Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2321/2002,

16. detsember 2002,

eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002–2006) rakendamises ja uurimistulemuste levitamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167 ja artikli 172 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm, mis aitab kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika edendamisele (2002-2006) (kuues raamprogramm), võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1513/2002/EÜ [4]. Selle otsuse III lisas esitatud ühenduse finantsosaluse eeskirju tuleb täiendada muude sätetega.

(2) Need sätted tuleks esitada ühtses ja läbipaistvas raamistikus, milles võetakse täielikult arvesse kuuenda raamprogrammi III lisas määratletud vahendite eesmärke ja iseloomulikke jooni nende võimalikult tõhusa rakendamise tagamiseks, arvestades vajadust võimaldada osalejatele nende hõlbus kasutamine lihtsustatud korra kohaselt. See on eriti tähtis väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ettevõtjate rühmituste osalemise tõttu.

(3) Ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjades tuleks arvesse võtta teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuse, sealhulgas tutvustamistegevuse laadi. Lisaks sellele võivad need eeskirjad erineda olenevalt sellest, kas osaleja asukoht on liikmesriigis, assotsieerunud riigis, kandidaatriigis või kolmandas riigis, ja osaleja õigusstruktuurist, see tähendab sellest, kas osaleja on riiklik organisatsioon, Euroopa huve esindav või muu rahvusvaheline organisatsioon, VKE, Euroopa majandushuviühing või osalejatest koosnev ühing.

(4) Kuuenda raamprogrammi kohaselt tuleks ette näha kolmandate riikide osalemine, mis vastab eelkõige asutamislepingu artiklites 164 ja 170 ettenähtud rahvusvahelise koostöö eesmärkidele.

(5) Rahvusvahelised organisatsioonid, mille eesmärk on arendada teaduskoostööd Euroopas ja mis koosnevad peamiselt liikmesriikidest või assotsieerunud riikidest, aitavad kaasa Euroopa teadusruumi loomisele. Seetõttu tuleks neid julgustada kuuendas raamprogrammis osalema.

(6) Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaudsetes meetmetes võrdsetel alustel liikmesriikides asutatud õigussubjektidega.

(7) Kuuenda raamprogrammi tegevus peaks olema vastavuses ühenduse finantshuvidega ja neid huve kaitsma. Komisjoni vastutus raamprogrammi rakendamise ja selle eriprogrammide rakendamise eest hõlmab ka nendest tulenevaid finantsaspekte.

(8) Uurimistulemuste levitamist reguleerivad eeskirjad peaksid edendama intellektuaalomandi kaitset ning nende tulemuste kasutamist ja levitamist. Need peaksid tagama osalejate vastastikuse juurdepääsu juba olemasolevale oskusteabele ja teadustöö tulemustele ulatuses, mis on vajalik teadustöö tegemiseks või selle tulemusel saadud teadmiste kasutamiseks. Samal ajal peaksid need tagama osalejate intellektuaalomandi kaitse. Nendes eeskirjades tuleks samuti arvesse võtta integreeritud projektide ja pädevusvõrgustike iseloomulikke jooni, eelkõige pakkudes osalejatele suurt paindlikkust ja andes neile võimaluse omavahel kokku leppida kõige sobivam kord koostöö tegemiseks ja saadud teadmiste kasutamiseks. Need kokkulepped võivad olla osa konsortsiumikokkuleppest.

(9) Kuuenda raamprogrammi tegevuses tuleks järgida eetika põhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sisalduvaid põhimõtteid, ning püüda suurendada naiste osa teadustöös, parandada ühiskonna teavitamist ja dialoogi ühiskonnaga ning edendada ühenduse äärepoolseimate piirkondade osalemist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISSEJUHATAVAD SÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendas raamprogrammis, mis aitab kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika edendamisele (2002–2006) (edaspidi "kuues raamprogramm"), ning selle alusel toimunud teadusuuringute tulemuste levitamist; eeskirju ei kohaldata TTA-tegevuse suhtes, mida teostab asutamislepingu artikli 171 alusel loodud ühisettevõte või muu struktuur.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. TTA-tegevus – teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevus, sealhulgas kuuenda raamprogrammi I ja III lisas kirjeldatud tutvustamistegevus;

2. otsene meede – Teadusuuringute Ühiskeskuse TTA-tegevus kuuenda raamprogrammi alusel määratud ülesannete täitmiseks;

3. kaudne meede – ühe või mitme osalise TTA-tegevus, mida teostatakse kuuenda raamprogrammi vahendi abil;

4. vahendid – kuuenda raamprogrammi III lisas ettenähtud ühenduse kaudsed sekkumismehhanismid, välja arvatud ühenduse finantsosalemine asutamislepingu artikli 169 alusel;

5. leping – ühenduse ja osalejate vaheline toetusleping kaudse meetme teostamise kohta, mis loob õigusi ja kohustusi ühest küljest ühenduse ja osalejate vahel ja teisest küljest kaudses meetmes osalejate vahel;

6. konsortsiumikokkulepe – kokkulepe, mille kaudses meetmes osalejad sõlmivad omavahel selle meetme rakendamiseks. Niisugune kokkulepe ei mõjuta käesolevast määrusest või lepingust tulenevaid kohustusi, mis osalejatel on ühenduse ja üksteise ees;

7. osaleja – kaudses meetmes osalev õigussubjekt, kellel käesoleva määruse tingimuste või lepingu alusel on ühenduse suhtes õigusi ja kohustusi;

8. õigussubjekt – füüsiline isik või juriidiline isik, kes on asutatud tegevuskoha siseriikliku õiguse, ühenduse õiguse või rahvusvahelise õiguse kohaselt, kellel on iseseisev õigusvõime ja kellel on õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi;

9. konsortsium – kõik samas kaudses meetmes osalejad;

10. koordinaator – samas kaudses meetmes osalejate määratud ja komisjoni kinnitatud osaleja, kellel on käesolevast määrusest ja lepingust tulenevad erilised lisakohustused;

11. rahvusvaheline organisatsioon – riikide ühendusest tulenev õigussubjekt, välja arvatud Euroopa Ühendus, mis on asutatud rahvusvahelise lepingu või samalaadse akti alusel, millel on ühised institutsioonid ja millel on oma liikmesriikidest erinev rahvusvaheline iseseisev õigusvõime;

12. Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon – rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmetest enamik on Euroopa Ühenduse liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas;

13. assotsieerunud kandidaatriik – assotsieerunud riik, mille ühendus on tunnistanud Euroopa Liidu kandidaatriigiks;

14. assotsieerunud riik – riik, mis on ühendusega sõlmitud sellise rahvusvahelise lepingu osaline, mille tingimuste kohaselt või mille alusel ta annab rahalist toetust kogu kuuendale raamprogrammile või selle osale;

15. kolmas riik – riik, mis ei ole liikmesriik ega assotsieerunud riik;

16. Euroopa majandushuviühing – nõukogu määruse (EMÜ) nr 2137/85 [5] kohaselt asutatud õigussubjekt;

17. väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad (edaspidi "VKEd") – ettevõtjad, mis vastavad komisjoni soovituses 96/280/EÜ [6] sätestatud kriteeriumidele;

18. ettevõtjate rühmitus – õigussubjekt, mis koosneb peamiselt väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatest ning esindab nende huve;

19. eelarve – rahastamiskava, milles kalkuleeritakse kõik kaudse meetme teostamiseks vajalikud ressursid ja kulud;

20. eeskirjade eiramine – ühenduse õiguse sätte rikkumine või lepingust tulenevate kohustuste rikkumine, mis tuleneb õigussubjekti tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või selle hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu;

21. juba olemasolev oskusteave – enne lepingu sõlmimist olemasolev või samal ajal saadud osalejate omanduses olev teave, autoriõigused või kõnealuse teabega seotud õigused, mis tulenevad patendi, disainilahenduse, sordikaitse, täiendava kaitse tunnistuse taotlustest või väljaandmisest või muust samalaadsest kaitsest;

22. teadmised – otseste meetmete ja kaudsete meetmete tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta, samuti autoriõigused või kõnealuste tulemustega seotud õigused, mis tulenevad patendi, disainilahenduse, sordikaitse, täiendava kaitse tunnistuse taotlustest või väljaandmisest või muust samalaadsest kaitsest;

23. levitamine – teadmiste avalikustamine kõigi asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsmisega seotud formaalsustest tulenev avaldamine;

24. kasutamine – teadmiste otsene või kaudne kasutamine uurimistegevuses või toote või protsessi arendamises, loomises ja turustamises või teenuse loomises ja osutamises;

25. tööprogramm – komisjoni koostatud kava eriprogrammi rakendamiseks;

26. ühine tegevusprogramm – osalejate rakendatavad meetmed, mis on vajalikud pädevusvõrgustiku loomiseks;

27. kasutusõigused – litsentsid ja teadmiste või juba olemasoleva oskusteabe kasutamise õigused;

28. õigustatud huvi – igasugune osaleja huvi, eelkõige ärihuvi, mille olemasolu võib käesolevas määruses ettenähtud juhtudel nõuda; selleks peab osaleja iga juhtumi puhul tõestama, et tema huvi arvestamata jätmisega saab ta erakordselt suurt kahju;

29. teostuskava – kõigi osalejate tegevus integreeritud projektis;

30. tööstusriigid – kolmandad riigid, kes on G7 liikmed;

31. avalik asutus – avaliku sektori asutus või eraõiguslik õigussubjekt, kes osutab avalikke teenuseid ja kes esitab piisavad finantstagatised.

Artikkel 3

Sõltumatus

1. Käesoleva määruse kohaldamisel on kaks õigussubjekti teineteisest sõltumatud, kui nende vahel puudub kontrollisuhe. Kontrollisuhe on olemas, kui üks õigussubjekt kontrollib otse või kaudselt teist või üks õigussubjekt on sama kontrolli all kui teine. Kontroll võib eelkõige tuleneda:

a) otsesest või kaudsest osalusest, mis on üle 50 % õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles õigussubjektis;

b) otsesest või kaudsest tegelikust või juriidilisest otsustamisõiguse omamisest õigussubjektis.

2. Avalike investeerimisühingute, institutsionaalsete investorite, riskikapitaliühingute ja -fondide otsene või kaudne osalus üle 50 % õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest või aktsionäride või osanike häälteenamus selles õigussubjektis ei moodusta iseenesest veel kontrollisuhet.

3. Õigussubjektide omamine või järelevalve ühe ja sama avaliku asutuse poolt ei tähenda veel nendevahelist kontrollisuhet.

II PEATÜKK

KAUDSETES MEETMETES OSALEMINE

Artikkel 4

Üldpõhimõtted

1. Kaudses meetmes osalev õigussubjekt võib saada ühenduselt rahalist toetust, kui artiklitest 6 ja 7 ei tulene teisiti.

2. Assotsieerunud riigis asutatud õigussubjekt võib osaleda kaudsetes meetmetes samal alusel liikmesriigis asutatud õigussubjektiga ning tal on samad õigused ja kohustused, kui artiklist 5 ei tulene teisiti.

3. Teadusuuringute Ühiskeskus võib osaleda kaudsetes meetmetes samal alusel liikmesriigis asutatud õigussubjektiga ning tal on samad õigused ja kohustused.

4. Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon võib osaleda kaudsetes meetmetes samal alusel liikmesriigis asutatud õigussubjektiga ning tal on samad õigused ja kohustused.

5. Tööprogrammides võib täpsustada ja piirata õigussubjektide osalemist kaudses meetmes nende tegevuse ja liigi ning kasutatava vahendi kohaselt ning arvesse võtta kuuenda raamprogrammi erieesmärke.

Artikkel 5

Minimaalne osalejate arv ja nende asukoht

1. Tööprogrammis täpsustatakse igas kaudses meetmes osalejate minimaalne arv ning samuti nende asukoht vahendi laadi ja TTA-tegevuse eesmärkide kohaselt.

2. Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, on tööprogrammis kehtestatav osalejate minimaalne arv vähemalt kolm iseseisvat õigussubjekti, kes on asutatud kolmes eri liikmesriigis või assotsieerunud riigis, millest vähemalt kaks on liikmesriigid või assotsieerunud kandidaatriigid.

3. Teatavaid toetusmeetmeid ning inimressursse ja liikuvust arendavaid meetmeid võib teostada üks õigussubjekt; see ei kehti teadusuuringute alaste koolitusvõrkude kohta.

4. Euroopa majandushuviühing või liikmesriigis või assotsieerunud riigis siseriikliku õiguse kohaselt asutatud õigussubjekt, mis koosneb käesoleva määruse kriteeriumidele vastavatest sõltumatutest õigussubjektidest, võib osaleda üksi kaudses meetmes, kui selle koosseis vastab lõigete 1 ja 2 kohaselt kinnitatud tingimustele.

Artikkel 6

Kolmandate riikide õigussubjektide osalemine

1. Kolmandas riigis asutatud õigussubjekt võib osaleda artikli 5 kohaselt kinnitatud minimaalsest osalejate arvust suurema osalejate arvuga TTA-tegevuses kuuenda raamprogrammi osas "Ühenduse teadustöö suunamine ja integreerimine". Selle osalemise üksikasjalikud sätted võib ette näha asjakohases tööprogrammis. Tööstusriikide osalejate kaasamise suhtes võib kohaldada vastastikuseid kokkuleppeid, mille võiks esitada teadus- ja tehnoloogialepingu vormis.

Kolmandas riigis asutatud õigussubjekt, kes osaleb kuuenda raamprogrammi osas "Ühenduse teadustöö suunamine ja integreerimine" ettenähtud konkreetses rahvusvahelises koostöös, võib saada ühenduse rahalist toetust eelarve piires, mis kuuenda raamprogrammi II lisas on eraldatud asutamislepingu artikli 164 punktis b nimetatud tegevusele.

Muus riigis kui teises lõigus nimetatud kolmandas riigis asutatud õigussubjekt, kes osaleb esimeses lõigus nimetatud TTA-tegevuses, võib saada ühenduse rahalist toetust, kui see on TTA-tegevuse jaoks ette nähtud või kui see on oluline kaudse meetme teostamiseks.

2. Kolmandas riigis asutatud õigussubjekt, kes on sõlminud ühendusega teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu, võib osaleda muus kui lõikes 1 nimetatud TTA-tegevuses artikli 5 kohaselt kinnitatud minimaalsest osalejate arvust suurema osalejate arvuga ja kooskõlas selles lepingus ettenähtud tingimustega.

Ta võib saada ühenduse rahalist toetust, kui see on TTA-tegevuse jaoks ette nähtud või kui see on oluline kaudse meetme teostamiseks.

3. Muus kui lõikes 2 nimetatud kolmandas riigis asutatud õigussubjekt võib osaleda muus kui lõikes 1 nimetatud TTA-tegevuses artikli 5 kohaselt kinnitatud minimaalsest osalejate arvust suurema osalejate arvuga, kui selline osalemine on TTA-tegevuse jaoks ette nähtud või kui see on oluline kaudse meetme teostamiseks.

Ta võib saada ühenduse rahalist toetust, kui see on ette nähtud TTA-tegevuse jaoks või kui see on oluline kaudse meetme teostamiseks.

Artikkel 7

Rahvusvaheliste organisatsioonide osalemine

Muud rahvusvahelised organisatsioonid kui Euroopa huve esindavad rahvusvahelised organisatsioonid võivad osaleda artikli 6 lõikes 1 nimetatud TTA-tegevuses selle lõike esimeses ja kolmandas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt ning muus TTA-tegevuses nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimuste kohaselt.

Artikkel 8

Tehnilise pädevuse ja ressurssidega seotud tingimused

1. Osalejatel peavad olema kaudse meetme teostamiseks vajalikud teadmised ja tehniline pädevus.

2. Ettepaneku esitamise ajal peavad osalejatel olema vähemalt potentsiaalsed ressursid, mis on vajalikud kaudse meetme teostamiseks, ja nad peavad suutma täpsustada rahaliste vahendite päritolu, mille kolmandad isikud, sealhulgas riigiasutused, on nende käsutusse andnud.

Töö käigus peavad osavõtjatel kaudse meetme teostamiseks vajalikud ressursid olema vajalikul ajal olemas.

Kaudse meetme teostamiseks vajalike ressurssidena käsitatakse inimressursse, infrastruktuuri, rahalisi vahendeid ja vajaduse korral immateriaalset vara ja muid ressursse, mida kolmas isik on eelnevalt kohustunud andma.

Artikkel 9

Kaudse meetme ettepanekute esitamine

1. Kaudse meetme ettepanekud esitatakse konkursikutses esitatud tingimuste kohaselt. Tingimused kehtestatakse tööprogrammides.

Konkursikutsete suhtes võib kohaldada kaheetapilist hindamismenetlust. Sel juhul nõutakse esimeses etapis positiivse hinnangu saanud ettepanekukava esitajalt täieliku ettepaneku esitamist teises etapis.

2. Lõiget 1 ei kohaldata:

a) teatavate toetusmeetmete suhtes, millega toetatakse tööprogrammis nimetatud õigussubjektide tegevust;

b) teatavate toetusmeetmete suhtes, mis koosnevad riigihankemenetluse suhtes kohaldatavate tingimuste kohastest ostudest või teenustest;

c) teatavate toetusmeetmete suhtes, mille sobivus ja kasu eriprogrammide eesmärkide ning teadusliku ja tehnoloogilise sisu seisukohast võimaldavad esitada komisjonile toetusetaotlusi, kui see on asjakohase eriprogrammi tööprogrammis ette nähtud ja kui niisugune taotlus ei kuulu avaliku konkursikutse reguleerimisalasse;

d) artiklis 11 nimetatud teatavate toetusmeetmete suhtes.

3. Komisjon võib avaldada ideekonkursikutse, mis aitaks tal paremini määrata täpsed eesmärgid ja nõuded, mida võib lisada tööprogrammidesse ja konkursikutsetesse. See ei piira komisjoni hiljem vastuvõetud otsuseid, mis käsitlevad kaudse meetme ettepanekute hindamist ja valikut.

4. Ideekonkursikutsed ja konkursikutsed avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ning neist teavitatakse võimalikult laia avalikkust, kasutades eelkõige kuuenda raamprogrammi veebilehti ja mitmesuguseid infokanaleid, näiteks liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabepunkte.

Artikkel 10

Kaudse meetme ettepanekute hindamine ja valik

1. Artikli 9 lõikes 1 ja artikli 9 lõike 2 punktis c nimetatud kaudse meetme ettepanekuid hinnatakse vastavalt asjaoludele järgmiste kriteeriumide alusel:

a) teaduslik ja tehnoloogiline pädevus ja innovatsiooniaste;

b) ressursside ja pädevuse alusel hinnatud võime viia kaudne meede ellu ja tagada selle tõhus haldamine osalejate kehtestatud organisatsioonilist korraldust järgides;

c) eriprogrammi eesmärkide asjakohasus;

d) Euroopa lisandväärtus, hangitud ressursside piisavus ja panus ühenduse poliitikasse;

e) teadmiste kasutamise ja levitamise kava kvaliteet, innovatsiooni edendamise potentsiaal ja selged intellektuaalomandi haldamise kavad.

2. Lõike 1 punkti d kohaldamisel võetakse arvesse ka järgmisi kriteeriume:

a) pädevusvõrgustike puhul integratsioonitöö ulatust ja intensiivsust ning võrgustiku võimet edendada pädevust ka väljaspool oma liikmeskonda, samuti nende teadussuutlikkuse ja ressursside integratsiooni jätkuvust pärast ühenduse rahalise toetuse lõppemist;

b) integreeritud projektide puhul eesmärkide taset ja ressursside mahtu anda oluline panus konkurentsi tugevdamisse või ühiskondlike probleemide lahendamisse;

c) infrastruktuuridega seotud integreeritud algatuste puhul perspektiive algatuse pikaajaliseks jätkumiseks pärast ühenduse rahalise toetuse lõppemist.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võib lisaks arvesse võtta järgmisi kriteeriume:

a) kõigi haridustasandite sünergiat;

b) valmisolekut ja võimet tegutseda koos väljaspool teadusringkonda asuvate osalejate ja avalikkusega teadlikkuse ja teadmiste levitamiseks ning kavandatud töö laiema ühiskondliku mõju uurimiseks;

c) tegevust naiste osa suurendamiseks teadustöös.

4. Konkursikutses määratakse kasutatud vahendite liigi või TTA-tegevuse eesmärkide alusel kindlaks, kuidas komisjon peab lõikes 1 ettenähtud kriteeriume kohaldama.

Neid ning lõigetes 2 ja 3 esitatud kriteeriume võib tööprogrammis täpsustada või täiendada eelkõige selleks, et arvesse võtta panust, mida kaudsete meetmete ettepanekud annavad ühiskonna teavitamise ja ühiskonnaga peetava dialoogi parandamisse ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime edendamisse.

5. Kaudse meetme ettepanekut, mis on vastuolus eetika aluspõhimõtetega või mis ei vasta tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, ei valita. Niisuguse ettepaneku võib igal ajal hindamis- ja valikumenetlustest välja arvata.

Osaleja, kes on kaudse meetme teostamisel eeskirju eiranud, võib igal ajal hindamis- ja valikumenetlustest kõrvale jätta, võttes asjakohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

6. Komisjon hindab ettepanekuid artikli 11 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide abiga. Teatavate toetusmeetmete puhul, mille hulka kuuluvad eelkõige artikli 9 lõikes 2 nimetatud meetmed, nimetatakse sõltumatud eksperdid ainult siis, kui komisjon seda asjakohaseks peab. Komisjon avaldab valitud ekspertide nimekirja.

Komisjon käsitleb kõiki kaudse meetmete ettepanekud konfidentsiaalselt ning tagab, et kõikides menetlustes järgitakse konfidentsiaalsuse põhimõtet ja see põhimõte on ka sõltumatutele ekspertidele siduv.

Ettepanekuid ei hinnata anonüümselt, kui konkursikutses ei ole teisiti ette nähtud.

7. Kaudsete meetmete ettepanekud valitakse hindamistulemuste alusel ning arvesse võttes kasutada olevaid ühenduse rahalisi vahendeid. Komisjon võtab vastu ja avaldab juhendi, milles esitatakse hindamis- ja valikumenetluste üksikasjalikud sätted.

Artikkel 11

Sõltumatute ekspertide nimetamine

1. Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda kuuendas raamprogrammis ja eriprogrammides ettenähtud hindamisel ning artikli 10 lõikes 6 ja artikli 18 lõike 1 teises lõigus nimetatud ülesannete täitmisel.

Lisaks võib komisjon moodustada sõltumatute ekspertide rühmi, kes annavad nõu, kuidas ühenduse teaduspoliitikat rakendada.

2. Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid ühe järgmise menetluse kohaselt:

a) Kuuenda raamprogrammi artiklis 6 ja selle eriprogrammides ettenähtud hindamiseks nimetab komisjon sõltumatuteks ekspertideks teadus-, tööstus- või poliitikavaldkonna kõrgetasemelised esindajad, kellel on suured kogemused teadustöö, teaduspoliitika või uurimisprogrammide juhtimise alal riigi või rahvusvahelisel tasandil.

b) Selleks et abistada pädevusvõrgustike ja integreeritud projektidega seotud ettepanekute hindamist ning valitud ja teostatud projektide järelevalvet, nimetab komisjon sõltumatuteks ekspertideks teadus- või tööstusvaldkonna esindajad ja/või isikud, kellel on innovatsioonialased kogemused ning kõrgtasemel teadmised ning kes on asjaomasel erialal rahvusvaheliselt tunnustatud.

c) Lõike 1 teises lõigus nimetatud rühma moodustamiseks nimetab komisjon sõltumatuteks ekspertideks tunnustatud spetsialistid, kellel on esmaklassilised teadmised, oskused ja kogemused rühma töövaldkonnas või sellega seotud küsimustes.

d) Muudel kui punktides a, b ja c nimetatud juhtudel ning teadussektori eri osalejate tasakaalustatud arvessevõtmiseks nimetab komisjon sõltumatud eksperdid, kellel on nendele antud ülesannete täitmiseks vajalikud oskused ja kogemused. Selleks kasutab komisjon üksikisikutele või teadusasutustele suunatavaid taotluste esitamise kutseid, et koostada sobivate kandidaatide nimekiri; ta võib valida asjakohaste oskustega nimekirjavälise isiku, kui leiab selle vajaliku olevat.

3. Sõltumatu eksperdi nimetamisel tagab komisjon, et eksperdil ei teki huvide konflikti seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse. Selleks nõuab komisjon, et ekspert allkirjastab avalduse, milles ta kinnitab, et eksperdiks nimetamise ajal niisugust huvide konflikti ei ole, ning kohustub komisjoni teavitama, kui huvide konflikt ülesannete täitmise ajal tekib.

Artikkel 12

Lepingud ja konsortsiumikokkulepped

1. Komisjon sõlmib iga valitud kaudse meetme ettepaneku kohta lepingu. Leping koostatakse kuuenda raamprogrammi sätete ja käesoleva määruse kohaselt, võttes arvesse asjaomaste eri vahendite iseloomulikke jooni.

Komisjon koostab pärast liikmesriikide ja assotsieerunud riikide huvitatud isikutega konsulteerimist lepingu näidise, et hõlbustada lepingute koostamist.

2. Lepingus nähakse ette kõigi osalejate õigused ja kohustused käesoleva määruse kohaselt ja eelkõige kaudse meetme teaduslikku, tehnoloogilist ja rahalist järelevalvet, selle eesmärkide ajakohastamist, konsortsiumi koosseisu muudatusi ja ühenduse rahalise toetuse maksmist käsitlevad sätted, vajaduse korral kõigi vajalike kulude abikõlblikkuse tingimused ning tulemuste levitamise ja kasutamise eeskirjad.

Leping, mis sõlmitakse komisjoni ja kõigi kaudses meetmes osalejate vahel, jõustub, kui komisjon ja koordinaator on sellele alla kirjutanud. Teised lepingus nimetatud osalejad liituvad sellega lepingu tingimuste kohaselt ja neil on osalejate õigused ja kohustused.

Iga osaleja, kes ühineb olemasoleva kaudse meetmega, liitub lepinguga ning tal on osalejate õigused ja kohustused ühenduse ees.

3. Ühenduse finantshuvide kaitse tagamiseks lisatakse lepingutesse asjakohased sanktsioonid, mis on muu hulgas määratletud nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta [7].

4. Lepingu sõlmimine ei mõjuta komisjoni õigust vastu võtta asutamislepingu artikli 256 kohaselt täitmisele pööratavat tagastamisotsust, et osalejalt saadaolev summa tagasi saada. Enne niisuguse otsuse tegemist nõuab komisjon osavõtjalt oma tähelepanekute esitamist kehtestatud kuupäevaks.

5. Kaudses meetmes osalejad sõlmivad konsortsiumikokkuleppe, kui konkursikutses ei ole ette nähtud teisiti. Komisjon avaldab mittesiduvad juhendid punktide kohta, mida võib konsortsiumikokkuleppes käsitleda, näiteks:

a) konsortsiumi sisemine korraldus;

b) intellektuaalomandi õigustega seotud kord;

c) konsortsiumikokkuleppega seotud sisevaidluste lahendamine.

Selleks konsulteerib komisjon liikmesriikide ja assotsieerunud riikide huvitatud isikutega.

Artikkel 13

Kaudsete meetmete täideviimine

1. Konsortsium rakendab kaudse meetme ning võtab kõik selleks vajalikud ja põhjendatud meetmed.

Ühenduse rahaline toetus makstakse koordinaatorile. Koordinaator haldab ühenduse rahalist toetust seoses selle jagamisega osalejate ja tegevuste vahel lepingu ja konsortsiumi otsuste alusel, mis tehakse konsortsiumikokkuleppes ettenähtud sisekorra kohaselt.

Osalejad teavitavad komisjoni igast juhtumist, ka konsortsiumikokkuleppe muudatusest, mis võib mõjutada kaudse meetme rakendamist ja ühenduse õigusi.

2. Osalejad vastutavad ühiselt kaudse meetme tehnilise rakendamise eest. Iga osaleja vastutab ka ühenduse rahalise toetuse kasutamise eest proportsionaalselt tema osaga projektis ja maksimaalselt saadud kogusumma ulatuses.

Kui osaleja rikub lepingut ja kui konsortsium rikkumist ei heasta, võib komisjon viimase võimalusena ja kui kõik muud võimalused on ammendatud, võtta osalejad vastutusele järgmistel tingimustel:

a) Olenemata lepingut rikkunud osaleja suhtes rakendatavatest meetmetest, nõuab komisjon teistelt osalejatelt kaudse meetme rakendamist.

b) Kui rakendamine on võimatu või kui muud osalejad keelduvad järgimast punkti a, võib komisjon lepingu lõpetada ja ühenduse rahalise toetuse tagasi nõuda. Majandusliku kahju uurimisel võtab komisjon arvesse juba tehtud tööd ja saadud tulemusi ning määrab sel viisil kindlaks võla.

c) Lepingut rikkunud osaleja võlg, mis määratakse kindlaks punkti b kohaselt, jaotatakse teiste osalejate vahel iga osaleja tehtud kinnitatud kulutuste alusel ja ühenduse rahalise toetuse summa makstakse tagasi ulatuses, mis igal osalejal on õigus saada.

Kui osaleja on rahvusvaheline organisatsioon, avalik asutus või õigussubjekt, kelle osalemise kaudses meetmes tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, vastutab osaleja ainult oma võla eest ega kanna vastutust ühegi teise osaleja võla eest.

3. Lõiget 2 ei kohaldata kaudsete meetmete suhtes, mida rakendatakse näiteks niisuguste vahendite abil nagu väike- ja keskmise suurusega ettevõtjaid käsitlevad uurimisprojektid, inimressursside ja liikuvuse edendamise ja arendamise meetmed ning põhjendatud juhtudel teatavad toetusmeetmed.

4. Koordinaator peab raamatupidamisarvestust ühenduse rahaliste vahendite kohta, mis võimaldab igal ajal kindlaks teha, kui palju raha on igale osalejale projekti jaoks eraldatud. Koordinaator edastab selle teabe komisjonile igal aastal.

5. Kui mitu õigussubjekti on koos moodustanud ühise õigussubjekti ja tegutsevad ühe osalejana artikli 5 lõike 4 kohaselt, võtab see õigussubjekt endale käesoleva artikli lõikes 1, lõike 2 punktis a ja lõike 2 punktis b ettenähtud ülesanded. Selle liikmete vastutus määratakse õiguse kohaselt, mille alusel nimetatud ühine õigussubjekt on asutatud.

Artikkel 14

Ühenduse rahaline toetus

1. Kuuenda raamprogrammi III lisa kohaselt ning uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku piires [8] võib ühenduse rahalist toetust anda järgmises vormis:

a) Pädevusvõrgustike puhul antakse toetust kindlaksmääratud integratsioonitoetusena ühise tegevusprogrammi alusel. Selle toetuse summa arvutamisel võetakse arvesse integratsiooniastet, uurijate arvu, keda kõik osalejad kavatsevad integreerida, asjaomase uurimisvaldkonna iseloomulikke jooni ja ühist tegevusprogrammi. Seda toetust kasutatakse nende ressursside täiendamiseks, mida osalejad kasutavad ühise tegevusprogrammi rakendamiseks.

See toetus makstakse välja tulemuste alusel, mis saadakse ühise tegevusprogrammi pideva rakendamise käigus, ja tingimusel, et tegevusprogrammi kulud, mille peab kinnitama välisaudiitor või avalike asutuste puhul pädev ametiisik, on suuremad kui toetus.

b) Inimressursside ja liikuvuse edendamise meetmete ja mõnede teatavate toetusmeetmete puhul, välja arvatud artikli 9 lõike 2 punktis b nimetatud kaudsed meetmed, võib toetust anda ühekordse summeeritud väljamaksena.

c) Integreeritud projektide ja muude vahendite puhul, välja arvatud punktides a ja b nimetatud ning artikli 9 lõike 2 punktis b nimetatud kaudsed meetmed, võib toetust anda rahastamistoetusena eelarvesse, mis arvutatakse protsendina eelarvest, mille osalejad on kaudse meetme teostamiseks kinnitanud; rahastamistoetuse protsenti kohandatakse tegevusliigiga ja võetakse arvesse asjaomaste osalejate kasutatud soetusmaksumusmeetodit.

Kaudse meetme rakendamiseks vajalikud kulud kinnitab välisaudiitor või avalike asutuste puhul pädev ametiisik.

2. Abikõlblikud kulud määratletakse artikli 12 lõike 2 esimese lõigu kohaselt ning need peavad vastama järgmistele tingimustele:

a) need peavad olema tegelikud, majanduslikult põhjendatud ja vajalikud kaudse meetme rakendamiseks;

b) need tuleb kindlaks määrata iga üksiku osaleja tavapäraste raamatupidamispõhimõtete kohaselt;

c) need peavad olema kirjendatud osalejate raamatupidamisarvestusse või artikli 8 lõike 2 kolmandas lõigus nimetatud kolmandate isikute ressursside puhul nende kolmandate isikute vastavatesse finantsdokumentidesse;

d) nendesse ei tohi lisada kaudseid makse, tollimakse ja intresse ning neist ei või saada tulu.

Erandina tegelike kulude põhimõttest ja osalejate nõusolekul võib lepingus sätestada ühenduse rahalise toetuse keskmised määrad kulude kaupa või eelnevalt kehtestatud ühekordsete maksete kaupa, samuti iga tegevuse väärtuse, mis peab olema ligilähedane kavandatud kuludega.

3. Konsortsiumi halduskulud hüvitatakse kuni 100 % ulatuses tekkinud kuludest, nende hulka kuuluvad auditeerimistõendite kulud. Sel juhul võivad õigussubjektid, kes osalevad kaudses meetmes lisatasu alusel, taotleda kõigi halduskulude hüvitamist, kui nad suudavad esitada selle kohta üksikasjalikud tõendid. Lepingutes sätestatakse halduskulude suurim protsent ühenduse toetuse suhtes. Konsortsiumi halduskuludeks võib ette näha kuni 7 %.

Artikkel 15

Konsortsiumi koosseisu muudatused

1. Konsortsium võib omal algatusel oma koosseisu muuta, ta võib seda eelkõige laiendada, võttes liikmeks õigussubjekte, kes annavad oma panuse kaudse meetme rakendamisse.

Osaleja väljaastumine ei mõjuta artikli 26 lõikes 2 ja artikli 27 lõikes 2 nimetatud kasutusõigusi.

Konsortsium peab igast koosseisu muudatusest teavitama komisjoni, kes võib teate saamisest alates kuue kuu jooksul esitada vastuväiteid. Uued osalejad liituvad lepinguga artikli 12 lõike 2 tingimuste kohaselt.

2. Pädevusvõrgustiku ühises tegevusprogrammis või integreeritud projekti teostuskavas täpsustatakse need konsortsiumi koosseisu muudatused, mille puhul tuleb avaldada eelnevalt konkursikuulutus.

Konsortsium avaldab konkursikuulutuse ja levitab seda laialdaselt, kasutades teatavaid infolevivahendeid, eelkõige kuuenda raamprogrammi veebisaite, kutseala ajakirjandusväljaandeid ja teatmikke ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabepunkte ja abitoimingute kontaktpunkte.

Konsortsium hindab pakkumisi kaudse meetme hindamiseks ja valimiseks kohaldatavate kriteeriumide alusel, mis on määratletud artikli 10 lõigete 4 ja 5 tingimuste kohaselt, sõltumatute ekspertide abiga, kelle konsortsium on nimetanud artikli 11 lõike 2 punktis b kirjeldatud kriteeriumide alusel.

Hilisemad konsortsiumi muudatused tehakse lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud korras.

Artikkel 16

Täiendav rahaline toetus

Komisjon võib ühenduse rahalist toetust käimasolevale kaudsele meetmele suurendada, et laiendada selle ulatust uue tegevusega, mille puhul võib tekkida vajadus uute osavõtjale järele.

Seda võib teha artikli 9 lõikes 1 ja artikli 9 lõike 2 punktis c nimetatud kaudsete meetmete puhul lisaettepanekute esitamise kutsega, mille komisjon avaldab ja mida ta levitab artikli 9 lõike 4 kohaselt, vajaduse korral võib seda kutset kohaldada ainult käimaolevate projektide suhtes. Komisjon hindab lisaettepanekuid ja valib need artikli 10 kohaselt.

Artikkel 17

Konsortsiumi tegevus kolmandate isikute kasuks

Kui lepingus on sätestatud, et konsortsium tegutseb ühe või mitme tegevusega kolmandate isikute kasuks, tuleb see nõuetekohaselt avalikustada ja vajaduse korral lepingu kohaselt.

Konsortsium hindab kõiki kolmandatelt isikutelt saadud taotlusi ja valib need läbipaistvuse, õigluse ja erapooletuse põhimõtete alusel ja lepingu tingimuste kohaselt.

Artikkel 18

Teaduslik, tehnoloogiline ja finantsjärelevalve ning audit

1. Komisjon hindab korrapäraselt ühenduse toetust saavaid kaudseid meetmeid tegevusaruande põhjal, mille osalejad esitavad lepingu tingimuste kohaselt ja milles käsitletakse ka teadmiste kasutamise ja levitamise kava.

Pädevusvõrgustike, integreeritud projektide ja vajaduse korral muude kaudsete meetmete järelevalvet aitavad teostada artikli 11 lõike 2 kohaselt nimetatud sõltumatud eksperdid.

Komisjon tagab, et kogu teavet, mille ta saab olemasoleva oskusteabe ja kaudse meetme ajal oodatavate või saadud teadmiste kohta, käsitletakse konfidentsiaalsena.

2. Lepingu kohaselt võtab komisjon vajalikke meetmeid, et tagada kaudse meetme eesmärkide saavutamine ühenduse finantshuvide asjakohase arvestamisega. Nende huvide tõttu võib komisjon vajaduse korral ühenduse rahalist toetust muuta või kaudse meetme peatada, kui käesoleva määruse või lepingu sätteid on rikutud.

3. Komisjonil või selle volitatud esindajal on õigus osalejaid teaduslikust, tehnoloogilisest ja finantsilisest seisukohast kontrollida, et olla kindel, kas kaudset meedet teostatakse või see on teostatud nii, nagu osalejad on teatanud, ja lepingu tingimuste kohaselt.

Lepingus kehtestatakse tingimused, mille alusel osalejad võivad esitada vastuväiteid teadmiste kasutamise ja levitamise tehnoloogilise kontrollimise kohta, mida teostavad teatavad komisjoni volitatud esindajad.

4. Asutamislepingu artikli 248 lõike 2 kohaselt võib Euroopa Kontrollikoda kontrollida ühenduse rahalise toetuse kasutamist.

Artikkel 19

Liikmesriikidele ja assotsieerunud riikidele kättesaadavaks tehtud teave

Komisjon teeb taotluse korral igale liikmesriigile või assotsieerunud riigile kättesaadavaks kogu vajaliku teabe, mis tal on kaudse meetme alusel tehtud töö tulemusel olemas, kui see teave on riigi poliitika seisukohast asjakohane, välja arvatud juhul, kui osalejad on selle vastu ja seda piisavalt põhjendavad.

Teadmiste kättesaadavaks tegemisel ei lähe artiklites 21–28 sätestatud komisjoni ja osalejate õigused või kohustused mingil juhul liikmesriikidele või assotsieerunud riikidele, kes selle teabe saavad.

Liikmesriigid ja assotsieerunud riigid täidavad komisjoni konfidentsiaalsuskohustust, mis on käesolevas määruses ette nähtud, kui osalejad ise ei avalikusta niisugust üldteavet, ei tee seda ise kättesaadavaks või kui seda antakse ilma konfidentsiaalsuspiiranguteta.

Artikkel 20

Ühenduse finantshuvide kaitse

Komisjon tagab, et kaudsete meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve tõhusate kontrollide ja hoiatusmeetmetega ning eeskirjade rikkumise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 [9] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/1999 [10] kohaselt.

III PEATÜKK

LEVITAMISE JA KASUTAMISE EESKIRJAD

Artikkel 21

Teadmiste omandiline kuuluvus

1. Otsese meetme alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised kuuluvad ühendusele.

2. Artikli 9 lõike 2 punktides b ja d ettenähtud kaudsete meetmete alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised kuuluvad ühendusele. Muude kaudsete meetmete alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised kuuluvad osalejatele, kelle tehtud töö on need teadmised andnud.

3. Kui mitu osalejat on ühiselt teinud töö, mille alusel on saadud lõikes 2 nimetatud teadmised, ja kui nende osa selles töös ei saa kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt. Osalejad lepivad omavahel kokku teadmiste omandiõiguse jagamise ja kasutamisõiguse käesoleva määruse ja lepingu sätete kohaselt.

4. Koostööprojektide või kollektiivsete uurimisprojektide alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised kuuluvad ühiselt väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele või ettevõtjate rühmitustele, kes eelkõige konsortsiumikokkuleppes lepivad omavahel kokku teadmiste omandiõiguse jagamise ja kasutamisõiguse käesoleva määruse ja lepingu sätete kohaselt.

5. Kui osaleja töötajad võivad nõuda õigusi teadmistele, võtab osaleja meetmed või sõlmib asjakohased lepingud, millega tagatakse nende õiguste kasutamine viisil, mis vastab tema kohustustele, mis on käesolevas määruses ja lepingus ette nähtud.

6. Kui osaleja annab üle omandiõiguse teadmistele, võtab ta meetmed või sõlmib lepingud, millega ta annab õiguste saajale üle oma käesolevas määruses ja lepingus ettenähtud kohustused, eelkõige kasutusõiguste andmise ning teadmiste levitamise ja kasutamisega seotud kohustused. Niikaua kui osaleja peab andma kasutusõigusi, teavitab ta kavandatavast üleandmisest ja õiguste saajast eelnevalt komisjoni ja teisi samas kaudses meetmes osalejaid.

Komisjon ja teised samas kaudses meetmes osalejad võivad avaldada vastuväiteid 30 päeva jooksul alates omandiõiguse ülemineku teate saamisest. Komisjon võib esitada vastuväiteid seoses omandiõiguse üleminekuga kolmandatele isikutele, eelkõige neile, kelle asukoht ei ole liikmesriigis ega assotsieerunud riigis, kui niisugune üleminek ei ole kooskõlas dünaamilise, teadmistel põhineva Euroopa konkurentsivõime arendamise huvide või eetika põhimõtetega. Teised osalejad võivad esitada vastuväiteid omandiõiguse ülemineku kohta, kui see avaldab negatiivset mõju nende kasutusõigustele.

Artikkel 22

Teadmiste kaitse

1. Kui teadmisi saab rakendada tööstuses või kaubanduses, tagab omanik nende nõuetekohase ja tõhusa kaitse kooskõlas asjakohaste õigusnormide, lepingu ja konsortsiumikokkuleppega ning võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomaste osalejate õigustatud huve.

2. Kui komisjon leiab, et teatavas riigis on vaja teadmisi kaitsta, kuid seda kaitset ei ole rakendatud või sellest on loobutud, võib komisjon asjaomaste osalejate nõusolekul võtta kaitsemeetmeid. Sel juhul ja kui on tegemist asjaomase riigiga, võtab komisjon kasutusõigustega seotud kohustused osaleja asemel enda kanda. Osaleja võib sellest ainult siis keelduda, kui ta tõestab, et tema õigustatud huve võidakse oluliselt kahjustada.

3. Osaleja võib avaldada või lubada avaldada mis tahes teabevahendis andmeid, mis on seotud tema omanduses olevate teadmistega või teadmistega, mis on saadud seoses koostööprojektide või kollektiivsete uurimisprojektidega, kui see ei mõjuta nende teadmiste kaitset. Komisjonile ja teistele samas kaudses meetmes osalejatele antakse igast kavandatavast avaldamisest eelnevalt kirjalikult teada. Taotluse korral antakse neile niisuguste andmete koopia 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest. Komisjon ja teised osalejad võivad esitada avaldamise kohta vastuväiteid 30 päeva jooksul alates andmete saamisest, kui nad leiavad, et nende teadmiste kaitsele võib see negatiivselt mõjuda.

Artikkel 23

Teadmiste kasutamine ja levitamine

1. Osalejad ja ühendus kasutavad otseste meetmete või kaudsete meetmete tulemusel saadud teadmisi või korraldavad nende kasutamise kooskõlas asjaomaste osalejate huvidega. Osalejad kehtestavad kasutustingimused üksikasjalikult ja kontrollitavalt käesoleva määruse ja lepingu kohaselt.

2. Kui teadmiste levitamine ei avalda negatiivset mõju nende kaitsele või kasutamisele, tagavad osalejad, et neid levitatakse ühenduse kehtestatud tähtaja jooksul. Kui osalejad teadmisi ei levita, võib seda teha komisjon. Eriti võetakse arvesse:

a) vajadust kaitsta intellektuaalomandi õigusi;

b) kiire levitamise eeliseid, näiteks kattuva teadustöö vältimiseks ja kaudsete meetmete vahel sünergia loomiseks;

c) konfidentsiaalsust;

d) osalejate õigustatud huve.

Artikkel 24

Otseste meetmete tulemusel saadud teadmiste kättesaadavaks tegemine

Otseste meetmete alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised võib teha kättesaadavaks ühele või mitmele huvitatud õigussubjektile, eelkõige neile, kelle asukoht on liikmesriigis või assotsieerunud riigis, kui nimetatud õigussubjekt kohustub neid teadmisi kasutama või tagab nende kasutamise. Niisuguse teadmiste kättesaadavuse suhtes kohaldatakse komisjoni kehtestatud ja avaldatud asjakohaseid tingimusi, eelkõige tasu maksmise tingimusi.

Artikkel 25

Kasutamisõiguste põhimõtted kaudse meetme puhul

1. Artiklite 26 ja 27 kohased kasutusõigused antakse kirjaliku taotluse alusel. Kasutusõiguste andmise tingimuseks võib seada erilepingute sõlmimise, mille eesmärk on tagada, et õigusi kasutatakse ainult ettenähtud eesmärgil, ja asjakohaste konfidentsiaalsuslepingute sõlmimise. Osalejad võivad ka sõlmida lepinguid, mille eesmärk on anda täiendavaid või soodsamaid kasutusõigusi, kaasa arvatud kasutusõigused kolmandatele isikutele, eelkõige osalejatega seotud ettevõtjatele, või täpsustada kasutusõiguste suhtes kohaldatavaid nõudeid, piiramata siiski kasutusõigusi. Niisugused lepingud on kooskõlas kohaldatavate konkurentsieeskirjadega.

Komisjon võib esitada vastuväiteid kasutusõiguste andmise kohta kolmandatele isikutele, eelkõige neile, kelle asukoht ei ole liikmesriigis ega assotsieerunud riigis, kui niisugune andmine ei ole kooskõlas dünaamilise, teadmistel põhineva Euroopa konkurentsivõime arendamise huvide või eetika põhimõtetega.

2. Olemasoleva oskusteabe kasutusõigused tuleb anda, kui asjaosalisel osalejal on selle andmiseks õigus.

3. Osaleja võib osalejatevahelises kirjalikus kokkuleppes selgesõnaliselt välja jätta teatava olemasoleva oskusteabe kasutamisõiguste andmise kohustuse, enne kui asjaomane osaleja lepingu alla kirjutab või uus osaleja kaudse meetmega liitub. Muud osalejad võivad nõusolekust keelduda ainult juhul, kui nad tõestavad, et sellega kahjustatakse oluliselt kaudse meetme rakendamist või nende õigustatud huve.

4. Kasutusõigused ei anna õigust välja anda all-litsentse ilma kasutusõigusi andva osaleja nõusolekuta.

Artikkel 26

Kasutusõigused kaudsete meetmete teostamiseks

1. Samas kaudses meetmes osalejatel on õigus kasutada teadmisi, mis saadakse kaudse meetme alusel tehtud töö tulemusel, ja juba olemasolevat oskusteavet, kui neid teadmisi või juba olemasolevat oskusteavet vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme alusel. Teadmiste kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta. Juba olemasoleva oskusteabe kasutusõigused antakse samuti kasutustasuta, kui enne lepingu sõlmimist ei ole kokku lepitud teisiti.

2. Võttes arvesse osaleja õigustatud huve, ei mõjuta osaleja osalemise lõppemine mingil viisil kohustust anda lõike 1 kohased kasutusõigused teistele samas kaudses meetmes osalejatele meetme lõppemiseni.

Artikkel 27

Kasutusõigused teadmiste kasutamiseks

1. Samas kaudses meetmes osalejatel on õigus kasutada teadmisi, mis saadakse kaudse meetme alusel tehtud töö tulemusel, ja juba olemasolevat oskusteavet, kui neid teadmisi või olemasolevat oskusteavet vajatakse oma teadmiste kasutamiseks. Teadmiste kasutusõigused antakse samuti kasutustasuta, kui enne lepingu sõlmimist ei ole kokku lepitud teisiti. Juba olemasoleva oskusteabe kasutusõigused antakse õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

2. Võttes arvesse osalejate õigustatud huve, võib taotleda kasutusõigusi lõikes 1 ettenähtud tingimuste kohaselt kahe aasta jooksul alates kaudse meetme lõppemisest või pärast osaleja osalemise lõppemist, olenevalt sellest, kumb tähtaeg lõpeb varem, kui ei ole ette nähtud pikemat tähtaega.

Artikkel 28

Kokkusobimatud või piiravad kohustused

1. Osalejad ei võta endale kohustusi, mis on vastuolus käesolevas määruses ettenähtud kohustustega.

2. Osaleja, kellelt taotletakse kasutusõigusi, peab viivitamata teavitama samas kaudses meetmes osalejaid vastavalt asjaoludele kõigist juba olemasoleva oskusteabe kasutusõiguse andmise piirangutest, kohustustest anda teadmiste kasutusõigusi või kõigist piirangutest, mis võivad oluliselt mõjutada kasutusõiguste andmist.

Artikkel 29

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2002

Euroopa Parlamendi nimel

president

P. Cox

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Fischer Boel

[1] EÜT C 332 E, 27.11.2001, lk 275, EÜT C 103 E, 30.4.2002, lk 266 ja EÜT C 262 E, 29.10.2002, lk 489.

[2] EÜT C 94, 18.4.2002, lk 1.

[3] Euroopa Parlamendi 3. juuli 2002. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta otsus.

[4] EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1.

[5] EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1.

[6] EÜT L 107, 30.4.1996, lk 4.

[7] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[8] EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

[9] Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

--------------------------------------------------