralt kantud kaaludele,

- mis ei vasta artikli 5 lõikes 1 märgitud standarditele, kuigi tootja on kavatsenud toota nendele standarditele vastavaid kaalusid,

- mis ei vasta kinnitatud tüübile,

- mis vastavad kinnitatud tüübile, mis aga ei rahulda selle kohta kehtivaid olulisi nõudeid,

- mille puhul tootja ei ole täitnud EÜ vastavusdeklaratsiooniga (toodangu kvaliteedi garantii) endale võetud kohustusi,

tühistab pädev määratud asutus vajaduse korral EÜ tüübikinnituse ja kvaliteedisüsteemi kinnituse. EÜ tüübikinnituse tühistamise tagajärjel on keelatud ka EÜ taatluse taotluse ja EÜ vastavusdeklaratsiooni (toodangu kvaliteedi garantii) esitamine.

Artikkel 12

Kui kaalul, mida kasutatakse mis tahes artikli 1 lõike 2 punktis a märgitud otstarbel, on seadiseid, mille puhul ei rakendata artiklis 8 märgitud vastavushindamist, või kui kaal on selliste seadmetega ühendatud, peab iga selline seadis ja seade kandma IV lisa lõikes 3 määratletud kasutuspiirangu märki. See märk peab kaalu küljes olema hästi nähtav ja püsiv.

IV PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 13

Liikmesriigid võtavad meetmeid selle tagamiseks, et käesoleva direktiivi nõuetele vastavust tõendavat EÜ märki kandvad kaalud vastaksid nendele nõuetele ka edaspidi.

Artikkel 14

Igasuguses otsuses, mis on tehtud vastavalt käesolevale direktiivile ja mille tulemuseks on piirangud kaalu kasutuselevõtmise kohta, sätestatakse täpsed põhjused, millel see otsus põhineb. Sellisest otsusest teatatakse viivitamata asjaomasele osapoolele, kellele teatatakse samal ajal õiguskaitsevahenditest, mis on talle kättesaadavad kõnealuse liikmesriigi seaduste kohaselt.

Artikkel 15

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 1. juulil 1992 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 1993.

3. Erandina lõikest 2 lubavad liikmesriigid siiski kümne aasta jooksul alates lõikes 1 märgitud sätete kohaldamise kuupäevast tuua turule ja/või võtta kasutusele kaalud, mis vastavad enne seda kuupäeva kehtinud eeskirjadele.

4. Liikmesriigid edastavad komisjonile nende siseriiklike õigusnormide tekstid, mis nad on vastu võtnud käesoleva direktiiviga reguleeritud valdkonnas.

5. Direktiiv 73/360/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 1993, välja arvatud lõike 3 kohaldamine.

Artikkel 16

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 20. juuni 1990

Nõukogu nimel

eesistuja

D. J. O'Malley

[1] EÜT C 55, 4.3.1989, lk 6 ja EÜT C 297, 25.11.1989, lk 13.

[2] EÜT C 158, 26.6.1989, lk 221 ja EÜT C 149, 18.6.1990.

[3] EÜT C 194, 31.7.1989, lk 1.

[4] EÜT L 109, 26.4.1983, lk 8.

[5] EÜT L 81, 26.3.1988, lk 75.

--------------------------------------------------

I LISA

Järgnevalt sätestataks olulised nõuded, millele peavad vastama artikli 1 lõike 2 punktis a märgitud otstarbel kasutatavad kaalud. Kasutatakse Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni terminoloogiat.

Eelmärkused

Artikli 1 lõike 2 punktis a loetletud otstarbel kasutatava mitme näidiku või trükiseadisega kaalu või selliste seadmetega ühendatud kaalu puhul, kui olulistele nõuetele vastav osa kaalust trükib või registreerib kaalumise tulemusi õigesti ja kustumiskindlalt ja tulemused on nähtavad mõlemale osapoolele, ei kehti olulised nõuded nende seadiste kohta, mis dubleerivad kaalumise tulemusi ega mõjuta kaalude õiget tööd. Jaemüügil kasutatavate kaalude puhul peavad siiski kõik müüja ja ostja poole suunatud kuvarid ning trükiseadised vastama olulistele nõuetele.

METROLOOGILISED NÕUDED

1. Massiühikud

Tuleb kasutada kehtivaid massiühikuid direktiivis 80/181/EMÜ [1] (viimati muudetud direktiiviga 85/1/EMÜ) [2] määratletud tähenduses.

Selle tingimuse järgimise korral lubatakse kasutada järgmisi massiühikuid:

- SI ühikud: kilogramm, mikrogramm, milligramm, gramm, tonn,

- inglise süsteemi ühikud: nael, (kaubandus)unts, apteegiunts,

- muud SI-välised ühikud: meetermõõdustikuline karaat (vääriskivide kaalumiseks).

Kaalude puhul, kus kasutatakse eespool märgitud inglise süsteemi massiühikuid, tuleb järgnevalt esitatavad asjakohased olulised nõuded lihtinterpolatsiooni abil väljendada inglise süsteemi ühikutes.

2. Täpsusklassid

2.1. Kehtestatakse järgmised täpsusklassid:

I. eri-

II. kõrgem

III. keskmine

IIII. tava-

Nendele klassidele esitatavad nõuded on esitatud tabelis 1.

TABEL 1

Täpsusklassid

Klass | Taatlusskaala jaotise väärtus (e) | Alumine mõõtepiir (Min) | Taatlusskaala jaotiste arv n = Maxe |

| | Miinimumväärtus | Miinimumväärtus | Maksimumväärtus |

I | 0,001 | g ≤ e | 100 e | 50000 | — |

II | 0,001 | g ≤ e ≤ 0,05 g | 20 e | 100 | 100000 |

0,1 | g ≤ e | 50 e | 5000 | 100000 |

III | 0,1 | g ≤ e ≤ 2 g | 20 e | 100 | 10000 |

5 | g ≤ e | 20 e | 500 | 10000 |

IIII | 5 | g ≤ e | 10 e | 100 | 1000 |

Nende II ja III klassi kaalude puhul, mida kasutatakse veotariifide määramiseks, vähendatakse alumist mõõtepiiri 5 e-ni.

2.2. Skaalajaotiste väärtus

2.2.1. Tegeliku skaala jaotise väärtus (d) ja taatlusskaala jaotise väärtus (e) peavad olema

1 × 10k, 2 × 10k või 5 × 10k massiühikut,

kus k on mis tahes täisarv, kaasa arvatud null.

2.2.2. Kaalude puhul, millel ei ole lisanäidikut, on

d = e.

2.2.3. Lisanäidikuga kaalude puhul kehtivad järgmised tingimused:

e = 1 × 10k g,

d < e ≤ 10d,

välja arvatud tingimusele d < 10-4 g vastavate I klassi kaalude puhul, kus e = 10-3 g.

3. Liigitus

3.1 Ühepiirkonnalised kaalud

Lisanäidikuga varustatud kaalud kuuluvad I või II klassi. Nende kaalude puhul leitakse nende kahe klassi alumise mõõtepiiri miinimumväärtus tabelist 1, asendades tulbas 3 taatlusskaala jaotise väärtuse (e) tegeliku skaala jaotise väärtusega (d).

Kui d < 10-4 g, võib I klassi kaalude ülemine mõõtepiir olla väiksem kui 50000 e.

3.2. Mitmepiirkonnalised kaalud

Mitu mõõtepiirkonda on lubatud, kui need on kaalul selgesti näidatud. Iga mõõtepiirkond liigitatakse punkti 3.1 kohaselt. Kui mõõtepiirkonnad kuuluvad erinevatesse täpsusklassidesse, peab kaal vastama kõige karmimatele nende nõuete hulgast, mida neile täpsusklassidele esitatakse.

3.3. Liitpiirkonnalised kaalud

3.3.1. Ühepiirkonnalisel kaalul võib olla mitu osamõõtepiirkonda (liitpiirkonnaline kaal).

Liitpiirkonnaliselt kaalul ei tohi olla lisanäidikut.

3.3.2. Liitpiirkonnalise kaalu iga osamõõtepiirkonda i iseloomustab selle:

—taatlusskaala jaotise väärtus ei | | e(i + 1) | > ei |

—ülemine mõõtepiir Maxi | | Maxr | = Max |

—alumine mõõtepiir Mini | | Mini | = Max(i – 1) |

ja | Min1 | = Min |

kus:

i = 1, 2,… r,

i = osamõõtepiirkonna järjenumber,

r = osamõõtepiirkondade arv.

Kõik mõõtepiirid on netokaalus, olenemata kasutatava taara kaalust.

3.3.3. Osamõõtepiirkondi liigitatakse tabeli 2 kohaselt. Kõik osamõõtepiirkonnad peavad kuuluma samasse täpsusklassi, mis on ka asjakohase kaalu täpsusklassiks.

TABEL 2

Liitpiirkonnalised kaalud

i = 1, 2,… r

i = osamõõtepiirkonna järjenumber

r = osamõõtepiirkondade arv

Klass | Taatlusskaala jaotise väärtus (e) | Alumine mõõtepiir (Min) | Taatlusskaala jaotiste arv |

| | Miinimumväärtus | Miinimumväärtus [3] n = Maxiei + 1 | Maksimumväärtus n = Maxiei |

I | 0,001 | g ≤ ei | 100 e1 | 50000 | — |

II | 0,001 | g ≤ ei ≤ 0,05 g | 20 e1 | 5000 | 100000 |

0,1 | g ≤ ei | 50 e1 | 5000 | 100000 |

III | 0,1 | g ≤ ei | 20 e1 | 500 | 10000 |

IIII | 5 | g ≤ ei | 10 e1 | 50 | 1000 |

4. Täpsus

4.1. Artiklis 8 ettenähtud menetluste rakendamisel ei tohi näidu viga ületada tabelis 3 märgitud näidu lubatud piirviga. Digitaalnäidu puhul tuleb näidu viga parandada ümardusvea võrra.

Lubatud piirvead kehtivad kõigi võimalike koormuste neto- ja taaraväärtuste puhul, välja arvatud arvestuslik taaraväärtus.

TABEL 3

Lubatud piirvead

Koormus | Lubatud piirviga |

I klass | II klass | III klass | IIII klass |

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0 | | ≤ m ≤ | 50000 | e | 0 | | ≤ m ≤ | 5000 | e | 0 | | ≤ m ≤ | 500 | e | 0 | | ≤ m ≤ | 50 | e | ± 0,5 e |

50000 | e | < m ≤ | 200000 | e | 5000 | e | < m ≤ | 20000 | e | 500 | e | < m ≤ | 2000 | e | 50 | e | < m ≤ | 200 | e | ± 1,0 e |

200000 | e | < m | | | 20000 | e | < m ≤ | 100000 | e | 2000 | e | < m ≤ | 10000 | e | 200 | e | < m ≤ | 1000 | e | ± 1,5 e |

4.2. Kaalu kasutamisel on lubatud piirvead kaks korda suuremad kui punktis 4.1 määratud lubatud piirvead.

5. Kaaluga saadavad mõõtmistulemused peavad olema korratavad ning muude näidikutega kaalude ja teiste tasakaalustusmeetodite abil reprodutseeritavad.

Mõõtmistulemused peavad piisavalt vähe olenema koormuse asendist koormuskanduril.

6. Kaal peab reageerima väikestele koormuse muutustele.

7. Mõjurite suurus ja toimeaeg

7.1. II, III ja IIII klassi kaalud, mis on ette nähtud töötamiseks ka kaldasendis, peavad olema piisavalt vähe tundlikud kalde suhtes, mis võib esineda ülesseadmisel tavalistes tingimustes.

7.2. Kaalud peavad vastama metroloogianõuetele tootja piiritletud temperatuurivahemikus. See vahemik on vähemalt:

5 °C I klassi kaalude puhul,

15 °C II klassi kaalude puhul,

30 °C III ja IIII klassi kaalude puhul.

Kui tootja ei ole temperatuurivahemikku piiritlenud, on vahemik –10°C kuni +40°C.

7.3. Võrgutoitel töötavad kaalud peavad vastama metroloogilistele nõuetele võrguvoolu parameetrite lubatud kõikumispiirides.

Patareitoitel töötav kaal peab andma märku, kui pinge langeb alla lubatud taseme, ja sel juhul kas õigesti edasi töötama või automaatselt välja lülituma.

7.4. Kui e on väiksem kui 1 g, peavad elektronkaalud, välja arvatud need, mis kuuluvad I ja II klassi, kõrge suhtelise õhuniiskuse juures nende töö ülemisel piirtemperatuuril vastama metroloogilistele nõuetele.

7.5. II, III ja IIII klassi kaalu pikaajaline koormamine ei tohi arvestatavalt mõjutada koormatud kaalu näitu ja nullnäitu kohe pärast koormuse eemaldamist.

7.6. Muudes tingimustes peab kaal kas õigesti edasi töötama või automaatselt välja lülituma.

DISAIN JA KONSTRUKTSIOON

8. Üldnõuded

8.1. Kaalu disain ja konstruktsioon peab olema selline, et õigel kasutamisel ja ülesseadmisel ning ettenähtud keskkonnas kasutamisel selle metroloogilised omadused säilivad. Massi väärtus peab olema näidatud.

8.2. Häirete puhul ei tohi elektronkaal näidata olulistest riketest mõjutatud tulemusi või peab kaal need rikked automaatselt avastama ja neile osutama.

Olulise rikke automaatsel avastamisel peab elektronkaal andma nähtavat või kuuldavat signaali, kuni kasutaja parandab rikke või rike kaob.

8.3. Punktide 8.1 ja 8.2 nõudeid tuleb kestvalt järgida mõistliku aja jooksul, silmas pidades kaalu kavatsetavat kasutamist.

Digitaalelektronseadiste ja seadmete puhul tuleb alati küllaldaselt kontrollida mõõtmisseadise, näidiku ning andmesalvestus- ja -edastussüsteemi õiget tööd.

Olulise püsihälbe automaatsel avastamisel peab elektronkaal andma nähtavat või kuuldavat signaali, kuni kasutaja parandab rikke või rike kaob.

8.4. Kui elektronkaaluga on sobiva liidese abil ühendatud välisseade, ei tohi see halvendada kaalu metroloogilisi omadusi.

8.5. Kaaludel ei tohi olla omadusi, mis võiksid soodustada nende ärakasutamist pettuseks, ning ettekavatsemata väärkasutamise võimalus peab olema minimaalne. Osad, mida kasutaja ei tohi demonteerida ja reguleerida, peavad olema sellise tegevuse eest kaitstud.

8.6. Kaalude disain peab võimaldama hõlpsat käesoleva direktiivi järgset kohustuslikku kontrolli.

9. Kaalumistulemuste ja muude kaalumisandmete näitamine

Kaalumistulemusi ja muid kaalumisandmeid tuleb näidata vigadeta, ühetähenduslikult ja eksitamist välistavalt ning näidik peab võimaldama tavalistes kasutamistingimustes näitu hõlpsalt lugeda.

Käesoleva lisa lõikes 1 märgitud ühikute nimetused ja tähised peavad vastama direktiivi 80/181/EMÜ [4] normidele, millele on lisatud meetermõõdustikulise karaadi tähis "ct".

Kaal ei tohi näidata rohkem kui ülemine mõõtepiir (Max) pluss 9 e.

Lisanäidik võib asuda ainult kümnendmärgi järel. Tihendatud skaalaga näidikut võib kasutada ainult ajutiselt ja selle töötamise ajal tuleb printimine peatada.

Võib näidata ka sekundaarnäitusid, tingimusel et neid ei ole võimalik segamini ajada primaarnäitudega.

10. Kaalumistulemuste ja muude kaalumisandmete väljatrükkimine

Väljatrükitud tulemused peavad olema vigadeta, hästi loetavad ja ühetähenduslikud. Trükikiri peab olema selge, loetav ning kustumis- ja kulumiskindel.

11. Loodimine

Kui see on vajalik, võib kaalu varustada loodimisseadise ja loodinäidikuga, mis on õige ülesseadmise võimaldamiseks piisavalt tundlikud.

12. Nullistamine

Kaalu võib varustada nullistamisseadisega. Selline seadis peab võimaldama täpse nullseisu ega tohi põhjustada mõõtmisvigu.

13. Taaraseadised ja arvestusliku taara seadised

Kaalul võib olla üks või mitu taaraseadist ja arvestusliku taara seadis. Taaraseadis peab võimaldama täpse nullseisu ja tagama õige netokaalu määramise. Arvestusliku taara seadise kasutamine peab tagama netokaalu arvestusliku väärtuse õige määramise.

14. Kaalud ülemise mõõtepiiriga kuni 100 kg kasutamiseks avalikul otsemüügil – lisanõuded

Kaal, mis on ette nähtud kasutamiseks avalikul otsemüügil, peab näitama kogu olulist informatsiooni kaalumise kohta ja hinda näitava kaalu puhul peab see ostjale selgesti näitama ostetava toote hinnakalkulatsiooni.

Kui kaal näitab müügihinda, peab hind olema täpne.

Hinda arvutav kaal peab näitama olulisi näitusid piisavalt kaua, et ostja jõuaks neid korralikult lugeda.

Muid funktsioone peale kaubaartiklite kaalumise ja hinna arvutamise võib hinda arvutav kaal täita ainult sel tingimusel, kui kõik toimingutega seotud näidud trükitakse ostjale välja kviitungil või lipikul selgesti, ühemõtteliselt ja ülevaatlikult.

Kaalul ei tohi olla omadusi, mis võiksid otseselt või kaudselt põhjustada näitusid, mis pole kergesti mõistetavad või ühetähenduslikud.

Iga kaalu puhul peab ostjale olema tagatud, et selle puudulik töö ei põhjusta ostu-müügitehingutes vigu.

Lisanäidikud ja tihendatud skaalaga näidikud ei ole lubatud.

Lisaseadmed on lubatud ainult juhul, kui neid ei saa kasutada pettuseks.

Kui kaalud on sarnased jaemüügil tavaliselt kasutatavate kaaludega, kuid ei vasta käesoleva jao nõuetele, tuleb neile kuvari lähedale kanda püsiv märgis: "Mitte kasutada avalikul otsemüügil".

15. Hinda trükkivad kaalud

Hinda trükkiv kaal peab vastama jaemüügil kasutatavatele hinda näitavatele kaaludele esitatavatele nõuetele, kuivõrd need nõuded on kohaldatavad kõnesoleva kaalu suhtes. Hinnalipikule ei tohi olla võimalik trükkida alumisest mõõtepiirist madalamat hinda.

[1] EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40.

[2] EÜT L 2, 3.1.1985, lk 11.

[3] Kui i = r, rakendatakse tabeli 1 vastava tulba nõudeid, kusjuures e asendatakse er-ga.

[4] EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40.

--------------------------------------------------

II LISA

1. EÜ tüübihindamine

1.1. EÜ tüübihindamine on menetlus, mille puhul teatav volitatud asutus teeb kindlaks ja tõendab, et kavandatava toodangu näidiseks olev kaal vastab selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.

1.2. Tüübihindamise taotluse esitab tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja ühele määratud asutusele.

Taotluses esitatakse:

- tootja nimi ja aadress ning, kui taotluse on esitanud volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress,

- kirjalik kinnitus, et seda taotlust ei ole esitatud mõnele teisele volitatud asutusele,

- III lisa kohane tehniline dokumentatsioon.

Taotleja annab asjaomasele volitatud asutusele kavandatava toodangu näidiseks oleva kaalu (edaspidi "tüübinäidis").

1.3. Volitatud asutus:

1.3.1. uurib tehnilist dokumentatsiooni ja teeb kindlaks, et tüübinäidis on valmistatud selle dokumentatsiooni kohaselt;

1.3.2. lepib taotlejaga kokku koha, kus viiakse läbi hindamine ja/või katsed;

1.3.3. viib läbi või laseb läbi viia vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui ei ole rakendatud artiklis 5 märgitud standardeid, vastab tootja kasutatud lahendus olulistele nõuetele;

1.3.4. viib läbi või laseb läbi viia vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui tootja on otsustanud rakendada asjakohaseid standardeid, on seda tehtud tõhusalt, nii et on tagatud vastavus olulistele nõuetele.

1.4. Kui tüübinäidis vastab käesoleva direktiivi nõuetele, annab volitatud asutus taotlejale EÜ tüübikinnitustunnistuse. Tunnistuses märgitakse hindamise tulemused ja kehtivuse tingimused (kui neid on), kaalu tunnusandmed, millele tüübikinnitus on antud, ja vajaduse korral esitatakse kaalu töö kirjeldus. EÜ tüübikinnitustunnistusele tuleb lisada kõik asjakohased tehnilised joonised ja eskiisid.

Tunnistuse kehtivusaeg on 10 aastat alates selle väljaandmise kuupäevast; seda võib pikendada 10aastaste ajavahemike kaupa.

Kui kaalu disain muutub oluliselt näiteks uue tehnoloogia rakendamise tõttu, võib tunnistuse kehtivusaega lühendada kahe aasta võrra ja selle pikendamise tähtaega kolme aasta võrra.

1.5. Iga volitatud asutus teeb perioodiliselt kõigile liikmesriikidele teatavaks:

- saadud EÜ tüübihindamise taotluste nimekirja,

- väljaantud EÜ tüübikinnitustunnistuste nimekirja,

- tagasilükatud tüübihindamise taotluste nimekirja,

- juba väljaantud dokumentide lisade ja muudatuste nimekirja.

Lisaks sellele informeerib iga volitatud asutus viivitamata kõiki liikmesriike EÜ tüübikinnitustunnistuste tühistamisest.

Iga liikmesriik teeb selle informatsiooni teatavaks oma volitatud asutustele.

1.6. Muud volitatud asutused võivad saada tunnistuste koopiad ja lisad.

1.7. Taotleja informeerib EÜ tüübikinnitustunnistuse välja andnud volitatud asutust igast kinnitatud tüübi muudatusest.

Kui muudatused kinnitatud tüübis mõjutavad vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele või kaalu kasutamise suhtes esitatavatele tingimustele, vajavad need lisakinnitust volitatud asutuselt, kes on andnud välja asjakohase EÜ tüübikinnitustunnistuse. See lisakinnitus esitatakse EÜ tüübikinnitustunnistuse lisana.

2. EÜ vastavusdeklaratsioon

2.1. EÜ vastavusdeklaratsiooni (toodangu kvaliteedi garantii) esitamisel deklareerib punkti 2.2 nõudeid järginud tootja, et asjakohased kaalud vastavad, kui see on kohaldatav, EÜ tüübikinnitustunnistuses märgitud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.

Tootja kannab igale kaalule EÜ vastavusmärgi ja IV lisas ettenähtud sildid.

EÜ vastavusmärgi juures peab olema volitatud asutuse tunnuskood, kellele on pandud punktis 2.4 märgitud EÜ järelevalve kohustus.

2.2. Tootja peab omama hästi seadmestatud ja punktis 2.3 kindlaks määratud kvaliteedisüsteemi ning olema punkti 2.4 kohaselt EÜ järelevalvekohustuslik.

2.3. Kvaliteedisüsteem

2.3.1. Tootja esitab oma kvaliteedisüsteemi kinnitust taotluse volitatud asutusele.

Taotluses kohustutakse:

- täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi,

- alal hoidma kinnitatud kvaliteedisüsteemi, tagades selle kestva sobivuse ja tõhususe.

Tootja võimaldab volitatud asutusele juurdepääsu kogu asjakohasele informatsioonile, eelkõige kvaliteedisüsteemi ja kaalu tehnilisele dokumentatsioonile.

2.3.2. Kvaliteedisüsteem peab tagama kaalu EÜ tüübikinnitustunnistuse kohase vastavuse tüübile ja vastavuse selle kaalu suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.

Kõik tootja poolt vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt dokumenteerida ning kehtestada kirjalikult normide, menetluste ja juhenditena. See kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab tagama kvaliteediprogrammide, plaanide, käsiraamatute ja protokollide õige mõistmise.

Selles tuleb adekvaatselt esitada eelkõige järgmine andmestik:

- kvaliteedialased eesmärgid, tootekvaliteedi tagamise organisatsiooniline struktuur ning juhtkonna asjakohane vastutus ja volitused,

- tootmisprotsessi, kvaliteedi kontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid ning süstemaatiliselt kasutatavad meetmed,

- enne ja pärast tootmist ning tootmise kestel tehtavad ülevaatused ja katsed ning nende sagedus,

- nõutava tootekvaliteedi järelevalve abinõud ja kvaliteedisüsteemi tõhus toimimine.

2.3.3. Volitatud asutus vaatab kvaliteedisüsteemi üle ja hindab seda, et teha kindlaks vastavuse punkti 2.3.2 nõuetele. Ta peab nendele nõuetele vastavaks asjakohaseid kvaliteedisüsteeme, mille puhul rakendatakse ühtlustatud standardeid.

Ta teatab oma otsusest tootjale ja informeerib sellest ka teisi volitatud asutusi. Tootjale antav teade peab sisaldama vaatluse tulemusi ja vastavaks mittetunnistamise puhul otsuse põhjenduse.

2.3.4. Tootja või tema volitatud esindaja informeerib kvaliteedisüsteemi kinnitanud volitatud asutust igast kvaliteedi tagamise süsteemi ajakohastamiseks tehtud muudatusest, näiteks uutest tehnoloogiatest ja kvaliteedimõistetest.

2.3.5. Kvaliteedisüsteemi kinnitamise tühistanud volitatud asutus informeerib sellest teisi volitatud asutusi.

2.4. EÜ järelevalve

2.4.1. EÜ järelevalve eesmärgiks on tagada, et tootja täidaks nõuetekohaselt kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.

2.4.2. Tootja võimaldab volitatud asutusele inspekteerimiseks juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku informatsiooni, eelkõige:

- kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni,

- tehnilise dokumentatsiooni,

- kvaliteediandmestiku, näiteks kontrollimisaruanded, katse- ja kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali kvalifikatsiooni kohta jms.

Tagamaks, et tootja säilitab ja rakendab kvaliteedisüsteemi, teeb volitatud asutus korrapäraselt revisjone; ta esitab tootjale revisjoni aruande.

Volitatud asutus võib külastada tootjat ka ootamatult. Sellise külastuse puhul võib volitatud asutus teha täieliku või osalise revisjoni. Ta esitab tootjale külastuse aruande ja vajaduse korral ka revisjoni aruande.

2.4.3. Volitatud asutus tagab, et tootja hoiab kinnitatud kvaliteedisüsteemi alal ja kasutab seda.

3. EÜ taatlus

3.1. EÜ taatlus on menetlus, mille puhul volitatud asutus kontrollib ja tõendab, et asjakohane kaal vastab vajaduse korral EÜ tüübikinnitustunnistuses märgitud tüübile ja selle kaalu suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Volitatud asutus kannab kaalule EÜ vastavusmärgi.

3.2. Iga kaal vaadatakse üle ja tehakse artiklis 5 nimetatud asjakohaste standardite kohased vajalikud katsed või võrdväärsed katsed, et tõestada selle vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele.

3.3. Punktis 3.1 märgitud EÜ-vastavusmärgi juures peab olema volitatud asutuse tunnuskood.

3.4. Kaalude puhul, mille kohta ei kehti EÜ tüübikinnituse nõue, peab III lisas märgitud tehniline dokumentatsioon olema volitatud asutusele kättesaadav selles ulatuses, nagu ta nõuab.

4. EÜ üksiktoote taatlus

4.1. EÜ üksiktoote taatlus on menetlus, mille puhul volitatud asutus kontrollib ja tõendab, et kaal, mis tegelikult oli kavandatud eriotstarbeks, vastab selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Volitatud asutus kannab sellisele kaalule EÜ-vastavusmärgi.

4.2. See kaal vaadatakse üle ja tehakse artiklis 5 nimetatud asjakohaste standardite kohased vajalikud katsed või võrdväärsed katsed, et tõestada selle kaalu vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele.

4.3. Punktis 4.1 märgitud EÜ-vastavusmärgi juures peab olema volitatud asutuse tunnuskood.

4.4. Volitatud asutusele võimaldatakse juurdepääs III lisas täpsustatud tehnilisele dokumentatsioonile.

5. Üldsätted

5.1. EÜ vastavusdeklaratsiooni esitamine, EÜ taatlus (toodangu kvaliteedi garantii), ja EÜ üksiktoote taatlus võib toimuda tootja ettevõttes või mõnes muus kohas, kui kaalu vedu kasutuskohta ei nõua kaalu lahtimonteerimist, kui töölepanek kasutuskohas ei nõua kaalu kokkumonteerimist või muid tehnilisi töid, mis võiksid mõjutada kaalu tehnilisi omadusi, ja kui võetakse arvesse raskusjõu väärtust kaalu töölepaneku kohas või kui kaalu tehnilised omadused ei olene raskusjõu muutustest. Kõigil muudel juhtudel tuleb need toimingud sooritada kaalu kasutuskohas.

5.2. Kui kaalu tehnilised omadused sõltuvad raskusjõu muutustest, võib punktis 5.1 märgitud menetlusi teha kahes astmes, kusjuures teine aste hõlmab kontrollimisi ja katseid, mille puhul tulemus sõltub raskusjõust, esimene aste aga kõiki muid kontrollimisi ja katseid. Teine aste toimub kaalu kasutamiskohas. Kui liikmesriik on oma territooriumil kehtestanud gravitatsioonivööndid, võib väljendit "kaalu kasutamiskohas" käsitada ka kui "kaalu kasutamise gravitatsioonivööndis".

5.3.1. Kui tootja on mõneks punktis 5.1 märgitud menetluseks valinud kaks astet ja neid astmeid sooritavad erinevad osapooled, peab menetluse esimese astme läbinud kaal kandma selles astmes osalenud volitatud asutuse tunnuskoodi.

5.3.2. Menetluse esimese astme sooritanud osapool väljastab iga kaalu kohta tunnistuse, kus on vajalikud kaalu tunnusandmed ning tehtud kontrollimised ja katsed.

Menetluse teist astet sooritav osapool teeb ülevaatused ja katsed, mis on veel tegemata.

5.3.3. Tootja, kes on esimesel astmel valinud EÜ vastavusdeklaratsiooni (toodangu kvaliteedi garantii), võib teisel astmel kas kasutada sama menetlust või valida EÜ taatluse.

5.3.4. EÜ-vastavusmärk kantakse kaalule teise astme järel koos teises astmes osalenud volitatud asutuse tunnuskoodiga.

--------------------------------------------------

III LISA

TEHNILINE DOKUMENTATSIOON

Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama mõista toote konstruktsiooni, valmistamisviisi ja tööpõhimõtteid ning hinnata selle vastavust käesoleva direktiivi nõuetele.

Kui see on hindamise jaoks oluline, peab dokumentatsioon sisaldama järgmist:

- üldine tüübikirjeldus,

- kontseptuaalsed projektid, tööjoonised, ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid,

- eespool nimetatust arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused, sealhulgas kaalu kasutusjuhend,

- artiklis 5 nimetatud standardite nimekiri, mida kohaldatakse täielikult või osaliselt, ning nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud olulistele nõuetele vastavuse saavutamiseks, kui ei kohaldata artiklis 5 nimetatud standardeid,

- konstruktsiooniarvutuste, kontrollimiste jm tulemused,

- ettekanne katsete kohta,

- EÜ tüübikinnitustunnistused ja asjakohaste katsete tulemused, mis on tehtud kaaludega, mille osad vastavad tehnilises dokumentatsioonis märgitutele.

--------------------------------------------------

IV LISA

1. Kaalud, mille puhul kohaldatakse EÜ vastavushindamise menetlust

1.1. Nendel kaaludel peab olema:

a) - VI lisas esitatud EÜ tähisest koosnev EÜ vastavusmärk, millele järgnevad selle aastaarvu kaks viimast numbrit, mis aastal EÜ vastavusmärk kaalule kanti,

- volitatud asutuse/asutuste tunnuskood(id), kes on teinud EÜ järelevalvet või EÜ taatluse.

Nimetatud vastavusmärk ja tunnuskood(id) tuleb kaalule kanda selgesti rühmitatult;

b) roheline ruudukujuline kleebik mõõtmetega vähemalt 12,5 × 12,5 mm, millel on must trükitud M-täht;

c) järgmised sildid:

- vajaduse korral EÜ tüübikinnitustunnistuse number,

- tootja märgistus või nimi,

- täpsusklass ovaali sees või kahe poolringjoonega ühendatud rõhtjoonte vahel,

- ülemine mõõtepiir: Max…,

- alumine mõõtepiir: Min…,

- taatlusskaala jaotise väärtus: e =,

ja vajaduse korral:

- seerianumber,

- kaalu puhul, mis koosneb omavahel ühendatud eraldi seadmetest, iga seadme tähis,

- tegeliku skaala jaotise väärtus, kui see erineb e-st: d =…,

- taaraseadise liitva toime ülempiir: T = +…,

- taaraseadise lahutava toime ülempiir, kui see erineb Max-st: T = −…,

- taaraseadise skaala jaotise väärtus, kui see erineb d-st: dT =…,

- ohutu koormuse ülempiir, kui see erineb Max-st: Lim…,

- temperatuuri eripiirid:…°C/…°C,

- koormuskanduri ja koormuse massi suhe.

1.2. Kaalul peab olema EÜ-vastavusmärgi ja/või siltide pealekandmiseks sobiv koht. See koht peab olema selline, et oleks võimatu võtta maha EÜ-vastavusmärki ja silte neid kahjustamata, ning et vastavusmärk ja pealdised oleksid kaalu harilikus tööasendis nähtavad.

1.3. Kui kasutatakse andmeplaati, peab see olema pitseeritud, et plaati ei saaks kahjustamata kõrvaldada. Kui andmeplaat on pitseeritud, peab olema võimalik kanda sellele kontrollmärk.

1.4. Silte Max, Min, e, d tuleb korrata kuvari läheduses, kui need ei ole sinna juba kantud.

1.5. Igale koormusmõõteseadisele või -seadmele, mis on ühendatud või mida saab ühendada ühe või mitme koormuskanduriga, peavad olema kantud mainitud koormuskanduritega seotud asjakohased sildid.

2. Muud kaalud

Muudele kaaludele tuleb kanda:

- tootja märgistus või nimi,

- ülemine mõõtepiir: Max…

Nendele kaaludele ei pea kandma punkti 1.1.b kohast kleebikut.

3. Artiklis 12 nimetatud kasutuspiirangu märk

Sellel märgil peab olema trükitud musta värvi M-täht punasel ruudukujulisel tagapõhjal mõõtmetega vähemalt 25 × 25 mm, millel lõikuvad kaks risti moodustavat diagonaali.

--------------------------------------------------

V LISA

Asutuste määramisel artiklis 8 märgitud menetluste alaste ülesannete täitmiseks tuleb liikmesriikidel lähtuda järgmistest miinimumnõuetest.

1. Asutusel on vajalik personal, vahendid ja varustus.

2. Personal on tehniliselt pädev ning laitmatu reputatsiooniga ja kutsealaselt sobiv.

3. Asutus töötab sõltumatult kõigist ringkondadest, rühmitustest ja isikutest, kellel on mitteautomaatkaalude katsetamise ja nendega seotud ettekannete koostamise, tunnistuste väljastamise ja käesolevas direktiivis ettenähtud järelevalve puhul otseseid või kaudseid huve.

4. Asutuse töötajad hoiavad ametisaladust.

5. Kui riik ei kanna siseriiklike seaduste kohaselt asutuse eest tsiviilvastutust, peab asutus sõlmima kindlustuslepingu tsiviilvastutuseta.

Liikmesriigid kontrollivad regulaarselt punktide 1 ja 2 nõuete täitmist.

--------------------------------------------------

VI LISA

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------