I LISA

GRAAFILISE OTSTARBEGA PABERILE ELI ÖKOMÄRGISE ANDMISE KRITEERIUMID

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Kriteeriumide eesmärk on eelkõige vähendada mürgiste või eutrofeeruvate ainete heidet vette ning energiatarbimisega seotud keskkonnakahju ja -riske (kliimamuutused, hapestumine, osoonikihi kahanemine, taastumatute ressursside ammendumine). Seda arvestades on kriteeriumide eesmärk:

— vähendada energiatarbimist ja sellega seotud õhkuheidet;

— vähendada keskkonnakahju, vähendades vetteheidet ja jäätmeteket;

— vähendada ohtlike kemikaalide kasutamisega seotud keskkonnakahju ja -riske ning

— kaitsta metsa, nõudes, et ringlussevõetud ja esmased kiud hangitakse säästvalt majandatavatest metsadest ja piirkondadest.

Graafilise otstarbega paberile ELi ökomärgise andmise kriteeriumid hõlmavad järgmist:

1. vette- ja õhkuheide;

2. energiakasutus;

3. kiud: ressursside säilitamine, säästev metsamajandamine;

4. piiratud kasutusega ohtlikud ained ja segud;

5. jäätmekäitlus;

6. kasutuskõlblikkus;

7. pakendil esitatav teave;

8. ELi ökomärgisel esitatav teave.

Ökoloogilised kriteeriumid hõlmavad paberimassi tootmist, sh kõiki toiminguid alates esmase või ringlussevõetud kiu jõudmisest tootmiskohta kuni paberimassi väljaviimiseni paberimassivabrikust. Paberitootmise ökoloogilised kriteeriumid hõlmavad kõiki paberivabrikus tehtavaid toiminguid alates paberimassi ettevalmistamisest graafilise otstarbega paberi valmistamiseks kuni alusrulli kerimiseni.

Ökoloogilised kriteeriumid ei hõlma tooraine (nt puidu), paberimassi või paberi vedu ega pakendamist. Samuti ei hõlma need paberi edasist töötlemist.

Hindamine ja kontroll: iga kriteeriumi kohta on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotlejalt nõutakse kriteeriumide täitmise tõendamiseks kinnituste, dokumentide, analüüside, katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad tõendusmaterjalid pärineda vastavalt vajadusele taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või nende tarnija(te)lt.

Pädevad asutused tunnustavad eeskätt selliste asutuste poolseid tunnistusi ja kontrolle, mis on akrediteeritud vastavalt katse- ja kalibreerimislaborite asjakohasele ühtlustatud standardile, ning selliste asutuste tehtud kontrolle, mis on akrediteeritud vastavalt tooteid, protsesse ja teenuseid sertifitseerivate asutuste asjakohasele ühtlustatud standardile.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid kui need, mis on iga kriteeriumi jaoks esitatud, tingimusel et taotlust hindav pädev asutus tunnistab nende samaväärsust.

Vajaduse korral võib pädev asutus kriteeriumide täitmise kontrollimiseks nõuda tõendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle või kohapealseid külastusi.

Graafilise otstarbega paberi toode peab vastama kõigile vastavatele kriteeriumidele riigis, kus seda turule lastakse. Taotleja peab kinnitama toote vastavust sellele nõudele.

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „õhkkuiv tonn“– tonn õhkkuiva (air dry tonne, ADt) paberimassi, 90 % kuivusega;

2) „tselluloos“– kiudmaterjal, mis on saadud, kui toorainest eemaldatakse märkimisväärne osa mittetselluloosseid ühendeid, mida on võimalik eemaldada keemilise töötlemisega (keetmine, ligniinist vabastamine, pleegitamine);

3) „CMP“– keemilis-mehaaniline paberimass (chemimechanical pulp);

4) „CTMP“– keemilis-termomehaaniline paberimass (chemithermomechanical pulp);

5) „trükivärvist puhastatud paberimass“– ringlussevõetavast paberist valmistatud paberimass, millest on eemaldatud trükivärv ja muud saasteained;

6) „värvained“– tugeva värvusega või fluorestseeriv orgaaniline materjal, mis annab substraadile värvi selektiivse absorbeerimise teel. Värvained on lahustuvad ja/või läbivad lisamisprotsessi, mille käigus hävib vähemalt ajutiselt värvaine kristallstruktuur. Värvained kinnistuvad substraadile absorptsiooni, lahustumise või mehhaanilise kinnitamise või iooniliste või kovalentsete keemiliste sidemete moodustumise teel;

7) „ECF-paberimass“– elementaarse kloorita (elemental chlorine-free) pleegitatud paberimass;

8) „integreeritud tootmine“– paberimassi ja paberi tootmine samas tootmiskohas. Paberimassi tavaliselt enne paberi või papi tootmist ei kuivatata. Paberi/papi tootmine on vahetult seotud paberimassi tootmisega;

9) „puitmassipõhine paber või papp“– paber või papp, mille kiukoostise põhikomponent on puitmass;

10) „metallipõhised pigmendid ja värvained“– värvained ja pigmendid, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi asjaomast (asjaomaseid) metalliühendit (-ühendeid);

11) „integreerimata tootmine“– turustatava paberimassi tootmine vabrikus, milles ei ole paberimasinaid, või paberi/papi tootmine üksnes muudes tehastes toodetud (turustatavast) paberimassist;

12) „paberimasina praakmaterjal“– paberimaterjal, mis on paberimasina tööprotsessi käigus kõrvaldatud, kuid mille omadused võimaldavad seda kohapeal korduskasutada samas tootmisprotsessis, mille käigus see saadi. Käesoleva otsuse tähenduses ei hõlma see mõiste edasise töötlemise protsesse, mida käsitatakse paberimasina omadest eraldi protsessidena;

13) „pigmendid“– värvilised, mustad, valged või fluorestseerivad orgaanilised või anorgaanilised tahkete osakestena esinevad ained, mis tavaliselt ei lahustu neid sisaldavas kandeaines või substraadis ja mida kandeaine ega substraate füüsikaliselt ega keemiliselt oluliselt ei mõjuta. Need ained muudavad toote välimust selektiivse absorbeerimise ja/või valguse hajutamise teel. Pigmendid hajutatakse tavaliselt kandeaines või substraadis, et võimaldada kasutust nt trükivärvide, värvide, plasti või muu polümeerse materjali tootmisel. Värvimisprotsessi käigus säilib pigmentide kristalli- või osakeste struktuur;

14) „ringlussevõetud kiud“– kiud, mis on eraldatud tootmisprotsessis jäätmevoost või mille on tekitanud asjaomast toodet lõpptarbijana kasutavad kodumajapidamised või äri- ja tööstusettevõtted ning asutused. Neid kiude ei saa enam ettenähtud eesmärgil kasutada. Mõiste ei hõlma sellise tootmisprotsessis tekkiva materjali uuestikasutamist, mida on võimalik samas tootmisprotsessis taaskasutada (st paberimasina praakmaterjali, mis on kas oma toodetud või ostetud);

15) „TCF-paberimass“– täiesti kloorivaba (totally chlorine-free) pleegitatud paberimass;

16) „TMP“– termomehaaniline paberimass (thermomechanical pulp).

ELI ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

Kriteerium 1 – vette- ja õhkuheide

Eeltingimus on, et paberimassi ja paberi tootmise koht peab vastama kõigile asukohariigi vastavatele õiguslikele nõuetele.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab vastavuskinnituse, mida toetavad paberimassi tarnija(te)lt saadud asjakohased dokumendid ja kinnitused.

Kriteerium 1a. Keemiline hapnikutarve (KHT), väävel (S), NOx, fosfor (P)

See nõue on seotud teabega heite kohta teatava kontrollväärtuse suhtes. Tegeliku heite ja kontrollväärtuse suhe moodustab heitealase hinde.

Ühegi üksiku heitenäitaja hinne ei tohi ületada 1,3.

Ühelgi juhul ei tohi punktide summa (Pkokku = PKHT + PS + PNOx + PP) ületada väärtust 4,0.

Integreerimata tootmise korral esitab taotleja arvutuse, mis hõlmab nii paberimassi kui ka paberi tootmist.

Paberimassi ja paberi ühes kohas tootmise puhul arvutatakse PKHT järgmiselt (täpselt samamoodi arvutatakse ka PS, PNOx ja PP).

Iga kasutatud paberimassi i puhul mõõdetud keemilise hapnikutarbega ainete heide (edaspidi „KHT-heide“) (KHTpaberimass i, väljendatud kilogrammides õhkkuiva tonni kohta) kaalutakse iga kasutatud paberimassi osaga (õhkkuiva paberimassi i massiga tonnides) ja kaalutud väärtused liidetakse kokku. Õhkkuiva tonni puhul eeldatakse, et paberimassi kuivainesisaldus on 90 % ja paberi oma 95 %.

Seejärel liidetakse paberimassiga seotud kaalutud KHT-heide paberitootmisega seotud mõõdetud KHT-heitega ning saadakse üldine KHT-heide (KHTkokku).

Paberimassi tootmise puhul arvutatakse KHT kaalutud kontrollväärtus samal viisil, st iga kasutatud paberimassi kaalutud kontrollväärtuste summana, mis lisatakse paberitootmisega seotud kontrollväärtusele, et saada KHT üldine kontrollväärtus (KHTkontroll kokku). Tabelis 1 on esitatud iga kasutatud paberimassi liigiga ja paberitootmisega seotud kontrollväärtused.

Üldine KHT-heide jagatakse KHT üldise kontrollväärtusega järgmise valemi abil:

Tabel 1

Paberimassi liikidega ja paberitootmisega seotud heite kontrollväärtused

Paberimassi liik/paber Heide (kg õhkkuiva tonni kohta) KHT kontrollväärtus P kontrollväärtus S kontrollväärtus NOx kontrollväärtus Pleegitatud tselluloos (muu kui sulfittselluloos) 16,00 0,025 0,09 (1) 0,35 1,60 Pleegitatud tselluloos (sulfittselluloos) 24,00 0,04 0,75 1,60 Magnefiittselluloos 28,00 0,056 0,75 1,60 Pleegitamata tselluloos 6,50 0,016 0,35 1,60 CTMP/CMP 16,00 0,008 0,20 0,25/0,70 (2) TMP/defibröörpuitmass 3,00/5,40 (3) 0,008 0,20 0,25 Ringlussevõetud kiust paberimass, millest ei ole trükivärvi eemaldatud 1,10 0,006 0,20 0,25 Ringlussevõetud kiust paberimass, millest on trükivärv eemaldatud 2,40 0,008 0,20 0,25 Paberivabrik (kg/t) 1,00 0,008 0,30 0,70

Kui tehases toodetakse koos soojust ja elektrit, võib koguheitest lahutada tootmiskohas elektritootmisel tekkinud S- ja NOx-heite. Elektritootmisel tekkinud heite osa võib arvutada järgmise valemiga:

2 × (MWh (elekter))/[2 × MWh (elekter) + MWh (soojus)]

Elekter selles võrrandis tähendab koostootmisjaamas toodetud elektrit. Soojus selles võrrandis tähendab soojuse kogutoodangut, mis suunatakse koostootmisjaamast paberimassi/paberi tootmisse.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kriteeriumi täitmist näitavad üksikasjalikud arvutused ja katseandmed ning asjakohased tõendavad dokumendid, sh katseprotokollid, milles on järgitud korrapärase või pideva seire otstarbel kasutatavaid standardseid katsemeetodeid (või võrdväärseid standardmeetodeid, mida pädev asutus peab vastuvõetavaks samaväärse teadusliku tasemega andmete saamiseks): KHT: ISO 15705 või ISO 6060; NOx: EN 14792 või ISO 11564; S (vääveloksiidid): EN 14791 või EPA nr 8; S (redutseeritud väävel): EPA nr 15A, 16A või 16B; S sisaldus naftas: ISO 8754; S sisaldus kivisöes: ISO 19579; S sisaldus biomassis: EN 15289; P koguheide: EN ISO 6878.

Heite seireks võib kasutada ka kiirkatseid, tingimusel et heidet kontrollitakse korrapäraselt (nt korra kuus) vastavate eespool nimetatud standardite või sobivate võrdväärsete standardite alusel. KHT-heite puhul peetakse vastuvõetavaks orgaanilise süsiniku kogusisalduse analüüsil põhinevat pidevat seiret, tingimusel et asjaomase tootmiskoha puhul on kindlaks tehtud korrelatsioon orgaanilise süsiniku kogusisalduse ja KHT kohta saadud tulemuste vahel.

Kui tegevusloas ei ole teisiti kindlaks määratud, on vähim mõõtmissagedus KHT-heite puhul korra päevas ja P koguheite puhul korra nädalas. S- ja NOx-heidet mõõdetakse igal juhul pidevalt (katelde puhul, mille võimsus ületab 50 MW) või korrapäraselt (vähemalt korra aastas katelde ja kuivatite puhul, mille võimsus 50 MW või väiksem).

Esitatakse aasta keskmised andmed, v.a juhul, kui:

— tootmine toimub piiratud aja jooksul;

— tootmistehas on uus või ümberehitatud – sel juhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust tehase püsiva töö päeva.

Mõlemal juhul võib andmed lugeda vastuvõetavaks vaid juhul, kui need esindavad vastavat tootmist ja iga heitenäitaja kohta on tehtud piisav arv mõõtmisi.

Tõendavates dokumentides esitatakse mõõtmissagedus ning KHT, P koguheite, S ja NOx punktide arvutus.

Õhkuheite arvutamisel võetakse arvesse paberimassi ja paberi tootmisega, sh väljaspool tootmiskohta auru genereerimisega seotud S ja NOx koguheidet, v.a elektritootmise arvele jääv heide. Mõõdetakse muu hulgas utilisaatorkateldest, lubjapõletusahjudest, aurukateldest ja tugevalõhnaliste gaaside põletusahjudest lähtuvat heidet. Arvesse võetakse ka hajusheidet. Väävli (S) õhkuheite väärtuste deklareerimisel esitatakse andmed nii väävli oksüdeeritud kui ka redutseeritud vormide kohta. Arvesse võetakse ka naftast, kivisöest ja muudest teadaolevalt väävlit sisaldavatest välistest kütustest soojusenergia tootmisega tekkivat väävliheidet, kusjuures selle heite taseme võib mõõtmise asemel ka arvutada.

Vetteheidet mõõdetakse filtreerimata ja settimata proovides, mis võetakse vabriku reoveepuhasti heitvee väljajuhtimise punktis. Kui vabriku heitvesi suunatakse asula või muu kolmanda isiku reoveepuhastisse, analüüsitakse filtreerimata ja settimata proove, mis on võetud vabriku heitvee kanalisatsioonivõrku väljajuhtimise punktis, ning tulemused korrutatakse kõrvaldamistõhususe standardteguriga, mida rakendatakse kõnealuse asula või kolmanda isiku reoveepuhasti suhtes. Kõrvaldamistõhususe tegur põhineb kõnealuse asula või muu kolmanda isiku reoveepuhasti käitajalt saadud teabel.

Kui integreeritud vabriku puhul on paberimassi ja paberi tootmisega seotud heite kohta raske eraldi andmeid saada ning paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas vaid üldine heitkogus, märgitakse paberimassi(de) tootmisega seotud heite koguseks null ning kõnealust üldist heitkogust võrreldakse asjaomase paberimassi ja paberi tootmise kombineeritud kontrollväärtustega. Valemis tuleb arvesse võtta iga sellise paberimassi osakaalu, millele on antud tabelis 1 esitatud konkreetne kontrollväärtus.

Kriteerium 1b. Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (adsorbable organic halogens, AOX)

See kriteerium on seotud elementaarse kloorita paberimassiga (ECF-paberimassiga).

ELi ökomärgisega tähistatud graafilise otstarbega paberis kasutatud ühegi paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ei tohi ületada 0,17 kg õhkkuiva tonni kohta.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab nende katsete protokollid, milles on järgitud AOX määramise katsemeetodit ISO 9562 või võrdväärseid meetodeid, kriteeriumi täitmist näitavad üksikasjalikud arvutused ja asjakohased tõendavad dokumendid.

Taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse, mida toetab loetelu, kus on märgitud paberimasside segus kasutatud eri ECF-paberimassid, neist igaühe osakaal ja neist igaühega seotud AOX-heide (kg AOX tonni õhkkuiva paberimassi kohta).

Tõendavatesse dokumentidesse märgitakse mõõtmissagedus. AOXi mõõdetakse üksnes sellise tootmise korral, kus paberimassi pleegitamiseks kasutatakse klooriühendeid. AOXi ei tule mõõta heitvees, mis tekib integreerimata paberitootmisel või paberimassi tootmisel ilma pleegitamata või juhul, kui pleegitamiseks kasutatakse kloorivabu aineid.

AOX vetteheidet mõõdetakse filtreerimata ja settimata proovides, mis võetakse vabriku reoveepuhasti heitvee väljajuhtimise punktis. Kui vabriku heitvesi suunatakse asula või muu kolmanda isiku reoveepuhastisse, analüüsitakse filtreerimata ja settimata proove, mis on võetud vabriku heitvee kanalisatsioonivõrku väljajuhtimise punktis, ning tulemused korrutatakse kõrvaldamistõhususe standardteguriga, mida rakendatakse kõnealuse asula või kolmanda isiku reoveepuhasti suhtes. Kõrvaldamistõhususe tegur põhineb kõnealuse asula või muu kolmanda isiku reoveepuhasti käitajalt saadud teabel.

Heite kohta esitatav teave on vähemalt korra kahe kuu tagant tehtud mõõtmiste tulemuste aasta keskmine väärtus. Uue või ümberehitatud tootmistehase puhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust tehase püsiva töö päeva. Mõõtmised peavad olema asjaomase tootmise suhtes esindavad.

Kui taotleja ei kasuta ECF-paberimassi, piisab vastava kinnituse esitamisest pädevale asutusele.

Kriteerium 1c. CO2

Selliste fossiilkütuste süsinikdioksiidiheide, mida kasutatakse nii tootmiskohas kui ka mujal tootmisprotsessides kasutatava soojuste ja elektri tootmiseks, ei tohi ületada järgmisi piirnorme:

1) 1 100 kg CO2 ühe tonni paberi kohta, mis on valmistatud üksnes trükivärvist puhastatud/ringlussevõetud paberimassist;

2) 1 000 kg CO2 ühe tonni paberi kohta, mis on valmistatud üksnes tselluloosist;

3) 1 600 kg CO2 ühe tonni paberi kohta, mis on valmistatud üksnes mehaanilisest paberimassist.

Paberi jaoks, mis koosneb tselluloosist, ringlussevõetud ja mehaanilisest paberimassist mis tahes kombinatsioonis, arvutatakse iga segus sisalduva paberimassi liigi osakaalu arvestades kaalutud piirnorm. Tegeliku heiteväärtuse saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmisega seotud heide, võttes arvesse kasutatud paberimasside segu.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kriteeriumi täitmist tõendavad andmed ja üksikasjalikud arvutused ning asjakohased tõendavad dokumendid.

Paberimassi tootja esitab taotlejale iga kasutatava paberimassi kohta üheainsa CO2-heite väärtuse (kg CO2 õhkkuiva tonni kohta). Taotleja omakorda esitab asjaomas(t)e paberimasina(te) kohta, millega ELi ökomärgisega graafilise otstarbega paberit toodetakse, üheainsa CO2-heite väärtuse. Integreeritud vabriku kohta võib esitada paberimassi ja paberi tootmisega seotud CO2-heite andmed ühe väärtusena.

Suurima lubatud CO2-heite määramiseks määrab taotleja kindlaks paberimasside segu koostise paberimassi liikide (st tselluloos, ringlussevõetud ja mehaaniline paberimass) poolest.

Tegeliku CO2-heite arvutamiseks määrab taotleja kindlaks paberimasside segu koostise üksikute tarnitud paberimasside poolest, arvutab ipaberimassi tootmisega seotud kaalutud keskmise CO2-heite ning lisab saadud väärtuse paberimasina(te) CO2-heitele.

CO2-heite andmed peavad kajastama kõigi paberimassi ja paberi tootmisel kasutatud taastumatute kütuste allikaid, sh nii tootmiskohas kui ka mujal elektritootmisest tulenev heide.

Kütuste heitekoefitsiente kasutatakse kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 601/2012 (4) VI lisaga.

Võrguelektri puhul kasutatakse arvutamiseks heitekoefitsienti 384 (kg CO2/MWh) kooskõlas energiamõjuga toodete ökodisaini metoodikaga (5).

Arvutamise või massibilansi periood hõlmab 12kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmistehase puhul peavad arvutused hõlmama vähemalt 45 järjestikust tehase püsiva töö päeva. Arvutused peavad olema asjaomase tootmise suhtes esindavad.

Võrguelektri puhul kasutatakse eespool esitatud väärtust (Euroopa keskmine), v.a siis, kui taotleja esitab dokumendid, milles on määratud kindlaks keskmine väärtus tema elektritarnijate puhul (lepingulised tarnijad); sel juhul võib taotleja esitatud väärtuse asemel kasutada kõnealust keskmist väärtust. Kriteeriumi täitmise tõendamiseks kasutatavate dokumentide hulgas on tehnilised kirjeldused, mis sisaldavad seda keskmist väärtust (st lepingu koopia).

CO2-heite arvutamisel arvestatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kogus, mis on ostetud ja tootmisprotsessis kasutatud, CO2-heite vabaks. Taotleja esitab asjakohased dokumendid selle kohta, et vabrikus on kõnealust energiat tõepoolest kasutatud või see on sinna sisse ostetud.

Kriteerium 2 – energiakasutus

See nõue on seotud teabega, mis käsitleb paberimassi ja paberi tootmise tegelikku energiakasutust konkreetse kontrollväärtuse suhtes.

Energiatarbimine hõlmab soojuse tootmiseks vajalikku elektri- ja kütusetarbimist, mida väljendatakse punktides (Pkokku) järgmiselt.

Punktide summa (Pkokku = PE + PK) ei tohi ületada 2,5.

Tabelis 2 on esitatud kontrollväärtused energiatarbimise arvutamiseks.

Paberimasside segu korral kaalutakse soojuse tootmiseks vajaliku elektri- ja kütusetarbimise kontrollväärtus iga kasutatud paberimassi osaga (õhkkuiva paberimassi i mass tonnides) ja kaalutud väärtused liidetakse kokku.

Kriteerium 2a. Elektritarbimine

Paberimassi ja paberi tootmisega seotud elektritarbimist väljendatakse punktides (PE) järgmiselt.

Arvutamine paberimassi tootmise puhul: iga kasutatava paberimassiga i seotud elektritarbimine (Epaberimass,i, kWh õhkkuiva tonni kohta) arvutatakse järgmiselt:

Epaberimass,i = käitises toodetud elekter + ostetud elekter – müüdud elekter.

Arvutus paberitootmise puhul: paberitootmisega seotud elektritarbimine (Epaber) arvutatakse samamoodi:

Epaber = käitises toodetud elekter + ostetud elekter – müüdud elekter.

Punktide üldsumma (PE) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmise kohta saadud punktid järgmiselt:

Kui integreeritud vabriku puhul on paberimassi ja paberi tootmisega seotud elektritarbimise kohta raske eraldi andmeid saada ning paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas vaid üldväärtus, märgitakse paberimassi(de) tootmisega seotud elektritarbimiseks null ning paberivabriku näitaja hõlmab nii paberimassi kui ka paberi tootmisega seotud väärtust.

Kriteerium 2b. Soojuse tootmiseks vajalik kütusetarbimine

Paberimassi ja paberi tootmisega seotud kütusetarbimist väljendatakse punktides (PK) järgmiselt.

Arvutamine paberimassi tootmise puhul: iga kasutatava paberimassiga i seotud kütusetarbimine (Kpaberimass,i, kWh õhkkuiva tonni kohta) arvutatakse järgmiselt:

Kpaberimass,i = käitises toodetud kütus + ostetud kütus – müüdud kütus – 1,25 × käitises toodetud elekter.

Märkus

1. Mehaanilise paberimassi puhul ei ole vaja arvutada K paberimass,i väärtust (ega selle osa paberimassi P K väärtuses), v.a juhul, kui see on turustatav õhkkuiv mehaaniline paberimass, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %.

2. Müüdud soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogus lisatakse eespool esitatud võrrandis märgitud müüdud kütusekogusele.

Arvutus paberitootmise puhul: paberitootmisega seotud kütusetarbimine (Kpaber, kWh õhkkuiva tonni kohta) arvutatakse samamoodi:

Kpaber = käitises toodetud kütus + ostetud kütus – müüdud kütus – 1,25 × käitises toodetud kütus.

Punktide üldarvu (PK) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmise kohta saadud punktid järgmiselt:

Tabel 2

Elektri- ja kütusetarbimise kontrollväärtused

Paberimassi liik Kütusetarbimine (kWh õhkkuiva tonni kohta) Fkontroll Elektritarbimine (kWh õhkkuiva tonni kohta) Ekontroll Mitte-õk tt Õk tt Mitte-õk tt Õk tt Tselluloos 3 650 4 650 750 750 Termomehaaniline paberimass (TMP) 0 900 2 200 2 200 Defibröörpuitmass (sh kiudpuitmass) 0 900 2 000 2 000 Keemilis-termomehaaniline paberimass (CMTP) 0 800 1 800 1 800 Ringlussevõetud paberimass 350 1 350 600 600 Paberiliik kWh/t Pinnakatteta kvaliteetpaber, ajakirjapaber (SC), ajalehepaber 1 700 750 Pinnakattega kvaliteetpaber, pinnakattega ajakirjapaber (LWC, MWC) 1 700 800 õk tt – õhkkuiv turustatav paberimass

Hindamine ja kontroll (nii elektri kui ka kütuse puhul): taotleja esitab kriteeriumi täitmist näitavad üksikasjalikud arvutused ja kõik asjakohased tõendavad dokumendid. Seega tuleb esitatavate andmete hulgas märkida ka elektri ja kütuse kogutarbimine.

Taotleja arvutab kogu paberimassi ja paberi tootmisel kasutatud sisendenergia (jaguneb soojusenergiaks/kütusteks ning elektrienergiaks), sh energia, mis on kasutatud ringlussevõetud paberimassi tootmiseks kasutatavatest paberijäätmetest trükivärvi eemaldamisel. Energiatarbimise arvutamisel ei võeta arvesse tooraine veoks, paberi edasiseks töötlemiseks ja pakendamiseks kulutatud energiat.

Soojusenergia üldkoguse arvutamisel arvestatakse ka kõiki ostetud kütuseid. Arvesse võetakse ka käitisesiseste protsessidega seotud vedelike ning jääkide ja jäätmete (nt puidujäätmed, saepuru, vedelikud, paberijäätmed, praakpaber) põletamisel regenereeritud soojusenergiat, samuti käitises elektri tootmisel saadud soojusenergiat. Taotleja peab soojusenergia üldkoguse arvutamisel arvesse võtma siiski ainult 80 % nendest allikatest pärit soojusenergiast.

Elektrienergia tähendab kogu võrgust käitisesse sisenevat ja seal toodetud elektrienergiat. Reovee puhastamiseks kasutatud elektrit ei ole vaja arvestada.

Kui elektri kasutamisel soojusallikana tekib ka auru, arvutatakse aurustumissoojus, jagatakse see 0,8ga ja liidetakse kogu kütusetarbimisele.

Kui integreeritud vabriku puhul on paberimassi ja paberi tootmisega seotud kütusetarbimise (soojusenergia) kohta raske eraldi andmeid saada ning paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas vaid üldine näitaja, märgitakse paberimassi(de) tootmisega seotud kütusetarbimiseks (soojusenergiaks) null ning paberivabriku näitaja hõlmab nii paberimassi kui ka paberi tootmisega seotud näitajat.

Kriteerium 3 – kiud: ressursside säilitamine, säästev metsamajandamine

Toorainena kasutatav kiud võib olla ringlussevõetud või esmane kiud.

Esmane kiud ei tohi olla saadud geneetiliselt muundatud liikidest.

Kõigil kiududel peavad olema kehtivad järelevalveahela sertifikaadid, mis on välja antud sõltumatu kolmanda osalise sertifitseerimissüsteemi, nt metsahoolekogu (Forest Stewardship Council, FSC), metsade sertifitseerimise toetusprogrammi (Programme for the Endorsement of Forest Certification, PEFC) või samaväärse süsteemi kaudu, või selle kohta peavad olema ringlussevõetava paberi saatelehed kooskõlas standardiga EN 643.

Vähemalt 70 % toote või tootmisliini jaoks ettenähtud kiust peab olema pärit säästva metsamajandamise põhimõtetel majandatavatest metsadest ja piirkondadest, mis vastavad asjakohase sõltumatu järelevalveahelasüsteemi nõuetele, ja/või olema saadud ringlussevõetud materjalidest.

Ringlussevõetud kiu sisalduse arvestus ei hõlma selliste jäätmematerjalide uuestikasutamist, mida on võimalik taaskasutada samas protsessis, mille käigus need tekkisid (st paberimasina praakmaterjali, mis on kas oma toodetud või ostetud). Küll aga võib ringlussevõetud kiu sisalduse arvestuses arvesse võtta edasise töötlemise käigus tekkinud praakmaterjali (oma toodetud või ostetud), kui nende kohta on olemas standardile EN 643 vastavad saatelehed.

Sertifitseerimata esmase materjali suhtes rakendatakse kontrollisüsteemi, millega tagatakse, et materjal on seaduslikult hangitud ja vastab kõigile muudele nõuetele, mis sertifitseerimissüsteemi raames on sertifitseerimata materjali suhtes kehtestatud.

Metsamajandamise ja/või järelevalveahela sertifikaate välja andvad sertifitseerimisasutused peavad olema asjaomase sertifitseerimissüsteemi raames akrediteeritud või tunnustatud.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele vastavuskinnituse, mida toetavad kehtiv, sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela sertifikaat ELi ökomärgisega graafilise otstarbega paberi tootjalt ning sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela sertifikaadid kõigi esmaste kiudude kohta, mida on tootes või tootmisliinil kasutatud. Sõltumatu sertifitseerimisena tunnustatakse sertifitseerimist FSC, PEFC või muu samaväärse kolmanda osalise süsteemi kaudu. Kui kasutatud on ringlussevõetud kiudu ja esitatud ei ole FSC, PEFC või samaväärse süsteemi kohaseid väited ringlussevõetud materjali kohta, kasutatakse tõendamiseks standardile EN 643 vastavaid saatelehti.

Taotleja esitab auditeeritud raamatupidamisdokumendid, mis tõendavad, et vähemalt 70 % toote või tootmisliini jaoks ettenähtud kiust on pärit säästva metsamajandamise põhimõtetel majandatavatest metsadest ja piirkondadest, mis vastavad asjakohase sõltumatu järelevalveahelasüsteemi nõuetele, ja/või on saadud ringlussevõetud materjalidest.

Kui toote või tootmisliini puhul on kasutatud sertifitseerimata esmast materjali, tuleb tõendada, et sellise materjali osa ei ületa 30 % ning et selle materjali suhtes rakendatakse kontrollisüsteemi, millega tagatakse, et see materjal on seaduslikult hangitud ja vastab kõigile muudele nõuetele, mis sertifitseerimissüsteemi raames on sertifitseerimata materjali suhtes kehtestatud.

Kui sertifitseerimissüsteemiga ei ole ette nähtud, et kogu esmane materjal peab olema pärit geneetiliselt muundamata liikidest, tuleb selle tõenduseks esitada lisatõendid.

Kriteerium 4 – piiratud kasutusega ohtlikud ained ja segud

Kriteeriumi 4 iga allkriteeriumi täitmise tõendamiseks esitab taotleja loetelu kõigist asjakohastest kemikaalidest, mida on kasutatud, ja asjakohased dokumendid (ohutuskaart või kemikaalide tarnija kinnitus).

Kriteerium 4a. Väga ohtlike ainete piirangud

Märkus. Kõiki paberivabrikus kasutatavaid protsessi- ja olmekemikaale tuleb kontrollida. See kriteerium ei kehti reovee puhastamiseks kasutatud kemikaalide suhtes, v.a kui puhastatud reovesi suunatakse tagasi paberitootmisprotsessi.

Paberitoode ei tohi sisaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (6) artikli 59 lõikes 1 kirjeldatud korras väga ohtlikuna kindlaksmääratud ja väga ohtlike kandidaatainete loetellu arvatud aineid suuremas kontsentratsioonis kui 0,10 massiprotsenti. Sellest nõudest erandeid ei tehta.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kinnituse selle kohta, et paberitoode ei sisalda ühtegi väga ohtlikku ainet suuremas kontsentratsioonis kui 0,10 massiprotsenti. Kinnituse toetuseks esitatakse kõigi paberivabrikus kasutatavate protsessi- ja olmekemikaalide ohutuskaardid või kemikaalide tarnijate asjakohased kinnitused, mis tõendavad, et ükski kemikaal ei sisalda väga ohtlikke aineid suuremas kontsentratsioonis kui 0,10 massiprotsenti.

Loetelu ainetest, mis on kindlaksmääratud väga ohtlikuna ja kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõike 1 kohasesse kandidaatainete loetellu, on järgmisel aadressil:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp.

Viide loetelule tehakse taotluse esitamise kuupäeva seisuga.

Kriteerium 4b. Klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise (CLP) piirangud

Märkus. Kõiki paberivabrikus kasutatavaid protsessi- ja olmekemikaale tuleb kontrollida. See kriteerium ei kehti reovee puhastamiseks kasutatud kemikaalide suhtes, v.a kui puhastatud reovesi suunatakse tagasi paberitootmisprotsessi.

Välja arvatud juhul, kui kehtib erand vastavalt tabelile 3, ei tohi paberitoode sisaldada suuremas kontsentratsioonis kui 0,10 massiprotsenti aineid ega segusid, mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (7) klassifitseeritud mis tahes järgmise ohulause alla:

— 1. rühma ohud: 1A või 1B kategooria kantserogeensed, mutageensed ja/või reproduktiivtoksilised ained: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df;

— 2. rühma ohud: 2. kategooria kantserogeensed, mutageensed ja/või reproduktiivtoksilised ained: H341, H351, H361, H361f, H361d, H361fd, H362; 1. kategooria mürgisus veekeskkonna suhtes: H400, H410; 1. ja 2. kategooria äge mürgisus: H300, H310, H330; 1. kategooria hingamiskahjustusi tekitav mürgisus: H304; 1. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H370, H372; 1. kategooria naha sensibilisaator (*1): H317;

— 3. rühma ohud: 2., 3. ja 4. kategooria mürgisus veekeskkonna suhtes: H411, H412, H413; 3. kategooria äge mürgisus: H301, H311, H331; 2. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H371, H373.

Eespool kirjeldatud nõuet ei tule järgida selliste ainete või segude kasutamisel, mida paberitootmise käigus keemiliselt modifitseeritakse (nt anorgaanilised flokulandid, ristsidumisained ning anorgaanilised oksüdeerijad ja redutseerijad), nii et ükski asjaomane piiranguga CLP-oht enam ei esine.

Tabel 3

Erandid CLP-ohtude piirangutest ja kohaldatavad tingimused

Aine/segu liik Kasutusotstarve Erandiga hõlmatud ohuklassid Erandi tingimused Värvained ja pigmendid Kasutatakse värvilise paberi tootmisel märg-lõpptöötlusel või pinnatöötlusel. H411, H412, H413 Kemikaalide tarnija kinnitab, et paberile kinnistumise määraks võib saavutada 98 %, ja esitab juhised selle saavutamiseks. Paberitootja esitab kinnituse asjakohaste juhiste täitmise kohta. Aluselised värvained Peamiselt mehaanilisel paberimassil ja/või pleegitamata tselluloosil põhineva paberi värvimine. H400, H410, H411, H412, H413, H317 Katioonsed polümeerid (sh polüetüleenimiinid, polüamiidid ja polüamiinid) Võib kasutada eri otstarvetel, nt kinnituslisanditena või osaliselt veetustatud paberi tugevuse ning kuiv- ja märgtugevuse suurendamiseks. H411, H412, H413 Paberitootja esitab kinnituse ohutuskaardil esitatud asjakohaste ohutu käitlemise ja doseerimise juhiste täitmise kohta.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab loetelu kõigist asjakohastest kemikaalidest, mida on kasutatud, ja asjakohase ohutuskaardi või tarnijapoolse kinnituse.

Esile tuleb tõsta kõik kemikaalid, mis sisaldavad aineid või segusid, mis kuuluvad CLP-klassifikatsiooni, mille suhtes kehtivad piirangud. Lõpptootes sisalduva piiratud kasutusega aine või segu koguse hindamisel võetakse aluseks ligikaudne kemikaali doseerimise määr, piiratud kasutusega aine või segu kontsentratsioon selles kemikaalis (ohutuskaardi või tarnija kinnituse põhjal) ning eeldatav kinnitustegur 100 %.

100 % kinnitustegurist kõrvalekaldumist või piiratud kasutusega aine või segu keemilist modifitseerimist tuleb pädevale asutusele kirjalikult põhjendada.

Piiratud kasutusega aine või segu puhul, mida lõplik paberitoode sisaldab rohkem kui 0,10 massiprotsenti, kuid mille suhtes kehtib erand, tuleb esitada tõendid asjakohaste eranditingimuste järgimise kohta.

Kriteerium 4c. Kloor

Märkus. See nõue kehtib paberimassi ja paberi tootjate suhtes. Kuigi seda kohaldatakse ka ringlussevõetud kiu pleegitamise suhtes, võib siiski kasutada eelmistes olelusringides gaasilise klooriga pleegitatud kiudu.

Pleegitusainena ei tohi kasutada gaasilist kloori. See nõue ei kehti kloordioksiidi valmistamise ja kasutamisega seotud gaasilise kloori suhtes.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kinnituse selle kohta, et paberitootmisel ei ole pleegitusainena kasutatud gaasilist kloori, ja asjakohaste paberimassi tarnijate kinnitused.

Kriteerium 4d. Alküülfenooletoksülaadid

Märkus. See nõue kehtib paberimassi ja paberi tootjate suhtes.

Puhastus- ja trükivärvieemalduskemikaalidele, vahutamisvastastele vahenditele, dispergentidele ning pinnakattevahenditele ei lisata alküülfenooletoksülaate ega muid alküülfenoolide derivaate. Alküülfenoolide derivaadid on ained, mille lagunemisel tekivad alküülfenoolid.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kemikaalide tarnija(te) kinnituse(d) selle kohta, et kõnealustele toodetele ei ole lisatud alküülfenooletoksülaate ega muid alküülfenoolide derivaate.

Kriteerium 4e. Trükivärvi eemaldamisel kasutatavad pindaktiivsed ained

Märkus. See nõue kehtib trükivärvist puhastatud paberimassi tootjate suhtes.

Kõigi trükivärvi eemaldamisel kasutatavate pindaktiivsete ainete puhul tuleb tõendada kiiret biolagundatavust või loomupärast täielikku biolagunevust (katsemeetodeid ja vastuvõetavuse tasemeid vt allpool). Ainsa erandina ei kehti see nõue silikooni derivaatidel põhinevate pindaktiivsete ainete kasutamise suhtes, tingimusel et trükivärvi eemaldamisel tekkinud paberimuda põletatakse.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse ja kõigi pindaktiivsete ainete kohta asjakohased ohutuskaardid või katseprotokollid. Neis on märgitud katsemeetod, künnis ja tehtud järeldused, arvestades et kasutatud on üht järgmistest katsemeetoditest ja vastuvõetavuse tasemetest:

— kiire biolagundatavus: OECD standardid 301 A–F (või samaväärsed ISO standardid), kusjuures 301 A ja E puhul peab 28 ööpäeva jooksul lagunema (sh absorbeeruma) vähemalt 70 % ning 301 B, C, D ja F puhul vähemalt 60 % ainest;

— loomupärane täielik biolagunevus: OECD standardid 302 A–C (või samaväärsed ISO standardid), kusjuures 302 A ja B puhul peab 28 ööpäeva jooksul lagunema (sh absorbeeruma) vähemalt 70 % ning 302 C puhul vähemalt 60 % ainest.

Kui kasutatakse silikoonipõhiseid pindaktiivseid aineid, esitab taotleja kasutatud kemikaalide kohta ohutuskaardi ja kinnituse selle kohta, et trükivärvi eemaldamisel tekkinud paberimuda põletatakse, sh põletuskäitis(t)e andmed.

Kriteerium 4f. Limatõrjeks kasutatavate biotsiidide piirangud

Märkus. See nõue kehtib paberitootjate suhtes.

Kiudu sisaldavates veeringesüsteemides lima moodustavate organismide tõrjeks kasutatavate biotsiidide toimeained peavad olema selleks otstarbeks heaks kiidetud või kuni heakskiitmisotsuse tegemiseni läbivaatamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (8) ning ei tohi olla bioakumuleerumisvõimelised.

Selle kriteeriumi kohaldamisel iseloomustab bioakumuleerumisvõimet log Kow (oktanool-vesi jaotuskoefitsiendi logaritm) ≤ 3,0 või katseliselt määratud biokontsentratsioonitegur ≤ 100.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse ja materjalide kohta asjakohased ohutuskaardid või katseprotokollid. Neis on märgitud katsemeetod, künnis ja tehtud järeldused, arvestades et kasutatud on üht järgmistest katsemeetoditest: OECD 107, 117 või 305 A–E.

Kriteerium 4 g. Asovärvide piirangud

Märkus. See nõue kehtib paberitootjate suhtes.

ELi ökomärgisega graafilise otstarbega paberi tootmisel ei tohi kasutada asovärve, mis ühe või enama asorühma lõhustumisel võivad emiteerida ühe või mitu aromaatset amiini, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/61/EÜ (9) või määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa 8 liites.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab ELi ökomärgisega graafilise otstarbega paberi tootmisel kasutatud kõigi värvainete tarnija(te)lt saadud kinnituse(d) selle kriteeriumi täitmise kohta. Värvainete tarnijate kinnitust (kinnitusi) peaksid toetama katseprotokollid, milles on järgitud määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa 10 liites kirjeldatud asjakohaseid katsemeetodeid või samaväärseid meetodeid.

Kriteerium 4h. Metallipõhised pigmendid ja värvained

Märkus. See nõue kehtib paberitootjate suhtes. Metallipõhiste pigmentide ja värvainete määratlus on esitatud selle lisa sissejuhatavas osas.

Kasutada ei tohi pigmente ega värvaineid, mis põhinevad alumiiniumil, H317 piiranguid rakendatakse üksnes paberi tootmisel kasutatud kaubanduslike värvivalmististe, pinnaviimistlusainete ja pinnakattevahendite suhtes. H317 piiranguid rakendatakse üksnes paberi tootmisel kasutatud kaubanduslike värvivalmististe, pinnaviimistlusainete ja pinnakattevahendite suhtes. (*2) hõbedal, arseenil, baariumil, kaadmiumil, koobaltil, kroomil, vasel, (*2) elavhõbedal, mangaanil, niklil, pliil, seleenil, antimonil, tinal või tsingil.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab ELi ökomärgisega graafilise otstarbega paberi tootmisel kasutatud kõigi värvainete tarnija(te)lt saadud kinnituse(d) selle kriteeriumi nõuete täitmise kohta. Tarnijate kinnitust (kinnitusi) peavad toetama ohutuskaardid või muud asjakohased dokumendid.

Kriteerium 4i. Ioonsed lisandid värvainetes

Märkus. See nõue kehtib paberitootjate suhtes.

Kasutatud värvainetes esinevate ioonsete lisandite sisaldus ei tohi ületada järgmisi piirnorme: hõbe 100 ppm; arseen 50 ppm; baarium 100 ppm; kaadmium 20 ppm; koobalt 500 ppm; kroom 100 ppm; vask 250 ppm; elavhõbe 4 ppm; nikkel 200 ppm; plii 100 ppm; seleen 20 ppm; antimon 50 ppm; tina 250 ppm; tsink 1 500 ppm.

Vaseioonide piirang ei kehti vaskftalotsüaniinil põhinevate värvainete suhtes.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab ELi ökomärgisega graafilise otstarbega paberi tootmisel kasutatud kõigi värvainete tarnija(te)lt saadud kinnituse(d) selle kriteeriumi nõuete täitmise kohta. Tarnijate kinnitust (kinnitusi) peavad toetama ohutuskaardid või muud asjakohased dokumendid.

Kriteerium 5 – jäätmekäitlus

Kõigis paberimassi ja paberi tootmise kohtades on kasutusel tootmisprotsessides tekkivate jäätmete käitlemise süsteem ning jäätmete käitlemise ja minimeerimise kava, mis sisaldab tootmisprotsessi kirjeldust ja järgmist teavet:

1) jäätmetekke vältimise kord;

2) jäätmete eraldamise, korduskasutamise ja ringlussevõtu kord;

3) ohtlike jäätmete ohutu käitlemise kord;

4) jäätmetekke vähendamise ning korduskasutamis- ja ringlussevõtumäära suurendamise pideva parandamise eesmärgid.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab iga asjaomase tootmiskoha jäätmete käitlemise ja minimeerimise kava ning kinnituse selle kriteeriumi täitmise kohta.

Taotlejad, kes on registreeritud ELi keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemis (Eco-Management and Audit Scheme, EMAS), loetakse selle kriteeriumi täitnuks, tingimusel et:

1) jäätmekäitluse kaasamine on dokumenteeritud tootmiskohta (-kohti) käsitlevas EMASi keskkonnaaruandes või

2) jäätmekäitlust on piisavalt käsitletud tootmiskoha (-kohtade) sertifitseerimisel vastavalt standardile ISO 14001.

Kriteerium 6 – kasutuskõlblikkus

Paberitoode peab vastama oma kasutusotstarbele.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse, mida toetavad asjakohased dokumendid.

Tootjad tagavad oma toodete kasutuskõlblikkuse ning esitavad dokumendid, mis kinnitavad toote kvaliteedi vastavust standardile EN ISO/IEC 17050. Selle standardiga on kehtestatud üldnõuded tarnijapoolsete normdokumentidele vastavuse kinnituste suhtes.

Kriteerium 7 – pakendil esitatav teave

Toote pakendil peab olema vähemalt üks järgmistest tekstidest:

„Soovitavalt printida paberi mõlemale poolele“ (büroos prinditava paberi puhul);

„Soovitavalt koguda vanapaber ringlussevõtmiseks“.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse, mida toetab pilt tootepakendist, millel on nõutav teave.

Kriteerium 8 – ELi ökomärgisel esitatav teave

Taotleja järgib ELi ökomärgise logo nõuetekohase kasutamise juhiseid, mis on esitatud ELi ökomärgise logo suunistes:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Kui kasutatakse vabatahtlikku tekstiväljaga märgist, peab see sisaldama kolme järgmist lauset:

— tootmisel tekib vähene õhku- ja vetteheide;

— tootmisel kasutatakse vähe energiat;

— xx % säästvatest allikatest saadud kiudu/xx % ringlussevõetud kiudu (olenevalt sellest, kumb sobib).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse, mida toetab pilt tootepakendist, millel on selgelt näha märgis, registreerimis-/loanumber ning vajaduse korral märgisega koos esitatavad laused.

(1) Suurem väärtus kehtib vabrikutele, kus kasutatakse pinnase suure fosforisisaldusega piirkonnast pärit eukalüpti (nt Ibeeria eukalüpt).

(2) NOx-heite väärtus integreerimata tootmisel põhinevatele CMTP vabrikutele, kus paberimassi kiirkuivatatakse biomassipõhise auruga.

(3) Tugevasti pleegitatud mehaanilise paberimassi (70–100 % valmispaberi kiust) KHT-väärtus.

(4) Komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 601/2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta (ELT L 181, 12.7.2012, lk 30).

(5) MEErP (Methodology for the Ecodesign of Energy-related Products).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(*1) H317 piiranguid rakendatakse üksnes paberi tootmisel kasutatud kaubanduslike värvivalmististe, pinnaviimistlusainete ja pinnakattevahendite suhtes.

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/61/EÜ, millega üheksateistkümnendat korda muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (asovärvained) turustamise ja kasutamise piirangutega (ELT L 243, 11.9.2002, lk 15).

(*2) Piirang ei kehti vase suhtes, kui kasutatakse vaskftalotsüaniini, ja alumiiniumi suhtes, kui kasutatakse alumosilikaate.