LISA

INVESTEU FONDI INVESTEERIMISSUUNISED

Sisukord

1. KOHALDAMISALA 22

2. HORISONTAALSED SÄTTED 22

2.1. Liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele kaasaaitamine ja ELi lisaväärtus 22

2.2. Turutõrked, mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad ja täiendavus 23

2.3. Rahastamis- ja investeerimistoimingute ühisnõuded 23

2.3.1. Rakenduspartnerid, finantsvahendajad ja lõplikud vahendite saajad 23

2.3.2. Finantstoodete liigid ning rakenduspartnerite ja finantsvahendajatega ühiste huvide tagamise nõuded 25

2.3.3. Välistatud tegevused 26

2.3.4. Riigiabi küsimused 26

2.4. Riskihindamine 26

2.5. Rahastuse vääring 27

2.6. Poliitikaharude alla paigutamise põhimõtted 28

2.7. Geograafiline ja valdkondlik hajutamine 28

2.8. Liikmesriikide osad poliitikaharudes 29

2.9. InvestEU fondist toetatavad segarahastamistoimingud 29

2.10. Strateegilised investeeringud 30

3. KESTLIKE INVESTEERINGUTE EDENDAMINE 31

3.1. Kliima- ja keskkonnakulutuste seire ja aruandlus 32

3.2. Kestlikkuskontroll 33

3.3. InvestEU sihtotstarbeline õiglase ülemineku kava 33

4. ELi TAGATISE KASUTAMINE 34

4.1. Üldised finantstooted 35

4.1.1. ELi tagatise kasutamine võlapõhiste toimingute puhul 35

4.1.2. ELi tagatise kasutamine omakapitalipõhiste toimingute puhul 36

4.2. Temaatilised finantstooted 36

4.2.1. ELi tagatise kasutamine võlapõhiste toimingute puhul 36

4.2.2. ELi tagatise kasutamine omakapitalipõhiste toimingute puhul 36

5. RAKENDUSPARTNERI PAKUTAV RAHASTAMINE 36

5.1. Üldised finantstooted 37

5.1.1. Rakenduspartneri pakutav võla kaudu rahastamine 37

5.1.2. Rakenduspartneri pakutav omakapitali kaudu rahastamine 37

5.2. Temaatilised finantstooted 38

5.2.1. Rakenduspartneri pakutav võla kaudu rahastamine 38

5.2.2. Rakenduspartneri pakutav omakapitali kaudu rahastamine 38

6. POLIITIKAHARUD 39

6.1. Kestliku taristu poliitikaharu 39

6.1.1. Poliitikavaldkonnad, kus meetmeid võetakse 39

6.1.2. Võimalike finantstoodete omadused 47

6.2. Teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise poliitikaharu 49

6.2.1. Poliitikavaldkonnad, kus meetmeid võetakse 49

6.2.2. Võimalike finantstoodete omadused 52

6.3. VKEde poliitikaharu 55

6.3.1. Poliitikavaldkonnad, kus meetmeid võetakse 55

6.3.2. Võimalike finantstoodete omadused 56

6.4. Sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu 58

6.4.1. Poliitikavaldkonnad, kus meetmeid võetakse 58

6.4.2. Võimalike finantstoodete omadused 62

1. KOHALDAMISALA

Investeerimissuunistes sätestatakse InvestEU fondi poliitikaharude raames finantstoodete ning rahastamis- ja investeerimistoimingute rahastamiskõlblikkuse nõuded, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määruse (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017, (1) (edaspidi „InvestEU määrus“) artikli 8 lõikega 9:

a) InvestEU määruse artikli 2 punktis 9 osutatud finantstooted ning artikli 2 punktis 10 osutatud rahastamis- ja investeerimistoimingud peavad vastama InvestEU määruses ja investeerimissuunistes sätestatud nõuetele;

b) investeeringute komitee peab InvestEU määruse artikli 24 kohaselt otsuseid tehes kontrollima nende vastavust investeerimissuunistele.

Investeerimissuuniseid kohaldatakse InvestEU määruse artiklis 9 sätestatud ELi osa ja liikmesriigi osa suhtes, kui suunistes ei ole sätestatud teisiti. InvestEU määruse artiklis 2 sätestatud määratlusi kohaldatakse ka investeerimissuuniste suhtes.

2. HORISONTAALSED SÄTTED

2.1. Liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele kaasaaitamine ja ELi lisaväärtus

InvestEU fondist toetatavad rahastamis- ja investeerimistoimingud peavad keskenduma investeeringutele, mis annavad ELi lisaväärtust. Investeerimissuuniste punktis 6 iga poliitikaharu all määratletud finantstoodete raames tehtavate rahastamis- ja investeerimistoimingute ELi lisaväärtus võib olla erinev. Finantstoodete raames tehtavate rahastamis- ja investeerimistoimingute ELi lisaväärtus võib tuleneda ka finantstoodete tasandil riskide hajutamisest eri sektorite või piirkondade vahel. Samuti võib ELi lisaväärtus tuleneda liidu vastupanuvõime suurendamisest strateegilise tähtsusega valdkondades, mida on täpsemalt käsitletud punktis 2.10.

Rahastamis- ja investeerimistoimingutega võib eelkõige segarahastamistoimingute ja kombinatsioonide kaudu täiendada toetuste vormis antavat rahastust ja muud abi, et saavutada liidu poliitikaeesmärke programmi „InvestEU“ toetatavates poliitikavaldkondades, mis on sätestatud InvestEU määruse artiklis 3 ja II lisas. InvestEU fond võib täiendada eelkõige järgmiste programmide ja fondide asjakohaseid poliitikaeesmärke: programm „Euroopa horisont“, (2) Euroopa ühendamise rahastu, (3) programm „Digitaalne Euroopa“, (4) ühtse turu programm, (5) Euroopa kosmoseprogramm, (6) Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), (7) Ühtekuuluvusfond, (8) Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), (9) taaste- ja vastupidavusrahastu, (10) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD), (11) programm „Loov Euroopa“, (12) Varjupaiga- ja Rändefond, (13) Sisejulgeolekufond, (14) Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), (15) keskkonna ja kliimameetmete programm, (16) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifond, (17) programm „EL tervise heaks“, (18) õiglase ülemineku fond (JTF) (19) ja Euroopa Kaitsefond (20).

2.2. Turutõrked, mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad ja täiendavus

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (edaspidi „finantsmäärus“) (21) artikli 209 lõike 2 punktidega a ja b kõrvaldatakse ELi tagatise abil turutõrkeid või lahendatakse mitteoptimaalseid investeerimisolukordi ning tagatakse täiendavus, nagu on sätestatud InvestEU määruse (22) V lisa A osas.

2.3. Rahastamis- ja investeerimistoimingute ühisnõuded

2.3.1. Rakenduspartnerid, finantsvahendajad ja lõplikud vahendite saajad

Rakenduspartnerid on InvestEU määruse artikli 2 punkti 13 kohaselt kõlblikud vastaspooled, näiteks finantseerimisasutused, kellega komisjon on sõlminud tagatislepingu.

Rakenduspartnerid võivad rahastada lõplikke vahendite saajaid kas otse (23) või era- või avaliku sektori finantsvahendajate kaudu.

Rakenduspartnerid võivad hakata ka nõustamispartneriteks, et pakkuda finantsvahendajatele ja lõplikele vahendite saajatele InvestEU nõustamiskeskuse kaudu otse või kaudselt tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamise toetust. Finantsvahendajad võivad lõplikele vahendite saajatele pakkuda ka tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamise toetust või seda ise saada.

Otsesed toimingud tähendavad rakenduspartnerite pakutavat otserahastamist lõplikele vahendite saajatele (24).

Kaudsete toimingute puhul võib rakenduspartner sõlmida lepingu finantsvahendajaga vastavalt finantsmääruse artikli 208 lõikele 4. Finantsmääruse artikli 208 lõike 4 kohaselt peab rakenduspartner vahendatud rahastamise korral valima finantsvahendaja vastavalt menetlustele, mis on samaväärsed komisjoni kohaldatavate menetlustega. Need menetlused peavad vastama avatud, läbipaistva, proportsionaalse ja mittediskrimineeriva menetluse põhimõtetele ning vältima huvide konflikte. Näiteks võivad need seisneda osalemiskutses. Kaudne toiming võib seisneda ka rahastamises investeerimisplatvormide kaudu, nagu need on määratletud InvestEU määruse artikli 2 punktis 18.

Kooskõlas finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktiga a ja artikli 219 lõikega 3 tohib rahastamis- ja investeerimistoimingutega toetada ainult selliseid lõplikke vahendite saajaid, keda peetakse liidu rahalise toetuse andmise ajal majanduslikult elujõuliseks vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele.

Rahastamiskõlblikud lõplikud vahendite saajad peavad olema füüsilised või juriidilised isikud, kelle hulka kuuluvad:

a) eraõiguslikud üksused, nagu eriotstarbelised majandusüksused või projektiettevõtjad, suured äriühingud, keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, sealhulgas väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, (25) ja VKEd;

b) avaliku sektori üksused (mis võivad olla piirkondlikud või mitte, kuid välistatud on rahastamis- ja investeerimistoimingud selliste üksustega, (26) millest tuleneb otsene risk liikmesriigile) ja avaliku sektori üksuse tüüpi üksused;

c) segaüksused, nagu avaliku ja erasektori partnerlused ning avaliku otstarbega erasektori ettevõtjad, või

d) mittetulundusühendused.

Finantstoote sihtrühma kuuluvad lõplikud vahendite saajad määratletakse tagatislepingus.

Rakenduspartnerid ei tohi olla üheski olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artikli 136 lõikes 1 või lõike 4 punktis a või b. Tagatislepingutes tuleb ette näha artikli 136 kohaldamine finantsvahendajate ja lõplike vahendite saajate suhtes. Kui rahastamis- ja investeerimistoimingu lõplik vahendite saaja on suur äriühing, avaliku sektori üksus või avaliku sektori üksuse tüüpi üksus, millel on parem juurdepääs kapitaliturgudele või pankadepoolsele rahastamisele või madalam riskitase, peab rakenduspartner tõendama suurt poliitilist lisaväärtust.

Rakenduspartnerilt saadud teabe põhjal kontrollib investeeringute komitee, et rakenduspartneri esitatud rahastamis- või investeerimistoiming, mida toetatakse InvestEU fondist, või mitme rakenduspartneri esitatud kombinatsioon sellistest toimingutest vastaks järgmistele tingimustele:

a) otsesed toimingud ei tohi ületada 50 % (27) projekti kogumaksumusest;

b) kaudsed omakapitalitoimingud ei tohi ületada 50 % fondi suurusest; (28)

c) kaudsete võlatoimingute puhul peab vähemalt 20 % riskipositsioonist jääma finantsvahendajale.

Neid nõudeid kohaldatakse juhul, kui investeerimissuuniste punktis 5 ei ole sätestatud teisiti.

Kaudsete toimingute puhul peab rakenduspartner lepingus sätestama, et finantsvahendaja ei tohi sama tehingut lõplike vahendite saajate või teiste vahendajatega lisada mitmesse InvestEU toetatud portfelli.

Kaudsete omakapitalitoimingute puhul peab rakenduspartner punktis b sätestatud tingimuse osas nõudma, et võimalikud finantsvahendajad teavitaksid teda oma kavatsusest taotleda investeeringuid mõnelt teiselt ELi tagatist kasutavalt rakenduspartnerilt ja/või finantsvahendajalt, võttes arvesse võimalike finantsvahendajate jaoks siduvaid konfidentsiaalsusnõudeid.

Lõplikud vahendite saajad peavad lepingus kinnitama nii seda, et InvestEU fondist ja muudest liidu programmidest saadud toetus kokku ei ületa projekti kogumaksumust, kui see nõue on kohaldatav, kui ka seda, et InvestEU toetatud rahastust ei kasutata liidu programmidest antava toetuse eelmakseteks ja et InvestEU toetuse tagasimaksmiseks ei kasutata liidu programmist saadud toetust.

Rakenduspartnerid tagavad vastavalt InvestEU määruse artiklile 32 InvestEU toetuse nähtavuse, mida täpsustatakse tagatislepingutes, võttes arvesse finantstoote ja lõplike vahendite saajate iseloomu.

2.3.2. Finantstoodete liigid ning rakenduspartnerite ja finantsvahendajatega ühiste huvide tagamise nõuded

2.3.2.1. Poliitikaeesmärkide tähtsusjärjekorda seadmine

Iga finantstootega seotud poliitikaeesmärkide tähtsusjärjekorda seadmiseks kehtestatakse peamised tulemusnäitajad, mis näitavad prioriteetsete poliitikaeesmärkide saavutamist. Lisaks kasutatakse ühte või mitut järgmistest vahenditest:

a) teatavatele poliitilistele prioriteetidele antava rahastuse sihtsummad;

b) sihtotstarbelised kriteeriumid rahastuse suunamiseks olulistele lõplikele vahendite saajatele;

c) teatavate poliitiliste prioriteetidega seotud riskide erinev katmine ELi tagatisega;

d) sektoripõhised/geograafilised riskide kontsentreerumise piirmäärad;

e) nõuetekohaselt põhjendatud tulemuspõhine mehhanism teatavate poliitiliste prioriteetide saavutamise näitamiseks;

f) selliste vahe-eesmärkide ja sihtide kindlaksmääramine, mis on seotud täiendavate ELi tagatise osade eraldamisega rakenduspartneri uute või olemasolevate finantstoodete jaoks, või

g) muud asjakohased vahendid.

Tähtsusjärjekord ja kohaldatavad vahendid täpsustatakse tagatislepingus.

Samuti seatakse sisse tihe suhtlus komisjoni ja iga rakenduspartneri vahel, et tegeleda poliitilise juhtimisega ja vaadata läbi InvestEU fondi raames ette nähtud toimingute reserv.

Selleks et tagada paindlikkus ja võimalikele muutuvatele turu- või poliitilistele vajadustele reageerimise võime, nagu on igas poliitikaharus nõutav, võivad komisjon ja InvestEU asjakohased juhtimisorganid selles punktis kirjeldatud vahendite alusel pidada esmatähtsaks valdkondi, mis on sätestatud InvestEU määruse II lisas. Täpsemalt võib komisjon

a) vaadata koos rakenduspartneritega korrapäraselt läbi nende esitatud projektide reservi. Projektide reserv hõlmab koondandmeid (või üksikasjalikke andmeid, kui tagatislepingus on nii kokku lepitud, võttes sealjuures arvesse rakenduspartneri ja lõpliku vahendite saaja vahelisi konfidentsiaalsuskohustusi) prognoositud rahastamismahu kohta asjakohastes poliitikavaldkondades allsektorite tasandil ning toimingute geograafilist hõlmavust. Üksikasjalikumaid andmeid tuleb esitada punktis 2.3.2.2 määratletud temaatiliste toodete kohta ja punktis 2.9 määratletud rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta, mille puhul kasutatakse segarahastamist;

b) anda juhiseid suunistes osutatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide ja tähtsusjärjekorda seadmise meetmete tõlgendamiseks;

c) vaadata läbi asjakohaste finantstoodete tulemuslikkus ja kasutusala, et optimeerida suunistes nimetatud prioriteetsete poliitikaeesmärkide saavutamist.

Punktis 2.3.2.1 kirjeldatud raamistikus võib üldiste finantstoodete raames määrata kindlaks soovituslikud sihid, mis on suunatud kindlate poliitikaeesmärkide saavutamiseks.

2.3.2.2. Finantstooted

Finantstooted võivad olla üldised finantstooted, temaatilised finantstooted või üldised või temaatilised ühisfinantstooted.

Üldised finantstooted toetavad iga poliitikaharuga hõlmatud ühte või mitut poliitikavaldkonda, mis on täpsemalt määratletud investeerimissuuniste punktis 6.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis olenevad kindlaid poliitikaeesmärke taotlevate rahastamis- ja investeerimistoimingute riskiprofiilist, võib poliitikaharude raames luua temaatilisi finantstooteid.

Temaatiline finantstoode on suunatud selgelt määratletud ja suurema ELi lisaväärtusega poliitikavaldkonnale, kus turutõrget või mitteoptimaalset investeerimisolukorda ei saa kõrvaldada üldiste finantstoodetega, sest see lahkneb oluliselt olemasolevate üldiste finantstoodete tingimustest. See võib tuleneda eelkõige sellest, et rahastamis- ja investeerimistoimingud on kõrge riskiprofiiliga ning nõuavad suuremat ELi tagatise ulatust, mille puhul riskijagamine rakenduspartneriga on ebasümmeetriline, piiratud või puudub üldse. Igal juhul peab rakenduspartneri rahaline osalus vastama portfelli tasandil InvestEU määruse artikli 13 lõigetele 4 ja 5.

Temaatiline finantstoode peab põhinema turutõrke või mitteoptimaalse investeerimisolukorra hindamisel, mis on proportsionaalne kavandatud temaatilise finantstoote omadustega, juhul kui toodet ei ole juba käsitletud olemasolevates hinnangutes ja uuringutes.

Lisaks reservi läbivaatamisele esitab rakenduspartner komisjonile tagatislepinguga ette nähtud andmed kõikide temaatilise tootega seotud rahastamis- ja investeerimistoimingute rahastamiskõlblikkuse kohta.

Selleks et tõhusamalt saavutada mitme poliitikaharu alla kuuluvaid poliitikaeesmärke, võib välja töötada üldise või temaatilise ühisfinantstoote. Sellistes toodetes kombineeritakse kahe või enama poliitikaharu vahendeid.

2.3.3. Välistatud tegevused

InvestEU fondist ei toetata InvestEU määruse V lisa punktis B nimetatud tegevusi.

2.3.4. Riigiabi küsimused

Liikmesriikide vahendeid, mida kasutatakse InvestEU fondi ELi ja liikmesriigi osast toetatud rahastamis- ja investeerimistoimingutes, võib teatavatel juhtudel käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 107 lõike 1 tähenduses. Juhul kui need vastavad nõuetele, mis on sätestatud üldises grupierandi määruses, (29) eelkõige selle jaos InvestEU fondi kohta, (30) või mõnes muus grupierandi määruses, (31) ei kohaldata nende suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustust riigiabimeetmetest teavitada. Riigiabist, mis ei vasta mõne grupierandi määrusega sätestatud nõuetele, tuleb komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt teatada.

2.4. Riskihindamine

Kõikide otseste võlapõhiste toimingute puhul peavad rakenduspartnerid tegema oma tavapärase riskihindamise, mis hõlmab makseviivituse tõenäosuse ja oodatava sissenõudmismäära arvutamist ning rakenduspartneri sisemisele reitingu- või hindamissüsteemile vastavat klassifitseerimist, ning sellest komisjonile aru andma.

Arvutused tehakse ELi tagatist ja rakenduspartneri rahalist osalust arvesse võtmata, et kajastada toimingu üldist riski. Siiski tuleb arvesse võtta seda, et mõni temaatiliste toodetega seotud toiming võib rakenduspartneri eeskirjade ja menetluste kohaselt jääda tema tavapärastest riskiparameetritest väljapoole. Sellistel juhtudel peab rakenduspartner koostöös komisjoniga töötama välja sobiva riskihindamise, et tagada nõuetekohane riskiaruandlus.

Teave võlapõhiste toimingute eeldatava riskiprofiili kohta tuleb esitada InvestEU fondi toetuse taotluse osana ka investeeringute komiteele. Võlapõhine toiming on selline toiming, millel on võla riskiomadused; see võib olla vahend, mille õiguslik vorm on võlg. Võlg on näiteks laen, kapitalirent, hüpoteek, akreditiiv, tagatis, ootel krediidiliin ja kapitaliturgudel emiteeritud väärtpaberid, näiteks võlakirjad; need võivad olla kõrgema nõudeõiguse järguga, keskmise nõudeõiguse järguga või allutatud ning tagatud või tagamata.

Omakapitalipõhiste toimingute puhul võib kasutada ELi tagatist selleks, et toetada konkreetsetesse üksustesse või projektidesse tehtavaid investeeringuid (omakapitalipõhised investeeringud), mille teeb rakenduspartner või mis tehakse fondidesse (sealhulgas fondifondid, kaasinvesteerimisvahendid või muud liiki vahendajad) või muudesse omakapitaliportfelli riskiomadustega rahastamisvahenditesse (omakapitaliportfell) investeerimise kaudu.

Omakapitalipõhine toiming on selline toiming, millel on omakapitali riskiomadused. See võib olla vahend, mille õiguslik vorm on omakapital, näiteks investeeringud liht- või eelisaktsiatesse, ja kvaasiomakapital või hübriidinstrument, nagu väga madala nõudeõiguse järguga laenud koos kasumis osalemisega, vahefinantseerimine, riskilaenud, konverteeritavad laenud, ostutähed või muud omakapitalistiimulid, kui nendega kaasneb omanikule samalaadne risk nagu omakapitaliga. Otseste omakapitalipõhiste toimingute puhul teeb rakenduspartner oma tavapärase hindamise ning annab sellest komisjonile aru. Toimingute puhul, mis jäävad väljapoole tavapäraseid omakapitaliparameetreid, töötab rakenduspartner koostöös komisjoniga välja sobiva hindamismeetodi, et tagada nõuetekohane aruandlus.

Selleks et otsustada, kas toiming liigitub omakapitali- või võlapõhiseks toiminguks, kasutab rakenduspartner toimingu õiguslikust vormist ja liigendusest olenemata tavapärast riskihindamist ning esitab selle teabe komisjonile.

Vahendatud toimingute puhul võib rakenduspartner olukorrast olenevalt tugineda finantsvahendajate tavapärastele menetlustele lõplike vahendite saajate riski hindamiseks või toimingu väärtuse hindamiseks. Tagatislepinguga nähakse ette, et sellise analüüsi tulemustest, mille on teinud rakenduspartnerid finantsvahendajatelt saadud portfellipõhiste sisendite põhjal, antakse aru komisjonile, et komisjon saaks hinnata nende toimingute mõju ELi tagatise kantavale riskile ja provisjoneerimisvajaduste asjakohasust.

Rahastamis- ja investeerimistoiminguid hinnatakse ühtse hindamissüsteemi alusel, mis kehtestatakse vastavalt InvestEU määruse artikli 11 lõike 1 punkti b alapunktile ii. Oluline teave rahastamis- või investeerimistoimingu riskihindamise kohta edastatakse aruandluse eesmärgil investeeringute komiteele, nagu on ette nähtud InvestEU määruse artikli 24 lõikega 4, ja komisjonile. Täpsed nõuded sätestatakse tagatislepingutes, kus võetakse arvesse ELi kui tagatise andja huve ning tagatakse eraviisilise teabe ja/või tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse nõuetekohane kaitse.

2.5. Rahastuse vääring

Rakenduspartneritele antav ELi tagatis väljastatakse eurodes.

Lõplikke vahendite saajaid võib rahastamis- ja investeerimistoimingute raames rahastada kõikides vääringutes, millel on liikmesriigis seadusliku maksevahendi staatus. Selline rahastamine võib aidata kaasa ka kohalike kapitaliturgude arendamisele.

Rahastada võib ka muudes kaubeldavates vääringutes. Rakenduspartnerid ja finantsvahendajad peavad püüdma siiski vältida lõplikele vahendite saajatele valuutariski tekitamist. Üldreegel on, et lõplikke vahendite saajaid võib rahastada muudes vääringutes kui lõpliku vahendite saaja asukohariigi seaduslik maksevahend üksnes siis, kui selleks on tugev majanduslik põhjendus. Sellisel juhul tuleks rahastus anda eelistatavalt eurodes.

2.6. Poliitikaharude alla paigutamise põhimõtted

Finantstooted paigutatakse sobiva poliitikaharu alla vastavalt allpool esitatud põhimõtetele:

a) finantstooted selliste investeerimis- ja rahastamistoimingute toetamiseks, mille peamine eesmärk on positiivne sotsiaalne mõju või oskuste arendamine, kuuluvad sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu alla;

b) finantstooted selliste portfellide toetamiseks, mis koosnevad üksnes VKEdest ja väikestest keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatest ning on vahenduspõhised ja võla või omakapitali vormis, kuuluvad VKEde poliitikaharu alla, välja arvatud punkti a kohaldamisalasse kuuluvad finantstooted. Otseste toimingute puhul paigutatakse VKEde poliitikaharu alla finantstooted selliste portfellide toetamiseks, mis koosnevad üksnes VKEdest ja väikestest keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatest, ning neid toetatakse peamiselt VKEde poliitikaharu kaudu, nagu on osutatud InvestEU määruse artikli 8 lõike 1 punktis c; kui aga finantstooted on suunatud muudele poliitikavaldkondadele, paigutatakse need selle poliitikaharu alla, kuhu valdkond kuulub;

c) teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise toetamiseks ette nähtud finantstooted paigutatakse teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise poliitikaharu alla, välja arvatud punktis a ja b osutatud finantstooted;

d) finantstooted, mille eesmärk on toetada taristutoiminguid, seonduvat liikuvat vara, sellise innovatiivse tehnoloogia kasutuselevõtmist, mille puhul on risk peamiselt nõudlusel, ja valdkonnapõhist turuarendust, kuuluvad kestliku taristu poliitikaharu alla, võttes arvesse järgmisi tingimusi: i) sotsiaaltaristuga (32) seotud finantstooted paigutatakse sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu alla; ii) sellise taristuga seotud finantstooted, mille puhul peamine risk seisneb tehnoloogia arendamises ja innovatsioonis, tuleb paigutada teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise poliitikaharu alla. Finantstooteid, mis on seotud kestliku taristu poliitikaeesmärkidega projektiga, võivad siiski rakendada ja arendada ka VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad kestliku taristu poliitikaharu all tingimusel, et portfellid ei kuulu punkti b alla.

InvestEU määruse artikli 3 lõike 1 punkti g kohast kapitalitoetust VKEdele võib anda ükskõik millise poliitikaharu alla kuuluvate finantstoodete kaudu.

Ühisfinantstooted kuuluvad kahe või enama poliitikaharu alla vastavalt tagatise jaotamise mehhanismile, mis on sätestatud tagatislepingus. Tagatise jaotamise mehhanism võib seisneda iga eelnevalt kindlaks määratud rahastamis- või investeerimistoimingu proportsionaalses jagamises asjakohaste poliitikaharude vahel või mõnes muus mehhanismis.

Iga rakenduspartneri esitatud rahastamis- või investeerimistoiming paigutatakse sellele vastava finantstoote alla. Kui rahastamis- või investeerimistoiming vastab rohkem kui ühe välja töötatud finantstoote kriteeriumidele, paigutatakse see toiming selle finantstoote alla, mille alla kuulub selle peamine eesmärk vastavalt InvestEU määruse artikli 8 lõikele 4.

Rakenduspartner teeb rahastamis- või investeerimistoimingut esitades ettepaneku selle kohta, milline on asjakohane finantstoode selle poliitikaharu all, kuhu rahastamis- või investeerimistoiming paigutatakse.

2.7. Geograafiline ja valdkondlik hajutamine

ELi tagatisega kaetud rahastamis- ja investeerimistoimingute maht mis tahes kolmes liikmesriigis ei tohiks moodustada rohkem kui 45 % kõikide rakenduspartnerite InvestEU fondist toetatud rahastuse kogusummast investeerimisperioodi lõpus, välja arvatud liikmesriikide osa raames kaetud rahastamis- ja investeerimistoimingud või nende asjakohased osad.

Samuti tuleb igati püüda tagada, et investeerimisperioodi lõpuks oleks kaetud lai valik InvestEU määruse II lisas loetletud rahastamiskõlblikke valdkondi. Need peavad hõlmama eelkõige tärkavaid või vähe arenenud turge ning võtma arvesse rakenduspartneri pakutavaid finantstooteid. Iga rahastamis- ja investeerimistoiminguteks kõlbliku valdkonna jaoks, mis on InvestEU määruse II lisas sätestatud, võib olla finantstoode.

Geograafilise hajutatuse edendamiseks võib luua investeerimisplatvorme ning ühendada rakenduspartnerite jõupingutused ja eksperditeadmised liikmesriigi tugipankade omadega, kellel on rahastamisvahendite kasutamisel vähe kogemusi.

Liikmesriikide osade puhul lisatakse vastavatesse osaluslepingutesse geograafiline ulatus ja konkreetne vahendite lahushoidmine.

2.8. Liikmesriikide osad poliitikaharudes

Ühe või mitme kohaldatava poliitikaharu jaoks võib luua liikmesriikide osad. Need seisnevad osalevate liikmesriikide sihtotstarbelistes eraldistes selleks, et tagada jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide või taaste- ja vastupidavusrahastu poliitikaeesmärkide täitmine, või eraldistes osaluslepingus sätestatud eesmärkide jaoks, sõltuvalt toetussumma päritolust. Liikmesriikide osadest võib muu hulgas anda kapitalitoetust VKEdele kooskõlas InvestEU määruse artikli 3 lõike 1 punktiga g.

Liikmesriikide osade raames tehakse rahastamis- ja investeerimistoiminguid kooskõlas InvestEU fondi eeskirjadega ning need peavad vastama investeerimissuunistele ja InvestEU määruse artikli 10 kohasele osaluslepingule, sh võtma arvesse rahastamises osalevate programmide eesmärke.

Igast liikmesriigi osast (33) võib anda punktis 2.3.2.2 kirjeldatud finantstoodete raames toetust järgmistel juhtudel:

a) ELi osa jaoks välja töötatud olemasolevat finantstoodet võib rakendada ka liikmesriigi osa raames. Osalus eraldatakse sihtotstarbeliselt selle liikmesriigi või piirkonna või nende liikmesriikide või piirkondade jaoks, kust see pärineb;

b) võib välja arendada finantstooted, mis on kohandatud selle liikmesriigi või piirkonna kindlate vajaduste ja lõplike vahendite saajate jaoks, kust vahendid pärinevad. Sellised finantstooted võivad olla uut tüüpi finantstooted või erineda oluliselt mõnest olemasolevast ELi osa jaoks välja arendatud finantstootest;

c) finantstootes võib ühendada vastastikku täiendaval viisil liikmesriigi ja ELi osa toetuse.

InvestEU määruse artikli 10 lõike 2 kohaselt võivad kaks või enam liikmesriiki sõlmida komisjoniga ühise osaluslepingu.

2.9. InvestEU fondist toetatavad segarahastamistoimingud

InvestEU määruse artikli 2 punktis 5 määratletud ning artikli 6 lõikes 2 osutatud segarahastamistoimingus (34) sisaldub InvestEU fondi toetus. Rakenduspartner esitab sellise segarahastamistoimingu osaks oleva rahastamis- või investeerimistoimingu ettepaneku investeeringute komiteele heakskiitmiseks.

Segarahastamistoiming tehakse InvestEU eeskirjade kohaselt. Valdkondlikust programmist (35) pärinev segarahastamistoimingu osa võib olla toetuse või rahastamisvahendi vormis ning peab vastama valdkondliku programmi kõlblikkuskriteeriumidele. Kui segarahastamistoimingu osa on rahastamisvahendi vormis, võib selle kombineerida ning selle riski jagada InvestEU tagatisega, nagu on täpsemalt sätestatud tagatislepingus. Valdkondliku programmi segarahastamistoimingu osa rahastamisotsus on asjakohane tööprogramm, (36) kus kirjeldatakse ka selle vormi ja eesmärke ning esitatakse valdkondliku programmi eelarvest segarahastamistoiminguteks eraldatav summa ja segarahastamistoimingus osalevate üksuste loetelu. Otsus valdkondliku programmi segarahastamistoimingu osa kohta ei mõjuta InvestEU määrusele vastavat investeeringute komitee otsust ELi tagatise kohta.

Segarahastamistoimingu kavandamisel ja rakendamisel tuleb pöörata erilist tähelepanu liidu kombineeritud toetuse tõhususele ja proportsionaalsusele. Tagatislepingus märgitakse finantstoode või finantstooted, mille raames segarahastamistoimingute ettepanekuid võib esitada, ning segarahastamistoimingute suhtes kohaldatavad konkreetsed sätted. Need võivad sisaldada liidu toetuse vastavate osade soovituslikke või kohustuslikke ülemmäärasid. Samuti võib segarahastamistoimingute koondandmeid (või üksikasjalikke andmeid, kui tagatislepingus on nii kokku lepitud) läbi vaadata arutelude käigus, mida peetakse komisjoniga projektide reservi teemal. Tulemustabelist peab nähtuma, kas segarahastamistoimingus kasutatakse muude liidu programmide toetust või rahastamisvahendit.

Lisaks reservi läbivaatamisele esitab rakenduspartner komisjonile tagatislepingus kindlaks määratud andmed iga sellise rahastamis- või investeerimistoimingu rahastamiskõlblikkuse kohta, mille puhul kasutatakse mõne finantstoote raames segarahastamist. Ühetaoliste kaudsete rahastamis- või investeerimistoimingute puhul võib tagatislepingus kindlaks määrata lõplike vahendite saajatega tehtavate tehingute rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, mis võivad asendada selliste andmete esitamise vajadust.

2.10. Strateegilised investeeringud

Programmi „InvestEU“ raames tehtavad rahastamis- ja investeerimistoimingud võivad aidata kaasa liidu jaoks strateegilise tähtsusega tegevustele, mis on sätestatud InvestEU määruse artikli 8 lõikes 3. Selliseid tegevusi käsitatakse strateegiliste investeeringutena juhul, kui need

i) puudutavad liidu ja liikmesriikide julgeolekut või avalikku korda ohustavate riskidega seotud projekte ja lõplikke vahendite saajaid, eelkõige järgmisi investeeringuid kaitse- ja kosmosesektorisse ning küberturvalisusse: — kaitsesektori puhul investeeringud Euroopa Kaitsefondi iga-aastases tööprogrammis nimetatud kaitsetehnoloogiatesse ja -toodetesse; — kosmosesektori puhul investeeringud järgmistesse toodetesse: — aatomkellad (nt Galileo programmi positsioneerimissüsteemide jaoks); — strateegilised kanderaketid (st kanderaketid liidu juhitavate kosmosekomplekside jaoks) ja — kosmosesektori tooted, mis on nimetatud loetelus, mille komisjon igal aastal vastu võtab ja juhatusele teatavaks teeb; — küberturvalisuse puhul investeeringud, mille ainus otstarve on küberturvalisuse vahendite ja lahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtmine, sh juhul, kui need on osa digitaalvõrkude ja andmetaristu kasutuselevõtust või ajakohastamisest, või

ii) aitavad kaasa liidu vastupanuvõimele liidu jaoks strateegilise tähtsusega valdkondades, mis on esitatud punktides 6.1.1.8, 6.2.1.1 ja 6.4.1.1, ning hoiavad alal ja tugevdavad strateegilisi väärtusahelaid ning säilitavad ja tõhustavad liidu jaoks strateegilise tähtsusega tegevusi, sealhulgas üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte, järgmistes valdkondades: elutähtis taristu, murrangulised tehnoloogiad, pöördelised uuendused ning sisendid ettevõtjatele ja tarbijatele.

Otseste toimingute korral tagab rakenduspartner, et strateegiliste investeeringute puhul peetakse kinni allpool sätestatud piirangutest. Kaudsete toimingute puhul sätestab rakenduspartner lepingus, et finantsvahendaja peab pidama kinni samadest piirangutest.

Esimese lõigu alapunkti i alla liigituvate lõplike vahendite saajate suhtes kohaldatakse piiranguid, välja arvatud juhul, kui tegemist on otseste toimingutega, mille maht on alla 10 000 000 euro, ja kaudsete toimingute raames tehtavate tehingutega, mille maht on alla 10 000 000 euro.

Seoses selles punktis kirjeldatud piirangutega kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

a) „kontroll“ – võime omada juriidilise isiku üle otsustavat mõju kas otse või kaudselt ühe või mitme vahepealse juriidilise isiku kaudu;

b) „tegevjuhtkond“ – organ või juriidiline isik, kes on määratud kooskõlas liikmesriigi õigusega ning – kui see on kohaldatav – kes annab aru tegevjuhile või muule võrreldava otsustuspädevusega isikule, kellel on õigus määrata kindlaks juriidilise isiku strateegia, eesmärgid ja üldine suund ning kes teeb juhtkonna otsustusprotsessi üle järelevalvet ja jälgib seda;

c) „kolmanda riigi üksus“ – juriidiline isik, kes asub kolmandas riigis või liidus, kuid kelle tegevjuhtkond asub kolmandas riigis. Juriidilise isiku asukoha määrab selle registrijärgne asukoht.

Alapunkti i alla liigituvat lõplikku vahendite saajat ei tohi kontrollida kolmas riik ega kolmanda riigi üksus ning selle tegevjuhtkond peab asuma liidus.

Kui alapunkti i alla liigituv lõplik vahendite saaja on seotud strateegilise investeeringuga 5G-ühenduvuse valdkonnas, kohaldatakse meetmeid ja riskimaandamiskavasid kooskõlas 5G küberturvalisuse meetmepaketiga (37) ka tema varustajate suhtes. Varustajate hulka kuuluvad eelkõige telekommunikatsiooniseadmete müüjad ja tootjad ning muud kolmandatest isikutest tarnijad, nagu pilvetaristu pakkujad, hallatud teenuste osutajad, süsteemide integreerijad, turvalisuse ja hooldusega seotud töövõtjad ning ülekandeseadmete tootjad.

Kui alapunkti i alla liigituv lõplik vahendite saaja on seotud strateegilise investeeringuga kaitsevaldkonnas, kohaldatakse seda piirangut ka tema varustajate ja alltöövõtjate suhtes.

Kolmanda riigi või kolmanda riigi üksuse kontrolli puudumise piiranguid, mis on sätestatud kolmes eelnevas lõigus, ei kohaldata teatava rahastamis- ja investeerimistoimingu suhtes, mille puhul alapunkti i alla liigituv lõplik vahendite saaja saab tõendada, et on juriidiline isik, kelle suhtes tema asukoha liikmesriik on kiitnud heaks tagatise kooskõlas rahastamiskõlblikke üksusi käsitlevate põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Kaitsefondi määruses, (38) või millele komisjon on andnud kosmosemääruse (39) rahastamiskõlblikke üksusi käsitlevate põhimõtete kohaselt vabastuse. Rakenduspartner peab komisjoni teavitama igast erandist, mis tehakse punktis 2.10 kehtestatud piirangutest.

Alapunkti i alla liigituvad lõplikud vahendite saajad ei tohi anda asjaomastest strateegilistest investeeringutest otse tulenevate kriitilise tähtsusega tehnoloogiate ning liidu ja liikmesriikide olulise julgeolekuhuvi kaitsmiseks vajalike tehnoloogiate intellektuaalomandiõiguste ainulitsentsi või intellektuaalomandi ainuõigusi kolmandatele riikidele või kolmanda riigi üksustele, välja arvatud juhul, kui liikmesriik, kus lõplik vahendite saaja asub, selle heaks kiidab.

See piirang kaotab kehtivuse viis aastat pärast rahastuse viimase väljamakse kuupäeva.

3. KESTLIKE INVESTEERINGUTE EDENDAMINE

Kestliku Euroopa investeerimiskava/Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava (40) olulise osana aitab programm „InvestEU“ saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja õiglase ülemineku mehhanismi eesmärke. Samuti aitab see kaasa liidu sotsiaalse mõõtme loomisele.

InvestEU määruses on eraldi õiguslikud nõuded selleks, et aidata kaasa kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele ning ELi tagatisega toetatavate rahastamis- ja investeerimistoimingute kestlikkusele. Programmi „InvestEU“ kontekstis peetakse kestlikkuse all silmas mõju kolmele InvestEU määruses nimetatud mõõtmele: kliima-, keskkonna- ja sotsiaalne mõõde.

Peale selle on InvestEU määruse artikli 8 lõikes 5 sätestatud, et projektid, mis ei ole kestlikkuskontrollisuunistes kehtestatud põhimõtete kohaselt kliimaeesmärkidega kooskõlas, ei ole rahastamiskõlblikud.

Programmi „InvestEU“ raames välja töötatud finantstooted peavad võtma arvesse kestlikkuse eesmärkidele kaasaaitamist, sealhulgas järgmiste meetmete kaudu: roheliste võlakirjade ja kestlikkuse võlakirjade turu laiendamine; uuenduslike ja kestlike lahenduste kasutuselevõtmine ringmajanduse, biomajanduse, sinise majanduse, toidu ja kliimamuutuste valdkonnas; keskkonna ja looduskapitali (õhk, vesi, loodus, maa ja elurikkus) kaitse; energiamahukate majandusharude üleminek ja süsinikuheite vähendamine, sealhulgas digitehnoloogiatesse ja ringmajanduse süsteemidesse investeerimise kaudu; sektorid, mis vajavad toetust, et kohandada oma tegevust Euroopa Liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidega; vajadus tegeleda sellega kaasnevate kahjulike mõjudega eelkõige haavatavatele elanikele, sealhulgas neile, kes vajavad täiendus- või ümberõpet ning peavad kohanema uute töövormidega, ning piirkondadele, mis on kestlike tegevusalade ja teenuste loomisel maha jäänud, aga ka soolise ja muu võrdõiguslikkuse edendamine.

Rakenduspartnereid ergutatakse toetama majandustegevusi, mis on kooskõlas määruse (EL) 2020/852 (41) kriteeriumidega.

Projektiarendajatele, finantsvahendajatele või rakenduspartneritele (42) võib pakkuda spetsiaalsed nõustamisteenuseid, eriti selleks, et parandada kestlikkuskontrollinõuete täitmise suutlikkust ning suurendada eespool nimetatud eesmärke täitvate projektide reservi.

3.1. Kliima- ja keskkonnakulutuste seire ja aruandlus

InvestEU määruse põhjenduse 10 kohaselt tuleks rahastamis- ja investeerimistoimingute kogumahu raames panustada vähemalt 30 % programmi kogu rahastamispaketist kliimaeesmärkidele. Lisaks on InvestEU määruse artikli 8 lõikes 8 seatud eesmärk, et ELi osa raames aitab kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele kaasa vähemalt 60 % kestliku taristu poliitikaharu alla kuuluvate rahastamis- ja investeerimistoimingute kogumahust. Rahastamis- ja investeerimistoimingutelt oodatakse ka liidu üldiste elurikkuse eesmärkide toetamist.

Kliima ja keskkonnaga seotud sihtmäärad kehtivad nii InvestEU fondi ELi osa kui ka liikmesriikide osa suhtes. Sihtmäärade (43) saavutamist tuleb siiski arvutada ja seirata ELi ja liikmesriikide osa puhul eraldi.

Rakenduspartnerid mõõdavad investeeringute komiteele esitatavate rahastamis- ja investeerimistoimingute panust kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisse kooskõlas komisjoni suunistega ELi kliima- ja keskkonnakulutuste jälgimise kohta, millele on osutatud InvestEU määruse artikli 8 lõikes 7. Kliima- ja keskkonnakulutuste jälgimine InvestEU fondi raames rajaneb kõikidelt rakenduspartneritelt asjakohaste andmete kogumise, märgistamise ja summeerimise sidusal süsteemil, millega tagatakse samal ajal kooskõla laiema kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodikaga, mida rakendatakse kõikide liidu eelarvest rahastatavate asjakohaste programmide puhul. Kõnealuses süsteemis tuleb võtta kasutusele sobivad kriteeriumid selleks, et määrata kindlaks, kas majandustegevus on keskkonnasäästlik vastavalt määrusele, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik (44).

Selleks et seirata kliimakulutuste 30 % sihtmäära ja kestliku taristu poliitikaharu raames tehtavate kumulatiivsete kliima- ja/või keskkonnakulutuste 60 % sihtmäära saavutamist, peavad rakenduspartnerid komisjonile ettepaneku tegemise ajal esitama andmed, mida on vaja selleks, et jälgida nendesse sihtmääradesse panustamist kooskõlas komisjoni avaldatud suunistega. Samad andmed esitatakse ka investeeringute komiteele InvestEU fondi toetuse taotluse osana.

Tagatislepingutega nõutakse, et rakenduspartnerid esitavad komisjonile igal aastal koondaruande toimingute kohta, mis aitavad kaasa kliima- ja keskkonnakulutuste sihtmäärade saavutamisele, ning vajaduse korral eraldi aruanded liikmesriigi osa raames rahastamises osalevate jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide kaupa. Kõnealune aruandlus sisaldab vajaduse korral asjakohaseid näitajaid.

3.2. Kestlikkuskontroll

InvestEU määruse artikli 8 lõike 5 kohaselt hindab rakenduspartner rahastamis- ja investeerimistoiminguid, et teha kindlaks, kas nendega toetatakse teatavat piirsuurust (45) ületavaid projekte ning kas neil on sellisel juhul olulist keskkonna-, kliima- või sotsiaalset mõju. Kui toimingutel on nimetatud mõju, siis tehakse kestlikkuskontroll vastavalt suunistele, mille komisjon töötab välja koostöös võimalike rakenduspartneritega. Kui rakenduspartner jõuab järeldusele, et kestlikkuskontrolli ei ole vaja teha, peab ta seda investeeringute komiteele põhjendama.

Kestlikkuskontrolli peab tegema rakenduspartner projektiarendajate esitatud andmete ja komisjoni suuniste alusel. Programmist „InvestEU“ toetust taotledes esitavad rakenduspartnerid kestlikkuskontrolli kokkuvõtte, nagu on ette nähtud. Kui investeeringute komitee kiidab ELi tagatise kasutamise teatava toimingu puhul heaks, siis kestlikkuskontrolli kokkuvõte avalikustatakse, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalse teabe ja tundliku äriteabega, sealhulgas intellektuaalomandiga, seotud norme ja tavasid.

Komisjoni suunised koostatakse kooskõlas teiste liidu programmide jaoks välja töötatud suunistega ning lähtutakse kehtivatest õigusnormidest, (46) olemasolevatest suunistest, abivahenditest ja parimatest tavadest kliimamuutustele vastupanu võime tagamiseks ja keskkonnale tekkivate välismõjude hindamiseks (47) ning võetakse sobival viisil arvesse ka kriteeriume, mille põhjal hinnata, kas majandustegevus on määruse (EL) 2020/852 tähenduses keskkonnasäästlik ning vastab sealhulgas põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“. Kontroll aitab jälgida ka seda, et programmi „InvestEU“ investeerimistoimingud taotleksid ebavõrdsuse kõrvaldamist või vähemalt ei aitaks kaasa olemasoleva ebavõrdsuse säilitamisele või suurendamisele.

3.3. InvestEU sihtotstarbeline õiglase ülemineku kava

Kestliku Euroopa investeerimiskava/Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava osana toetab programm „InvestEU“ õiglase ülemineku mehhanismi InvestEU sihtotstarbelise õiglase ülemineku kava kaudu (edaspidi „InvestEU õiglase ülemineku kava“), mida rakendatakse programmi „InvestEU“ finantstoodete kaudu. InvestEU õiglase ülemineku kava raames toetatakse investeeringuid nende sotsiaal-, majandus- ja keskkonnaprobleemide lahendamiseks, mis tulenevad liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ja 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgi suunas liikumisest. Selleks et InvestEU õiglase ülemineku kava raames toetust saada, peavad liikmesriigid määrama asjakohases õiglase ülemineku territoriaalses kavas need sektorid ja tegevused, mida on kavas toetada vastavalt õiglase ülemineku fondi määruses (48) sätestatud õiglase ülemineku territoriaalsete kavade põhimõtetele.

InvestEU õiglase ülemineku kava raames toetatakse era- ja avaliku sektori asutuste majanduslikult elujõulisi investeeringuid, mis on kooskõlas õiglase ülemineku eesmärkidega. Projektid või lõplikud vahendite saajad peavad asuma territooriumidel, mis on hõlmatud õiglase ülemineku fondi määruse kohase heakskiidetud õiglase ülemineku territoriaalse kavaga. Samuti võivad toetust saada projektid või lõplikud vahendite saajad, mis ei asu nendel territooriumidel, kuid aitavad kaasa nende arenguvajaduste täitmisele; nad võivad toetust saada tingimusel, et rahastamine on õiglase ülemineku territoriaalse kavaga hõlmatud territooriumide ülemineku jaoks esmatähtis. Näiteks võivad toetust saada taristuprojektid, mis parandavad õiglase ülemineku territooriumide ühendatust.

InvestEU õiglase ülemineku kava raames toetatakse investeeringuid, mis on kooskõlas InvestEU määruses ja investeerimissuunistes sätestatud eesmärkide (InvestEU määruse artikkel 3) ja investeerimisprioriteetidega (InvestEU määruse artikli 8 lõige 1 ja II lisa).

InvestEU õiglase ülemineku kava võib rakendada kõikide programmi „InvestEU“ finantstoodete kaudu, mis kuuluvad asjaomase nelja poliitikaharu alla. Õiglase ülemineku territooriumide eripärade (nt majanduslik ebavõrdsus, tööjõuturu struktuur, suutlikkus abi ära kasutada jne) ja koroonaviiruse pandeemia mõju tõttu majanduse väljavaadetele võib eeldada, et mõne finantstoote raames on rahastamisnõudlus suurem ja mõne raames väike või puudub üldse. Neid tegureid arvestades võib pakkuda rakenduspartneritele ja finantsvahendajatele sihtotstarbelisi stiimuleid. Juhul kui see on põhjendatud, võivad need seisneda investeerimisportfellide soodsamas riskijagamises ELi ja rakenduspartneri vahel, ELi tagatise eest makstava tasu vähendamises või InvestEU õiglase ülemineku kava raames tehtud rahastamis- ja investeerimistoimingutega seotud halduskulude osalises katmises, nagu on ette nähtud InvestEU määruse artikli 13 lõikega 2, või neid võib pakkuda muus vormis, mis on ühe või mitme finantstootega seoses tagatislepingus kokku lepitud. Kui see on asjakohane, võib pakkuda vastavatele projektiarendajatele või finantsvahendajatele sihtotstarbelist nõustamisabi, et toetada majanduslikult elujõulise projektide reservi kujundamist.

ELi tagatise eest makstava tasu vähendamisest saavad täielikult kasu lõplikud vahendite saajad.

Rakenduspartnerite panus InvestEU õiglase ülemineku kava investeerimiseesmärkide saavutamisse võib finantstoote iseloomust olenevalt erineda.

Rakenduspartnerid jälgivad rahastamis- ja investeerimistoiminguid või nende asjakohaseid osi, mis toetavad projekte või lõplikke vahendite saajaid InvestEU õiglase ülemineku kava raames, ja annavad nende toimingute kohta aru. Pärast õiglase ülemineku territoriaalse kava vastuvõtmist käsitatakse selliseid toiminguid ja nende asjakohaseid osi InvestEU õiglase ülemineku kava raames kaasatud investeeringutena ka siis, kui need on heaks kiidetud enne kava vastuvõtmist, tingimusel et rakenduspartner tõendab, et need vastavad õiglase ülemineku territoriaalse kava eesmärkidele.

InvestEU õiglase ülemineku kava kohast rahastamist ei tohi ühendada avaliku sektori laenurahastuga (49) (kolmas sammas), välja arvatud nõustamisabi otstarbel.

4. ELi TAGATISE KASUTAMINE

ELi tagatist võib kasutada selleks, et katta finantstoodete kaudu tehtavate rahastamis- ja investeerimistoimingute või nende portfellide riski eri osi. ELi tagatise kasutamise üksikasjalikud tingimused sätestatakse tagatislepingus.

ELi tagatis võib kuuluda samasse nõudeõiguse järku kui rakenduspartneri riskipositsioon või katta madalama nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeria (nt esimese järjekoha kahju) või vahefinantseerimise seeria. Mitut poliitikaharu hõlmavate tagatislepingute puhul võib finantstoodete raames tekkivat kahjumit jagada ühe poliitikaharu sees või mitme poliitikaharu vahel, võttes arvesse tagatislepingus kindlaks määratud riskijagamise struktuuri.

Rakenduspartneri osa esimese järjekoha kahjust arvestatakse rakenduspartneri rahalise osalusena, mis on määratletud InvestEU määruse artikli 2 lõikes 7. Muus vormis riskijagamine, nagu rakenduspartneri osa vahefinantseerimise seeriast, võib arvestada rakenduspartneri rahalise osaluse hulka olenevalt tagatislepingutes sätestatud tingimustest ja arvutusmetoodikast.

Finantstoote kehtivusaeg ja selle lõpetamise tingimused määratakse kindlaks tagatislepingus. Kui see on asjakohane, võib finantstoote raames näha rahastamis- või investeerimistoimingu tasandil ette võimaluse väljuda investeeringutest või kõrvaldada riskipositsioon enne alusinvesteeringute tähtaja lõppu, kui saab tagada poliitikaeesmärkide saavutamise, järgides samal ajal liidu ja rakenduspartneri finantshuve.

Ilma et see piiraks punktis 4 esitatud põhimõtteid, mida kohaldatakse mutatis mutandis, võib madalama nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeria või vahefinantseerimise seeria osakaalu määrata ka tagatislepingus sätestatava ülekandemäära mehhanismiga. See tähendab, et iga rahastamis- või investeerimistoimingu suhtes kohaldatakse erinevat ülekandemäära, et määrata kindlaks, milline on selle toimingu puhul rakenduspartneri ja ELi tagatise osalus sellises madalama nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seerias või vahefinantseerimise seerias.

Kui investeerimissuuniste asjakohast poliitikaharu käsitlevas punktis ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse ELi tagatise kasutamise suhtes järgmisi põhimõtteid. Liikmesriigi osa puhul võib esimese järjekoha kahju või vahefinantseerimise seeria osakaal punktis 4 esitatud põhimõtetest erineda, nagu on täpsustatud komisjoni ja liikmesriigi vahel sõlmitud asjakohases osaluslepingus.

4.1. Üldised finantstooted

4.1.1. ELi tagatise kasutamine võlapõhiste toimingute puhul

Portfellide puhul, mis toetavad finantstoodete raames võlapõhiseid toiminguid, kehtib punktides 4.1.1.1–4.1.1.3 nimetatud tingimusi arvestades põhimõte, et kui ELi tagatis katab esimese järjekoha kahju, siis võtab rakenduspartner sellest enda kanda vähemalt 5 %.

4.1.1.1. Üksiktoimingute kaetus

Punkt 4.1.1.1 kehtib üksnes otseste toimingute kohta.

ELi tagatist võib kasutada selleks, et samadel tingimustel katta osa üksiktoimingust. Sellisel juhul ei tohi ELi tagatis üksiktoimingule olla suurem kui 50 % rakenduspartneri antud rahastusest. Rakenduspartner peab jätma üksiktoimingu pealt samadel tingimustel enda kanda vähemalt 20 %, et tagada huvide vastavusseviimine.

ELi tagatis võib olla ka muus vormis, sealhulgas madalam nõudeõiguse järk üksiktoimingu raames. Sellisel juhul tohib ELi tagatis üksiktoimingule moodustada kuni 25 % rakenduspartneri pakutavast rahastamise kogusummast (50). Rakenduspartner peab võtma madalama nõudeõiguse järgust enda kanda vähemalt 5 %.

4.1.1.2. Muude kui punktis 4.1.1.3 osutatud toimingute portfellide kaetus

ELi tagatis võib katta ka rakenduspartneri rahastatud rahastamis- ja investeerimistoimingute portfelli esimese järjekoha kahju või vahefinantseerimise seeria. Kui ELi tagatis katab esimese järjekoha kahju osa, peab rakenduspartner võtma sellest enda kanda vähemalt 5 %.

Esimese järjekoha kahju osakaal oleneb tagatava portfelli toimingute eeldatavast riskiprofiilist. See võib moodustada kuni 30 % kogurahastusest, mida rakenduspartner finantstoote raames pakub. Sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharus võib esimese järjekoha kahju suurendada vastavalt sobivale osale kogurahastusest.

4.1.1.3. Piiristatud ja piiristamata tagatiste portfellide kaetus

Vahendatud võlapõhise rahastamise puhul nii piiristatud kui ka piiristamata tagatiste vormis võib ELi tagatise osa esimese järjekoha kahjust olla kuni 100 % eeldatavast kahjumist, juhul kui finantsvahendajate makstav tasu ei ole piisav rakenduspartneri pakutava rahastuse riski sobivaks tasustamiseks. Sellise vahendatud võla kaudu rahastamise puhul piiristatud tagatiste vormis võib ELi tagatisega kaetava esimese järjekoha kahju osakaal olla kuni 100 % rakenduspartneri pakutavast rahastusest.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib rakenduspartneri pakutud piiristamata tagatiste puhul ELi tagatisega katta eeldatavat kahjumit ületavat kahjumit. Sellisel juhul määratakse ELi tagatisega kaetud ettenägematu kahjumi osale tagatislepingus hind.

Erandjuhtudel, kui on tegemist suure poliitilise lisaväärtusega, võib rakenduspartneri pakutavate piiristatud tagatiste puhul olla ELi tagatisega kaetud esimese järjekoha kahju suurem kui eeldatav kahjum. Sellisel juhul määratakse ELi tagatisega kaetud ettenägematu kahjumi osale tagatislepingus hind.

4.1.2. ELi tagatise kasutamine omakapitalipõhiste toimingute puhul

Omakapitalipõhiseid toiminguid toetavate portfellide puhul kehtib põhimõte, et rakenduspartnerid peavad investeerima samadel tingimustel kõikidesse rahastamis- või investeerimistoimingutesse omal riisikol sellise osa ulatuses, mis tagab piisava huvide vastavuse ning mis määratakse iga finantstoote puhul eelnevalt kindlaks. ELi tagatisega kaetud rahastuse osa moodustab kokku kuni 70 % kogu omakapitaliinvesteeringust, mille rakenduspartner (keda võib vaadelda kontserni tasandil) teeb samadel tingimustel eri finantstoodete raames, ning omal riisikol antav rahastus moodustab vähemalt 5 % kogu omakapitaliinvesteeringust, mille rakenduspartner teeb samadel tingimustel mis tahes rahastamis- või investeerimistoimingu raames.

Põhjendatud juhtudel ei pruugi rakenduspartnerite ja komisjoni vahel kokkulepitud riskijagamiskord järgida samade tingimuste põhimõtet. Näiteks võib ELi tagatise allutatud kasutamine olla lubatud süsteemse turutõrkega avalike hüvede puhul või välismõjude nõuetekohase hinnastamise puudumise korral, nagu esmakordsete uut liiki toimingute või uute turgude loomise puhul.

Üksnes erandjuhtudel, sealhulgas suure riskikontsentratsiooni korral, võib ELi tagatis katta kuni 100 % esimese järjekoha kahjust (mis ei tohi olla suurem kui 50 % kogurahastusest, mida rakenduspartner sellise portfelli raames pakub). Kõikidel juhtudel jaguneb tasu rakenduspartneri ja komisjoni vahel vastavalt nende riskipositsioonile.

4.2. Temaatilised finantstooted

4.2.1. ELi tagatise kasutamine võlapõhiste toimingute puhul

ELi tagatis võib rakenduspartneri rahastatud võlapõhiste toimingute portfelli puhul katta esimese järjekoha kahju. Selliste finantstoodete omadusi arvestades võib esimese järjekoha kahju osakaal olla suurem kui 50 % rakenduspartnerite pakutavast sihtrahastusest. Rakenduspartner võtab esimese järjekoha kahjust enda kanda vähemalt 5 %, et tagada huvide vastavus. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib huvide vastavuse tagada asjaomases tagatislepingus täpsustatud muude rahaliste vahendite kaudu.

Põhjendatud juhtudel võivad rakenduspartnerid osaleda esimese järjekoha kahjuga hõlmatud kahjumi katmises järk-järgult, sedamööda kuidas portfelli lõpptähtajad saabuvad ja risk väheneb. Selleks võib kasutada nii tagatisega kaetud kui ka muu(de) portfelli(de) tulusid või muid sobivaid ja uuenduslikke mehhanisme.

4.2.2. ELi tagatise kasutamine omakapitalipõhiste toimingute puhul

ELi tagatis võib rakenduspartneri rahastatud omakapitalipõhiste toimingute portfelli puhul katta esimese järjekoha kahju; rakenduspartneri rahastatud asjaomaste toimingute portfelli puhul võib esimese järjekoha kahju osakaal olla suurem kui 50 %. Rakenduspartner võtab esimese järjekoha kahjust enda kanda vähemalt 5 %, et tagada huvide vastavus. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib huvide vastavuse tagada asjaomases tagatislepingus täpsustatud muude rahaliste vahendite kaudu.

Põhjendatud juhtudel võivad rakenduspartnerid osaleda esimese järjekoha kahjuga hõlmatud kahjumi katmises järk-järgult, sedamööda kuidas portfelli lõpptähtajad saabuvad ja risk väheneb. Selleks võib kasutada nii tagatisega kaetud kui ka muu(de) portfelli(de) tulusid või muid sobivaid ja uuenduslikke mehhanisme.

5. RAKENDUSPARTNERI PAKUTAV RAHASTAMINE

Kui investeerimissuuniste asjakohast poliitikaharu käsitlevas punktis ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse rakenduspartneri pakutava rahastamise suhtes alljärgnevaid põhimõtteid.

5.1. Üldised finantstooted

5.1.1. Rakenduspartneri pakutav võla kaudu rahastamine

5.1.1.1. Üldine võla kaudu rahastamine

Rakenduspartner võib pakkuda rahastamist lõplikele vahendite saajatele otse (st otselaenu või muu otsese võla kaudu rahastamise vormis) või finantsvahendajate kaudu.

5.1.1.2. Piiristatud ja piiristamata tagatised

ELi osa raames tehtavate rahastamis- ja investeerimistoimingute suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi:

a) rakenduspartneritele võib pakkuda ELi tagatist, et nad saaksid anda piiristatud või piiristamata tagatise finantsvahendaja algatatud uute finantseerimistehingute portfellile. Tehingud lõplike vahendite saajatega, kelle suhtes kohaldatakse kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust või kes vastavad siseriikliku õiguse kohaselt võlausaldajate taotlusel kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse algatamise kriteeriumidele, ei ole nendesse portfellidesse lisamiseks kõlblikud;

b) piiristatud portfellitagatise puhul kehtestatakse piirmäär uue portfelli eeldatava kahjumi tasemel ja määratakse kindlaks eraldi iga finantsvahendajaga sõlmitud portfellitagatise lepingu kohta (51). Eeldatav kahjum määratakse kindlaks ja dokumenteeritakse varasemate andmete ja tulevikku suunatud hinnangute põhjal. Asjakohaste andmete puudumise korral kehtestatakse piirmäär eelnevalt kokkulepitud tasemel ning sätestatakse komisjoni ja rakenduspartneri vahelises tagatislepingus. Maksimaalne lubatud piirmäär on 25 %. Sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu puhul võib maksimaalne lubatud piirmäär olla kõrgem;

c) nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib tagatise kuni eeldatava kahjumi tasemeni anda tasuta (nii piiristatud kui ka piiristamata tagatiste puhul), kuid eeldatavat kahjumit ületavale riskile peab rakenduspartner määrama hinna, nagu võib kindlaks määrata komisjoni ja rakenduspartneri vahelises tagatislepingus. Mõlemal juhul saavad ELi tagatise eest makstava tasu vähendamisest täielikult kasu lõplikud vahendite saajad;

d) uues portfellis sisalduvate üksikute finantseerimistehingute tagatismääraks kehtestatakse tavaliselt 50 %, kuid seda määra võib suurendada teatavate suure poliitilise lisaväärtusega tehingute puhul;

e) finantsvahendaja on kohustatud võtma enda kanda vähemalt 20 % riskipositsioonist seoses iga finantseerimistehinguga, mis kuulub rakenduspartneri antud tagatisega samasse nõudeõiguse järku. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjoni ja rakenduspartneri vahelises tagatislepingus kindlaks määrata väiksema protsendimäära, kui see on kooskõlas riigiabi eeskirjadega või vastab neile. Sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu puhul võib minimaalset riskipositsiooni nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vähendada kuni 5 %ni;

f) kahjumi hüvitamise puhul kuulub rakenduspartneri antud tagatis finantsvahendaja positsiooniga samasse nõudeõiguse järku. Kui piiristatud tagatiste puhul ületab kahjumi summa tagatise ülempiiri, võib vastava kahjuhüvituse summa kõigepealt jaotada kõrgema nõudeõiguse järguga riskipositsioonidele või kohaldada eelhinnangul põhinevat sissenõudmismäära;

g) portfelli kaasata võidavate finantseerimistehingute miinimumtähtajaks kehtestatakse 12 kuud, välja arvatud sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu puhul, kus see võib olla lühem.

5.1.2. Rakenduspartneri pakutav omakapitali kaudu rahastamine

Rakenduspartnerid võivad pakkuda lõplikele vahendite saajatele omakapitali- ja kvaasikapitali kaudu rahastamist otse (52) või finantsvahendajate, nt sihtotstarbeliste fondide ja investeerimisvahendite, sealhulgas kaasinvesteerimisvahendite kaudu. Vahendavad fondid või investeerimisvahendid omandavad tavaliselt lõplikes vahendite saajates vähemusosaluse.

ELi osa raames finantsvahendajatele suunatud investeeringute suhtes kohaldatakse kõiki järgmisi tingimusi, mis on sätestatud rakenduspartneritega sõlmitud tagatislepingutes, ning kahtluste vältimiseks kohaldatakse neid tingimusi rahastamise suhtes, mida rakenduspartner pakub InvestEU raames (rahastamis- või investeerimistoiming), sealhulgas nii ELi tagatise kui ka rakenduspartneri rahalise osalusega kaetud osade suhtes:

a) finantsvahendaja, kes saab InvestEU raames investeeringu (rahastamis- või investeerimistoiminguga), võtab oma investeerimisstrateegia osana kohustuse investeerida InvestEU määruse kohaselt rahastamiskõlblikesse lõplikesse vahendite saajatesse summa, mis on vähemalt võrdne järgmistest summadest suuremaga: i) 50 % vahendaja investeeritud kogusummast ja ii) kaks korda suurem kui ELi tagatisega investeeringuna investeerimiseks saadud summa; summa on piiratud 80 %ga vahendaja investeeritud kogusummast;

b) rakenduspartnerite investeeringud fondidesse ei tohi tavaliselt moodustada üle 25 % fondi suurusest. Suure poliitilise lisaväärtuse korral võib lubada investeeringuid, mis moodustavad kuni 50 % fondi suurusest, välja arvatud sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu raames või erandjuhtudel tehnosiirde fondide puhul muude poliitikaharude raames, kus need võivad moodustada kuni 75 % fondi suurusest. Fondifondide puhul kehtivad need piirmäärad investeerimisobjektiks olevate fondide tasandil;

c) investeeringud fondidesse, mis on suunatud Euroopa tasandi rohe- ja digiinvesteeringutele ja millesse on kaasatud kolm või enam rakenduspartnerit, võivad moodustada kokku kuni 75 % fondi suurusest;

d) kaasinvesteerimisvahendite ja -skeemide puhul sätestatakse konkreetsed eeskirjad rakenduspartneritega sõlmitavates tagatislepingutes;

e) rakenduspartnerite investeeringud InvestEU raames tehakse teiste avaliku ja erasektori investoritega samas nõudeõiguse järgus ja turutingimustele vastaval alusel. Turutingimustele vastamiseks on vaja, et vähemalt 30 % kõigist investeeringutest fondi või fondi aluseks olevatesse projektidesse teevad ülejäänud investoritega sarnases olukorras olevad erainvestorid samadel tingimustel (53). Selles punktis sätestatud nõudeid võib mitte kohaldada investeerimise suhtes ELi jaoks eriti olulistesse poliitikavaldkondadesse, kui rakenduspartneriga sõlmitud asjaomases tagatislepingus on nii sätestatud;

f) programmi „InvestEU“ rakenduspartnerid investeerivad fondidesse tavaliselt fondi esimese rahastamisvooru sulgemisel; hilisemate sulgemiste korral on investeeringud võimalikud ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel;

g) rahastamis- ja investeerimistoimingud on pikaajalised ja vältavad üldjuhul 5–20 aastat;

h) lõplikesse vahendite saajatesse tehtavad investeeringud, mis on vastavalt asjaomasele finantstootele kõlblikud, tehakse esmaste investeeringute vormis (54). Ka teiseseid investeeringuid võib käsitada kõlblikuna, kui tagatislepingus on nii sätestatud.

5.2. Temaatilised finantstooted

5.2.1. Rakenduspartneri pakutav võla kaudu rahastamine

Rakenduspartner võib pakkuda lõplikele vahendite saajatele rahastamist otselaenu või muu otsese võla kaudu rahastamise vormis või finantsvahendajate kaudu, nii et see on suunatud asjaomasesse kõrgema ELi lisaväärtusega poliitikavaldkonda.

5.2.2. Rakenduspartneri pakutav omakapitali kaudu rahastamine

Rakenduspartnerid võivad pakkuda lõplikele vahendite saajatele omakapitali ja kvaasikapitali kaudu rahastamist otse (55) või sihtotstarbeliste fondide ja investeerimisvahendite kaudu. Investeeringud fondidesse või muudesse investeerimisvahenditesse ja ELi tagatisega toetatavad investeerimisplatvormid võivad nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuuluda ka teiste investoritega võrreldes madalamasse järku.

6. POLIITIKAHARUD

6.1. Kestliku taristu poliitikaharu

6.1.1. Poliitikavaldkonnad, kus meetmeid võetakse

Kestliku taristu poliitikaharu eesmärk on toetada kestliku taristu rahastamis- ja investeerimistoiminguid InvestEU määruse artikli 8 lõike 1 punktis a osutatud valdkondades. Ilma et see piiraks välja jäetud tegevusi käsitlevate sätete (investeerimissuuniste punkt 2.3.3) ja punktis 2.6 sätestatud InvestEU fondi vahendite eraldamise põhimõtete kohaldamist, on kestliku taristu poliitikaharu raames toetuskõlblikud kõik kestliku taristuga seotud valdkonnad, mis on loetletud InvestEU määruse II lisas. Peamiselt seostub see toetus InvestEU määruse II lisa punktidega 1, 2, 3, 4, 9, 10, 11, punkti 13 alapunktiga d ning punktidega 14 ja 15, millest mõnda on mitteammendaval ja näitlikul viisil täiendavalt kirjeldatud punktides 6.1.1.1–6.1.1.8. Rahastamiskõlblikud valdkonnad võib seada tähtsusjärjekorda vastavalt punktile 2.3.2.1.

Järgides üldeesmärki, mille kohaselt 60 % investeeringutest peab aitama kaasa liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele, püüavad rakenduspartnerid oma rahastamisega tagada piisaval määral sektoritevahelist mitmekesisust, võttes arvesse rakenduspartneri kasutatavaid finantstooteid.

Kestliku taristu poliitikaharu võib suunata toetust ka valdkondlike programmide kaudu (vt punkt 2.9 segarahastamise kohta). Lisaks võib kestliku taristu poliitikaharu investeeringutele antavat toetust kombineerida toetusega, mida antakse jagatud eelarve täitmise alla kuuluvatest fondidest või taaste- ja vastupidavusrahastust.

Kestliku taristu poliitikaharu raames antav toetus peaks andma lisaväärtust, pakkudes juurdepääsu rahastamisele mis tahes järgmisel eesmärgil:

a) saavutada Euroopa tasandil kindlaks määratud, kestliku arenguga seotud poliitilised sihid ja eesmärgid. See on seotud näiteks selliste majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete eesmärkide samaaegse edendamisega nagu keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingute üldjuhtimisega seotud põhimõtete järgimine; (56)

b) toetada taristu kui varaklassi arendamist, edendades kõrgete kestlikkusstandardite järjepidevat kohaldamist (sealhulgas seoses ligipääsetavusega) (57), läbipaistvust ja võrreldavust projektide ettevalmistamise, rahastamismeetodite ning toodete, järelevalve ja andmete valdkonnas;

c) edendada makropiirkondliku ja/või piiriülese mõjuga projekte, mille kulud ja tulud jagunevad mitme liikmesriigi vahel või kus kulud tekivad riiklikul või kohalikul tasandil, kuid kasu saadakse piiriüleselt või liidu tasandil;

d) toetada projekte, mis võtavad arvesse keskkonnaalaseid ja sotsiaal-majanduslikke kulusid ja kasu, mis tulenevad ELi poliitilistest prioriteetidest. See oleks seotud näiteks panusega ühelt transpordiliigilt teisele üleminekusse ja säästvate kütuste kasutamisega transpordisektoris, panusega materjali- ja energiatõhususse ja taastuvenergiasse, õhu- või veekvaliteedi parandamisega, keskkonnakaitsega, elurikkuse pikaajalise kaitse ja taastamisega, kestliku taristu ja looduspõhiste lahendustega, biomajanduse toetamisega, kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega, kultuuripärandi haldamisega, turismiga, hoonete energiatõhususega jne. See hõlmaks ka transpordiveeremi uuendamise ja moderniseerimise lahenduste toetamist;

e) edendada üleeuroopalist transpordivõrgu taristut, seadmeid ja innovatiivset tehnoloogiat, mis on näiteks avalikuks hüveks energia- ja transpordisüsteemile jne. Sellised projektid võivad olla ka peamised tegurid, mis võimaldavad suurendada investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse, energiatõhususse ja tarbimiskajasse, tervishoidu (nt e-tervis ja hoolduslahendused), avalikku haldusse (näiteks e-valitsuse teenustesse), samuti alternatiivkütusel põhinevasse ja koostoimelisse ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse süsteemi;

f) edendada kogu liidus kestlikku digitaalset ühenduvust ning andmeplatvorme ja -taristuid ning projekte, millega toetatakse mitmesuguseid kommunikatsiooni- ja infotehnoloogia tooteid ja teenuseid, millega edendatakse vajaduse korral ELi rahvusvahelist ühendatust, mille puhul kestlikkus kaasneb tähelepanu pööramisega taristu ja seadmete ringlusele;

g) edendada kosmoseteenuseid ja kosmosepõhiseid rakendusi võimaldava kestliku (nii orbiidil kui ka maa peal asuva) kosmosetaristu arendamist ja käitamist;

h) edendada projekte, millest saadav kasu sõltub muudest investeeringutest väärtus- või tarneahelasse või võrgustikku ja/või millega kaasneb suur esmategutseja risk;

i) edendada piiriüleste taristute ja teenuste, sealhulgas digiplatvormide ja -teenuste koostalitlusvõimet;

j) edendada teadustaristu, sealhulgas e-taristute kasutuselevõttu ja koostoimet kogu liidus. Selles valdkonnas tuleb keskenduda selliste vahendite, ressursside ja teenuste turu arengule, mida kogukonnad kasutavad innovatsiooni edendamiseks;

k) muuta siseturu toimimine tõhusamaks ja edendada turupõhiseid investeeringuid erinevate reguleerivate kordade alusel; (58)

l) saavutada kriitiline mass ning rühmad ja koondprojektid, et meelitada ligi erainvestoreid.

Punktides 6.1.1.1–6.1.1.8 kirjeldatud poliitikavaldkondade toetamist võib täiendada kaasnevate meetmetega, mille eesmärk on aidata riigiasutustel ja projektiarendajatel suurendada investeerimisstrateegiate määratlemise, segarahastamise, kavandamise ja projektide rühmitamise suutlikkust.

6.1.1.1. Energiasektori arendamine

Puhta ja säästva taastuvenergia tootmise, tarnimise ja kasutamise toetamisel keskendutakse projektidele, mille puhul tajutakse suurt riski ja kapitalimahukust, et võimaldada taastuvate energiaallikate edasist integreerimist kõikidesse sektoritesse (energia tootmine, küte ja jahutus, transport), ning muudele heiteta ja vähese heitega energiaallikatele ja lahendustele. Toetus võib soovituslikult hõlmata piiriüleseid või avamere taastuvenergiaprojekte (vt ka punkt 6.1.1.7), projekte, mille eesmärk on hoonete süsinikdioksiidiheite vähendamine, taastuvate energiaallikate kasutamist tööstusprotsessides, vähese süsinikdioksiidiheitega gaasi (kooskõlas vesinikustrateegiaga (59) vähese CO2 heitega puhta vesiniku või biometaani) tootmist ja tarnimist (kommertstasandil), täiustatud biokütuste, biomassi ja muude säästvate alternatiivkütuste projekte ning nende kohapealset ladustamist. Toetada tuleks ka kohalikul tasandil juhitavaid taastuvenergiaprojekte, näiteks energiakogukondade eestvõttel läbiviidavaid projekte, mis on sageli tihedalt seotud energiatõhususe suurendamisega. Vajaduse korral võib energiasektori toetamisega aidata kaasa direktiivi (EL) 2018/2001 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, edaspidi „teine taastuvenergia direktiiv“) (60) ning energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määruse (EL) 2018/1999 (edaspidi „energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitlev määrus“) (61) eesmärkide saavutamisele ning energiatõhususe edendamisele investeerimisotsuste tegemisel, sealhulgas liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi (62) kaudu.

Energiatõhususe ja energiasäästu valdkonnas võib anda toetust projektidele, mis on kooskõlas kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Pariisi kokkuleppe raames võetud liidu kohustustega ning millega toetatakse direktiivis 2012/27/EL (63) sätestatud eesmärke (vähendada energianõudlust energiasäästu meetmete ja nõudluse juhtimise kaudu, kohaldada ringmajanduse põhimõtteid, toetada kaugkütet ja energiatootmist koostootmisprojektides, millega vähendatakse energiatarbimist nii, et välditakse kasvuhoonegaaside ja muude saasteainete heidet). Toetada võib ka projekte, mis on seotud renoveerimislaine strateegiaga, (64) eelkõige selle kolme sihtvaldkonnaga: tegelemine energiaostuvõimetuse ja halvimate tõhususnäitajatega hoonete probleemidega; üldkasutatavate hoonete (haridus-, tervishoiu- ja haldushooned) renoveerimine ning kütte ja jahutuse CO2 heite vähendamine. Toetada tuleks hoonete kütte- ja jahutussüsteemide moderniseerimise projekte, kuna neil on ELi hoonefondi CO2 heite vähendamisel suur osa. Ka kohaliku taastuvenergia potentsiaali kasutamine on väga oluline selleks, et vähendada ELi sõltuvust imporditud fossiilkütustest. See tähendab olemasolevate hoonete energiatõhusat renoveerimist, mille eesmärk on suurendada või millega suurendatakse energiatõhusust vastavalt ühele või mitmele direktiivi 2010/31/EL (hoonete energiatõhususe kohta) (65) artikli 10 lõikes 6 sätestatud kriteeriumile – nt saab sellise renoveerimise tulemusel saavutatud paranemist tõendada, kui võrrelda energiatõhususe sertifikaate, mis on väljastatud enne ja pärast renoveerimist, ning väga energiatõhusate uute hoonete ehitamist üksnes juhul, kui need ületavad riiklikke liginullenergiahoonete standardeid (võttes arvesse, et seadusega ette nähtud tähtaja järgi peavad kõik ELis asuvad uued hooned alates 31. detsembrist 2020 olema liginullenergiahooned), sh hoonete ajakohastamist nutivalmis tehnoloogiate abil ja nende integreerimist ühendatud energia-, salvestus-, digi- ja transpordisüsteemi, muu hulgas elektromobiilsuse taristu kasutuselevõtuga kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL (66). Toetust antakse ka projektidele, mis parandavad hoonete energiatõhusust kogu olelusringi vältel, ja projektidele, mis kohaldavad Euroopa säästvate hoonete raamistiku Level(s) (67) näitajaid. Samuti on toetuse eesmärk vähendada ettevõtete energiamahukust protsesside tõhustamisega või väiksema CO2 jalajäljega toodete tootmisega ning arendada innovatiivseid heiteta ja vähese heitega soojusvarustussüsteeme ning elektri ja soojuse koostootmist.

Säästva energia taristu arendamine, arukamaks muutmine ja ajakohastamine on suunatud ülekande- ja jaotustasandile. See tähendab ka ühist huvi pakkuvate projektide toetamist, nagu on sätestatud määruses üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta, (68) energiavõrkude digiteerimist ja ajakohastamist, et hõlbustada taastuvate energiaallikate laialdasemat kasutuselevõttu, ning samuti projekte, mis on seotud nõudluse paindlikkuse ja energia salvestamisega.

InvestEU toetusega edendatakse ka vähese heitega tehnoloogia kasutuselevõttu: projekte, mis hõlmavad süsinikdioksiidi kogumise, transportimise, säilitamise ja/või kasutamise tehnoloogiat, ning taristut, mis on seotud taastuvallikatest elektrienergia ning soojuse ja jahutuse tootmise, vähese süsinikdioksiidiheitega gaaside (nt vesinik) või tööstusprotsessidega, samuti bioenergiatehaseid ja tootmisrajatisi energiasüsteemi ümberkujundamiseks või süsinikdioksiidi eemaldamist.

6.1.1.2. Säästva transporditaristu, seadmete ja innovatiivse tehnoloogia arendamine

Säästva transporditaristu, seadmete ja innovatiivse tehnoloogia arendamise toetus suunatakse säästvate ja ohutute transporditaristute, pealisehitiste, liikuvuslahenduste ja -seadmete ning innovatiivsete tehnoloogiate arendamiseks kooskõlas liidu transpordiprioriteetide, säästva ja aruka liikuvuse strateegiaga (69) ja Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustustega. See hõlmab projekte, millega toetatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) taristu arendamist, olemasoleva taristu ja ühendustaseme komponentide taastamist ja ajakohastamist kõigi transpordiliikide puhul, sealhulgas linnatranspordisõlmed, mere- ja siseveesadamad, lennujaamad, mitmeliigilised terminalid ja nende ühendamine peamiste võrkudega ning TEN-T määruses (70) sätestatud telemaatilised rakendused.

Toetus on esmajärjekorras suunatud TEN-T põhivõrgu projektidele, mis on kindlaks määratud põhivõrgukoridori töökavades, mis käsitlevad puuduvaid ühendusi, kitsaskohti või piiriüleseid ühendusi. See hõlmab vajaduse korral: olemasoleva raudtee-, maantee-, vee- ja lennundustaristu taastamist ja ajakohastamist, ohutuse suurendamist, kasutades asjakohaseid ohutusjuhtimise menetlusi, ning keskkonnategevuse tulemuslikkuse suurendamist, sh digitaalsete transpordijuhtimissüsteemide, nagu ITSi, (71) RISi, (72) ERTMSi (73) ja SESARi, sealhulgas sõiduki seadmestiku kasutuselevõttu ning digitaalset transporditaristut koostalitlusvõimeliseks andmete jagamiseks ja aruandluseks eri transpordiliikide ja sektorite lõikes. See hõlmab ka uute transporditehnoloogiate ja -teenuste arendamist ja kasutuselevõttu, näiteks seoses ühendatud ja autonoomsete transpordiliikidega, integreeritud piletimüügiga ning vähem saastavate sise- ja meretranspordivahenditega (sealhulgas laevadelt pärit naftareostuse ärahoidmist). Samuti hõlmab see toetust TEN-T võrgu kohandamiseks sõjaväelise liikuvuse vajadustega niivõrd, kuivõrd selline taristu vastab nii tsiviil- kui ka sõjalistele vajadustele (kahesugune kasutamine).

Toetus on suunatud ka TEN-T taristuprojektidele, millega nähakse ette vähemalt kahe eri transpordiliigi kasutamine, eelkõige mitmeliigilistele kaubaterminalidele ja logistikaplatvormidele ning reisijateveosõlmedele. Samuti toetatakse mitmeliigilisi ühendusi ja ühenduste lõpuosi (nn viimase versta lõike), mis võimaldavad suunata kauba- või reisijateveo ümber säästvamatele transpordiliikidele, nagu raudteetransport, ühis- ja kollektiivne transport, siseveetransport või lähimerevedu.

Toetada võib aruka ja säästva linnalise liikumiskeskkonna projekte, eelkõige reisijateveo mitmeliigilisi sõlmpunkte, aktiivseid transpordiliike, siseveeteid ja uuenduslikke liikuvuslahendusi, digitaalset transporditaristut transpordiliikide sujuvaks ja tõhusaks ühendamiseks ning aktiivse ja heitevaba liikuvuse taristut. Projektid, mille eesmärk on edendada üleminekut säästvatele transpordiliikidele, peavad keskenduma kasutajate, sealhulgas piiratud liikumisvõimega reisijate ohutuse ja mittediskrimineeriva juurdepääsetavuse parandamisele. Samuti on projektide eesmärk parandada liiklusohutust kooskõlas liidu eesmärgiga likvideerida 2050. aastaks Euroopa teedel surmaga ja raskete vigastustega lõppevad liiklusõnnetused ning pöörata erilist tähelepanu vähem kaitstud liiklejatele, nagu jalgratturid ja jalakäijad.

Transpordiveeremi uuendamisel ja moderniseerimisel tuleb seada esikohale mittediskrimineerivad projektid raudtee-, sisevee- ja meretranspordi veeremi ja laevade ostmiseks. Raudtee- ja siseveetranspordi puhul hõlmab see ka investeeringuid praegusesse veeremisse ja laevadesse, näiteks digitaalsete jõeteabeteenuste seadmete paigaldamist, müra vähendamist, ERTMSiga varustamist ja digitaalsete automaatlülituste paigaldamist. See hõlmab ka lennundus-, laevandus-, mere- ja siseveetranspordi sektori projekte, mis võtavad arvesse kokkusobivust ringmajanduse põhimõtetega ja eesmärki minna üle säästvatele alternatiivkütustele, vähendada igasugust saastet ja aidata tööstusel täita kasvuhoonegaaside heitega seotud tulevasi kohustusi, sealhulgas toetada heitevabasid laevu ning vanade õhusõidukite ja laevade asendamist uue põlvkonna õhusõidukite ja laevadega, millega vähendatakse märkimisväärselt kogu olelusringi heitkoguseid. Lisaks on toetuskõlblikud laevad ning heiteta ja vähese heitega maanteesõidukid (vt allpool lõik alternatiivkütuste taristu kohta).

Raudteetaristu, muude raudteeprojektide, siseveeteede taristu, ühistranspordiprojektide ning meresadamate ja -kiirteede toetust võib anda investeeringutele, millega hoitakse ära kasvuhoonegaaside ning mürgiste saasteainete teke või vähendatakse nende hulka või müra taset. Need investeeringud võivad olla suunatud ka sadama vastuvõturajatistele ja muudele keskkonnakaitsemeetmeid võimaldavatele vahenditele, samuti investeeringutele kombineeritud kestlikku taristusse, sealhulgas väikesemahuliste alternatiivkütusetaristute kasutuselevõtule ja muudele lahendustele, mis vähendavad sadamate üldist CO2 jalajälge. Toetada võib investeeringuid lennujaamataristu ja sellega seotud teenuste (nt maapealne teenindus, maapealne liiklus, õhusõidukid maa peal) keskkonnasäästlikumaks muutmisse, kui välditakse või vähendatakse heidet või müra taset.

Kõigi transpordiliikide puhul võib toetada elektri, vesiniku ning biometaaniga segatud (vahekorras > 50 %) veeldatud või surumaagaasi laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ning vähese heitega ja heitevaba maanteesõidukipargi kasutuselevõttu, samuti aruka ühenduvuse ja koostalitlusvõimeliste teenuste platvormide kasutuselevõttu. Sõidukipargi uuendamisel peaksid uued sõidukid vastama ka kohaldatavatele rangetele ohutusstandarditele. Kui selliseid sõidukeid kasutuselevõtuks moderniseeritakse, tuleb seda teha vastavalt heitevaba väljalasketoru standardile. Toetada võib selliste heiteta ja vähese heitega laevade ja laevastike kasutuselevõttu, mis kasutavad säästvaid alternatiivkütuseid, sealhulgas veeldatud maagaasi, ja õhusõidukeid, mis kasutavad säästvaid energiaallikaid. Laevade moderniseerimine peab võimaldama mere- ja siseveevedudel kasutada säästvaid alternatiivkütuseid või elektrit. Selle valdkonna investeeringute puhul eelistatakse i) sellise üldkasutatava tankimis- ja laadimistaristu kasutuselevõttu, mis võtab arvesse ringmajanduse põhimõtete järgimist; ii) tankimis- ja laadimistaristut, mida kasutavad ametiasutuste või ettevõtjate sõidukid avaliku teenindamise lepingu kohaste avaliku teenindamise kohustuste täitmiseks, ning iii) säästvaid alternatiivkütuseid kasutavate heiteta või vähese heitega kerg- ja raskesõidukite ja laevade või säästvaid energiaallikaid kasutavate vähese heitega õhusõidukite kasutuselevõtmist nii avaliku teenuse osutamiseks kui ka erasõidukipargis. Maanteetaristu peab olema üldsusele piiranguteta juurdepääsetav ja pakkuma võimalust kasutada lihtsaid sihtotstarbelisi makseid (nt pangakaardimakse), et sõidukikasutajad saaksid tankida ja laadida ilma asjaomase ettevõtjaga teenuslepingut sõlmimata. Lisaks tehakse ühiste või riiklike juurdepääsupunktide kaudu kättesaadavaks olemasolevad staatilised ja dünaamilised andmed. Neid üldsuse juurdepääsu nõudeid ei kohaldata juhul, kui laadimis- või tankimistaristu asub eraomaniku juhitavas või käitatavas hoidlas, mis teenindab ainult ettevõtte enda sõidukiparki. Toetada võib lennu-, maismaa- ja veetranspordi jaoks säästvate alternatiivkütuste arendamise, tootmise ja tarnimise taristut, mille kaudu rakendatakse ELi transpordi CO2 heite vähendamise programme (nt algatused „ReFuelEU Aviation“ ja „FuelEU Maritime“).

Linna- ja maapiirkondades võib toetada muid aruka ja säästva liikuvuse projekte, mis on suunatud liiklusohutusele, ligipääsetavusele, heite ja müra vähendamisele ning uute transporditehnoloogiate ja -teenuste arendamisele ja kasutuselevõtmisele, näiteks seoses ühendatud ja autonoomsete transpordiliikide või integreeritud piletimüügisüsteemidega.

InvestEU fondi toetust saab anda ka meetmetele, mille eesmärk on ajakohastada, saavutada või säilitada vastavus standarditele, sealhulgas keskkonna- ja ohutusstandarditele, ning projektidele, mille eesmärk on säilitada või ajakohastada olemasolevat transporditaristut või taastada olemasolev transporditaristu või ohutud parkimisalad ja -rajatised.

6.1.1.3. Keskkond ja ressursid

InvestEU fondi eesmärk on suurendada looduskapitali ja ringmajandusega seotud investeeringuid (74). Lisaks investeeringute keskkonnahoidlikumaks muutmisele punktis 6.1.1.3 loetletud traditsioonilistes taristuvaldkondades, sealhulgas näiteks õhusaastet ja müra, loodust, energiatarbimist ja õnnetusi käsitlevad liikuvusprojektid, hõlmavad investeeringud alljärgnevat.

Toetus veele, sealhulgas joogiveega varustamisele ja kanalisatsioonile, üleujutuste eest kaitsmisele, võrkude tõhususele, lekete vähendamisele, reovee kogumise ja puhastamise taristule, rannikutaristule ja muule veega seotud rohelisele taristule, mis koosneb investeerimisprojektidest ja kaasnevatest teenustest, millega toetatakse maismaa- ja mereveeressursse ning nendega seotud ökosüsteemi teenuseid käsitleva ELi keskkonnapoliitika rakendamist kooskõlas näiteks direktiividega 2008/56/EÜ, (75) 2000/60/EÜ (76) ja 2007/60/EÜ, (77) nõukogu direktiividega 98/83/EÜ, (78) 91/271/EMÜ (79) ja 91/676/EMÜ, (80) määrusega (EL) 2019/1009 (81) ja määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (82). Erilist tähelepanu tuleb pöörata i) veevarustuse ja kanalisatsiooni kättesaadavuse tagamisele kõigi ELi kodanike jaoks ning ehitada valmis energiatõhususe ja lekete vältimise kriteeriumidele vastav joogivee ja reovee puhastamise taristu ja seda hooldada ning ii) vee raamdirektiivi (2000/60/EÜ) ja üleujutuste direktiivi (2007/60/EÜ) järgimise tagamisele, sealhulgas veemajanduskavades ja üleujutusriski maandamise kavades ette nähtud meetmetele, eelkõige investeeringutele, millega tagatakse jõgede hea ökoloogiline seisund, renoveeritakse või täiustatakse olemasolevaid hüdroenergiaallikaid, et suurendada tõhusust ja vähendada keskkonnamõju, ning vähendatakse põllumajandusest, vesiviljelusest ja tööstuslikest allikatest tulenevat hajureostust, tõhusa veekasutuse lahendustele, vee taaskasutamisele kõigis sektorites ja looduspõhistele üleujutusriski maandamise lahendustele.

Toetus jäätmekäitlustaristule, st taristule, mis on vajalik selleks, et toetada liikmesriikides üleminekut ringmajandusele kooskõlas eesmärgiga liikuda ELi jäätmehierarhia rakendamisel kestlikumate lahenduste, eelkõige jäätmetekke vältimise suunas. Ilma et see piiraks InvestEU määruse V lisas sätestatud välistamiskriteeriumide kohaldamist, peaksid investeerimisprojektid hõlmama jäätmekavade ja jäätmetekke vältimise programmide (mis põhinevad jäätmete muudetud raamdirektiivil 2008/98/EÜ) (83) rakendamist, korduskasutamise ja parandamise võrgustike loomist ja toetamist, jäätmete eraldamise ja kogumise süsteemide loomist ning ringlussevõtu kohti (sh biojäätmete ja tekstiiljäätmete liigiti kogumise kohad).

Sellised investeeringud ökosüsteemide ja nende teenuste täiustamisse ja taastamisse, mis peavad keskenduma projektidele, millega edendatakse looduskapitali säilitamist, taastamist, haldamist ja suurendamist elurikkuse ja kohanemise toetamiseks, sealhulgas rohelise ja sinise taristu projektide kaudu. Siia alla kuuluvad ökosüsteemipõhised lahendused probleemidele, mis on seotud näiteks õhu- ja kliimasüsteemide, mere, maismaa, mulla, metsanduse, põllumajanduse, vee ja jäätmete ning transpordi ja energeetikaga. Toetus hõlmab ka meetmeid, mis aitavad saavutada elurikkuse strateegia (84) ja strateegia „Talust taldrikule“ (85) eesmärke toiduainete tootmise väärtusahelate parandamise kaudu (kui need ei kuulu VKEde poliitikaharu kohaldamisalasse). Eelkõige soodustatakse piiriüleseid projekte ja projekte, mis edendavad jätkusuutlikku kultuuripärandit. Toetus võib hõlmata ka tööstusalade (sealhulgas saastunud alade) taastamist säästvaks kasutamiseks.

Säästva arengu toetamine linna-, maa-, ranniku- ja avamerepiirkondade arendamisel ning laiemas biomajanduses peaks hõlmama taristuprojekte, mis ei kuulu mõnda muusse valdkonda ja mis keskenduvad teatavale geograafilisele alale, sealhulgas investeeringuid loodusesse ja looduspõhistesse lahendustesse, mille eesmärk on vältida või kontrollida kasvuhoonegaaside, mürgiste saasteainete, müra ja muu mõju teket või sõltuvust looduskapitalist ja edendada samal ajal üleminekut ringmajandusele. See hõlmab taristuprojekte, mille eesmärk on edendada kaasavaid ja juurdepääsetavaid arukaid linnu ning nende võrgustikke, piirkondi ja sektoreid. Siia kuuluvad ka projektid, mis keskenduvad biomajanduse edendamisele investeeringutega biotoorainel põhinevatesse tööstusharudesse, mere- ja maismaalahendustesse, mis asendavad energiamahukaid või fossiilseid materjale, vesiviljelusse ning sinisesse ja rohelisse biotehnoloogiasse. Toetus võib puudutada ka meresid ja ookeane sinise majanduse ja selle rahastamispõhimõtete, eelkõige taastuva mereenergia ja ringmajanduse kaudu.

Kliimamuutustega seotud meetmete, kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise, sealhulgas loodusõnnetuste ohu vähendamise raames antav toetus hõlmab taristuprojekte, mille eesmärk on kliimamuutustega kohanemine ning praegustele ja tulevastele kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamine. See hõlmab muu hulgas madalate alade ja rannikualade kaitset ning muid meetmeid, mis on seotud merevee taseme tõusu, üleujutuste ennetamise, veevarustuse parema ja jätkusuutliku kasutamise ja põua ennetamisega ning taristu kohandamisega äärmusliku temperatuuriga. See võib hõlmata ka innovatiivset tehnoloogiat, mis aitab suurendada keskkonna vastupanuvõimet kliimamuutuste suhtes või saavutada liidu sotsiaalse kestlikkuse eesmärke või teha mõlemat ning vastab liidu keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalse kestlikkuse standarditele.

Toetus ringmajandussüsteeme rakendavatele projektidele ja ettevõtetele, sealhulgas toorainete jätkusuutlikule tarnimisele, kooskõlas ringmajanduse tegevuskava eesmärkidega (86). See toetus hõlmab muu hulgas projekte, millega integreeritakse tootmisse ja toote olelusringi ressursitõhususe aspektid, ning kõiki strateegiaid, mille eesmärk on tagada, et toodete, varade ja materiaalsete ressursside väärtus oleks võimalikult suur ja kasutusiga võimalikult pikk, samuti eri sektorite ning linna- ja maakogukondade tööstusettevõtete vahel tööstussümbioosi edendavat taristut ja teenuseid ning varade jagamist. See hõlmab ka selliste ringmajanduse ärimudelite kasutamist, mille tulemuseks on dematerialiseerimine, teenustamine, optimaalsem ja tõhusam toote- ja ressursikasutus ning negatiivsete välismõjude internaliseerimine või kõrvaldamine. Investeerimisprojektid peaksid olema suunatud ka meetmetele, mis hõlmavad kogu ringlussevõetud tooraine väärtusahelat, sh suletud ahelas ringlussevõttu, vanade toksiliste ja muude probleemsete kemikaalide ja ainete kõrvaldamist keemilise ringlussevõtu protsessist. Erilist tähelepanu pööratakse sektoritele, mis kasutavad kõige enam ressursse ja kus on suur ringluspotentsiaal, nagu elektroonika ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, akud ja sõidukid, pakendid, plast, tekstiiltooted, hooned ja ehitus ning toit, vesi ja toitained.

Toetus tegevustele, millega toetatakse energiamahukate tööstusharude CO2 heite märkimisväärset vähendamist, sealhulgas suletud ahelaga süsteeme ning energia salvestamist ja süsinikdioksiidi kogumist, transportimist, säilitamist ja kasutamist hõlmavate uuenduslike vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate kasutuselevõttu, ning tegevustele CO2 heite vähendamiseks energia tootmise ja jaotamise ahelas söe ja nafta kasutamise järkjärgulise lõpetamisega ning maagaasi järkjärgulise asendamisega vähese süsinikdioksiidiheitega gaasidega. Samuti edendab see suletud ahelaga ringlussüsteeme energiamahukas materjalitöötluses, nt terase-, alumiiniumi-, plasti- ja tsemenditöötluses, et eemaldada lisandid, mis vähendavad ringlussevõetud materjali väärtust.

6.1.1.4. Kestliku ja turvalise digitaalse ühenduvuse taristu arendamine

Toetus kestliku ja turvalise digitaalse ühenduvuse taristu arendamisele peab keskenduma projektidele, millega toetatakse mitmesuguseid kommunikatsiooni ja infotehnoloogiaga seotud tooteid ja teenuseid. See toetus võib hõlmata näiteks projekte, millega toetatakse taristu üldist kasutuselevõttu (sh maapiirkondades ja äärealadel), ülisuure läbilaskevõimega digitaalvõrkude kasutuselevõttu, sh traadiga ja traadita ühendussüsteemide, sh kiudoptiliste ja 5G-ühendussüsteemide kasutuselevõtmise kaudu, ning investeeringuid, mis on vajalikud teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks“ (87) määratletud liidu digitaalse ühenduvuse strateegiliste eesmärkide saavutamiseks.

Samuti on see suunatud projektidele, mille eesmärk on suurendada liidu võrkude suutlikkust ja vastupidavust (nt kvantturvalised sidevõrgud, piirkondadevaheline ja rahvusvaheline ühenduvus, sh maismaa- ja merekaablite, satelliitsüsteemide, andmekeskuste ning avaliku kaitse ja katastroofiabi võrgustike kaudu) ning toetada peamiste avalike teenuste digiüleminekut.

Samuti on selle eesmärk on toetada jätkusuutlike ja suure läbilaskevõimega omavahel ühendatud pilvetaristute kasutuselevõttu ELis (nt tarkvarapõhiste taristute kasutuselevõtt, et tasakaalustada töökoormuse optimeerimist pilvede vahel, ja keskkonnahoidliku ühenduvuse võrkude kasutuselevõtt pilvetaristute omavaheliseks ühendamiseks) ning edendada parima energiatõhususega Euroopa andmekeskusi, mida toetab nii suurte kui ka väikeste ettevõtete andmekeskuste moderniseerimine (nt uued jahutussüsteemid ja energiahalduslahendused).

Sobivad investeerimisobjektid on ka digitaalse ühenduvuse taristud, mille eesmärk on näiteks optimeerida transpordi- ja energiataristut, energiatarbimist hoonetes, vähendada jäätmeid ja saastet ning optimeerida loodusvarade kasutamist digitaalsete lahenduste abil.

Seejuures tuleb keskenduda projektidele, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heite vältimine ning kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega vastupidava, parandatava, uuendatava ja ringlussevõetava taristu kasutuselevõtmine.

6.1.1.5. Säästva kosmosetaristu arendamine

Toetus uue ja olemasoleva orbiidi- ja maapealse taristu säästvale arendamisele ja ajakohastamisele. See võimaldab muuta kosmosetööstuses kanderaketid ja kosmoseaparaadid (nt satelliidid) ning nendega seotud maapealsed segmendid keskkonnasäästlikumaks. See hõlmab tootmis-, monteerimis-, katsetamis-, käitamis-, hooldus- ja kanderaketirajatisi keskkonnasäästlikumate kosmoseaparaatide, kanderaketisüsteemide ja nendega seotud rajatiste arendamiseks. Siia kuulub ka kosmose keskkonnahoidlikum kasutamine kosmoseaparaatide orbiidilt eemaldamise ja kasutusest kõrvaldamise kaudu.

Toetus liidu kosmoseprogrammi komponentidele ja nendega seotud teenustele ning toetus Euroopa kosmosestrateegia (88) eesmärkidele, et maksimeerida kasu liidu ühiskonnale ja majandusele. See võimaldab arendada sihtotstarbelisi teenuseid ja rakendusi, mis vastavad kasutajate praegustele ja tekkivatele vajadustele, sealhulgas sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu kliimamuutused, säästev areng, ühenduvus ja julgeolek.

6.1.1.6. Säästva turismitaristu arendamine

Toetus säästva turismitaristu ja säästvate turismiteenuste arendamisele peab aitama tugevdada sektori pikaajalist konkurentsivõimet ja toetama projekte, mille eesmärk on üleminek säästvale, innovatiivsele ja digitaalsele turismile.

6.1.1.7. Avamere arendusprojektid süsinikuheite vähendamiseks

Nendes valdkondades peab toetus aitama kaasa avamerel elektri tootmisele, et rahuldada tulevast energianõudlust. Samuti peab see leevendama suurt nõudlust ELi maismaaressursside järele ning parandama vee- ja mereressursside tootlikkust, näiteks vetikate ning muude uute valguallikate tootmist ja kasutamist, mis võivad vähendada survet põllumajandusmaale.

Toetus peab keskenduma järgmiste vahendite kasutuselevõtule:

a) ujuvtuulepargid;

b) sadamate arendamine, et nendest kujuneks transpordisõlmede asemel avameretööstuse teenindamise keskused;

c) avamerevõrgu kaablid, eelkõige vahelduvvooluühendused turbiinidest keskustesse, kust edasi kaldale viivad alalisvooluühendused;

d) laine- ja loodeteenergia seadmed;

e) avamere vesiviljelus.

6.1.1.8. Strateegilised investeeringud elutähtsasse taristusse

Kestliku taristu poliitikaharu raames tehtavad strateegilised investeeringud võivad olla suunatud projektidele, mis aitavad kaasa elutähtsa taristu füüsiliste või virtuaalsete osade või elutähtsa taristu juurde viivate tarneahelate stabiilsusele, talitluskindlusele ja vastupidavusele, või otseselt taristu elutähtsatele elementidele, pidades eelkõige silmas liidu üleminekut rohelisele ja digitaalsele majandusele.

Toetatavad tegevused võivad olla suunatud ka ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele, kes toodavad kaupu ja osutavad teenuseid, mis on olulised punktis 6.1.1.8 loetletud elutähtsa taristu prioriteetide käitamiseks ja hooldamiseks.

Elutähtsa taristuga seotud investeerimistoimingud võivad olla suunatud toimingutele, mis on kooskõlas nõukogu direktiiviga 2008/114/EÜ (89) määratletud Euroopa elutähtsate taristutena, sest liikmesriigid on need valinud vastavalt direktiivi artiklile 3. Toetus võib olla suunatud puhta energia tarneahelatele, nimelt taastuvenergia (nt päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia, tuuleenergia, hüdroenergia, saastevaba vesinik jne) tehnoloogia seadmete tootmisvõimsusele.

Toetatavad tegevused võivad olla suunatud ka Euroopa lennundus-, raudtee-, maantee-, siseveetranspordi ja meretranspordi tarneahelatele, sealhulgas võib toetada investeeringuid transpordiliikide integreerimiseks ja tootmisvõimsuse suurendamiseks.

Digitaristu puhul on strateegilised investeeringud need, mis on tihedalt seotud vastupidava ja turvalise elektroonilise side teenuste osutamise eesmärgiga, sealhulgas ülisuure läbilaskevõimega ühenduvuse ja 5G-võrkude elutähtsate elementidega, kvantkommunikatsiooniga, asjade internetiga, meediaga, internetipõhiste teenuseplatvormidega, turvalise pilvandmetöötlusega, andmetöötluse ja -salvestusega ning nende taristute ja teenuste aluseks olevate väärtusahelatega. Võttes arvesse erinevaid struktuure ja pidevalt arenevaid tehnoloogilisi lahendusi, sealhulgas neid, mis on olulised küberturvalisuse (90) seisukohast, on vaja jälgida digiülemineku muutuvaid vajadusi ning sellise ülemineku turvalisuse, tehnoloogilise sõltumatuse ja vastupidavuse mõõdet andmete edastamisel, kasutamisel ja säilitamisel. Digitaalse valimistaristu ja tundlike rajatistega seotud projektidele suunatud toetuse peamine eesmärk on nende suurem turvalisus, vastupanuvõime ning kaitse pahatahtliku ja häireid põhjustava tegevuse, sealhulgas eelkõige desinformatsiooni, andmevarguse ja küberrünnakute eest.

Investeeringuid side- ja meediataristusse peetakse samuti strateegiliseks niivõrd, kuivõrd need aitavad kaasa sõltumatule Euroopa infosisu tootmisele kooskõlas eesmärgiga kaitsta digitaalajastul liidu demokraatlikke väärtusi ja liikmesriikide suveräänsust, samuti Euroopa infosisu tootmisele, sellega seotud intellektuaalomandi kaitsele ja sellest rahalise kasu saamisele kogu maailmas.

Kosmose elutähtsa taristuga seotud projektid peavad toetama liidu kosmoseprogrammi olemasolevate komponentide ajakohastamist ning ELi uue kosmosetaristu ja -teenuste arendamist. Eelkõige on toetus suunatud järgmistesse valdkondadesse: i) autonoomne, usaldusväärne ja kulutõhus juurdepääs kosmosele Euroopa kanderakettide abil ja selle kasutamine, sealhulgas uuenduslikes valdkondades, nagu korduvkasutatavus, kõrgtehnoloogiline tootmine, uued kosmosetranspordisüsteemid; ii) kosmose jälgimine ja varade kaitse, iii) satelliitside ja ühenduvus ning iv) muud muutuvad vajadused.

Toetada võib ka tegevusi, mille eesmärk on parandada kosmosesüsteemide ja -tehnoloogiate vastupidavust ja konkurentsivõimet ning vähendada väärtusahelate haavatavust.

Toetus kaitsetööstuse taristule võib hõlmata sellise olemasoleva taristu uuendamist või uue taristu paigaldamist, mis on tehnoloogilisest ja tööstuslikust seisukohast vajalik kaitsetehnoloogia ja kaitseotstarbeliste toodete või koolitusrajatiste olelusringi toetamiseks. Need taristud ei ole seotud üksnes tavapäraste õhu-, maismaa- ja merevaldkondadega, vaid ka selliste esilekerkivate valdkondadega nagu teabe-, kosmose- ja kübervaldkond. Neid võib kasutada ka kaitsesüsteemide või -tehnoloogiate, sealhulgas Euroopa Kaitsefondi raames välja töötatud ning kahesuguse kasutusega süsteemide ja tehnoloogiate teadus- ja arendustegevuseks, tutvustamiseks, katsetamiseks ja sertifitseerimiseks. Toetada tuleks rahvusvahelisi projekte, mis on avatud teistest liikmesriikidest pärit kasutajatele. Toetada võib ka projekte, mille eesmärk on rakendada üleeuroopalist digitaalset ja kübervõimekust ning taristut, mis on seotud näiteks virtuaalsete insenertehniliste arenduskeskkondade, digitaalsete katsekeskkondade ja laborite, uute koostööpõhise lahingutegevuse keskkondade, superandmetöötluse, tehisintellekti ja sellega seotud kõrgema taseme digitaaloskustega kaitsevaldkonnas (nt digitaalne laevatehas; sõjaliste süsteemide digitaalne mudel või kaksiksüsteem).

Kriitilise tähtsusega toorainete valdkonnas võivad toetatud investeeringud hõlmata projekte ja toetusesaajaid, kes aitavad suurendada liidu sõltumatust ja vastupanuvõimet e-liikuvuse, akude, taastuvenergia, ravimite, digitaalsete rakenduste ja kaitsevaldkonna tööstuslikes ökosüsteemides. Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud prioriteetsed investeerimisvaldkonnad võivad hõlmata järgmist: magnetite arendamine, magnetites kasutatud haruldaste muldmetallide taaskasutamine, haruldaste muldmetallide rafineerimine, primaarsed maagid ja ringlussevõetud kaevandusjäätmed (boksiit, rauamaak, söejäätmed). Tulevikus võivad tekkida muud kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vajadused.

Ohutu ja jätkusuutliku toiduainetega varustamise tagamiseks võib toetada asjakohaseid investeeringuid näiteks transporti, logistikasse, toiduahela detsentraliseeritud taristusse ja klastrite loomisse toiduainetega varustamise valdkonnas.

6.1.2. Võimalike finantstoodete omadused

Kestliku taristu poliitikaharu raames antava toetusena pakutakse kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud rahastamist laenude, tagatiste, muude rahastamisvormide või krediidikvaliteedi parandamise, kvaasiomakapitali ja omakapitali kaudu rahastamise vormis. Eesmärk on lihtsustada juurdepääsu projekti rahastamisele ja finantsnõustamisele. Finantstooted peavad olema kõnealuse poliitikaharuga hõlmatud eri valdkondades horisontaalselt kättesaadavad või suunatud konkreetsete prioriteetsete poliitikaeesmärkide saavutamiseks, sealhulgas temaatiliste finantstoodete raames.

Finantstooteid tuleb arendada vastavalt prioriteetsetele poliitikaeesmärkidele ja turu vajadustele.

6.1.2.1. Kaasatavad finantsvahendajad

a) Võla kaudu rahastamine

Taotluse võivad esitada mis tahes liiki finantsvahendajad, sealhulgas riiklikud tugipangad ja muud avalik-õiguslikud vahendajad, kommertspangad, tagatisühingud, eri liiki võlafondid, mis pakuvad kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud rahastamist, ning liisinguettevõtjad, kes suudavad pakkuda rahastamist kestliku taristu poliitikaharu valdkondades täielikus kooskõlas kohaldatavate siseriiklike ja liidu õigusaktidega ning finantsmääruse asjakohaste nõuetega.

b) Omakapitali kaudu rahastamine

Taotluse võivad esitada avalik-õiguslikud või eraõiguslikud finantsvahendajad või registreeritavad üksused, fondifondid, erakapitalifondid, riskikapitalifondid, kaasinvesteerimisvahendid ja riskivõlafondid, mis suudavad pakkuda omakapitali kaudu rahastamist kestliku taristu poliitikaharu valdkondades täielikus kooskõlas kohaldatavate siseriiklike ja ELi õigusaktidega