KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/72,

18. jaanuar 2022,

millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), ning eriti selle artiklit 15 ja artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 21. detsembril 2020. aastal alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit kiudoptiliste kaablite importimisega. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

(2) Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas Europacable (edaspidi „kaebuse esitaja“) liidu tootjate nimel. Kaebuse esitaja toodang moodustas kiudoptiliste kaablite kogutoodangust liidus üle 25 %. Kaebuses esitati subsideerimise ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

(3) Enne subsiidiumivastase menetluse algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele (3), et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Konsultatsioonid Hiina valitsusega toimusid 16. detsembril 2020. Vastastikusele kokkuleppele siiski ei jõutud.

(4) 24. septembril 2020 algatas Euroopa Komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit sama toote suhtes eraldiseisva dumpinguvastase uurimise (4) (edaspidi „eraldiseisev dumpinguvastane uurimine“). Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus tehtud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis ühesugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, valimisse kuuluvad liidu tootjad, vaatlusalune periood ja uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad.

1.2. Algatamist käsitlevad märkused

(5) Komisjonile esitasid algatamise kohta märkused Hiina valitsus, Hiina Masinate ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“), üks importija (Connect Com) ja kaebuse esitaja.

(6) Hiina valitsus väitis, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigetes 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõikes 2 esitatud tõendamisnõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos. Oma vastuses sellele Hiina valitsuse väitele väitis kaebuse esitaja, et kaebus sisaldas teavet, mis oli mõistlikult kättesaadav, ja et kaebuses olid esitatud enam kui piisavad tõendid, mis näitasid subsideerimist, kahju ja nende vahelist põhjuslikku seost. Hiina valitsus kordas, et kaebus ei sisaldanud piisavaid tõendeid tõendamisnõude täitmiseks ja et olenemata sellest, milline teave võib olla kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav, tuleb alati esitada piisavad tõendid subsiidiumi, olulise kahju ning põhjusliku seose olemasolu ja laadi kohta.

(7) Komisjon lükkas Hiina valitsuse väite tagasi. Kaebuses esitatud tõendid hõlmasid tõepoolest teavet, mis oli kaebuse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu nähtub tõendite piisavust käsitlevast memorandumist, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele HRV kohta ja mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid olemasolu, suuruse ja laadi poolest tasakaalustatavad. Samuti sisaldas kaebus piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import põhjustab kahju liidu tootmisharule.

(8) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei oleks saanud kasutada kättesaadavaid fakte, et lahendada kaebuses esitatud tõendite puudulikkuse probleem. Komisjon märkis, et Hiina valitsus oli saanud valesti aru sellest, mida komisjon tegi algatamise etapis. Nagu on märgitud põhjenduses 7, sisaldas kaebus alusmääruse artikli 10 lõike 2 kohaselt piisavaid tõendeid, mis õigustavad uurimise algatamist. Loogiliselt võttes ei oleks kaebus saanud sisaldada kogu vajalikku teavet, mida Hiina valitsuselt nõuti, kuna seda teavet käsitleti osana üksikasjalikust hindamisest, mille komisjon viis ellu uurimise käigus. Samuti võttis komisjon kaebuse uurimisel arvesse kogu talle kättesaadavat teavet seoses väidetava subsideerimisega, sealhulgas oma varasemat praktikat. See ei tähenda, et komisjon kasutab kättesaadavaid fakte, vaid et komisjon kasutab kogu kättesaadavat teavet kaebuses esitatud väidete kontrollimiseks. Seega lükati see väide tagasi.

(9) Algatamiseelsetel konsultatsioonidel ja pärast algatamist esitatud märkustes väitis Hiina valitsus täpsemalt, et kaebuse esitaja oli kasutanud Hiina seadusi valikuliselt ja tõlgendanud valesti nende seost kiudoptiliste kaablite sektoriga, ning märkis, et poliitikadokumendid, nagu Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloog, strateegia „Broadband China“, 13. viisaastakuplaan või strateegia „Made in China 2025“, on üksnes juhenddokumendid, mis pole siduvad. Hiina Masinate ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“) kordas seda väidet. Peale selle väitis Hiina valitsus, et dokumendis „Made in China 2025“ ei viidata konkreetselt kiudoptilistele kaablitele. Kaebuse esitaja väitis, et komisjon oli juba varasemate uurimiste käigus kindlaks teinud, et Hiina viisaastakuplaanid on siduvad.

(10) Komisjon märkis, et Hiina valitsus ei vaidlusta selliste kavade, programmide või soovituste olemasolu, vaid üksnes seda, mil määral need on kiudoptiliste kaablite sektorile siduvad. Lisaks märkis komisjon, et kaebuse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et optilist kiudu on mainitud mitmes valitsuse dokumendis ja kiudoptilist võrku strateegias „Made in China 2025“. Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et need väited ei ole vaatlusalusele toote suhtes kohaldatavad.

(11) Samuti märkis Hiina valitsus, et riigi omanduses olevaid ettevõtteid ja panku ning Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsiooni (edaspidi „Sinosure“) ei saa liigitada avalik-õiguslikeks asutusteks ning et kaebuse esitaja oli põhjendamatult tuginenud komisjoni varasematele järeldustele tootmisharude kohta, mis pole kiudoptiliste kaablite sektoriga sugugi seotud. Hiina kaubanduskoda kordas väidet, et riigile omanduses olevaid panku ei saa liigitada avalik-õiguslikeks asutusteks. Kaebuse esitaja väitis, et komisjon on käsitanud riigile omanduses olevaid panku ja Sinosure’i varasemates uurimistes avalik-õiguslike asutustena. Hiina valitsus väitis, et komisjoni varasemad järeldused mitteseotud tootmisharude kohta ei saa olla kaebuses piisavaks tõendiks selle kohta, et riigile omanduses olevad pangad ja Sinosure tegutsesid käesoleva uurimise puhul avalik-õiguslike asutustena.

(12) Komisjon märkis, et see Hiina valitsuse väide on seotud juba eespool esitatud väitega ning et kaebuses nimetati muu hulgas Hiina pangandusseadust, mille kuulumist Hiina õigusaktide hulka Hiina valitsus ei vaidlusta. Komisjon rõhutas ka, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes jõuti selles küsimuses teistsugusele järeldusele (5). Asjaolu, et need uurimised käsitlesid tootmisharusid, mis pole seotud kiudoptiliste kaablite sektoriga, ei välista eelnimetatud asutuste liigitamist avalik-õiguslikeks asutusteks. Samuti võib tõendeid valitsuse osaluse kohta pidada tõenditeks, mis „pigem tõendavad või kinnitavad“, et üksus on avalik-õiguslik asutus, kes saab anda rahalist toetust (6).

(13) Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitaja ei kehtestanud tingimusi välismaise võrdlusaluse kohaldamiseks laenude ja maakasutusõiguste puhul. Komisjon leidis siiski, et kaebuses esitatud väiteid toetavad hiljutised liidu subsiidiumivastased uurimised, milles tunnistati vajadust kasutada nendes küsimustes väliseid võrdlusaluseid, mis on kohandatud HRVs valitsevatele tingimustele (7).

(14) Lisaks väitis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja nimetatud eri subsiidiumikavasid ei saanud lugeda subsiidiumiks, sest kaebuses ei esitatud nende subsiidiumide olemasolu, suuruse ja laadi ega subsiidiumi ning vaatlusaluse toote vahelise otsese seose kohta üksikasjalikke tõendeid.

(15) Kaebuse esitaja väitis, et kaebuses on esitatud näited konkreetsete raha otseülekannete kohta, ning osutas konkreetselt kiudoptilist kaablit eksportivate arvukate Hiina tootjate aastaaruannetele, milles on selgelt märgitud toetustena saadud raha otseülekanded. Lisaks esitas kaebuse esitaja dokumendi, mille oli avaldanud üks eksportivatest tootjatest ja milles oli märgitud Hiina valitsuselt saadud rahaline toetus.

(16) Hiina valitsus väitis seoses eri subsiidiumidega, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid kasu ja konkreetsuse kohta. Komisjon on seisukohal, et kaebuse esitaja esitas kasu ja konkreetsuse kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad. Igal juhul analüüsis komisjon kaebuses esitatud tõendeid ja esitas tõendite piisavust käsitleva memorandumi kõigi asjakohaste elementide kohta oma analüüsi, mis lisati uurimise algatamisel avalikku toimikusse. Hiina valitsus kordas algatamise järel esitatud märkusi, kuid uusi tõendeid ei esitanud.

(17) Seetõttu järeldas komisjon, et kaebuses oli esitatud piisavalt tõendeid, mis viitasid väidetavale subsideerimisele Hiina valitsuse poolt.

(18) Pärast algatamist väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja oli ekslikult jätnud arvesse võtmata asjaolu, et liidu kiudoptiliste kaablite sektorile anti subsiidiume, mis olid väga sarnased HRV omadega, ning et komisjon peaks hoiduma kaksikmoraalist. Kaebuse esitaja väitis, et need väited pole käesolevas uurimises asjakohased. Hiina valitsus ei nõustunud ja väitis, et komisjon moonutab Hiina väidetavate subsiidiumide uurimisega turgu, tekitades kahju liiduvälistele konkurentidele. Sellise lähenemisviisiga kaasneksid protektsionistlikud meetmed, mis pärsiksid lõpuks rahvusvahelist kaubandust ja arengut.

(19) See väide ELi subsiidiumide kohta ei avaldanud käesoleva juhtumi aluseks olevale komisjoni hinnangule mõju, kuna need ei kuulu sel otstarbel kaalutavate tegurite hulka.

(20) Pärast algatamist esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et hinna allalöömise / turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes ei esitatud tegelikku müügiteavet ja et valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule ei saadud sisulist ülevaadet tundlikust teabest. Hiina valitsus kinnitas, et see oli tal takistanud kaebuse esitaja kahjuväiteid nõuetekohaselt ümber lükkamast ja et need vastused küsimustikule tundusid olevat väidetava kahju seisukohast kaebusega vastuolus.

(21) Komisjon leidis, et huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks tehtud kaebuse versioon ja küsimustiku vastused sisaldasid kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid andmetest, mida käsitati konfidentsiaalsena, nii et huvitatud isikutel oli võimalus teostada oma kaitseõigust kogu menetluse jooksul. Siinkohal tuleb meenutada, et alusmääruse artiklis 29 on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Seega lükati Hiina valitsuse sellekohased väited tagasi.

(22) Uurimise algatamise sisuliste nõuete kohta väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja ei esitanud võrreldavaid andmeid müügihindade ja kasumlikkuse kohta. Ühtlasi väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitajate märgitud taotletav kasum ei olnud põhjendatud ja et kaebuste esitajate kannatatud kahju võisid põhjustada muud tegurid, sealhulgas ühe liidu tootja liigsed varud.

(23) Connect Com toetas Hiina valitsuse väiteid algatamise kohta. Eelkõige väitis Connect Com, et dumpinguvastane uurimine ja samal ajal toimuv subsiidiumivastane uurimine võivad tuua kaasa kahekordsed parandusmeetmed liidu tootmisharu kasuks ning tasakaalustusmeetmete kuritarvitamise. Connect Com väitis, et kaebuses esitatud väiteid subsiidiumi, kahju ja nendevahelise põhjusliku seose kohta ei toetanud piisavad tõendid. Seoses ebapiisavate tõenditega põhjusliku seose kohta väitis Connect Com, et liidu tootmisharu turuosa vähenemisel võis olla mitu muud põhjust, nagu muudest kolmandatest riikidest pärit impordi suurenemine vaatlusalusel perioodil, ning et ELis oli liigne tootmisvõimsus. Peale selle väitis Connect Com, et kaebus oli lihtsalt dumpinguvastase uurimisega seotud kaebuse koopia ja et kaebuse esitaja oleks pidanud eristama dumpingu põhjustatud väidetavat kahju subsiidiumi põhjustatud väidetavast kahjust.

(24) Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda väitsid ühtlasi, et kaebuses ei olnud esitatud kahju, sest liidu tootmisharu suurendas tootmist ning tootmisvõimsuse vähene kahanemine, mis tulenes liidu tootmisharu suutmatusest katta Euroopas hiljuti kasvanud tarbimist, ei ole iseenesest veel olulise kahju näitaja. Ka müügimaht suurenes, kusjuures liidu tootmisharu säilitas peaaegu 80 % turuosa ja kasumlikkuse suundumus ei olnud selge ega viidanud kahju olemasolule. Sellega seoses märkis kaebuse esitaja, et liidu tarbimise kasv tuli kasuks Hiina impordile, olemasolev turuosa ei ole kahju hindamisel tähtis ning Hiina tootjate võidetud hanked hakkavad mõju avaldama alles mõne aja möödudes. Hiina kaubanduskoda vastas, et tarbimise, tootmise ja tootmisvõimsuse andmed näitavad seda, et liidu tootmisharu suutis katta suurema osa ELi tarbimise kasvust ja samal ajal laiendada oma majandustegevust.

(25) Lisaks väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebus ei sisaldanud tõendeid subsideeritud impordi ja kahju vahelise põhjusliku seose olemasolu kohta. Esiteks väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et puudus korrelatsioon Hiinast importimise ja liidu tootmisharu arengu vahel. Näiteks väitsid nad, et Hiinast lähtunud impordi mahu suurima kasvu ajal, aastatel 2017–2018 oli liidu tootmisharu kasumlikkuse kasv suurim. Teiseks, aastatel 2018–2019 kasvas kolmandatest riikidest importimine erinevalt Hiinast lähtunud impordist ja seetõttu ei saaks selle mõju omistada Hiinale ning juhul, kui on tekkinud kahju, on see ise põhjustatud tulenevalt liidu tootmisharu aeglasest reageerimisest turuliikumisele.

(26) Kaebuse esitaja ütles sellele väitele vastuseks, et põhjuslik seos on siiski tuvastatav, kuna kahju tekkis samal ajal, kui kasvas Hiinast lähtunud import, ning importi kolmandatest riikidest polnud võimalik kahju põhjusena arvesse võtta, kuna selle puhul oli tegemist kas vähese tähtsusega abiga või puudusid tõendid kahjustava hinnakujunduse kohta.

(27) Hiina kaubanduskoda tuletas seepeale meelde, et Hiinast lähtunud impordi mahu suurima kasvu ajal, aastatel 2017–2018 oli liidu tootmisharu kasumlikkuse kasv suurim ning et puudus korrelatsioon Hiinast lähtunud impordi kasvu ja liidu tootmisharu müügimahu kahanemise vahel. Kolmandatest riikidest pärit impordi kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et aastatel 2018–2019 kasvas koguimport kolmandatest riikidest, samas kui import Hiinast kahanes. Samuti täheldas Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja ei vaidlustanud väiteid, et peaaegu kõik kaebuses esitatud kahjunäitajad kajastasid positiivseid suundumusi ja et väidetav kahju oli vähemalt osaliselt ise tekitatud. Ühtlasi väitis Hiina kaubanduskoda, et hinnates subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, tuleks võtta arvesse COVID-19 pandeemia mõju ja väiteid elektrikaablite kartelli olemasolu kohta. Samuti märkisid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja esitatud impordiandmed polnud usaldusväärsed, kuna need olid aegunud ja põhinesid eeldustel vaatlusaluse toote kaalu kohta ja selle osakaalu kohta CN-koodi 8544 70 00 all. Peale selle olid kaebuses esitatud hinna allalöömise arvutused Hiina valitsuse ja Hiina kaubanduskoja arvates vigased, sest need hõlmasid ainult üht eksportijat ühes konkreetses hankemenetluses.

(28) Kaebuse esitaja viitas oma vastusele, mille ta esitas paralleelses dumpinguvastases uurimises ja milles ta märkis, et impordimahu kasvu nägemiseks tuleb arvesse võtta pikemat ajavahemikku – Hiina kaubanduskoda seda ei eitanud ja seda kinnitasid turu-uuringute põhjal ka kolmanda isiku andmed (CRU) –, ning et arvutused ei olnud vigased, kuna kaebuse esitaja pidi esitama ainult mõistlike jõupingutustega kättesaadavad andmed ja need sisaldasid teavet mitmelt liidu ja Hiina tootjalt.

(29) Hiina kaubanduskoda vastas, et kaebuse esitaja kohustus oli oma väited põhistada ja esitada tõendid impordiandmete kohta ning et turu-uuringute (CRU) andmed käsitlesid optilisi kiude, mitte kiudoptilisi kaableid. Hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutuste kohta märkis Hiina kaubanduskoda uuesti, et need ei vasta piisava tõendi nõuetele ning et oluliste arvutuste tegemisel on kaebuse esitaja lähtunud ainult ühe Hiina tootja hindadest (nt vaba ringluse ekspordihind, mida kasutati 2019. aasta esimese poolaasta kahjumarginaali arvutamiseks, ja ekspordihind, mida kasutati tootmiskulude arvutamiseks, et saada 2019. aasta teise poolaasta turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal).

(30) Komisjon leidis, et mitte ükski algatamise kohta esitatud väide ei lükanud ümber järeldust, et subsiidiumivastase menetluse algatamiseks olid olemas piisavad tõendid. Kaebus sisaldas piisavaid tõendeid selle kohta, et subsideeritud import oli liidu tootmisharu oluliselt kahjustanud. Kaebuses nimetatud kahju erianalüüs näitas Hiina impordi suuremat tungimist ELi turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) hindadega, mis on lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See viitab asjaolule, et väidetav subsideeritud import oli tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju, mis avaldus näiteks müügi ja turuosa kahanemises või finantstulemuste halvenemises.

(31) Kaebuses esitatud tõendid sisaldasid hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutusi iga tüüpilise tooteliigi kohta. Komisjon oli rahul nende tõendite hulgaga, mille kaebuse esitaja esitas hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta, ning leidis, et kaebus vastas piisavate tõendite nõudele, mis peab olema täidetud uurimise algatamiseks.

(32) Vastuses väitele, et kaebuse esitaja ei esitanud müügihindade kohta usaldusväärseid/võrreldavaid andmeid, leidis komisjon, et kaebuse versioon, mis oli huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadav, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena esitatud andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik kogu menetluse jooksul kasutada oma kaitseõigust.

(33) Alusmääruse artiklis 29 (ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 lõikes 4) on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või avaldaks märkimisväärset kahjulikku mõju teabe andjale või isikule, kellelt teabe andja kõnealuse teabe sai.

(34) Põhjusliku seose olemasolu kinnitavate piisavate tõendite kohta tuleb märkida järgmist. Esiteks näitas kaebus, et liidu tootmisharu olukord halvenes just sel ajal, kui kasvas subsideeritud import, mille hinnad lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See viitab juba põhjusliku seose olemasolule. Teiseks ei ole muude tegurite (nt import kolmandatest riikidest) ning Hiina valitsuse ja Hiina kaubanduskoja mainitud muude asjaolude mõju selline, et see oleks liidu tootmisharu olukorda halvendanud, ning analüüsist ei ilmnenud, et kahju oleks ise tekitatud. Võttes arvesse väidet, et subsideerimise uurimisega kaasneks topeltrakendamine, kandis komisjon hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist, nagu märgitud põhjenduses 765. Impordimahtudega seoses esitas kaebuse esitaja andmed mõistlike eelduste põhjal, nagu liidu tootmisharu toodetud ja müüdud vaatlusaluse toote kaal, ning kasutas analüüsi täiendamiseks turuteavet, kui avalikud andmed polnud kättesaadavad. Võttes arvesse kaebuses käsitletud impordi hindamise perioodi, tekitasid väidetava kahju nii dumping kui ka subsideerimine ning seega oleks muu uurimisperiood põhjustanud kaebuse esitanud tootmisharule põhjendamatut koormust.

1.3. Impordi registreerimine

(35) 24. augustil 2021 teavitas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 29a lõikega 2 huvitatud isikuid oma kavatsusest jätta ajutised tasakaalustusmeetmed kehtestamata ja jätkata uurimist.

(36) Kuna ajutisi tasakaalustusmeetmeid ei kehtestatud, importi ei registreeritud.

1.4. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(37) Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

(38) Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja põhjenduses 4 nimetatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimise uurimisperiood ja vaatlusalune periood on samad.

1.5. Huvitatud isikud

(39) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajat, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

(40) Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Keegi ei taotlenud sekkumist.

1.6. Väljavõtteline uuring

1.6.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(41) Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust uurimisperioodil. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 52 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil ja valimit peeti liidu tootmisharu esindavaks. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati.

1.6.2 Importijate väljavõtteline uuring

(42) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teave.

(43) Viis sõltumatut importijat esitasid nõutud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Pärast importijatelt saadud teabe analüüsimist otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja, ja palus kõigil koostööd tegevatel importijatel vastata küsimustikus esitatud küsimustele.

1.6.3. Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(44) Selleks et otsustada, kas väljavõttelist uuringut on vaja, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates märgitud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(45) Nõutud teabe esitasid 25 asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt valimi kahest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima representatiivse liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide eksport moodustas uurimisperioodil üle 40 % Hiinast kiudoptilisi kaableid eksportivate koostööd tegevate tootjate liitu suunatud ekspordist.

(46) Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega.

(47) Valimi moodustamise kohta esitas märkused üks valimisse kaasamata eksportiv tootja (Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company, edaspidi „YOFC“), kes soovis olla valimisse kaasatud.

(48) YOFC väitis, et arvestades koostööd tegevate eksportivate tootjate suurt hulka, oli kahel valimisse kaasatud äriühingul liitu suunatud ekspordi mahus suhteliselt väike osakaal, mis ei ole Hiina eksportijate suhtes representatiivne, ning et komisjoni praktika varasemates dumpinguvastastes uurimistes oli kaasata valimisse vähemalt kolm äriühingut. Lisaks väitis YOFC, et kolmest äriühingust koosneva valimi korral on paremini võimalik vältida olukorda, kus valimisse kaasatud äriühingutes tehtavate muudatuste tõttu kahaneb valimi suurus ühe äriühinguni. Samuti väitis YOFC, et teatavad subsiidiumikavad on piirkondlikud, nii et terviklikuma ülevaate saamiseks Hiina subsideerimiskavadest tuleks valimi moodustamisel võtta arvesse geograafilist jaotust.

(49) Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 1 peaks valimi moodustamine põhinema suurimal representatiivsel toodangu-, müügi- või ekspordimahul, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Nagu on märgitud põhjenduses 45, moodustas valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide eksport uurimisperioodil üle 40 % Hiinast liitu suunatud teatatud ekspordist ja seda peeti representatiivseks. Komisjon leidis, et sellise valimi puhul oli impordikogus suurim, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni hõlmavad suurt hulka ettevõtteid (neli eksportivat tootjat, seitse müügiettevõtet ja enam kui 20 sidusettevõtjat, kes tagavad sisendi ja rahalised vahendid). See, kas valimisse kaasatud äriühing teeb pärast valimisse kaasamist koostööd või ei tee, on vajalik, kuid mitte piisav tingimus, et kaaluda eksportiva tootja kaasamist valimisse alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt. Komisjon võttis arvesse ka valimisse kaasatud äriühingute geograafilist jaotust, sest valim hõlmas kaht Hiina provintsi, kus asuvad kaks eksportivate tootjate kontserni, ja veel paljusid provintse, kus asuvad sisendeid ja rahalisi vahendeid pakkuvad sidusettevõtjad. Kuna seega olid kõik alusmääruse artikli 27 lõike 1 nõuded täidetud, puudus kohustus kaasata valimisse kolmas äriühing.

(50) YOFC väitis ka seda, et ta tuleks valimisse kaasata seepärast, et ta on kogenud tootja, kes ekspordib liitu kvaliteetseid kiudoptilisi kaableid, ja tema tootmisprotsess erineb teiste Hiina tootjate omast (ta on vertikaalselt integreeritud, kasutab kiudoptiliste kaablite tootmiseks Euroopa tehnoloogiat, rakendab kõrgtehnoloogiat, on Hiina ainuke riiklik nutika tootmise näidisüksus ja on optiliste kiudude tootmise suurel määral automatiseerinud). Lisaks väitis ta, et uurimisperioodil oli tema ELi suunatud ekspordi maht suhteliselt suur. Peale selle märkis YOFC, et üks valimisse kaasatud liidu tootja omab kaudselt YOFC ja kahe tema sidusettevõtja aktsiaid ning seetõttu võimaldaks YOFC valimisse kaasamine komisjonil saada põhjalikumat teavet tootmisharu struktuuri kohta. YOFC väitis ühtlasi, et kontsernis on viis eksportivat tootjat, kes asuvad Hubei, Guangdongi, Sichuani ja Jiangsu provintsis ning Shanghai linnas, mis tähendab, et YOFC kaasamisega valimisse saaks komisjon teavet rohkemate provintside subsiidiumikavade kohta.

(51) Nagu eespool selgitatud, põhines eksportivate tootjate valimi moodustamine suurimal asjaomasest riigist lähtuva ekspordi mahul, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida ja mille geograafiline jaotus Hiinas oli hea. Kuna YOFC ei kuulunud suurimate eksportivate tootjate hulka, siis teda valimisse ei kaasatud. Valimisse kaasatud kaks eksportivate tootjate kontserni on samuti suured kogenud kontsernid, millesse kuuluvad äriühingud toodavad ja müüvad liitu kvaliteetseid kiudoptilisi kaableid ning mis sisaldavad ka vertikaalselt integreeritud üksusi. Ühtlasi pole toimikus teavet, mis viitaks kuidagi sellele, nagu oleks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kasutatav tehnoloogia vähem arenenud kui muude Hiina eksportivate tootjate kasutatav tehnoloogia. YOFC ei ole esitanud ühtegi tõendit, mis selle asjaolu ümber lükkaks. Samuti ei ole valimisse kaasatavate eksportivate tootjate valikul tähtis asjaolu, et ühel valimisse kaasataval liidu tootjal on osalus eksportivas tootjas. Seepärast lükati need väited tagasi.

1.7. Individuaalne kontrollimine

(52) Kuus valimisse kaasamata Hiina eksportivat tootjat, kes tagastasid väljavõttelise uuringu vormi, teatasid komisjonile oma kavatsusest taotleda individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 27 lõike 3 alusel. Komisjon tegi küsimustiku veebis kättesaadavaks menetluse algatamise kuupäeval. Peale selle teavitas komisjon valimist väljajäänud eksportivaid tootjaid, et kui nad soovivad individuaalset kontrollimist, peavad nad vastama küsimustikule. Küsimustikule vastasid kaks äriühingut.

(53) Üks küsimustikule vastanud äriühingutest taotles individuaalset kontrollimist samadel põhjustel, mille ta esitas oma taotluses enda valimisse kaasamiseks ja mida on kirjeldatud eespool põhjendustes 48 ja 50.

(54) Teine äriühing, kes küsimustikule vastas, taotles individuaalset kontrollimist, kuna ta oli seotud liidu importijaga ja väitis, et ta pole väidetavaid subsiidiume saanud.

(55) Uurimise keerukuse ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate keeruka struktuuri tõttu otsustas komisjon individuaalset kontrollimist mitte ellu viia, sest see oleks olnud põhjendamatult koormav ja oleks võinud takistada komisjoni uurimise lõpuleviimisel ettenähtud tähtaja jooksul.

1.8. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

(56) Komisjon saatis kaebuse esitajale küsimustiku ning liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja Hiina eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti veebis kättesaadavaks uurimise algatamise päeval (8).

(57) Komisjon saatis ühtlasi Hiina valitsusele küsimustiku, mis hõlmas eriküsimustikke Sinosure’ile, pankadele ja muudele finantsasutustele, kes olid andnud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele rahalisi vahendeid ja ekspordikrediiti, ning kümnele peamisele äriühingule, kes tootsid ja turustasid valimisse kaasatud eksportivate tootjate kasutatavaid sisendmaterjale. Paindlikuma halduskorralduse huvides paluti Hiina valitsusel kokku koguda ka nende finantsasutuste vastused ja saata need otse komisjonile.

(58) Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustiku vastuse, mis sisaldas Hiina ekspordi-impordipanga (edaspidi „EXIM-pank“) vastust küsimustikule. Vastust ei saadud aga Sinosure’ilt, üheltki teiselt pangalt ega finantsasutuselt ega peamistelt sisendmaterjalide tootjatelt ja turustajatelt.

(59) Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulekuks võetud meetmete tõttu (edaspidi „COVID-19 teade“ (9)) ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike Hiina valitsuse, valimisse kaasatud äriühingute ning koostööd tegevate importijate ja kasutajate valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon Hiina valitsuse esitatud teavet kaugmeetodil (edaspidi „kaugkontroll“) ning selles osalesid asjakohaste ministeeriumide ja muude valitsusasutuste ametnikud. Samuti tegi komisjon videokonverentsi teel järgmiste äriühingute kaugkontrolle: liidu tootjad: — Acome S. A. (Prantsusmaa), — Corning Optical Communications Sp. z o.o. ja selle sidusettevõtjad (Poola, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Hispaania), — Prysmian S.p.A. ja selle sidusettevõtjad (Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Holland, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania, Rootsi). Importijad: — Cable 77 Danmark ApS (Taani), — Connect Com GmbH (Saksamaa), — Eku Kabel GmbH (Saksamaa), — Har&Ca S.r.l. (Itaalia), — Infraconcepts B.V. (Holland). Kasutaja: — Deutsche Telekom GmbH (Saksamaa). Hiina eksportivad tootjad: FTT kontsern: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. (Wuhan), — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. (Nanjing), — Fiberhome Technologies Group Co., Ltd. (Wuhan), — China Information Communication Technologies Group Corporation (Wuhan), — Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd. (Nanjing), ZTT kontsern: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. (Nantong), — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. (Nantong).

1.9. Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetlus

(60) 10. mail 2021 saatis komisjon valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasatud liidu tootjatele täiendava teabenõude, mis käsitles muu hulgas müügiandmeid toodete kontrollnumbrite alusel, investeeringuid ja hankeid. Komisjon kontrollis vastuseid kaugkontrollide käigus.

(61) 24. augustil 2021 teavitas komisjon huvitatud isikuid alusmääruse artikli 29a lõike 2 kohaselt sellest, et tal ei ole kavatsust kehtestada ajutisi meetmeid ja et ta plaanib uurimist jätkata.

(62) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

1.10. Lõplik avalikustamine

(63) Komisjon teavitas 14. septembril 2021 kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu vaatlusaluse toote impordi suhtes (edaspidi „lõplik avalikustamine“).

(64) Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada lõpliku avalikustamise kohta märkusi 20 päeva jooksul. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

(65) Kaebused esitasid kaebuse esitaja, Hiina valitsus, Hiina kaubanduskoda, kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja üks sõltumatu importija, nimelt Connect Com GmbH (edaspidi „Connect Com“). Kaks koostööd tegevat valimisse kaasamata eksportivat tootjat esitasid selgitusi tehniliste vigade kohta, mille komisjon tegi seoses nende koostööd tegeva tootja staatusega ja täpsete nimedega ning mis seejärel parandati.

(66) Pärast lõplikku avalikustamist anti huvitatud isikutele ärakuulamisvõimalus vastavalt algatamisteate punkti 5.7 sätetele. Ära kuulati Hiina kaubanduskoda.

(67) Käesolevas määruses vastas komisjon subsiidiumivastases menetluses esitatud märkustele. Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise kontekstis esitatud märkustele käesolevas määruses ei vastatud, välja arvatud juhul, kui huvitatud isikud olid sõnaselgelt märkinud, et esitatud märkused hõlmavad mõlemat menetlust.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(68) Vaatlusalune toode on Hiinast pärit ühemoodilised kiudoptilised kaablid, mis koosnevad ühest või mitmest eraldi varjestatud kiust, on kaitsekihiga, võivad sisaldada elektrijuhte ja kuuluvad praegu CN-koodi ex 8544 70 00 (TARIC-kood 8544700010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

(69) Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist: i) kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning ii) merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti ning milles kiud asuvad ühes või mitmes metallmoodulis.

(70) Kiudoptilisi kaableid kasutatakse optilise ülekande vahendina kaugside-, linna- ja juurdepääsuvõrkudes.

2.2. Samasugune toode

(71) Uurimine näitas, et samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed on järgmistel toodetel: — vaatlusalune toode; — toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning — toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

(72) Seetõttu otsustas komisjon selles etapis, et nende toodete puhul on tegemist samasuguste toodetega alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

(73) ZTT kontsern soovis, et uurimise alt jäetaks välja optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed. Ta väitis, et kuigi need trossid ja juhtmed kuuluvad toote määratluse alla, on nende füüsikalised omadused ja kasutus (st elektriülekanne) teistsugused, neile on kehtestatud teistsugused tehnilised nõuded, neid toodetakse teistsugusest toorainest ja teistsugust tootmisprotsessi rakendades ning neid müüakse eraldi turgudel. Lisaks väideti, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed moodustavad üksnes väikese osa liitu müüdud kaablitest. Samuti taotles ZTT kontsern, et juhul, kui komisjon leiab, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed siiski kuuluvad uuritava toote määratluse alla, võetaks uurimisel arvesse nende eriomadusi, lõppkasutust või turusegmendiga seotud tegureid.

(74) Optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid kasutatakse andmeedastuseks ning neil on samad põhiomadused, mis teistelgi kiudoptilistel kaablitel: i) nad sisaldavad optilisi kiude; ii) kaetud optilise kiu läbimõõt on samas suurusjärgus; iii) ka kiudude arv on samas suurusjärgus; iv) kiudude arv ühe mooduli kohta on samasugune ja v) juhtme südamiku ehitus on samasugune. Asjaolu, et optilistel piksekaitsetrossidel ja optilistel faasijuhtmetel on täiendav kasutusotstarve (elektriülekanne) ning teatud omadused (nt elektrilised omadused, tulekindluse nõude puudumine, suur tõmbetugevus), ei vähenda nende sarnasust teiste kiudoptiliste kaablitega.

(75) Õigupoolest on kõik kaabliliigid üksteisest tehnilise kirjelduse ja kehtestatud nõuete poolest teatud määral erinevad. Tooreainega seoses ei ole tähtis asjaolu, et ühe kiudoptilise kaabli liigi puhul kasutatakse teatud komponendi valmistamiseks üht toorainet ja teise liigi puhul teist – oluline on see, et igat liiki kiudoptiliste kaablite toomiseks on kasutatud optilisi kiude. Tootmisprotsessiga seoses tuli uurimise käigus välja, et teatud erikaitsega disainilahendustel põhinevatel standardsetel optilistel kaablitel ümbritses mantlit terastraadist soomus ning neid kaableid valmistati samade masinatega, millega optilisi piksekaitsetrosse. Samuti moodustas optiliste piksekaitsetrosside ja optiliste faasijuhtmete puhul soomuse tootmine ainult ühe etapi nende kaablite valmistamisest ning see ei õigustanud nende väljajätmist uurimisaluse toote määratlusest. Asjaolu, et optiliste piksekaitsetrosside ja optiliste faasijuhtmete müük moodustas uurimisperioodi ajal liitu suunatud müügist väikese osa, ei ole väite hindamisel tähtis. Ka liidu tootmisharu toodab optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid ning konkureerib seega otseselt selliste kaablite Hiina eksportijatega.

(76) Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed on teatavat liiki kiudoptilised kaablid, millel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused nagu teistel kiudoptilistel kaablitel, mis kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla, ning seetõttu pole neid tooteid vaja eraldi analüüsida. Õigupoolest võimaldavad toote kontrollnumbrid, mida komisjon kasutab dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamiseks, nõuetekohaselt eristada optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid ning komisjonil teha õiglase hinnavõrdluse liidu ja Hiina toodete vahel. Seega lükati see väide tagasi.

(77) ZTT kontsern pakkus välja neli meetodit, kuidas lahendada ja ennetada võimalikke kõrvalehoidmisega seotud probleeme, juhul kui optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed arvatakse uuritava toote määratlusest välja: i) toodete visuaalne kontroll ja dokumentide kontroll, mida teevad tolliametnikud; ii) sertifitseerimissüsteem; iii) eesmärgipärase kasutamise kontroll (tolliprotseduur) ja iv) seiresüsteem. Ent kuna komisjoni lõppjäreldus oli, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed kuuluvad uurimise alla, ei peetud neid kõrvalehoidmise ennetamise meetodeid vajalikuks käsitleda.

3. SUBSIDEERIMINE

3.1. Sissejuhatus: valitsuse kavad, projektid ja muud dokumendid

(78) Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid vaatlusaluse toote ja/või selle sisendite sektoris asjakohased ning pakkusid vajalikku konteksti sisuliste järelduste tegemiseks. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on edendada kiudoptiliste kaablite sektorit, järgmistel põhjustel.

(79) Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal plaanimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja hõlmavad kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV plaanimissüsteemi tulemusena ressursid sektoritesse, mille valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (10).

(80) Kiudoptiliste kaablitega seotud seadmeid peab HRV olulise tähtsusega toodeteks, nagu on täheldatud avaliku poliitika dokumentides ja nimekirjades (11). Selline kategoriseerimine on väga tähtis, sest selle käigus määratakse kindlaks konkreetsed sektorid, mis saavad kasu mitmesugustest poliitika- ja kõrvalmeetmetest, et sektori arengut kiirendada (12). Kiudoptilised kaablid on internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis täidavad väga tähtsat rolli kiudoptiliste võrkude ja lairibaühenduse üha laialdasemal kasutuselevõtul. Viimati nimetatuga seotud arendustegevust suunatakse HRVs hulga kavade, direktiivide ja muude dokumentidega, mida väljastatakse nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil ning mis on üksteisega seotud. Selliste oluliste poliitikadokumentide hulka kuuluvad näiteks järgmised kavad, projektid ja muud dokumendid.

(81) HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaanis (edaspidi: „13. viisaastakuplaan“), mis hõlmab aastaid 2016–2020, esitatakse Hiina valitsuse strateegiline käsitlus tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. 13. viisaastakuplaanis rõhutati Hiina valitsuse kavatsust tugevdada strateegilise kõrgtehnoloogia, sealhulgas 6. peatükis käsitletud infotehnoloogia arendamist. Samuti märgiti 23. peatükis, et infovõrke, mis hõlmavad ka kiudoptilisi kaableid, peetakse „strateegiliseks kujunemisjärgus tootmisharuks“. Sellega seoses on 13. viisaastakuplaanis märgitud, et Hiina valitsus „aitab tagada kujunemisjärgus tootmisharude tootmis- ja innovatsiooniahelate kiire arengu, et kiirendada tööstusklastrite teket kooskõlas tootmisharude konkreetsete omadustega“ ning „julgustab Hiina ettevõtteid eraldama innovatsiooniressursse kogu maailmas“.

(82) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et 13. viisaastakuplaanis pole viidatud kiudoptilistele kaablitele ja et komisjon lihtsalt oletas, et kiudoptilised kaablid kuuluvad „infovõrkude“ kategooriasse. Hiina valitsuse sõnul on 13. viisaastakuplaani 6. peatükis selgelt mainitud, et keskendutakse „üldistele“ tehnoloogiatele, 23. peatükis pole mainitud kiudoptiliste kaablite sektorit ja samas peatükis esitatud termini „infovõrk“ puhul on selge, et see ei tähenda kiudoptilisi kaableid ega konkreetseid tooteid, vaid pigem üldist taristut. Samamoodi käsitletakse 25. peatükis „optilisi võrke“ ja mitte konkreetseid tooteid, nagu kiudoptilisi kaableid.

(83) 13. viisaastakuplaani 4. peatükis „Arengufilosoofia“ on „infotehnoloogia kasutuselevõtmine“ loetletud ühena arenguprioriteetidest. Nimetatud peatükis on kindlaks määratud siht ja prioriteedid 13. viisaastakuplaani eesmärkide saavutamiseks ning seal loetletu on strateegilise tähtsusega. Seega peetakse „infotehnoloogiat“ üheks riigi arengu põhielementidest 13. viisaastakuplaanis käsitletud ajavahemikul. Samuti osutatakse 13. viisaastakukavas „infotehnoloogiale“ mitmes peatükis mitmesuguste majandus- ja ühiskonnasektorite kohta.

(84) 13. viisaastakuplaani 23. peatüki „Strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arendamine“ 2. jaos „Strateegilised tootmisharud“ on sätestatud, et „edendame strateegilisi tootmisharusid lennunduse, okeanograafia, infovõrkude, bioteaduste ja tuumatehnoloogia valdkonnas“. Samuti on 25. peatükis „Kõikjaleulatuvate tõhusate infovõrkude ehitamine“ sätestatud, et „kiirendame kiire, mobiilsidepõhise, turvalise ja kõikjaleulatuva järgmise põlvkonna infotaristu ehitamist ning laiendame infovõrkude tehnoloogia kasutamist“, mis hõlmab „uue põlvkonna kiireid kiudoptilisi võrke“, „täiustatud ja kõikjaleulatuvat traadita lairibavõrku“ ning „uut infovõrkude tehnoloogiat“. Samuti on 9. selgituses esitatud loetelu infotehnoloogiaprojektidest, mille hulka kuulub riiklik lairibakava, mille eesmärk on „luua kiire ja suure jõudlusega optiline telekommunikatsioonisüsteem“.

(85) 13. viisaastakuplaan on peamine poliitikadokument, milles on sätestatud HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu prioriteedid ning toodud seega välja sihtvaldkonnad, ilma et tingimata esitataks kõiki üksikasju prioriteetide konkreetse saavutamise kohta. Asjaolu, et kiudoptilisi kaableid kui selliseid pole 13. viisaastakuplaanis mainitud, ei tähenda seega, et neid ei peeta infotehnoloogia ja infovõrkude taristu arendamist käsitleva üldisema strateegilise eesmärgi saavutamise oluliseks ja hädavajalikuks osaks.

(86) „Uue põlvkonna infotehnoloogiatööstus“, mis hõlmab info- ja sidevahendina kiudoptilisi kaableid, on ühtlasi algatuse „Made in China 2025“ (13) kohaselt soodustatud tootmisharu. Selles algatuses on edendatavad „info- ja sideseadmed“ määratletud ka kui „ülikiire ja suure võimsusega aruka optilise ülekande tehnoloogia“ ning jaotises „Strateegilised ülesanded ja prioriteedid“ peetakse esmatähtsaks „kiudoptilise võrgu“ kasutuselevõtu ja ehitamise kiirendamist.

(87) Strateegia „Made in China 2025“ kohaselt soodustatud tootmisharuna on kiudoptiliste kaablite sektoril õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ (14) ja seega kaudselt ka kiudoptiliste kaablite sektori toetamiseks on loodud mitu rahalist vahendit, näiteks riiklik integraallülituste fond, (15) kõrgtehnoloogilise tootmise fond (16) ja kujunemisjärgus tootmisharude investeerimisfond (17).

(88) Kui kiudoptilise võrgu ehitamine on märgitud eesmärkide hulka strateegias „Made in China 2025“ või mis tahes muus strateegilises planeerimisdokumendis, kuuluvad selliste võrkude ehitamise tõhustatud ja täiustatud laiendamise saavutamiseks vajalikud tooted, näiteks ülekandeks kasutatavad kiudoptilised kaablid, asjaomaste strateegiliste kavade kohaldamisalasse ja nende suhtes kohaldatakse seega vastavaid soodusmeetmeid.

(89) Samuti kuuluvad kiudoptilised kaablid sageli „uue põlvkonna infotehnoloogiatööstuse“ alla, eelkõige osana „info- ja sideseadmetest“. Tegevuskavas „Made in China 2025“ (18) on loetletud kümme strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks tähtsad tootmisharud. Selles on 1. sektori „Uue põlvkonna infotehnoloogiatööstus“ punktis 1.2 „Info- ja sidetehnoloogia“ kirjeldatud tootekategooriaid „kiire ja suure võimsusega optilise ülekande seadmed (400 Gbit/s / 1 Tbit/s)“ ning „kiire optilise juurdepääsu seadmed (10 Gbit/s / 100 Gbit/s)“ kui tooteid, mis kuuluvad selle sektori arenguprioriteetide hulka. Uue põlvkonna infotehnoloogia saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, sealhulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus (19).

(90) Samuti on kiudoptilised kaablid seotud kategooriaga „uued materjalid“. Tegevuskava „Made in China 2025“ 9. jaos on loetletud „uued materjalid“ ja nende alamkategooriad, sealhulgas peamised strateegilised materjalid (punkt 9.2), kõrgtehnoloogilised kiud- ja komposiitmaterjalid. Nagu ilmneb kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogist (2006), käsitatakse „uute materjalidena“ kiudoptilisi tooteid numbrite 6020004 ja 6020005 all, eelkõige tooteid, mis on seotud optilise kiu eelvormiga, mis on kiudoptiliste kaablite tootmise peamine sisendmaterjal.

(91) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei selgitanud, mis alusel ta käsitles kiudoptilisi kaableid „uute materjalidena“. Hiina valitsus rõhutas, et tegevuskava dokumendi punktis 9.2.3 on osutatud üksnes „kõrgtehnoloogilistele kiud- ja komposiitmaterjalidele“ ning et „uue materjalina“ käsitatakse üksnes kiudoptiliste kaablite tootmiseks vajalikku peamist sisendmaterjali, mitte kiudoptilisi kaableid endid.

(92) Sellega seoses kordas komisjon, et kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogis (2006) käsitletakse kiudoptilisi tooteid, sealhulgas eelkõige optilise kiu eelvormi, „uute materjalidena“. Optilise kiu eelvorm on peamine sisendmaterjal, millel on kiudoptiliste kaablite tootmisel suur lisandväärtus ja mille arvele langeb oluline osa tootmiskuludest. Seepärast järeldas komisjon, et kuna optilise kiu eelvorm, mis on kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatav pooltoode, on märgitud „uue materjalina“, on kiudoptiliste kaablite ja kategooria „uued materjalid“ vahel otsene seos.

(93) Lisaks täiendati tegevuskava „Made in China 2025“ kümne strateegilise sektori loetelu 2016. aasta novembris nelja olulise valdkonna kataloogiga (20); selle avaldas riiklik tootmisstrateegia nõuandekomitee (NMSAC), mis on riigi tootmisvõimsuse arendamise riikliku juhtiva väikerühma nõuanderühm. Hiina valitsus lõi selle rühma eesmärgiga töötada välja kavasid, poliitikameetmeid, projekte ja töökordasid, et edendada töötleva tööstuse arengut ning kooskõlastada küsimusi piirkondade ja osakondade vahel (21). Kataloogis on kõigi kümne strateegilise sektori kohta neli osa: i) põhilised olulised varuosad, ii) olulised materjalid, iii) tänapäevased olulised protsessid/tehnoloogiad ja iv) tööstustehnoloogia platvormid. Kiudoptilised kaablid on esitatud 1. sektori „Uue põlvkonna infotehnoloogia“ punkti i „Põhilised olulised varuosad“ alapunktis 38 „Üliväikese kaoga optiline kiud ribalaiusega, mis võimaldab kiirust 400 Gbit/s (vooluvõrk)“, ning punkti ii „Olulised põhimaterjalid“ alapunktis 22 „Uue põlvkonna kiudoptilised materjalid“.

(94) Pärast lõplikku avalikustamist kordas Hiina valitsus oma seisukohta, et 13. viisaastakuplaan ja algatus „Made in China 2025“ pole kohustuslikud ega õiguslikult siduvad dokumendid.

(95) Sellega seoses märkis komisjon, et 13. viisaastakuplaanis ei esitata üksnes üldisi julgustavaid märkuseid, vaid selle keelekasutus viitab plaani siduvale laadile. Nagu on märgitud põhjenduses 85, on 13. viisaastakuplaan igal juhul peamine poliitikadokument, milles on sätestatud riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu prioriteedid ning millel põhinevad mitmesugused siduvad õigusaktid, mida ametiasutused peavad arvesse võtma ja rakendama, kui nad võtavad vastu uusi eeskirju või jaotavad avaliku sektori vahendeid.

(96) Algatust „Made in China 2025“ tuleb tõlgendada koostoimes tegevuskavaga „Made in China 2025“ ning võttes arvesse fonde, mis olid loodud algatuse „Made on China 2025“ toetamiseks. Kuigi algatuses „Made in China 2025“ on peamiselt sätestatud järgitavad üldpõhimõtted, seisneb selle rakendamine riigi rahaliste vahendite väljamaksmises teatavatele soodustatud tootmisharudele ja on siduv ning seega käsitleb algatus konkreetselt selliseid soodustatud tootmisharusid ja pole üldkohaldatav. Kui strateegias „Made in China 2025“ osutatakse „uue põlvkonna infotehnoloogiatööstusele“, sealhulgas „info- ja sideseadmetele“, kasutatakse ühtlasi sõnastust, mis viitab saavutatavatele eesmärkidele ja sihtidele, näiteks „kiirendame kiudoptiliste võrkude kasutuselevõttu ja ehitamist“ ning „edendame aktiivselt läbimurdelist arendustegevust põhivaldkondades“.

(97) Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

(98) Kiudoptiliste kaablite sektorit käsitletakse ka Hiina tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi (edaspidi „MIIT“) aruka tootmise arengukavas (2016–2020), (22) mille eesmärk on rakendada 13. viisaastakuplaani ja milles nähakse ette kümme põhiülesannet, mille eesmärk on lühendada tootearendustsüklit, parandada tootmistõhusust ja toodete kvaliteeti, vähendada tegevuskulusid ning ressursside ja energia tarbimist ning kiirendada aruka tootmise arengut. 2018. aastal teatas riiginõukogu Hiina plaanist laiendada oma aruka tootmise programmi, lisades samal aastal umbes 100 katseprojekti, ning avaliku teabe kohaselt olid kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjatega seotud äriühingut, Zhongtian Technology Precision Materials Ltd. ja Fiberhome Communication Technology, nimetatud MIITi aruka tootmise katse- ja näidisprojektide loetelus, esimene 2017. aastal (23) ja teine 2018. aastal (24). Samuti oli üks koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest, Yangtze Optical Fibre and Cable, nimetatud „riigi esimeste aruka tootmise katseettevõtete“ hulgas (25).

(99) On selgeid märke selle kohta, et ettevõtte nimetamine nendes strateegiaga „Made in China 2025“ seotud loeteludes pole üksnes tunnustav, vaid sellega kaasnevad ka rahalised hüved. Dokumendis „Rahandusministeeriumi teatis kohaliku tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise 2017. aasta programmide jaoks üle kantud summade kohta“ on 151. reas vastav kanne, mille kohaselt Fiberhome Communication Technology sai programmi „5G-sidevõrgu põhiseadmete uus tootmisviis“ raames subsiidiumi summas 12 miljonit jüaani.

(100) Mitu muud dokumenti toetavad järeldust, et Hiina valitsus on loonud laia tugiraamistiku internetitehnoloogia taristu ja lairibavõrkude jaoks, mis hõlmavad muu hulgas kiudoptiliste kaablite sektorit. Juba 2009. aastal selgitas Hiina valitsus elektroonilise teabe tööstuse korrigeerimis- ja taaselustamiskavas (26) sõnaselgelt eesmärki „suunata ja edendada [---] kiudoptilise lairiba juurdepääsuvõrgu ehitamist“.

(101) 2013. aasta strateegias „Broadband China“ (27) seadis Hiina valitsus eesmärgi edendada „juurdepääsuvõrke [---] kooskõlas kiire juurdepääsu põhimõtetega“ ning märkis, et „linnapiirkondades viiakse juurdepääsuvõrgu ehitamine ja renoveerimine ellu selliste tehniliste lahendustega nagu valguskaabelühendus koju ja valguskaabelühendus hooneni“. Selle strateegia kohaselt edendatakse ühtlasi „optilise kiu viimist kasutajatele lähemale“ ning ehitatakse järk-järgult „lairiba püsiside juurdepääsuvõrk, mis põhineb eelkõige optilisel kiul“.

(102) Strateegia „Broadband China“ peatükis poliitikavahendite kohta kirjeldab Hiina valitsus vahendeid, mida kasutatakse selle strateegia eesmärkide saavutamiseks, st seda, et „täies ulatuses kasutatakse keskvalitsuse mitmesuguseid eriotstarbelisi rahalisi vahendeid, et suunata asjakohaseid kohalikke fonde investeerima lairibavõrguga seotud teadus- ja arendustegevusse ning industrialiseerimisse“ ning et tagatakse „intressitoetused laenude puhul, mis võetakse abikõlblike lairibataristu ehitamise projektide jaoks läänepiirkonna riiklikes arenduspiirkondades“, samuti tugevdatakse „maksusoodustustega seotud toetust“ ning „toetust lairibavõrkude ehitamiseks“. Nagu märgitud põhjenduses 80, leidis komisjon, et kiudoptilised kaablid on internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis on lairibasüsteemide loomisel hädavajalikud.

(103) Strateegias „Broadband China“ pole esitatud internetitaristu arendamise kohta üksnes mittesiduvaid eesmärke. Kui võtta arvesse ka teisi dokumente, on selge, et Hiina valitsuse rahaline toetus on üks peamistest elementidest, mida kasutatakse strateegia eesmärkide saavutamiseks. Arvamustes kiudoptiliste lairibavõrkude ehitamise edendamise kohta (28) on märgitud, et „kõigi tasandite kohalikke omavalitsusi innustatakse andma rahalist toetust kiudoptilise lairibaühenduse kasutamiseks avalikke teenuseid pakkuvates asutustes“ ja et „investeeringuid ja poliitilist toetust kiudoptilise lairibaside põhikiipide, seadmete, süsteemiseadmete ja rakendustega seotud teadus- ja arendustegevuse jaoks“ suurendatakse ning „tehnoloogilist innovatsiooni kiudoptilise side valdkonnas“ soodustatakse.

(104) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et strateegia „Broadband China“ on üksnes juhenddokument lairibataristu kohta. Sellega seoses märkis Hiina valitsus, et juhtumis „Hiina – suundorienteeritud struktuuriga lehtteras“ leidis vaekogu, et „valitsuse poliitikat käsitlev üldteave, millel pole otsest seost asjaomase programmiga, pole „piisav tõend“ konkreetsuse kohta“.

(105) Sellega seoses meenutas komisjon, et nagu märgitud põhjenduses 102, kirjeldab Hiina valitsus strateegia „Broadband China“ poliitikavahendeid käsitlevas peatükis vahendeid, mida kasutatakse selle strateegia eesmärkide saavutamiseks, näiteks mitmesuguste eriotstarbeliste rahaliste vahendite, intressitoetuste, maksusoodustuste jne kasutamist. Seega leidis komisjon põhjenduses 103, et kui võtta arvesse muid dokumente, on selge, et Hiina valitsuse rahaline toetus on üks peamistest elementidest, mida kasutatakse strateegia eesmärkide saavutamiseks. Seega, ehkki strateegia „Broadband China“ on väidetavalt suunava laadiga, tähendab selle rakendamine, mis seisneb riigi rahaliste vahendite väljamaksmises teatavatele soodustatud tootmisharudele, et see on siduv, käsitleb konkreetselt selliseid soodustatud tootmisharusid ja pole üldkohaldatav. Igal juhul pole viide vaekogu aruandele „Hiina – suundorienteeritud struktuuriga lehtteras“ konkreetsuse seisukohast otsustav, kuna praegusel juhul antakse käesolevas jaos käsitletud Hiina valitsuse arvukate kavade ja poliitikadokumentidega konkreetseid suuniseid ja toetust vaatlusaluse toote jaoks. Seega lükati see väide tagasi.

(106) Riiginõukogu 2015. aasta suunavates arvamustes projekti „Internet Plus“ aktiivse edendamise kohta (29) on sõnastatud konkreetne eesmärk, märkides, et see dokument aitab „kiirendada strateegia „Broadband China“ rakendamist, korraldada ja rakendada riiklikku uue põlvkonna infotaristu ehitamise projekti [ning] edendada kiudoptilise lairibavõrgu ümberkujundamist“. Selle eesmärgi saavutamise viisi on kirjeldatud punktis 6 „Suuniste ja toe tugevdamine“, kus täpsustatakse, et fiskaal- ja maksutoetust suurendatakse, ning määratakse kindlaks ülesanded nagu „investeerida aktiivselt teadus- ja arendustegevusse ning nõuetele vastavate „Internet+“ integreeritud innovatsiooni põhitehnoloogiate rakenduste tutvustamisse. Koordineerida olemasolevate eriotstarbeliste rahaliste vahendite kasutamist „Internet+“ platvormide loomiseks ja rakenduste tutvustamiseks“.

(107) 2015. aastal esitas Hiina valitsus dokumendis „Riiginõukogu peabüroo suunised, mis käsitlevad kiirete lairibavõrkude ehitamise kiirendamist ja võrkude kiirendamise kulude vähendamise edendamist“ (30) ühtlasi finantsinvesteeringute kava, mis peaks „kiirendama taristu ehitamist“. Nimetatud dokumendis on märgitud, et selle eesmärgi saavutamiseks teeb Hiina valitsus järgmist: „kiirendab üksnes kiudoptiliste võrkudega linnade ja neljanda põlvkonna (4G) mobiilsidevõrkude ehitamist, investeerides 2015. aastal võrkude ehitamisse enam kui 430 miljardit jüaani ja 2016.–2017. aastal vähemalt 700 miljardit jüaani“ ning „edendab valguskaabelühenduse kodudesse viimise protsessi, viib 2015. aastal lõpule vaskkaablite asendamise kiudoptiliste kaablitega 45 000 juurdepääsutsoonis ning loob enam kui 80 miljonit uut valguskaabelühendusega kodumajapidamist“.

(108) Hiina valitsuse lähenemisviis, mille kohaselt määratletakse soodustatud tootmisharud ja tooted kataloogides, et eraldada vastavalt sellele vahendeid, võttes aluseks Hiina valituse poolt tootmisharule määratud strateegilise või poliitilise tähtsuse, ning kavade rakendamine ja nende üle järelevalve tegemine igal haldustasandil, on lisaks täheldatav riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloogis (31). Ka seal on ette nähtud uue põlvkonna IT-tööstuse, sealhulgas uue põlvkonna infovõrkude tööstuse loomine. Selle eesmärgi saavutamiseks on strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete kataloogi lisatud teatavad tooted. Kiudoptilised kaablid kuuluvad ilmselgelt nende toodete hulka, sest viide kategooriale „Optilised sideseadmed, sealhulgas kiud“ on üheselt mõistetav. Asjaomaste seadmete tehnoloogilised omadused, mis on seal loetletud, näiteks „standardile G.657 vastav kiud FTTx-i puhul, standardile G.655 vastav suure efektiivpinnaga kiud, standardile G.656 vastav kiud, standardile G.652 vastav väikese ja üliväikese kaoga kiud [---]. Optilised ülekandeseadmed, ühe kanali kiirus 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s“, ei näita mitte üksnes seda, et Hiina valitsus peab kiudoptilisi kaableid strateegiliseks ja kujunemisjärgus tooteks, vaid ka Hiina valitsuse planeerimise üksikasjalikkust seoses teatavate tehnoloogiatoodetega.

(109) Sama lähenemisviisi – määrata eesmärgid kindlaks kavades ja rakendada neid tehniliste üksikasjade kindlaksmääramisega kataloogides – kasutatakse ka kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogis, (32) kus kiudoptilisi kaableid on käsitletud sidetootena numbri 1020011 all, mis hõlmab „kiudoptilist SDH-ülekandesüsteemi, millele on omane ühemoodilisest kiudoptilisest kaablist ülekandevahend, kiire andmeedastuskanal ja edastuskiirus 10 Gbit/s ja 40 Gbit/s ning mis on ette nähtud sideliinide ja linnade tuumikvõrkude jaoks“. Juba 2003. aastal olid kiudoptilised kaablid märgitud välisinvesteeringute seisukohast oluliste soodustatud kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis (33) sideseadmete ja -toodete kategoorias numbri 42 all kui „kiirust 10 Gbit/s ja üle selle võimaldavad kiudoptilised SDH-sideseadmed“.

(110) Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Hiina valitsus ja Connect Com, et komisjon polnud tõendanud, et punktis 3.1 mainitud eri dokumentidega „konkreetselt“ toetatakse või soodustatakse kiudoptiliste kaablite sektorit, kuigi alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt peab komisjon tõendama, et Hiina valitsuse dokument „piirab sõnaselgelt“ ettevõtete ringi, kellele subsiidiumi võib anda; samuti märkisid nad, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2.1 punkti a kohaselt tuleb tõendada piirangut, mis on „sõnaselge [---], üheselt mõistetav ja selge“ (34). Peale selle viitas Connect Com alusmääruse artikli 4 lõikele 5, mille kohaselt peab konkreetsus kindlalt põhinema otsesel tõendusmaterjalil, ning väitis, et komisjon polnud seda nõuet täitnud. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon tugineb väärale eeldusele, et kui võrgutaristu on soodustatud, siis on soodustatud ka kõik see, millest võrk koosneb. Hiina valitsus märkis, et mitu dokumenti, mida komisjon oli maininud, näiteks 13. viisaastakuplaan, algatus „Made in China 2025“, aruka tootmise arengukava (2016–2020), 2009. aasta elektroonilise teabe tööstuse korrigeerimis- ja taaselustamiskava ning 2013. aasta strateegia „Broadband China“, ei käsitle kiudoptilisi kaableid kui toodet ega kiudoptiliste kaablite sektorit, vaid pigem järgmise etapi võrke või lairibaühenduse kasutuselevõttu, st üldist taristut. Hiina valitsus leidis, et kuna võrkude ehitamiseks on vaja palju sisendeid ja tooteid, peaks komisjon selgelt täpsustama, milliseid taristu ehitamiseks vajalikke tooteid ja teenuseid ta soodustatuks peab. Peale selle väitis Hiina valitsus, et võrgu või lairibaühenduse „kasutuselevõtt“ pole seotud toodetega, vaid pigem taristu arendamisega ja teenustega, sest selline kasutuselevõtt seisneb üldiste telekommunikatsiooniteenuste täiustamises.

(111) Komisjon ei olnud sellega nõus. Nagu on selgitatud põhjenduses 80, on kiudoptilised kaablid internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis täidavad väga tähtsat rolli kiudoptiliste võrkude ja lairibaühenduse üha laialdasemal kasutuselevõtul. „Lairibataristu“ viitab võrkudele, milles kasutatakse kiire internetiühenduse ja muude kõrgetasemeliste telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks vajalikke telekommunikatsiooniseadmeid ja -tehnoloogiaid, (35) ning kiudoptilised kaablid moodustavad ülekandeseadmete põhiosa. Seetõttu tuleb lairibataristu ja -võrkude ehitamiseks kasutada tooteid, mis on vajalikud andmete edastamiseks, ning see ei hõlma peamiselt teenuste osutamist, nagu Hiina valitsus tundub väitvat. Tegelikult hakataks teenuseid osutama siis, kui selline taristu valmis saab. Seega järeldatakse, et kui Hiina valitsus soodustab lairibataristu ehitamist, siis ta soodustab ka põhitooteid, mis on sellise taristu ehitamiseks hädavajalikud ja moodustavad selle lahutamatu osa. Komisjon leiab, et normatiivne raamistik, mis tuleneb punktis 3.1 mainitud eri dokumentide rakendamisest, „piirab sõnaselgelt“ sooduskohtlemise ulatust, nii et sellele on juurdepääs üksnes teatavatel ettevõtetel, kes tegutsevad soodustatud tootmisharudes, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris, mis on osa infotehnoloogia- ja lairibavõrkudest. Seega kujutasid punktis 3.1 mainitud mitmesugused dokumendid endast piisavat otsest tõendusmaterjali selle kohta, et kiudoptiliste kaablite sektori toetamine ja soodustamine Hiina valitsuse poolt on konkreetne. Seepärast lükati Hiina valitsuse ja Connect Comi väited tagasi.

(112) Peale selle väidab Hiina valitsus, et internetivõrgud ja lairibataristu on üldine taristu. Hiina valitsus osutas sellele, et vaekogu oli tõlgendanud „üldist taristut“ juhtumis „EÜ ja teatavad liikmesriigid – suured tsiviilõhusõidukid“ kui taristut, „mis pole tagatud üksnes ühele üksusele või piiratud rühmale üksustele või nende hüvanguks, vaid on kättesaadav kõigile või peaaegu kõigile üksustele“. Samuti väitis Hiina valitsus, et juhtumis „USA – Softwood Lumber IV“ kinnitas apellatsioonikogu, et „ainus sõnaselge erand üldpõhimõttest, et valitsusepoolse „kaupadega“ varustamisega kaasneb rahaline toetus, on see, kui kaubad on „üldise taristu“ vormis“.

(113) Sellega seoses juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et „üldise taristu“ tõlgendus, millele Hiina valitsus viitas, on seotud määratlusega, mis käsitleb üldise taristu vormis kaupadega varustamist valitsuse poolt. See tõlgendus pole seotud subsiidiumikava konkreetsuse analüüsiga. Samuti ei käsitle käesolev uurimine valitsusepoolset varustamist optilise kiuga, mis oli Hiina valitsuse väitel „üldine taristu“, vaid hoopis kõiki tasakaalustavaid subsiidiume, mis on antud kiudoptilisi kaableid eksportivatele tootjatele, kes ekspordivad kiudoptilisi kaableid liidu telekommunikatsioonivõrgu operaatoritele. Seepärast leidis komisjon, et see väide on põhjendamatu ja ei oma tähtsust hindamisel, kas Hiina valitsus soodustas kiudoptiliste kaablite sektorit, ning seega lükkas komisjon väite tagasi.

(114) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Connect Com, et kiudoptilise võrgu laiendamise üldine rahastamine ei kujuta endast konkreetset subsiidiumi kiudoptiliste kaablite jaoks, ning osutas põhjendusele 749, mille kohaselt ei moodusta kiudoptilised kaablid rohkem kui 5 % kiudoptilise võrgu kogumahust.

(115) Sellega seoses rõhutas komisjon, et põhjendus 749 on sõnastatud järgmiselt: „uurimise käigus [tehti] kindlaks, et kiudoptilised kaablid moodustavad digivõrkude kasutuselevõtu projektide kogukulust vaid väikese osa – 5G puhul palju vähem kui 5 %.“ Esiteks osutatakse tootmiskuludele, mitte mahule. Teiseks asjaolu, et kiudoptilised kaablid võivad moodustada väikese osa võrgu kasutuselevõtu kogukuludest, ei muuda olematuks asjaolu, et kiudoptilised kaablid on sellise võrgu kasutuselevõtmiseks hädavajalikud tooted. Nagu selgitatud põhjendustes 80 ja 111, on kiudoptilised kaablid sellel tehnoloogial põhinevate viimase põlvkonna kiirete lairibavõrkude lahutamatud komponendid ja seega need võrgud ei toimiks ilma kiudoptiliste kaabliteta. Selle põhikomponendi jaoks antud subsiidiumid on seega oma olemuselt konkreetsed ja kogu kiudoptilise võrgu edukaks toimimiseks hädavajalikud. Seega lükati see väide tagasi.

(116) Peale selle viidatakse otsuse „Ajutised meetmed struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (riiginõukogu 2005. aasta otsus nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) III peatükis tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile, mis koosneb kolme tüüpi sisust, nimelt soodustatavatest projektidest, piiratud projektidest ja lõpetatud projektidest. Otsuse artiklis XVII seisab, et „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega; investeeringu kogusummas isiklikuks otstarbeks imporditud seadmed, v.a kaubad, mis on hõlmatud rahandusministeeriumi avaldatud dokumendiga „Riigisiseste investeerimisprojektide raames imporditud kaubad, mille suhtes ei kohaldata maksuvabastust“ (muudetud aastal 2000), võib vabastada imporditollimaksust ja impordiga seotud käibemaksust, välja arvatud juhul, kui maksust vabastamata investeerimisprojektide sisu kohta on vastu võetud uued määrused. Teised soodustatavaid tööstusprojekte käsitlevad eelistatud põhimõtted rakendatakse kooskõlas asjakohaste riiklike määrustega“.

(117) Sellest tulenevalt nähakse otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes.

(118) Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (36) ja tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon), (37) mis kiideti heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29, mis jõustus 1. jaanuaril 2020, on osas „I kategooria. Soodustamine“ sätestatud: “XXVIII. Infotööstus [---] 13. Seadmete tootmine lainepikkusjaotusega multipleksimisega kiudoptiliste ülekandesüsteemide jaoks, mille kiirus on 32 lainet või enam; 14. Seadmete tootmine digitaalsel sünkroonimisel põhinevate kiudoptiliste sidesüsteemide jaoks, mille kiirus on 10 GB/s või enam; [---] 28. Uute (dispersioonita) ühemoodiliste kiudude ja optilise kiu eelvormide tootmine“

(119) Seega on tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi infotööstuse jaotises esitatud konkreetsed kiudoptiliste kaablite sektoriga seotud projektid, mis on soodustatud.

(120) Hiina valitsus väitis, et otsus nr 40 ei ole kohustuslik ega õiguslikult siduv, vaid üksnes juhenddokument. Ühtlasi väitis Hiina valitsus, et otsuse nr 40 artikkel V, milles osutatakse eesmärgile „[t]õhustada lairibasidet hõlmava infotaristu ehitamist“, käsitleb ilmselgelt üksnes taristu täiustamist ja selles pole mainitud kiudoptilisi kaableid. Seega väitis Hiina valitsus, et selle dokumendiga poleks saanud kiudoptiliste kaablite sektorit toetada ega soodustada.

(121) Esiteks ei ole komisjon nõus, et otsusel nr 40 ei ole kohustuslikku mõju. Tõepoolest, otsuses nr 40 sätestatakse ajutised eeskirjad tööstuse struktuurimuudatuste soodustamiseks ning selles viidatakse tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile, milles on määratletud kolme liiki sisu: nimelt soodustatavad projektid, piiratud projektid ja lõpetatud projektid. Otsuse nr 40 artiklis XVII on sätestatud soodustatud sisu alla kuuluvate investeerimisprojektide käsitlemine kohustuslikul viisil, nt „kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“, „muud soodustatavate tööstusprojektide eelistatud põhimõtteid tuleb rakendada kooskõlas asjakohaste riiklike eeskirjadega“. Lisaks sätestatakse artiklis XXI, et „dokumendi „Praegu riigi poolt eelisjärjekorras soodustatavad tootmisharud, tooted ja tehnoloogiad (muudetud 2000. aastal)“ alusel rakendatud sooduspoliitikat kohandatakse rakendamiseks kooskõlas tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis soodustatava sisuga“. Seega on otsusel nr 40 sellega seoses kohustuslik mõju.

(122) Teiseks on otsuse nr 40 II peatüki „Tööstuse struktuurimuudatuste suunad ja prioriteedid“ artiklis V esitatud prioriteet tõhustada „lairibasidet hõlmava infotaristu ehitamist“ ning nagu märgitud põhjenduses 80 ja täpsemalt selgitatud põhjenduses 111, on kiudoptilised kaablid sellise taristu olulised ja hädavajalikud komponendid. Nagu komisjon järeldas põhjenduses 111, soodustab Hiina valitsus lairibataristu ehitamise soodustamise korral ka põhitooteid, mis on sellise taristu ehitamiseks hädavajalikud ja moodustavad selle lahutamatu osa. Peale selle on otsuse nr 40 III peatüki „Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog“ artiklis XIV märgitud, et: „soodustatav sisu hõlmab peamiselt põhitehnoloogiaid, -seadmeid ja -tooteid, mis võivad edendada sotsiaalset ja majanduslikku arengut, mis on kasulikud ressursside säästmiseks, keskkonnakaitseks ning tööstuse struktuuri optimeerimiseks ja ajakohastamiseks ning mida tuleb soodustada ja toetada asjakohase poliitika ja meetmetega“. Nagu on juba märgitud põhjenduses 118, on infotööstus ja eelkõige kiudoptiliste kaablite tootmise peamised sisendmaterjalid, nagu ühemoodilised kiud ja optilise kiu eelvormid, ning eelneva etapi tooted, nagu kiudoptilised ülekandesüsteemid ja kiudoptilised sidesüsteemid, loetletud soodustatud sisuna. Samuti on kiudoptilised kaablid põhiseadmed „lairibasidet hõlmava infotaristu“ kasutuselevõtmisel, mida Hiina valitsus soodustab. Eelkirjeldatud sätete koostoimest nähtub seega, et kiudoptilised kaablid on soodustatud tooted, ühest küljest seetõttu, et need on soodustatud taristu hädavajalikud komponendid, ning teisest küljest seetõttu, et Hiina valitsus soodustab ka nende peamisi sisendmaterjale, mis annavad kiudoptilistele kaablitele lisandväärtuse. Seega lükati see väide tagasi.

(123) Kiudoptiliste kaablite sektorit ei toetata üksnes riigi tasandi kavade ja strateegiatega. Provintsi tasandil määrati nn riiklikud kõrgtehnoloogia arenduspiirkonnad. Üks neist on East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond. Nagu sätestatud riiklikke kõrgtehnoloogia arenduspiirkondi käsitleva 13. viisaastakuplaani jaos I.2, on nende piirkondade eesmärk tagada piirkondlik platvorm põhjalike riiklike strateegiate, nagu „Internet+“ ja „Made in China 2025“, rakendamiseks (38). Äriühingud ja ettevõtjad, kes asuvad ühes neist piirkondadest ning viivad ellu vastavate strateegiate kohaldamisalasse kuuluvat äritegevust, saavad kasu sooduskohtlemisest. Nagu nähtub dokumendist „Riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade sooduspoliitika“, (39) antakse kaheks aastaks alates asutamisest üldine tulumaksuvabastus ning ka hiljem jätkub sooduskohtlemine madalama määraga ettevõtte tulumaksu kohaldamisega, eksporditariifidest vabastamisega ja muude maksusoodustuste andmisega.

(124) Riiklikes kõrgtehnoloogia arenduspiirkondades asuvatele kõrgtehnoloogiliste tootmisharude äriühingutele antavad hüved ei piirdu maksusoodustustega, vaid hõlmavad ka otsest rahalist toetust. Nagu on märgitud viidatud dokumendis riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade sooduspoliitika kohta, on riigi ülesanne „korraldada [---] iga aasta teatavas mahus kapitaalehituse laenude andmine ja investeeringute tegemine ning riik võib emiteerida teatava hulga pikaajalisi võlakirju, et koguda raha ühiskonnalt (40). Nimetatud dokumendis on seda täpsemalt kirjeldatud järgmiselt: „[k]õrgtehnoloogia arenduspiirkondade jaoks antava Hiina valitsuse rahalise toetuse eesmärk on eelkõige anda riiklikele arenduspiirkondadele stardikapitali ning rakendada teatavaid riigi tasandil kavandatud projekte seoses arenduspiirkondade ettevõtetega. Enamikus Hiina arenduspiirkondades toetab kohalik omavalitsus arenduspiirkonda eelkõige maa rentimisega madalate hindadega“.

(125) Samuti on dokumendis „Riiklike arenduspiirkondade sooduspoliitika“ osutatud riigi toetatavate oluliste kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloogile, milles on loetletud olulised toetatavad kõrgtehnoloogiavaldkonnad. Selle kataloogi I jaotise „Elektrooniline teave“ punktis 4 on selgelt mainitud „sidetehnoloogiat“, „optilist ülekandevõrku“ ja „optilise ülekandesüsteemi tehnoloogiat“ kui riigi toetatavaid kõrgtehnoloogiavaldkondi, mis hõlmavad kiudoptilisi kaableid. Üks valimisse kaasatud kiudoptilisi kaableid eksportivatest tootjatest asub Wuhani provintsis ja enamik kontserni kuuluvatest äriühingutest asub East Lake’i uues tehnoloogiatööstuse arenduspiirkonnas. Seetõttu saavad need äriühingud kasu sooduskohtlemisest, mida pakutakse riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade kava alusel.

(126) Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond, mis on üks Hiina valitsuse toetatavatest spetsiaalsetest tööstuse arendamise piirkondadest, oli tähtis kiudoptiliste kaablite tootmise baas. See oli üks Riiginõukogult heakskiidu saanud riiklikke kõrgtehnoloogia arenduspiirkondi ning ühtlasi omamaine innovatsioonipiirkond, millest kujunes HRV esimene optoelektroonika tööstuse keskus (nimetatakse ka Hiina Optics Valleyks). Selles piirkonnas tegutsevad kiudoptiliste kaablite tootjad on saanud kasu mitmesugustest soodustustest ja riigi toest.

(127) Kiudoptiliste kaablite tootmiseks vajamineva sisendi kohta selgitas komisjon välja, et kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatava keemiliselt saadud sünteetilise kiu aramiidi liigitab Hiina valitsus „Strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude oluliste toodete ja teenuste suuniskataloogis“ olulise tähtsusega toodete hulka (41). Niisugune liigitus on aramiidi kui tooraine seadnud Hiina valitsuse mitmesugustes poliitikadokumentides keskmesse.

(128) Laias laastus on keemiliste kiudude valdkond riigi reguleerida ning selle suhtes kohaldatakse turujuhtimise poliitikat mitte üksnes keskvalitsuse tasandil, vaid ka vastavalt sellest madalama tasandi planeerimisdokumentidele, nagu „Zhejiangi provintsi tegevuskava traditsioonilise töötleva tööstuse põhjalikuks ümberkujundamiseks ja uuendamiseks“, mille kohaselt keemilised kiud moodustavad ühe kümnest põhilisest tootmisharust, mille puhul rakendatakse spetsiifilist poliitika juhtimist, (42) ning nagu Jiangsu provintsi keemiatööstuse arendamise 13. viisaastakuplaan (2016–2020). Selle plaani neis sätteis, milles on käsitletud uusi keemilisi materjale, on fookus seatud eelkõige suure lisandväärtusega järelrakenduste arendamise ja tööstusliku tootmise toetamisele, näiteks puudutab see kõrgtehnoloogilisi kiude, mis hõlmavad ka kiudoptiliste kaablite toomiseks kasutatavaid kiude.

(129) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et mitmesugustes komisjoni viidatud dokumentides, nagu nelja olulise valdkonna kataloog, riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloog ning tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog, ei mainita kiudoptilisi kaableid, vaid viidatakse pigem sisendmaterjalidele. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei teinud edasi- ega tagasiandmise analüüsi tõendamaks, et eelnevate või järgnevate toomisharude saadud väidetavad subsiidiumid on antud edasi kiudoptiliste kaablite sektorile.

(130) Seoses eelnevate tootmisharudega märkis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad olid vertikaalselt integreeritud ja seetõttu loeti nendega seotud tarnijate saadud subsiidiumid edasiantuks kiudoptilisi kaableid eksportivatele tootjatele. Isegi kui eeldada, et dokumendid, mille kohta Hiina valitsus mainis, et need käsitlevad kiudoptiliste kaablite sisendmaterjale, ei käsitle vähemalt kaudselt või vaikimisi ka kiudoptilisi kaableid, quod non, on need igal juhul asjakohased koos Hiina valitsuse kõigi muude sooduspoliitika meetmete ja dokumentidega, mida on käesolevas jaos käsitletud. Kõik käesolevas jaos mainitud dokumendid käsitlevad kas kiudoptilisi võrke, milles kiudoptilised kaablid on oluline komponent, või kiudoptiliste kaablite peamisi sisendeid, näidates seega, kuidas soodustatakse kiudoptiliste kaablite sektorit tervikuna alates vaatlusaluse toote tootmisahela eelmisest etapist kuni järgmise etapi toodanguni. Need dokumendid on asjakohased ka seepärast, et need näitavad erinevate subsiidiumikavade konkreetsust. Edasiandmise analüüsi on vaja üksnes subsiidiumide puhul, mida on tegelikult antud piisavast väiksema tasu eest tarnitud tooraine jaoks, mida eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmiseks, ning ainult juhul, kui nende sisendmaterjalide müüja ja ostja ei ole omavahel seotud. Nagu on selgitatud allpool punktis 3.8.2, ei ole käesolevas uurimises tasakaalustatud toorainet, mida sõltumatud tarnijad on tarninud piisavast väiksema tasu eest. Lisaks, nagu on märgitud käesolevas põhjenduses eespool, on koostööd tegevad eksportivad tootjad peamiselt integreeritud.

(131) Eelmainitud kavasid ja programme arvesse võttes peetakse kiudoptiliste kaablite sektorit seega peamiseks ja strateegiliseks tootmisharuks, mille aktiivne arendamine on Hiina valitsuse poliitiline eesmärk. Kiudoptilised kaablid tõusevad esile kui HRV jaoks ülimalt tähtsad tooted, mida vajatakse võrkude ja taristu rajamiseks, et nende kaudu teenindada kõiki ühenduvuse ja digitaalpoliitika valdkondi, mille on välja kujundanud ja mille üle teeb järelevalvet riik. Käesolevas jaos osutatud poliitikadokumentide põhjal järeldas komisjon, et Hiina valitsus sekkub kiudoptiliste kaablite sektorisse asjaomase poliitika rakendamiseks ning segab kiudoptiliste kaablite sektoris vabaturujõudude toimimist, eelkõige soodustades ja toetades sektorit mitmesuguste meetmetega.

3.2. Osaline koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine

(132) Pärast lõplikku avalikustamist tegi Hiina valitsus mõned üldised märkused komisjoni otsuse kohta kohaldada alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid sooduslaenude, ekspordikrediidikindlustuse ja sisendmaterjalide suhtes.

(133) Hiina valitsus väitis, et kõik komisjoni teabetaotlused, millele Hiina valitsus ei saanud vastata, olid ebamõistlikud, kuna neis taotlustes eeldati niisuguste õiguslike volituste olemasolu, mis Hiina valitsusel puudusid.

(134) Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei hinnanud talle esitatud fakte nõuetekohaselt ega selgitanud korralikult, miks kättesaadavad faktid asendasid mõistlikult mistahes vajalikku puuduvat teavet.

(135) Nagu on märgitud põhjendustes 146, 160 ja 168, oli komisjon seisukohal, et Hiina valitsusel oli õiguslik volitus saada taotletud teavet nende ettevõtete aktsionärina või nende eest vastutava asutusena, kelle kohta komisjon teavet taotles. Komisjon selgitas Hiina valitsusele saadetud teates, mida on korratud allpool punktides 3.2.1–3.2.3, miks ta pidi tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon pidas avalikult kättesaadavat teavet mõistlikuks asenduseks teabele, mida Hiina valitsus ei esitanud. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

3.2.1. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sooduslaenude suhtes

(136) Paindlikuma halduskorralduse huvides palus komisjon Hiina valitsusel edastada eriküsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kuuluvatele äriühingutele laene või ekspordikrediiti.

(137) Alguses saadi vastus ainult EXIM-pangalt. Hiina valitsus ei vastanud komisjoni taotlusele esitada küsimustiku vastused, mis olid saadud kõikidelt finantsasutustelt, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediidi. Komisjon kordas seepärast puudustele viitavas kirjas oma taotlust eesmärgiga suurendada võimalusi kaasata uurimisse finantsasutusi, kes annaksid vajalikku teavet, et komisjon saaks teha järeldusi väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta.

(138) Pärast puudustele viitava kirja saamist märkis Hiina valitsus, et laene andnud finantsasutuste vastused küsimustikule ei olnud uurimise seisukohast asjakohased, sest ühtegi laenu ega ekspordikrediiti ei antud vastavalt valitsuse kavadele ja projektidele, nagu on väidetud kaebuses ja küsimustikus.

(139) Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Esiteks leiab komisjon, et riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. Lisaks on Hiina valitsusel vajalikud volitused, et suhelda finantsasutustega, isegi kui need ei ole riigi osalusega, sest need kõik kuuluvad Hiina pangandusjärelevalveameti pädevusse.

(140) Lõpuks sai komisjon organisatsioonilise struktuuri, juhtimise ja omanike kohta teavet üksnes ühelt riigi omanduses olevalt pangalt, kuid mitte üheltki muult finantsasutuselt, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Lisaks ei saanud komisjon kontrollitavat äriühingupõhist teavet üheltki pangalt peale EXIM-panga.

(141) Pealegi, ehkki EXIM-pank andis mõningaid üldiseid selgitusi oma laenude heakskiitmise ja riskijuhtimise süsteemide toimimise kohta, ei andnud ta täpsemat teavet valimisse kaasatud äriühingutele antud laenude hindamise kohta. Ta väitis, et tal ei ole võimalik neid dokumente avalikustada, sest neid peeti siseteabeks ja konfidentsiaalseks äriteabeks.

(142) Seetõttu palus komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidel anda luba juurdepääsuks äriühingupõhisele teabele, mis on olemas kõigil, nii riigi- kui ka eraomandis pankadel, kellelt äriühingud on laene saanud. Ehkki valimisse kaasatud äriühingud andsid oma nõusoleku tagada juurdepääs neid käsitlevatele pangaandmetele, keeldus osaliselt koostööd teinud pank nõutud üksikasjalikku teavet andmast.

(143) Kuna komisjon pole saanud teavet seoses enamiku pankadega, kes andsid laene valimisse kaasatud äriühingutele, leidis ta, et ta ei ole saanud tähtsat teavet, mis on uurimise selle aspekti puhul asjakohane.

(144) Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida sooduslaenude kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

(145) Komisjoni kirjale saadetud vastuses ei olnud Hiina valitsus alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisega nõus. Ta väitis, et Hiina valitsus ei ole kohustatud taotletud teavet esitama ja et taotletud teave ei ole vajalik.

(146) Komisjon jäi oma seisukoha juurde, et Hiina valitsus peab reguleeriva asutusena vastama konkreetsetele küsimustele, mis esitati finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele rahalisi vahendeid. Nagu oli märgitud komisjoni kirjas, on riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave Hiina valitsusele kättesaadav kõigi üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik, ning Hiina valitsusel on vajalikud volitused suhelda finantsasutustega isegi siis, kui nad ei ole riigi osalusega, sest nad kõik kuuluvad Hiina pangandusjärelevalveasutuse pädevusse.

(147) Lisaks pidas komisjon taotletud teavet äärmiselt tähtsaks, et hinnata Hiina valitsuse kontrolli finantsasutuste tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui finantsasutused andsid laene kiudoptiliste kaablite sektorile.

(148) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni teave valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti andnud finantsasutustelt saadud teabe kohta ei olnud komisjoni analüüsi lõpuleviimiseks vajalik ega isegi asjakohane, sest ühtegi kõnealust laenu ei antud valitsuse kavade ega muude Hiina valitsuse dokumentide alusel.

(149) Puuduv teave puudutas kahte aspekti. Esiteks vajas komisjon teavet koostööst keeldunud pankade omandiõiguse ja juhtimisstruktuuri kohta, et teha kindlaks, kas need pangad on avalik-õiguslikud asutused või mitte. Teiseks oli vajalik äriühingupõhine teave osaliselt koostööd tegevalt EXIM-pangalt, nt pangasisene laenude heakskiitmise protsess ja panga krediidikõlblikkuse hindamine valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele antud laenude puhul, et teha kindlaks, kas neile tootjatele anti soodusintressimääraga laene. Selliseid sisedokumente oleks saanud esitada ainult pangad ja Hiina valitsus, sest valimisse kaasatud eksportivatel tootjatel ei oleks olnud neile juurdepääsu.

(150) Hiina valitsus väitis ka, et taotletud teave ei olnud talle kättesaadav. Ta väitis, et taotletud teabe saamine oli õiguslikult võimatu, sest Hiina õiguse kohaselt ei ole Hiina valitsusel alust sundida finantsasutusi sellist konfidentsiaalset teavet avaldama. Seda teavet nõudes tekitas komisjon Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse.

(151) Komisjon märkis, et iga konkreetse panga laenutehingute jaoks küsiti iga äriühingu käest eraldi nõusolek. Komisjon leidis, et selline konkreetne nõusolek peaks olema piisav, et anda juurdepääs valimisse kaasatud äriühingutega seotud andmetele. Lisaks esitas osaliselt koostööd tegev pank ülevaate äriühingute tagasimaksmata laenudest, näidates sellega, et talle ei ole konkreetsete tehingute kohta käiva teabe kui sellise esitamise suhtes kehtestatud mingeid piiranguid. Ükski pankadest ei esitanud aga teavet seoses nende endi sisehinnanguga tehtud tehingute kohta.

(152) Komisjon ei leidnud, et ta oli tekitanud sooduslaene käsitleva teabe taotlemisega Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse. Komisjon oli algusest saadik piirdunud oma uurimisel nende finantsasutustega, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Komisjon tuvastas need finantsasutused ja esitas Hiina valitsusele küsimustike edastamise taotluse koos Hiina valitsusele täitmiseks mõeldud küsimustikuga uurimise varases etapis. See jättis Hiina valitsusele väga palju aega komisjoni taotlusele vastamiseks. Seetõttu leidis komisjon, et ta oli teinud kõik endast oleneva, et hõlbustada Hiina valitsusele esitatud taotluse rahuldamist.

(153) Komisjon jäi seega kindlaks väitele, et ta pidi sooduslaenude kaudu antud väidetavate subsiidiumide olemasolu ja ulatuse uurimisel osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele.

(154) Pärast lõplikku avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon ei saanud Hiina valitsuselt olulist teavet sooduslaenude kohta, mistõttu arvutatud subsiidiumimarginaalid tõenäoliselt näitavad väiksemat kasu kui see, mida eksportivad tootjad sooduslaenudest tegelikult said.

(155) Valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegid uurimises koostööd ja andsid üksikasjalikku teavet pankadelt saadud laenude kohta. Kuna kasu arvutati selle teabe ja viiteintressimäära erinevuse põhjal, leiti, et subsiidiumimarginaal kajastab valimisse kaasatud eksportivate tootjate saadud tegelikku kasu. Seega tuli väide tagasi lükata.

3.2.2. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ekspordikrediidikindlustuse suhtes

(156) Paindlikuma halduskorralduse huvides palus komisjon Hiina valitsusel edastada eriküsimustik Sinosure’ile.

(157) Oma algses vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et Sinosure ei andnud subsiidiume kiudoptiliste kaablite sektorile, ning leidis, et Sinosure’i jaoks mõeldud eriküsimustik ei ole asjakohane. Hiina valitsus esitas ainult Sinosure’i aastaaruande.

(158) Pärast puudustele viitava kirja saamist kordas Hiina valitsus oma seisukohta, et Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ega kiudoptiliste kaablite sektorile, kuid ta esitas osalise vastuse eriküsimustikule. Hiina valitsus ega Sinosure ei esitanud siiski ühtegi nõutud tõendavat dokumenti seoses Sinosure’i üldjuhtimisega, näiteks tema põhikirja, ega esitanud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele antud ekspordikrediitide täielikku ja õiget loetelu. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ega Sinosure ka konkreetset teavet kiudoptiliste kaablite sektorile antud ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud Sinosure’i ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega.

(159) Kuna sellekohane teave puudus, leidis komisjon, et talle oli uurimise selle tahu kohta jäetud esitamata väga oluline teave.

(160) Komisjon on arvamusel, et riigi omanduses olevatelt üksustelt (olgu need kas äriühingud või avalik-õiguslikud või finantsasutused) nõutud teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. See on nii ka Sinosure’i puhul, mis kuulub täies ulatuses riigile. Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida ekspordikrediidikindlustuse kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

(161) Vastuses komisjoni kirjale jäi Hiina valitsus oma seisukoha juurde, et Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt kiudoptiliste kaablite sektorile ning et ta järgib asjaomase kindlustustegevuse puhul turupõhisuse põhimõtet ning ei rakenda kiudoptiliste kaablite sektori suhtes mingit konkreetset sooduskohtlemist vastavalt mis tahes poliitikadokumentidele.

(162) Seega oli Hiina valitsuse esitatud teave Sinosure’i kohta ebatäielik ega võimaldanud komisjonil teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega, täpsemalt seoses sellega, kas Sinosure on avalik-õiguslik asutus ja kas valimisse kaasatud äriühingutele määratud kindlustusmaksed vastavad turutingimustele.

(163) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjonile esitati kogu vajalik teave ja et kuna Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt kiudoptiliste kaablite sektorile, ei olnud taotletud teave käesolevas uurimises asjakohane.

(164) Nagu on märgitud põhjenduses 162, ei saanud komisjon Sinosure’ilt teavet, et hinnata, kui õige on Hiina valitsuse väide, et Sinosure ei ole avalik-õiguslik asutus, ja et hinnata Sinosure’i määratud kindlustusmaksete vastavust turutingimustele. Seda teavet peeti vajalikuks, et komisjon saaks teha järelduse selle kohta, kas Sinosure’i antud ekspordikrediidikindlustus oli tasakaalustatav subsiidium, millest valimisse kaasatud eksportivad tootjad said kasu.

(165) Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldused ekspordikrediidikindlustuse kohta.

(166) Pärast lõplikku avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon sai Hiina valitsuselt Sinosure’i kohta mittetäielikku teavet, mis ei võimaldanud teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega. Selle tulemusena võib iga valimisse kaasatud eksportiva tootja kohta arvutatud subsiidiumimäär väga tõenäoliselt näidata väiksemat kasu kui see, mida eksportivad tootjad ekspordikrediidikindlustusest tegelikult said. Kaebuse esitaja leidis, et komisjon peaks kohaldama ühe eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud kõrgeimat määra automaatselt teise eksportiva tootja suhtes.

(167) Valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegid uurimises koostööd ja andsid üksikasjalikku teavet Sinosure’ilt saadud ekspordikrediidikindlustuse kohta. Kuna kasu arvutati selle teabe ja asjakohase välise võrdlusaluse erinevuse põhjal, leiti, et subsiidiumisumma kajastab valimisse kaasatud eksportivate tootjate saadud tegelikku kasu. Seega tuli väide tagasi lükata.

3.2.3. Kättesaadavate faktide kasutamine seoses sisendmaterjalidega

(168) Komisjon palus Hiina valitsusel edastada eriküsimustik kümnele suurimale kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale ning kõigile teistele kõnealuste materjalide tarnijatele, kes on tarninud sisendmaterjale valimisse kaasatud äriühingutele. Oma vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et tal puudub kontroll sisendmaterjalide tarnijate üle, et nõuda, et nad esitaksid küsimustikus taotletud konfidentsiaalset teavet, ning et Hiina valitsusel oleks ebamõistlikult koormav koordineerida seda protsessi väga suure hulga tarnijatega, kes tarnivad sisendmaterjale valimisse kaasatud äriühingute. Komisjon leidis siiski avalikult kättesaadavate andmete põhjal, et peamised germaaniumitootjad on (osaliselt) riigi omanduses, nagu on sätestatud punktis 3.8.2. Seega oli Hiina valitsusel võimalik taotletud teavet esitada.

(169) Komisjoni taotluse alusel esitas Hiina valitsus Yunnani provintsivalitsuse kavad ja teated, mis mõjutavad germaaniumitööstust. Hiina valitsus keeldus siiski rahuldamast komisjoni taotlust edastada küsimustik sisenditarnijatele, et saada üksikasjalikumat teavet kõnealuseid sisendmaterjale tootvate ja tarnivate ettevõtete omandistruktuuri kohta. Kuna Hiina valitsus tegi seoses kiudoptiliste kaablite tootmisel kasutatavate sisendmaterjalidega üksnes osalist koostööd, ei saanud komisjon vajalikku teavet sisenditarnijate kohta.

(170) Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon kasutas sisendmaterjalide tootjate ja turustajate teabe puhul ebaseaduslikult kättesaadavaid fakte, väites, et Hiina valitsuselt ei ole mõistlik oodata, et ta koordineeriks teabevahetust lugematu arvu sisenditootjatega.

(171) Komisjon esitas Hiina valitsusele saadetud puudustele viitavas kirjas erandkorras lisaküsimusi ainult ühe peamise sisendmaterjali ehk germaaniumi kohta allpool punktis 3.8.2 selgitatud põhjustel. Hiina valitsus ei esitanud aga selle sisendmaterjaliga seotud täielikku vajalikku teavet.

(172) Puuduv teave on seotud peamiselt kahe aspektiga: esiteks teave koostööst keeldunud sisendmaterjalide tootjate omandiõiguse ja juhtimisstruktuuri kohta. Ilma selle teabeta ei saanud komisjon teha kindlaks, kas need tootjad on avalik-õiguslikud asutused või mitte. Teiseks äriühingupõhine teave koostööst keeldunud sisendmaterjalide tootjatelt, näiteks teave, mis käsitleb valimisse kaasatud äriühingutele tarnitud sisendite hinnakujundust. See teave on vajalik alusmääruse artikli 28 tähenduses, et teha kindlaks, kas valimisse kaasatud äriühingutele on tarnitud sisendeid piisavast väiksema tasu eest. Sellist teavet said esitada üksnes tootjad ja seega ei saanud seda anda valimisse kaasatud äriühingute küsimustikele antud vastuste kaudu.

(173) Seetõttu järeldas komisjon, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldused sisendmaterjalide piisavast väiksema tasu eest tarnimise kohta kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1.

3.3. Kõnealuse uurimisega hõlmatud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

(174) Kaebuses, algatamisteatises ja komisjoni küsimustikele saadud vastuses sisalduva teabe põhjal uuriti väidetavat subsideerimist Hiina valitsuse järgmiste subsiidiumide kaudu: i) toetuskavad: — tehnoloogia-, innovatsiooni- ja arengutoetused ja -fondid; — tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise fondid; — projektipõhised toetused; — varadega seotud toetused; — seadmete ja ehitusteenustega seotud toetused; — teadus- ja arendustegevuse rahastamine; — toorainetega seotud subsiidiumid; — muud toetused. ii) Soodusrahastamine, otsekrediidid ja rahastamine omakapitali, kvaasiomakapitali ja muude kapitaliinstrumentide kaudu (nt poliitilised laenud, krediidiliinid, pangaaktseptid, ekspordirahastus). iii) Soodustingimustel ekspordikrediit ja ekspordikrediidikindlustus ning -garantii. iv) Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu: — ettevõtte tulumaksu vähendamise soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele; — teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise soodustused; — kõrgtehnoloogiaettevõtetes kõrgtehnoloogilises arendustegevuses ja tootmises kasutatavate vahendite ja seadmete kiirendatud amortisatsioon; — dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul; — kinnisvara- ja maakasutusmaksudest vabastamine või nendest loobumine; — soodushinnaga elekter. v) Valitsusepoolne kaupade ja teenustega varustamine piisavast väiksema tasu eest: — valitsuselt maakasutusõiguse saamine piisavast väiksema tasu eest; — valitsusepoolne sisendmaterjalidega varustamine piisavast väiksema tasu eest.

3.4. Toetuskavad

(175) Komisjon leidis, et valimisse kaasatud äriühingute kontsernid said kasu mitmesugustest toetuskavadest, nagu tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused, varaga seotud toetused, laenude intressisoodustused, eksporditoetused, arukate ja keskmise suurusega ettevõtete ar