ET Euroopa Liidu Teataja L 5/1

KOMISJONI OTSUS,

6. november 2008,

riigiabi C 19/05 (ex N 203/05) kohta, mida Poola andis äriühingule Stocznia Szczecińska

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6770 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/3/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (1) vastavalt eespool osutatud sätetele

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 27. aprilli 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 28. aprillil 2004, teatas Poola vastavalt ühinemislepingu ajutist korda reguleeriva IV lisa punkti 3 sätetele meetmetest Stocznia Szczecińska Nowa Sp.z.o.o. (AS Uus Szczecini Laevatehas, edaspidi „SSN”) ümberkorraldamise toetamiseks. Juhtum registreeriti numbri PL 31/2004 all.

(2) 19. mai 2004. aasta kirjaga palus komisjon esitada Poolal teatavad puuduvad dokumendid. Need esitati 16. juunil 2004. Komisjon palus lisateavet 12. augusti 2004. aasta, 18. novembri 2004. aasta ja 4. märtsi 2005. aasta kirjadega, millele Poola vastas vastavalt 24. septembri 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, 28. jaanuari 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 2. veebruaril 2005, 30. märtsi 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 1. aprillil 2005, ning 18. aprilli 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. aprillil 2005. Poola ametiasutustega kohtuti 9. novembril 2004, 17. novembril 2004 ja 3. märtsil 2005.

(3) 22. aprilli 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, nõustus Poola, et juhul, kui mõnda meedet saab käsitada uue abina, käsitleb komisjon 27. aprilli 2004. aasta teatist PL 31/2004 EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase teatisena. Juhtumile määrati uus number N 203/2005.

(4) 1. juunil 2005 võttis komisjon vastu otsuse algatada seoses Poola ametiasutuste teatatud ümberkorraldusabi andmisega SSNile EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Komisjon avaldas otsuse Euroopa Liidu Teatajas (2) ning kutsus Poolat ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

(5) 24. juuni 2005. aasta kirjas märkisid Poola ametiasutused, et otsus sisaldas konfidentsiaalset teavet, ning palusid sellise teabe otsuse avalikult kättesaadavast versioonist kustutada. Komisjon vastas 15. juuli 2005. aasta kirjaga. 30. juuni 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 1. juulil 2005, 26. juuli 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 27. juulil 2005, ning 30. augusti 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 1. septembril 2005, palus Poola pikendada menetluse algatamise otsuse kohta märkuste esitamise tähtaega. Komisjon vastas vastavalt 12. juuli 2005. aasta, 2. augusti 2005. aasta ja 9. septembri 2005. aasta kirjadega. 4. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. oktoobril 2005, esitasid Poola ametiasutused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta oma märkused. Selle kirjaga esitas Poola ka 2002. aasta detsembri ümberkorralduskava aastateks 2002–2004, mida oli muudetud 2003. aasta oktoobris (edaspidi „2003. aasta ümberkorralduskava”). 10. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, teatas SSNi seaduslik esindaja, et SSNi seisukoht ja märkused sisalduvad Poola ametiasutuste esitatud märkustes.

(6) Märkuseid esitasid järgmised kolmandad isikud: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Poola Meretööstuse Liit) 6. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, Towimor S.A. 6. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, H. Cegielski – Poznań S.A. 6. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. 6. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, Peter Dohle Shiffahrts-KG 5. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. oktoobril 2005, Odjefjell ASA 6. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 11. oktoobril 2005, SSNi ametiühingud (Solidarność, Solidarność 80 ja Stoczniowiec) 7. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. oktoobril 2005, Szczecini linnapea 5. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 11. oktoobril 2005, Lubmor Sp. z.o.o. 6. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 11. oktoobril 2005, ja Business Club Szczecin 12. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. Komisjon edastas need märkused Poolale 27. oktoobri 2005. aasta kirjaga. Poola ametiasutused vastasid 21. novembri 2005. aasta kirjaga.

(7) Komisjon palus 2003. aasta ümberkorralduskava hindamiseks abi väliskonsultandilt. Konsultant esitas komisjonile oma aruande 2006. aasta märtsis.

(8) 13. jaanuari 2006. aasta kirjas palus komisjon Poola ametiasutustel esitada lisateavet SSNi ümberkorraldamise kohta. Poola vastas 20. veebruari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. 22. veebruaril 2006 toimus kohtumine, millel osalesid Poola ametiasutused, laevatehase esindajad ja komisjoni töötajad. Pärast kohtumist palus komisjon 8. märtsi 2006. aasta, 30. märtsi 2006. aasta, 12. aprilli 2006. aasta ja 28. aprilli 2006. aasta kirjadega Poolalt lisateavet. Poola ametiasutused vastasid 13. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, 29. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 30. märtsil 2006, 6. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. aprillil 2006, 19. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. aprillil 2006, ning 26. mai 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 30. mail 2006. 23. juuni 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 26. juunil 2006, esitas laevatehase konsultant komisjonile tutvumiseks ümberkorralduskava projekti „Stocznia Szczecinska Nowa Sp.z.o.o. arengukava aastateks 2006–2011”.

(9) 12. juulil 2006 toimus kohtumine, millel osalesid Poola ametiasutused, laevatehase esindajad ja komisjoni töötajad. 13. juuli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 17. juulil 2006, esitasid Poola ametiasutused teavet SSNi ümberkorraldamise kulgemise kohta. 17. juuli 2006. aasta kirjas palus komisjon Poola ametiasutustel esitada lisateavet. Poola ametiasutused vastasid 1. septembri 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. 4. septembril 2006 esitas Poola SSNi muudetud ümberkorralduskava „Stocznia Szczecinska Nowa Sp.z.o.o. arengukava aastateks 2006–2011” (edaspidi „2006. aasta ümberkorralduskava”).

(10) 26. septembri 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 27. septembril 2006, ja 21. novembri 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 27. novembril 2006, esitasid Poola ametiasutused juhtumi kohta lisateavet.

(11) 7. detsembril 2006 kohtusid komisjoni liige Neelie Kroes ja Poola majandusminister Piotr Wozniak. Hr Wozniak teatas, et Poola on otsustanud alustada uuesti SSNi erastamisprotsessi avatud ja läbipaistva menetluse kaudu ning lõpetada see 2007. aasta juuniks. Poola kinnitas ministri avaldust 27. detsembri 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 4. jaanuaril 2007, osutades Poola valitsuse 19. detsembri 2006. aasta otsusele, millega võeti vastu dokument „Teave laevaehitustööstuse olukorra kohta”. Poola palus komisjonil osaleda läbirääkimistes kompensatsioonimeetmete üle. 18. detsembril 2006 külastasid komisjoni töötajad koos väliskonsultandiga laevatehast, et teha kindlaks asjaolud ja saada kompensatsioonimeetmete hindamiseks vajalikku teavet. Väliskonsultant esitas 16. jaanuaril 2007 aruande, milles hinnati laevatehase võimsust kõnealusel ajal.

(12) Komisjon vastas 27. detsembri 2006. aasta kirjale 29. jaanuari 2007. aasta kirjaga, milles muu hulgas paluti Poolal esitada 2007. aasta veebruari lõpuks ettepanek SSNi kompensatsioonimeetmete kohta.

(13) 28. veebruari 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, esitas Poola mõningaid selgitusi SSNi erastamise kohta ja pakkus välja kompensatsioonimeetmed. Poola ametiasutused tegid ettepaneku sulgeda alates 2010. aasta märtsist tehase üks kolmest ellingust.

(14) Selle alusel toimus 15. märtsil 2007 tehniline kohtumine, millel osalesid komisjoni töötajad, Poola ametiasutused ja laevatehase esindajad ning kus peamiselt käsitleti kompensatsioonimeetmeid, kuid arutati ka käimasolevat erastamisprotsessi. Komisjon ja Poola ametiasutused leppisid kokku, et komisjon arutab tehnilisi küsimusi otse SSNiga, et koguda kokku kõik andmed, mida tal Poola väljapakutud kompensatsioonimeetmete hindamiseks vaja on.

(15) Pärast kohumist palus komisjon 29. märtsi 2007. aasta, 27. aprilli 2007. aasta ja 30. mai 2007. aasta kirjades SSNilt mitmesuguseid andmeid. Laevatehas vastas 18. aprilli 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 27. aprillil 2007, 8. mai 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. mail 2007, ning 4. juuni 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 5. juunil 2007. 8. juunil 2007 toimus kohtumine, millel osalesid komisjoni töötajad, Poola ametiasutused ja laevatehase esindajad. 15. juuni 2007. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, esitas SSN lisateavet.

(16) 31. juuli 2007. aasta kirjas teatas komisjon Poolale, et peab teatavatel tingimustel Wulkan 1 ellingu sulgemist esialgu piisavaks kompensatsioonimeetmeks. 24. augusti 2007. aasta vastuses, mis registreeriti 28. augustil 2007, kinnitasid Poola ametiasutused kavatsust rakendada komisjoni kirjas täpsustatud võimsuse vähendamise meetmeid.

(17) 5. jaanuari 2007. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, ja 9. jaanuari 2007. aasta kirjas, mis registreeriti 11. jaanuaril 2007, esitasid Poola ametiasutused teavet SSNi erastamise ja ümberkorraldamise kohta. Komisjon vastas 29. jaanuari 2007. aasta kirjaga. 28. veebruari 2007. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, lubasid Poola ametiasutused valida laevatehase jaoks investori ja sõlmida erastamislepingu 2007. aasta juuni lõpuks.

(18) 29. mai 2007. aasta, 28. juuni 2007. aasta ja 30. juuli 2007. aasta kirjades nõudis komisjon SSNi erastamise kohta lisaselgitusi. Poola esitas nõutud teabe 1. juuni 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 4. juunil 2007, loetledes ettevõtted, kellele oli saadetud SSNile ostupakkumise esitamise kutse. Lisateavet esitati 25. juuni 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, ja 11. juuli 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval.

(19) 1. augusti 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. augustil 2007, esitasid Poola ametiasutused SSNi teabekirja esimese projekti. Komisjon saatis teabekirja kohta märkused 13. augusti 2007. aasta kirjaga. 21. augusti 2007. aasta kirjas, mis registreeriti 27. augustil 2007, teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et laevatehase rahaline olukord on oluliselt halvenenud ning et laevatehase avalik-õiguslikel omanikel on seetõttu kavas toetada seda kapitalisüstidega. Samuti teatas Poola, et teabekirja ajakohastatakse vastavalt.

(20) Komisjon nõudis 4. septembri 2007. aasta kirjas selgitusi. Poola ametiasutused vastasid 7. septembri 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. septembril 2007, ning 11. septembri 2007. aasta kirjaga; nendes kirjades esitas Poola teabekirja uue versiooni ning teatas komisjonile, et pakkumiste esitamise kutse on saadetud 221 võimalikule investorile.

(21) 12. septembri 2007. aasta kirjas palus komisjon esitada lisateavet. 14. septembri 2007. aasta kirjaga ja 3. oktoobri 2007. aasta kirjaga esitas komisjon teabekirja kohta märkused ja palus selgitusi. Poola ametiasutused vastasid 12. oktoobri 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 16. oktoobril 2007, teatades, et kuus võimalikku investorit olid palunud laevatehase teabekirjast koopiat. 23. oktoobri 2007. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, esitasid Poola ametiasutused erastamise ajakohastatud ajakava, mille järgi pidid läbirääkimised võimalike investoritega algama 2008. aasta jaanuaris.

(22) 30. novembri 2007. aasta kirjas nõudis komisjon, et 2008. aasta veebruari lõpuks esitataks laevatehase uue omaniku koostatud ümberkorralduskava projekt. Poola esitas erastamisprotsessi kohta lisateavet 11. detsembri 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 13. detsembril 2007, ning 19. detsembri 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. detsembril 2007. 21. detsembri 2007. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, teatas Poola komisjonile, et 20. detsembri 2007. aasta seisuga oli ainus pakkuja, kes oli esitanud SSNi aktsiate ostmiseks siduva pakkumise, Amber Sp.z.o.o. (edaspidi „Amber”, täielikult Poola teraseettevõttele Złomrex kuuluv tütarettevõtja).

(23) 10. jaanuaril 2008 toimus Poola ametiasutuste ja komisjoni kohtumine. Pärast kohtumist palus komisjon 17. jaanuari 2008. aasta, 30. jaanuari 2008. aasta, 28. veebruari 2008. aasta, 18. märtsi 2008. aasta ja 2. aprilli 2008. aasta kirjades Poola ametiasutustel esitada erastamisprotsessi kohta lisateavet. Poola ametiasutused vastasid komisjoni päringule 23. jaanuari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 24. jaanuaril 2008, 25. jaanuari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 28. jaanuaril 2008, ning 30. jaanuari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 31. jaanuaril 2008. 8. veebruari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, esitas Poola Amberi siduva pakkumise koopia.

(24) 14. veebruari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 19. veebruaril 2008, teatas Poola komisjonile, et laevatehase erastamist ei ole võimalik tähtajaks, st 2008. aasta veebruari lõpuks lõpetada ning et Poola ametiasutused on võtnud eesmärgiks erastamisprotsess lõpetada ja leppida kokku ümberkorralduskavas 2008. aasta suveks.

(25) 29. veebruari 2008. aasta kirjas, mis registreeriti 3. märtsil 2008, esitasid Poola ametiasutused kaks Amberi dokumenti: „Amberi esitatud lisaselgitused, ülevaade ümberkorraldusprogrammist ja seoses SSNi ostmisega võetud kohustused” (29. veebruar 2008) ning „SSNi ümberkorralduskava esimene versioon koos SSNi äriplaaniga aastateks 2008–2012, võttes arvesse laevatehases korraldatud nõuetele vastavuse kontrolli käigus saadud teavet”.

(26) 28. märtsi 2008. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, teatasid Poola ametiasutused, et Amberile antud läbirääkimiste ainuõiguse perioodi pikendati 15. aprillini 2008. 4. aprilli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. aprillil 2008, esitasid Poola ametiasutused kutse, mille järel toimus 10. aprillil 2008 Poola ametiasutuste, SSNi esindajate, Amberi ja komisjoni töötajate kohtumine.

(27) 9. aprilli 2008. aasta e-kirjaga, mis registreeriti 24. aprillil 2008, esitas Amberi konsultant laevatehase esialgse finantsprognoosi. Peale selle esitas Amber teavet 10. aprillil 2008 toimunud kohtumisel ning see teave registreeriti 18. aprillil 2008.

(28) Poola esitas teavet Amberiga peetavate läbirääkimiste kulgemise kohta 7. aprilli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 18. aprillil 2008, 23. aprilli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, 25. aprilli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, 28. aprilli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 29. aprillil 2008, ning 29. aprilli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 5. mail 2008. Komisjon nõudis 30. aprilli 2008. aasta kirjas teavet. 8. mail 2008 toimus Poola ametiasutuste ja komisjoni kohtumine.

(29) Komisjon saatis märkused erastamisprotsessi kulgemise kohta 21. aprilli 2008. aasta ja 30. aprilli 2008. aasta kirjadega.

(30) Lõpuks teatas Poola komisjonile 12. mai 2008. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, et Amber oli loobunud erastamisprotsessis osalemast.

(31) Samuti teatas Poola komisjonile, et Poola ametiasutused astuvad samme erastamisprotsessi taasalustamiseks, et sõlmida erastamislepingud 2008. aasta novembri lõpuks. Alates 3. juunist 2008 esitas Poola komisjonile iga päev aruande taasalustatud erastamisprotsessist huvitatud isikute võetud meetmete kohta. 13. juunil 2008 kohtus komisjon Poola ametiasutustega.

(32) 20. juunil 2008 kohtus komisjon Poola ametiasutuste palvel koos Poola ametiasutustega Norra äriühinguga Ulstein ning 24. juunil 2008 Poola äriühinguga Mostostal Chojnice. Neid äriühinguid tutvustati komisjonile kui SSNi võimalikke ostjaid. 26. juuni 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, esitas Poola Mostostal Chojnice koostatud SSNi ümberkorralduskava projekti. Lisateavet esitati 7. juuli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 8. juulil 2008.

(33) 14. juuli 2008. aasta kirjas lubas Poola esitada komisjonile lõpliku ümberkorralduskava 12. septembriks 2008.

(34) 16. juulil 2008 esitas komisjon ametliku uurimismenetluse lõpetamise otsuse eelnõus esialgse hinnangu ja järelduse, milles leiti, et SSNile antud riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu ning et see tuleb tagasi nõuda. Võttes arvesse Poola 14. juuli 2008. aasta kirja, otsustas komisjon siiski otsuse vastuvõtmise edasi lükata, et hinnata, kas Poola ametiasutuste 12. septembril 2008 esitatud uus ümberkorralduskava parandaks oluliselt olukorda ja võimaldaks pidada abi ühisturuga kokkusobivaks.

(35) Pärast seda teavitas Poola komisjoni igal nädalal erastamismenetluse kulgemisest (28. juuli, 4. augusti, 12. augusti, 21. augusti, 25. augusti, 1. septembri, 8. septembri, 16. septembri ja 23. septembri 2008. aasta kirjad, mis registreeriti vastavalt samadel päevadel).

(36) 18. juuli 2008. aasta kirjas, mis registreeriti 21. juulil 2008, palus Poola võimalust konsulteerida komisjoni töötajatega ümberkorralduskava projekti küsimustes, et koostada kava lõplik versioon, milles oleks arvestatud komisjoni töötajate märkustega. Komisjon nõustus konsultatsioonide ajakavaga 31. juuli 2008. aasta kirjas.

(37) Komisjon sai SSNi ümberkorralduskava projekti mitteametlikul teel alles 3. septembril 2008. Pärast seda toimus 4. septembril 2008 Poola ametiasutuste ja komisjoni töötajate esimene kohtumine Mostostali juuresolekul. 8. septembril 2008 sai komisjon ümberkorralduskava muudetud projekti ja 10. septembril 2008 toimus teine kohtumine Poola ametiasutuste, Mostostali ja võimaliku kaasinvestoriga Ulstein.

(38) 12. septembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, esitas Poola SSNi lõpliku ümberkorralduskava, mis valmis Mostostali ja Norra laevatehase Ulstein ühistööna.

(39) 16. septembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 17. septembril 2008, esitas Poola Mostostali ja SSNi avalik-õiguslike omanike, st tööstusarengu agentuuri ja Poola Laevatehaste Liidu vahel sõlmitava erastamislepingu projekti.

(40) 22. septembri 2008. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, teatas Ulstein komisjonile, et taganeb erastamisprotsessist ega osale SSNi ümberkorraldamises.

(41) 22. septembri 2008. aasta kirjas, mis registreeriti 25. septembril 2008, teatas Mostostal komisjonile, et Ulsteini otsust arvesse võttes on ta valmis SSNi lõpliku ümberkorralduskava iseseisvalt ellu viima. Poola ametiasutused, komisjon ja Mostostal kohtusid 30. septembril 2008.

(42) 27. oktoobri 2008. aasta kirjaga teavitas komisjon Poolat sellise otsuse rakendamise raamtingimustest. 3. novembri 2008. aasta kirjas, mis registreeriti 4. novembril 2008, võttis Poola kohustuseks neid tingimusi täies ulatuses täita. Komisjon kiitis selle kohustuse heaks 6. novembri 2008. aasta kirjas.

(43) 14. juuni 2007. aasta kirjas palus komisjon Poola ametiasutustel esitada teavet seoses riigiabiga, mida anti SSNile pärast ametliku uurimismenetluse algatamist. Poola ametiasutused vastasid 11. juuli 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. 13. novembri 2007. aasta kirjas palus komisjon esitada lisaselgitusi. Poola vastas 9. jaanuari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. Poola esitas lisateavet laevatehasele antud riigiabi kohta 9. jaanuari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. jaanuaril 2008. Poola teavitas komisjoni SSNi toetuseks rakendatud lisameetmetest 6. detsembri 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, 9. jaanuari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. jaanuaril 2008, 12. veebruari 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 13. veebruaril 2008, 26. juuni 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 27. juunil 2008, ning 12. septembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval.

2. KIRJELDUS

2.1. ASJAOMANE ETTEVÕTJA

(44) Abisaaja asub Loode-Poolas, Lääne-Pomorze (Zachodniopomorskie) vojevoodkonnas. Komisjon nendib, et vastavalt riigiabi eeskirjadele võivad selles piirkonnas asuvad äriühingud saada abi struktuurifondidest lähenemiseesmärgi (3) raames ja Ühtekuuluvusfondi (4) kaudu. Eeskätt on selle piirkonna äriühingutel võimalik abi saada Lääne-Pomorze piirkondlikust rakenduskavast järgmiste prioriteetsete suundade raames: väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, innovatsiooni ja tehnosiirde meetmete (eesmärgiga luua juurde töökohti pikas perspektiivis) ning sotsiaalse ja haridusinfrastruktuuri toetamine, mis keskendub kutse- ja elukestvale õppele. Selles piirkonnas asuvatel äriühingutel on õigus taotleda abi ka innovaatilise majanduse rakenduskavast.

(45) SSN asutati 25. juunil 2002 eesmärgiga võtta üle 29. juulil 2002 pankroti välja kuulutanud Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A. (edaspidi „SSPH”) ja selle peamise laevaehitusega tegeleva tütarettevõtte Stocznia Szczecińska (edaspidi „SS”) laevaehitustegevus. SSN loodi n-ö tühja kestana, mis oli vaba SSPH ja SSi varasema tegevusega seotud võlgadest.

(46) Uue laevatehase võtsid üle riigile kuuluv tööstusarengu agentuur (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.; edaspidi „ARP”) ning riigikassa, et lõpetada tollane tootmine ja jätkata laevaehitustegevust, teostades seejuures vajaliku ümberkorraldamise. Ametlikult võttis endise laevaehitustegevuse üle SSPH 1989. aastal asutatud tütarettevõtja Allround Ship Services Sp.z.o.o. (edaspidi „ASS”). Õigupoolest otsustas täielikult riigile kuuluv SSPH, kes oli sattunud rahalistesse raskustesse, juba 2001. aastal koondada laevaehitustegevuse ASSi, mida peeti võrreldes SSiga ümberkorraldamisele rohkem avatuks. 2002. aasta jaanuaris sõlmis ASS, mis algselt oli väike värvimistöödega tegelev tütarettevõtja, SSPHga raamlepingu kerede ehitamiseks ja rentis selle jaoks SSPH-lt tootmisvarasid. Mõni nädal enne seda, kui SSPH esitas pankrotiavalduse, müüs ta ASSi ARPile 1 Poola zloti eest. Seejärel nimetati ASS ümber Stocznia Szczecinska Nowaks (SSN – abisaaja).

(47) SSN ei võtnud tol ajal üle SSPH ja SSi varasid, vaid rentis neid kuni 2004. aasta juulini pankrotihaldurilt. 20. juulil 2004 sõlmis SSN SSPH ja SSi pankrotihalduritega lepingud, mille alusel sai SSN osutatud varade omanikuks. SSN ei võtnud üle SSPH või SSi võlgasid ning seega jäid need võlad asjaomase kahe äriühingu kanda ning neid käsitleti pankrotimenetluse alusel. SSN võttis üle mõningad pooleliolevad tööd, sõlmides laevaomanikega uued lepingud.

(48) ASS võttis üle SSPH ja SSi töötajad, kuid vähendas järk-järgult töötajate arvu 8 071 -lt 2001. aastal 5 322-le 2006. aasta lõpus. 2007. aastal töötas laevatehases keskmiselt 4 700 töötajat.

(49) Tootmismaht suurenes 158 000 CGT-lt (kompenseeritud kogumahutavus) 2003. aastal 213 000 CGT-le 2005. aastal, kuid langes 2006. aastal 167 000 CGT-le. 2007. aasta augusti seisuga oli tellimuste nimekirjas 30 laeva koguväärtuses 1 134 miljonit eurot. Tellimuste arvu poolest on SSN maailmas suuruselt 32. ja Euroopas kuues laevaehitusettevõte.

(50) Laevatehase peamised kliendid asuvad Saksamaal, Madalmaades, Venemaal ja Itaalias. Selle peamised konkurendid Euroopas on Hispaania, Saksamaa ja Horvaatia laevatehased.

(51) Praegu kuulub 80 % SSNist Poola Laevatehaste Liidule (Korporacja Polskie Stocznie S.A; edaspidi „KPS”) ning 18 % ARPile. 2 % aktsiatest kuulub riigikassale. ARP on seaduse alusel asutatud kapitaliühing, mis kuulub täielikult riigikassale. ARP teostab talle seadusega ettenähtud tegevust, mille hulka kuulub osalemine riigi omanduses olevate äriühingute kuuluvuse ümberkorraldamises, riigikassa varade ja aktsiate haldamine riigiasutuste nimel ning laenude ja garantiide andmine riigi osalusega äriühingute ümberkorraldamiseks. KPS kuulub 100 % ARPile ja see loodi Poola laevaehitusettevõtete finantseerimiseks.

(52) SSNi tegevusala on laevade, sealhulgas konteinerlaevade, kemikaalitankerite, ro-ro laevade ja mitmeotstarbeliste laevade tootmine. 1 % äriühingu äritegevusest moodustab metallkonstruktsioonide tootmine ja laevaehitusega seotud teenuste osutamine.

(53) SSNi peamised tootmisrajatised on kolm ellingut: Wulkan Nowy, Odra Nowa ja Wulkan 1.

(54) Kohe pärast äriühingu asutamist 2002. aastal alustas SSN ümberkorraldustegevust. Koostati 2003. aasta ümberkorralduskava, mille äriühingu aktsionärid kiitsid esmakordselt heaks 19. detsembril 2002 ja mida hiljem, 2003. aasta oktoobris muudeti. Szczecini endise laevaehitaja pankroti peamisteks põhjusteks olid tehnoloogilised probleemid, projekteerimisvead, madal tootlikkus, kõrged kulud ja välistegurid, nagu Poola zloti kõrge vahetuskurss ja Aasia laevatehaste pakutav konkurents. Nende probleemide tõttu ei soovinud finantsturud laevaehitust rahastada ja see põhjustas tarnete hilinemist ning seega trahvide ja võlgade kuhjumist.

(55) Ümberkorraldusstrateegia eesmärk oli saavutada kestev kasumlikkus, keskendudes konteinerlaevade turule ja saades oluliseks kemikaalitankerite, ro-ro ja kon-ro laevade ning eriotstarbeliste laevade tootjaks. Ümberkorralduskava sisaldas ka strateegilise investori leidmise võimalust. Tingituna koostööd tegevate ettevõtete rahalistest raskustest, tööjõust ja SSNiga tihedalt seotud tegevusest oli 2003. aastal vaja algset ümberkorralduskava muuta.

(56) SSNi rahaline olukord muutus järk-järgult märgatavalt halvemaks. Tabel 1 SSNi toodang (miljonites zlottides) 2002 2003 2004 2005 2006 30.9.2007 Käive 424,88 1 114,44 1 303,46 1 416,04 1 199,38 655,87 Tegevuskahjum —6,16 —39,64 — 119,80 —11,44 — 194,24 — 134,36 Aktsiakapital 65,01 62,01 112,83 247,96 149,43 81,96 Allikas: 2006. aasta teabekiri, mille Poola ametiasutused esitasid 12. oktoobril 2007, ning 29. veebruari 2008. aasta kirjaga esitatud „SSNi äriplaan aastateks 2008–2012, võttes arvesse laevatehases korraldatud nõuetele vastavuse kontrolli käigus saadud teavet”.

(57) Rasket rahalist olukorda süvendasid järgmised välistegurid: dollari odavnemine (laevatehase tulude vääring) ning zloti kallinemine (kulude vääring), terasehinna tõus ja probleemid laevade jaoks rahaliste vahendite saamisel pärast SSPH pankrotti. Laevatehasest endast sõltuvate põhjuste kohta on välja selgitatud, et rajatised olid halvas seisukorras ja vajasid olulist uuendamist. Alates 2006. aastast oli laevatehasel tõsiseid probleeme tööjõuga: kõrge töölt puudumise määr, personalivoolavus ja kvalifitseeritud töötajate lahkumine teistesse laevatehastesse, eeskätt Saksamaale ja Norrasse, kus pakuti oluliselt kõrgemat palka.

2.2. OTSUS ALGATADA EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHANE MENETLUS

(58) Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses leidis komisjon esialgu, et teatavaid komisjonile teatatud meetmeid võis vastavalt ühinemislepingu IV lisa punktile 3 lugeda uueks abiks, kuna neid ei rakendatud ühinemise ajal. Komisjon loetles asjaomased meetmed otsuse lisa B-osas.

(59) Samuti otsustas komisjon, et mitut ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa A-osas loetletud meedet rakendati SSNi toetuseks enne 1. maid 2004 ning et need ei ole pärast ühinemist ühinemislepingu IV lisa punkti 3 tähenduses kohaldatavad ning seetõttu neid EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse alusel ei uurita. Neid meetmeid seega kõnealune otsus ei käsitle. Sellegipoolest tuleb neid võtta arvesse, kui hinnatakse pärast ühinemist rakendatud meetmete kokkusobivust ühisturuga.

(60) Seoses ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osas loetletud meetmetega väitis komisjon peaasjalikult seda, et nende meetmete kohta ei olnud enne ühinemist tehtud õiguslikult siduvat otsust, tunnistades siiski, et teatavaid esialgseid samme oli sellise otsuse suunas astutud.

(61) Esimene sellistest meetmetest on ARPi kapitalisüst. 2003. aasta ümberkorralduskavaga nähti ette 241 752 900 Poola zloti suurune kapitalisüst, kuid enne ühinemist rakendati sellest vaid osa (180 miljonit Poola zlotti). ARP ei suutnud kapitali kogu 241 752 900 Poola zloti ulatuses suurendada aga eelarvelistel põhjustel. Poola andmetel tehti otsus kapitali ülejäänud suurendamise (61 752 652 Poola zlotti) rakendamise kohta 21. detsembril 2004.

(62) Teine ja kolmas abimeede on ARPi antud täitmisgarantiid (kumbki väärtuses 1 935 000 Poola zlotti). Kõnealused garantiid on seotud 2002. aastal sõlmitud lepingutega hõlmatud laevade ehitamisega. Järgmiste laevade ehitamise garantiid oli kavas anda niipea, kui eelmised laevad on üle antud. Seega oli kavas anda garantii laevadele nr 7 ja 8 siis, kui laevad nr 4 ja 5 üle antakse (2005. aastal).

(63) Viimane kogum meetmeid, mida vastavalt kättesaadavale teabele ei rakendatud enne ühinemist, on Szczecini linna meetmed SSNi toetuseks – kinnisvaramaksu kustutamine ja maksmise edasilükkamine. Kokku on nende meetmete väärtus 12,5 miljonit Poola zlotti. Neid meetmeid ei ole Poola ametiasutuste esitatud teabe kohaselt (5) laevatehase suhtes tänaseni rakendatud.

(64) Komisjon otsustas algatada ametliku uurimise lähtuvalt järgmistest kahtlustest seoses ümberkorraldusabi kokkusobivusega ühisturuga.

(65) Esiteks oli komisjonil kahtlusi seoses sellega, kas SSNil oli õigust saada ümberkorraldusabi. Tundus, et äriühing loodi pankrotistunud eelkäija tegevuse ülevõtmiseks, kuid tolle võlgasid seejuures üle ei võetud. Seetõttu pidas komisjon SSNi kohaldatavate ühenduse suuniste tähenduses uueks äriühinguks.

(66) Teiseks kahtles komisjon selles, kas ümberkorraldusmeetmed (juba võetud ja võetavad) tagavad SSNi pikaajalise elujõulisuse. Laevatehase ümberkorraldamine seisnes peamiselt võla vähendamises ja likviidsuse parandamises, et võimaldada jätkata tootmist. Algupärase ümberkorraldustegevuse väidetavad kulud sisaldasid SSPH ja SSi pankrotihalduritelt tootmisvahendite ostmise kulusid. Komisjon märkis, et isegi ümberkorraldusperioodi lõpus jäi kavandatud tootlikkuse tase konkureerivate Euroopa laevatehaste omaga võrreldes üsna madalaks.

(67) Kolmandaks kahtles komisjon kättesaadava teabe põhjal selles, kas vastu võetud kompensatsioonimeetmed olid asjakohased, kuna tootmisvõimsuse tegelikku vähendamist ei oldud laevatehases õigupoolest ellu viidud.

(68) Neljandaks kahtles komisjon selles, kas teatavaid väidetavaid ümberkorralduskulusid, näiteks tootmisvarade ostmise kulusid, tuleks pidada ümberkorraldamisega reaalselt seotud abikõlblikeks kuludeks.

(69) Viimasena kahtles komisjon selles, kas abisaaja omaosalus ümberkorralduskavas – kas siis omavahenditest või turutingimustel toimuva välisrahastamise kaudu – oli oluline panus. Eelkõige kahtles komisjon selles, kas kumuleerunud kasumi kasutamist saab pidada äriühingu omaosaluseks. Peale selle märkis komisjon, et 78 % väidetavast omaosalusest koosnes laevaomanike ettemaksetest, millele esitas garantii Poola ekspordikrediidiagentuur KUKE. Pidades silmas, et SSN oli rahalistes raskustes äriühing, kahtles komisjon selles, kas nõutud garantiitasud kajastavad asjakohaselt seotud riski, kas KUKE nõutud tagatis on piisav ning kas väidetav omaosalus ei sisalda mitte riigiabi.

2.3. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

2.3.1. POOLA MÄRKUSED

(70) Pärast komisjoni otsust algatada ametlik uurimismenetlus esitasid Poola ametiasutused otsuse kohta oma märkused. Abisaaja ei esitanud eraldi argumente, kuid väljendas toetust Poola valitsuse esitatud märkustele.

(71) Poola ametiasutused tõstatasid mitu küsimust. Peamine vaidlustatud teema oli küsimus, kas teatavad abimeetmed jõustati enne Poola ühinemist Euroopa Liiduga, st enne 1. maid 2004, ning kas need on kohaldatavad pärast ühinemist. Selliseid meetmeid ei saa komisjon uurida; komisjon peab teatatud abiks või ebaseaduslikuks abiks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlusele üksnes neid meetmeid, mida ei rakendatud enne ühinemist.

(72) Poola ametiasutused ei olnud nõus komisjoni järeldusega, et ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osas loetletud meetmete puhul on tegemist uue abiga. Poola ametiasutused väitsid, et kõiki tabelis sisalduvaid meetmeid rakendati enne Poola ühinemist ning seega ei ole SSNile ette nähtud ega antud mingit liiki uut abi.

(73) Esiteks väitsid Poola ametiasutused, et SSNil oli õiguspärane ootus, et 2003. aasta ümberkorralduskavaga ette nähtud abi on kooskõlas riigiabiõigusega. Poola ametiasutused osutasid eeskätt kahele dokumendile: „Poola laevaehitustööstuse olukord, soovitatavad meetmed ja sektori toetamine” (vastu võetud valitsuse poolt 16. juulil 2002) ja „Riigikassa garantiide keskpikaks perioodiks kehtestatud strateegia 2010. aastani” (vastu võetud valitsuse poolt 10. juunil 2003). Poola ametiasutused väitsid, et need ja muud sarnased keskvalitsuse ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste meetmed olid osa ulatuslikust programmist laevaehitustööstuse päästmiseks.

(74) Teiseks väitsid Poola ametiasutused, et komisjon, nõudes õiguslikult siduva dokumendi vastuvõtmist, kohaldab EÜ õiguse kriteeriume ühinemiseelsete sündmuste ja riiklike seaduste suhtes. Poola kinnitas, et enne ühinemist kohaldati Poola riigiabiõigust ning selles „ei nähtud mitte ühegi menetlusetapi puhul ette ametliku otsuse vastuvõtmist abisaajale suunatud abi andmise kohta”. Poola õigusaktide kohaselt oli ainus nõue see, et konkurentsi- ja tarbijakaitseameti president kiidaks ümberkorralduskava ja selles sisalduvad abimeetmed heaks, ning seda oli ta ka tõepoolest teinud. Poola ametiasutused väitsid, et „on selge, et kõikides lõplikult heakskiidetud ümberkorralduskavas sisalduvates meetmetes olid SSN ja asjakohane abi andev asutus kokku leppinud”. Peale selle märkis Poola, et EÜ õiguse sätted ei ole kohaldatavad enne Poola ühinemist aset leidnud sündmuste suhtes ning et Fleureni kohtuasi, (6) millele komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutas, on käesolevast juhtumist täiesti erinev.

(75) Kolmandaks väideti, et SSNi nõukogu heakskiitu ümberkorralduskavale tuleks pidada abi andmise toimumiseks. Vastuseks komisjoni kahtlustele, kas nõukogu saab võtta vastu otsuseid, millel on aktsionäridele siduvaid rahalisi tagajärgi, teatas Poola, et nõukogu esindab aktsionäride huve, kuna nõukogu nimetavad aktsionärid. Nõukogu liikmed toimisid aktsionäride (ARPi ja riigikassa) juhtnööride kohaselt ning oma tegevusega kohustusid ARP ja riigikassa abi andma.

(76) Neljandaks väitis Poola, et ARPi laevaehitustööstuse töörühma heakskiit 2003. aasta ümberkorralduskavale oli tugevdanud laevatehase õiguspärast ootust, kuna selle töörühma liikmed olid kõik nõukokku kuuluvad ARPi esindajad. Samuti kinnitas Poola, et tegelikud otsused tehti nõukogu ja ARPi aktsionäride koosolekul.

(77) Viimaks väitsid Poola ametiasutused, et abi oli antud enne ühinemist, kuna riigi majanduslik seotus oli kindlaks määratud 2003. aasta ümberkorralduskavas ja seega oli see teada enne ühinemist.

(78) Poola ametiasutused osutasid krediidipikenduse süsteemile, mille alusel antakse varasema garantii aegumisel uus garantii, ning väitsid, et selle süsteemi ja seega kõik sellega hõlmatud garantiid on nõukogu 2003. aasta ümberkorralduskava osana heaks kiitnud. Nad loetlesid kriteeriumid, mille alusel hinnata garantii kohaldatavust pärast ühinemist, ning leidsid, et need kriteeriumid on määravad otsustamisel, kas abi anti või mitte.

(79) Poola ametiasutused ei vastanud komisjoni väitele, et ARP ei kohaldanud kahe vaidlustatud garantii puhul samu menetlusetappe, mida ta oli kohaldanud varem antud garantiide korral. Poola ametiasutused ei vaidlustanud komisjoni arusaama, et 2002. aastal sõlmitud laevaehituslepingud sisaldasid klauslit, mis lubas ostjal lepingu ühepoolselt lõpetada, kui laevatehas ei esita teatava aja möödumisel täitmisgarantiid.

(80) Poola väitis, et riigi täpne majanduslik seotus kõnealuste meetmetega oli teada enne ühinemist. Poola kinnitas, et abi andev asutus ei saanud anda välja lõplikke otsuseid maksude edasilükkamise ja kustutamise kohta n-ö etteulatuvalt.

(81) Vastuseks komisjoni kahtlustele, kas laevatehas, olles äriühing, mis loodi pärast varem Szczecinis laevaehitusega tegelenud äriühingu pankrotistumist, vastab ümberkorraldusabi saamise nõuetele, teatas Poola, et abisaaja oli enne kõnealuse varasema üksuse pankrotti laevaehitusega tegelenud teise nime all (ASS).

(82) Poola ametiasutused esitasid märkusi ka komisjoni otsuse muude aspektide kohta. Eeskätt teatas Poola, et SSNi ümberkorraldamisel oli mõju äriühingu paljudele tegevusvaldkondadele ja selle eesmärk oli parandada oluliselt laevatehase tõhusust. Laevatehas oli vastu võtnud kontsentreerituma strateegia, viinud läbi tööjõu ümberkorraldamise, parandanud tootlikkust, võtnud kasutusele tõhusama juhtimissüsteemi ja parandanud oma rahalist olukorda. Äriühing lootis teenida 2005. aastal kasumit.

(83) Samuti teatas Poola, et laevatehas oli rakendanud piisavaid kompensatsioonimeetmeid, kuna SSN oli omandanud ainult poole varem SSPH-le kuulunud maast ja rajatistest ning need olid otseselt seotud laevatehase võimsusega.

(84) Poola ametiasutused väitsid, et kavandatud omaosalus oli piisav. Eeskätt leiti, et tulevast kasumit, millega laevatehas kavatses osaliselt rahastada ümberkorralduskulusid, ei saa pidada riigi vahenditeks ning seega on see omaosalus. Poola ametiasutused väitsid, et laevatehase tegevust rahastava Poola ekspordikrediidiagentuuri KUKE garantiiga ettemakseid tuleks samuti pidada omaosaluseks. Poola kirjeldas tingimusi, mille alusel KUKE garantiisid andis (garantiitasud ja nõutud tagatise liik), ning rõhutas, et KUKE ei pidanud antud garantiidega seoses tegema laevaomanikele ühtegi makset.

(85) Poola ametiasutused märkisid, et ümberkorraldusmeetmete vastuvõtmine oli parandanud laevatehase rahalist olukorda ja selle tulemusena oli tehas suutnud tõendada oma elujõulisust.

2.3.2. TEISTE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(86) Poola laevaehitusettevõtjate liit Forum Okrętowe selgitas laevatehase raskuste põhjusi ning märkis, et nende arvates oli laevatehas püsima jäänud üksnes tänu ümberkorralduskava edukale elluviimisele ja ümberkorraldamise jaoks saadud riigiabile.

(87) Laevatehase tekikraanade ning ankru- ja sildumisseadmete tarnija Towimor S.A. märkis, et laevatehas oli taastanud laevaehitamisvõimsuse ja tulnud 2002.–2004. aasta kriisist välja üksnes tänu sellele, et ARP oli võtnud ümberkorraldusprotsessi juhtimise enda hooleks. Äriühing rõhutas, et ümberkorralduskava rakendamine kulgeb edukalt ning et tehtud edusammud on oma olemuselt pikaajalised.

(88) Laevade sisevarustuse tarnija Lubmor Sp.z.o.o. rõhutas, kui oluline on SSNi olemasolu tema enda ja teiste laevatehasega koostööd tegevate äriühingute jaoks.

(89) Teine tarnija, H. Cegielski, kes toodab peamiselt laevamootoreid, rõhutas, et SSNi edukas ümberkorraldamine oli päästnud aastatel 2002–2004 kogu laevaehitussektori ning et laevatehase pidevalt paranevad finantstulemused näitavad, et ümberkorraldusmeetmetega tehakse pikaajalise mõjuga edusamme.

(90) SSNi klient Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. juhtis tähelepanu laevatehase põhjalikule oskusteabele laevaehituse eri valdkondades ning tehases ehitatud laevade kvaliteedile. Laevaomanik mainis, et SSN oli ehitanud talle kaheksa mitmeotstarbelist laeva, järgides kõrgeid tehnilisi nõudeid ja kvaliteedistandardeid. Laevaomanik väljendas lootust, et komisjon kiidab laevatehasele antud abi heaks. Laevatehase teised kliendid, Peter Dohle Schiffahrts-KG ja Odfjell, olid samal seisukohal.

(91) Ametiühing Solidarność rõhutas laevatehase olulisust kogu piirkonna tööhõive ja majandusliku olukorra jaoks. Ühing avaldas lootust, et komisjon lõpetab uurimise kohe ja kiidab laevatehasele antud abi heaks.

(92) Szczecini linnapea rõhutas, kui tähtis on laevatehas piirkonna jaoks, ning märkis, et teatavatest viivitustest hoolimata tõi ümberkorraldamine endaga kaasa loodetud tulemused ja et laevatehas oli suuteline konkureerima turul pikas perspektiivis.

(93) Szczecini ja Lääne-Pomorze tööandjate arenguliit Business Club Szczecin avaldas toetust SSNi ümberkorraldamisele. Liit kirjeldas raskusi, millesse piirkond pärast SSPH pankrotti 2002. aastal sattus, ning märkis, et Poola ametiasutuste toetus laevatehasele võimaldas sellest kriisist välja tulla.

2.4. SÜNDMUSTE ARENG PÄRAST KOMISJONI OTSUST ALGATADA AMETLIK UURIMISMENETLUS

(94) Alljärgnevalt võetakse kokku komisjoni uurimine ja asjakohased sündmused.

(95) Vastuseks komisjoni otsusele algatada ametlik uurimismenetlus esitasid Poola ametiasutused 2005. aasta sügisel kaht liiki argumente: esiteks kahtlesid nad komisjoni pädevuses astuda samme seoses komisjoni otsuses uueks abiks liigitatud meetmetega ning teiseks väitsid nad, et isegi kui neid meetmeid saab lugeda uueks abiks, on need ümberkorraldusabina ühisturuga kokkusobivad.

(96) Toetamaks väidet, et abi on ühisturuga kokkusobiv, esitas Poola komisjonile 2003. aasta ümberkorralduskava. Komisjon uuris 2003. aasta ümberkorralduskava ja palus abi väliskonsultandilt. Komisjon järeldas, et 2003. aasta ümberkorralduskava ei vasta ühelegi kohaldatavates suunistes sätestatud tingimusele ümberkorraldusabi heakskiitmiseks.

(97) 2005. aasta detsembris sai komisjon avalikest allikatest (7) teada, et loodud oli avalik-õiguslik kapitalikontsern KPS, mille eesmärk oli koondada kolm Poola suurimat laevatehast (Gdynias, Gdanskis ja Szczecinis) ühe katusorganisatsiooni alla (edaspidi „konsolideerimiskava”). KPSi põhiülesanne oli tagada laevatehaste tootmistegevuse rahastamine. Poola ei olnud komisjoni konsolideerimiskavast teavitanud üheski menetlusetapis, ei enne ega pärast ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse vastuvõtmist.

(98) Komisjoni nõudmisel selgitasid Poola ametiasutused 2006. aasta alguses, et konsolideerimiskava oli tõepoolest varem kaalutud, kuid see võimalus oli kõrvale lükatud, ning et peatselt võetakse Poola laevaehitussektori ümberkorraldamiseks vastu uus strateegia. Poola selgitas, et KPSi roll oli tagada Poola laevatehaste tegevuse rahastamine, peamiselt lühiajaliste laenude kaudu.

(99) Poola ametiasutuste ja komisjoni töötajate kohtumisel 22. veebruaril 2006 teatas komisjon Poolale, et tema käsutuses oleva teabe alusel ei saanud järeldada, et 2003. aasta ümberkorralduskava oli piisav laevatehase pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Komisjon rõhutas, et 2003. aasta ümberkorralduskava oli käivituskava, mis käsitleb peamiselt pärast SSPH pankrotti tegevuse jätkamiseks vajalikke finantsmeetmeid, mitte niivõrd ümberkorralduskava, mis tagab pikaajalise elujõulisuse taastamise. Eeskätt ei olnud piisavad ettenähtud investeeringud, võttes arvesse laevatehase seadmete ja paigaldiste kehva olukorda. Poola ametiasutused ja laevatehas kinnitasid, et laevatehas on elujõulisuse juba taastanud. Sellegipoolest tunnistas Poola, et tehas vajab tõepoolest olulist moderniseerimisinvesteeringut summas vähemalt 200 miljonit Poola zlotti, ning seetõttu müüakse see aastatel 2008–2009 erainvestorile. Kohtumisel kinnitasid Poola ametiasutused, et komisjonile esitatakse uus ümberkorralduskava või 2003. aasta ümberkorralduskava muudetud versioon.

(100) Pärast kohtumist lubasid Poola ametiasutused (8) SSNi muudetud ümberkorralduskava komisjonile esitada 22. maiks 2006.

(101) 26. juunil 2006 sai komisjon ümberkorralduskava esimese projekti „Stocznia Szczecińska Nowa Sp.z.o.o. arengukava aastateks 2006–2011”, mis koostati konsultatsioonifirma Deloitte Advisory abil.

(102) Komisjon väljendas seoses esitatud projektiga tehase külastamisel 13. juunil 2006 ning kirjalikult 17. juulil 2006 tõsiseid kahtlusi, märkides, et ümberkorralduskava esimene projekt ei tundu olevat laevatehase pikaajalise elujõulisuse taastamise tagamiseks piisavalt kaugelevaatav. Komisjon rõhutas, et ümberkorraldamist tuleb olulisel määral rahastada omavahenditest, mida riik ei toeta, ja seda ei ole esitatud kava projektiga ette nähtud, ning et vaja on rakendada asjakohaseid kompensatsioonimeetmeid. Osutades jätkuvale tuginemisele valitsusagentuuri KUKE antavatele garantiidele, hoiatas komisjon laevatehast ja Poola ametiasutusi, et need garantiid moodustavad riigiabi. Komisjon kutsus Poolat üles ümberkorralduskava projekti läbi vaatama ja esitama kava lõpliku versiooni 2006. aasta augusti lõpuks.

(103) Nendest hoiatustest hoolimata ei erinenud 2006. aasta ümberkorralduskava, mille Poola ametiasutused lõpuks kahekuulise hilinemisega 2006. aasta septembris esitasid, oluliselt esimesest projektist. Alljärgnevalt kirjeldatakse peamisi aspekte, mida 2006. aasta ümberkorralduskava puhul kritiseeriti.

(104) 2006. aasta septembris teatas Poola komisjonile, et 31. augustil 2006 oli SSNi üldkoosolek otsustanud suurendada laevatehase kapitali 95 miljoni Poola zloti ulatuses ning koostada 15. oktoobriks 2006 pakkumised võimalikele investoritele, kes on huvitatud äsja emiteeritud aktsiate omandamisest. 31. detsembriks 2006 oli SSNi aktsiate omandamise vastu huvi üles näidanud ainult kaks äriühingut: terasega kaubitsev Poola äriühing Złomrex ning Ukraina terasetootja Donbas tütarettevõtja ISD Polska.

(105) 7. detsembril 2006 toimunud kohtumisel (ning kirjalikult 29. jaanuari 2007. aasta kirjas) selgitas komisjon Poola ametiasutustele, et 2006. aasta ümberkorralduskava ei vasta ühelegi kohaldatavates suunistes ette nähtud tingimusele ümberkorraldusabi heakskiitmiseks. Kohtumisel lubasid Poola ametiasutused laevatehase erastada, et parandada elujõulisuse taastamise väljavaateid ja tagada ümberkorraldamises piisav omaosalus. Seejärel kinnitasid Poola ametiasutused 5. jaanuari 2007. aasta kirjas, et kavatsevad laevatehase 30. juuniks 2007 erastada. Erastamisdokumentide koostamisel palus Poola komisjonil teatada, milliseid kompensatsioonimeetmeid SSNi puhul vajalikuks peetakse, et teavitada vastavalt võimalikke investoreid.

(106) Pärast voliniku Neelie Kroesi ja ministri Piotr Wozniaki 2006. aasta detsembris sõlmitud kokkulepet pidas komisjon Poola ametiasutuste ja SSNiga intensiivseid arutelusid, et määrata kindlaks vajalikud kompensatsioonimeetmed. Poola esitas ettepaneku SSNi kompensatsioonimeetmete kohta ja lubas sulgeda Wulkan 1 ellingu kohe, kui juba sõlmitud laevaehituslepingud on täidetud, st 2010. aasta märtsis.

(107) Komisjon nõudis SSNilt mitmesuguseid andmeid. Lõpuks teavitasid komisjoni töötajad 31. juuli 2007. aasta kirjas Poolat, et peavad esialgu Wulkan 1 ellingu sulgemist piisavaks kompensatsioonimeetmeks, eeldusel et asjaomane rajatis suletakse lõplikult laevade monteerimiseks ja vettelaskmiseks ning et sulgemine lõpetatakse 1. juuniks 2009 või varem, kui viimase asjaomasel ellingul monteerimiseks ettenähtud laeva – 587-IV/09 – ehitustööd lõpetatakse varem. Peale selle võib 2009. aastal Wulkan 1 ellingut kasutada üksnes 587-IV/09 monteerimiseks. Komisjoni sellise järelduse aluseid kirjeldatakse allpool. Poola ametiasutused kinnitasid oma kavatsust viia ellu võimsuse vähendamine komisjoni kirjas kirjeldatud viisil.

(108) 2007. aasta veebruaris saatis laevatehase juhtkond kutse SSNi enamusosaluse ostmiseks 57 võimalikule investorile. Selleks ajaks oli laevatehas pidanud Złomrexiga läbirääkimisi juba mitu kuud, kuid lõppkokkuvõttes otsust vastu ei võetud.

(109) 2007. aasta sügisel alustati uut erastamiskatset. Komisjoniga konsulteeriti teabekirja projekti asjus 2007. aasta augustis ja septembris. Septembris saatsid KPSi ja ARPi erastamiskonsultandid kutse pakkumise esitamiseks 221 võimalikule investorile.

(110) Laevatehase aktsiate omandamise vastu näitasid huvi üles kuus võimalikku investorit, kes palusid koopiat laevatehase teabekirjast. Võimalike investorite pakkumiste esitamise tähtaega pikendati mitu korda.

(111) Täheldanud viivitusi erastamisprotsessis, soovitas komisjon 3. oktoobri 2007. aasta kirjas Poolal tungivalt erastamine viivitusteta lõpetada. 23. oktoobri 2007. aasta kirjas teatas Poola komisjonile, et erastamist ei ole kavandatud tähtajaks, st 2007. aasta lõpuks võimalik lõpetada. Selle asemel lubas Poola alustada 2008. aasta jaanuaris läbirääkimisi valitud investoritega. 30. novembri 2007. aasta kirjas kordas komisjon üle, et on mures viivituste pärast, ning märkis, et ootab SSNi uuelt omanikult uue ümberkorralduskava esimest projekti 2008. aasta veebruari lõpuks. Seda nõudmist kordas komisjon veel mitmel korral. Komisjon nõudis korduvalt erastamise ajakavast ranget kinnipidamist.

(112) Pärast nõuetele vastavuse kontrollimist esitas Amber kui ainus võimalik investor, kes oli huvitatud SSNi omandamisest, 20. detsembril 2007 oma tingimustega siduva pakkumise, mida hindasid KPSi ja ARPi erastamiskonsultandid.

(113) 20. märtsil 2008 anti Amberile läbirääkimiste ainuõigus, mida seejärel pikendati mitmel korral ja mis lõpuks lõppes 12. mail 2008.

(114) 29. veebruaril 2008 edastas Poola komisjonile Amberi koostatud SSNi ümberkorralduskava esimese projekti (9). Amber esitas ajakohastatud finantsprognoosi 9. aprilli 2008. aasta e-kirjaga. Komisjon esitas suulised märkused projekti kohta 10. aprillil 2008 toimunud kohtumisel, millest võtsid osa komisjoni töötajad, Poola ametiasutused, laevatehas ja Amber, ning saatis kirjalikud märkused 21. aprilli 2008. aasta kirjaga.

(115) 12. mail 2008 toimunud kohtumisel Poola ametiasutustega teatas Amber, et loobub SSNi erastamisprotsessis osalemisest. Poola teavitas komisjoni asjade sellisest käigust samal päeval. Selgituses riigikassale märkis Amber, et peamine taganemise põhjus oli asjaolu, et pärast laevatehase olukorra põhjalikku uurimist jõuti järeldusele, et laevatehas ei hakka kasumit teenima isegi pärast suuri investeeringuid hõlmavate ümberkorraldusmeetmete rakendamist. Kuna Amber oli ainus pakkuja, tähendas tema loobumine, et 2007. aastal alustatud erastamisprotsess oli lõppenud.

(116) 26. mail 2008 teatas Poola komisjonile, et alustati uut erastamisprotsessi. Järgnevates igapäevastes aruannetes teavitas Poola komisjoni meetmetest, mida Poola ametiasutused olid SSNile ostja leidmiseks võtnud. Poola saatis komisjonile mitu kirja, milles võimalikud investorid palusid, et neid hoitaks kursis käimasoleva erastamisprotsessiga ning et neile saadetaks võimaluse korral teabekiri.

(117) 13. juunil 2008 toimunud kohtumisel teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et mitu äriühingut kavatseb komisjonile 26. juuniks 2008 esitada ümberkorralduskava. Seejärel kohtus komisjon Poola ametiasutuste palvel ja nende juuresolekul kahe võimaliku investoriga, kes olid väljendanud huvi SSNi ostmise vastu: Norra äriühinguga Ulstein ja Poola äriühinguga Mostostal Chojnice. Nendel kohtumistel tutvustasid mõlemad äriühingud komisjonile oma ümberkorraldusstrateegiat.

(118) Seejärel esitas Poola komisjonile Mostostal Chojnice 2008. aasta juunis koostatud ümberkorralduskava projekti „SSNi ümberkorraldusprogramm aastateks 2008–2018: käimasolev tegevus” (edaspidi „2008. aasta juuni ümberkorralduskava”). 7. juulil 2008 teatas Poola komisjonile, et Mostostal ja Ulstein olid sõlminud võimaliku koostöö eellepingu juhuks, kui Mostostal saab SSNi omanikuks. Seoses osutatud eellepinguga esitas Poola komisjonile Mostostali koostatud ajakohastatud ümberkorralduskava.

(119) 14. juuli 2008. aasta kirjas teatas Poola komisjonile, et SSNi erastamisprotsess käib, ja palus lisaaega, et võimalikud investorid saaksid lõpetada oma ümberkorralduskavad. Poola lubas esitada SSNi lõpliku ümberkorralduskava komisjonile hiljemalt 12. septembriks 2008.

(120) Komisjon nõustus lõpliku ümberkorralduskava esitamise väljapakutud tähtajaga.

(121) 12. septembril 2008 esitas Poola laevatehase lõpliku ümberkorralduskava „Stocznia Szczecińska Nowa ümberkorraldusprogramm aastateks 2008–2012” (edaspidi „2008. aasta 12. septembri ümberkorralduskava”).

(122) 22. septembril 2008 teatas Ulstein komisjonile, et loobub erastamisprotsessis osalemisest. Seda asjaolu silmas pidades on komisjon seisukohal, et 2008. aasta septembri kava, mis põhineb Ulsteini ja Mostostali koostööl, ei ole enam kehtiv. Sellegipoolest kirjeldatakse ja hinnatakse seda kava allpool, eeskätt seetõttu, et 22. septembri 2008. aasta kirjas teatas Mostostal, et viib kava ellu üksinda.

(123) 30. septembril 2008 toimunud kohtumisel teatas Mostostal komisjonile, et kavatseb SSNi ümberkorraldamisel Ulsteiniga endiselt koostööd teha. Mostostal esitas Ulsteiniga sõlmitava lepingu projekti, mis ei olnud allkirjastatud ega isegi mitte parafeeritud. Selle lepinguga nähti kahe äriühingu vahel ette tarnija-kliendi eelissuhet. Ulstein pidi Szczecini laevatehasega sõlmima allhankelepingu kerede ja hiljem terviklike avamerelaevade ehitamiseks turutingimustel. Ulstein pidi jagama Mostostaliga ka oma oskusteavet ja kogemusi laevaehituse valdkonnas – jällegi turutingimustel. Uus koostöölepingu projekt ei näinud Ulsteinilt ette mingisugust rahalist panust 12. septembri 2008. aasta ümberkorralduskavasse.

2.5. 2006. AASTA SEPTEMBRI ÜMBERKORRALDUSKAVA

(124) Muudetud ümberkorralduskava hõlmas ajavahemikku 2006–2011. See oli koostatud koostöös konsultatsioonifirmaga Deloitte ning selle eesmärk oli lõpetada 2002. aastal alustatud ümberkorraldustegevus, tuginedes 2005. aasta oktoobris komisjonile esitatud kavale, mida peeti äriühingu elujõulisuse taastamiseks ebapiisavaks. Muudetud ümberkorralduskava alusel pidi laevatehas taastama pikaajalise elujõulisuse 2009. aastaks.

(125) Uue ümberkorralduskava üks peamisi alussambaid oli SSNi tootmise ümbersuunamine kõrgtehnoloogiliste laevade ehitamiseks. Ümbersuunamine põhines järgmistel kaalutlustel: suurem lisandväärtus, hinnakonkurentsi suurenemine tehnoloogiliselt vähem keerukates valdkondades, SSNi tehniline suutmatus toota väga suuri konteinerlaevu, mille järele nõudlus parajasti kasvas, ning SSNi olemasolev oskusteave, eeskätt roostevabast dupleksterasest eriotstarbeliste kemikaalitankerite valdkonnas.

(126) Kuigi suurema osa olemasolevatest (2008.–2009. aastal täidetavatest) tellimustest moodustasid konteinerlaevad (70 %), tootis tehas juba ka keerukamaid kemikaalitankereid ja kon-ro laevu (30 %). Kavaga nähti ette, et 2010. aastaks laiendab laevatehas tootevalikut kolmes turuvaldkonnas, nimelt kemikaalitankerite, ro-ro laevade (sh kon-ro ja ro-pax laevad) ning kõrgtehnoloogiliste mitmeotstarbeliste laevade valdkonnas.

(127) Uue strateegia rakendamisega pidid kaasnema turustus- ja müügikampaaniad, samuti laevatehase organisatsioonilised ja tehnoloogilised muudatused. Kavandatud investeeringute ja algatuste kogukulu oli hinnanguliselt 203,9 miljonit Poola zlotti. Investeeringud ja algatused oli kavas ellu viia aastatel 2006–2009.

(128) Töölt puudumise kõrge määra ja kvalifitseeritud töötajate väljavoolu probleemi käsitlemiseks nähti kavaga ette palgatõus. Kava järgi pidi 2011. aasta keskmine palk olema 28 % kõrgem kui 2006. aasta keskmine palk.

(129) Kavaga plaaniti tööjõudu veelgi vähendada – 2011. aastaks 4 298 töötajale, vähendades tööjõudu 2006. aastaga võrreldes (5 322 töötajat) keskmiselt 20 % ning 2001. aastaga võrreldes (8 071 töötajat) kokku 53 %. Sellegipoolest ei olnud kavas selgitatud, kas selline vähendamine sisaldas koondamist või üleviimist tütarettevõtetesse.

(130) Muud kvalifitseeritud tööjõu motiveerimismeetmed olid väga üldised: kavas oli välja töötada uus personalipoliitika, teha kindlaks optimaalne tööhõive tase, vaadata läbi kehtiv hindamissüsteem ja koostada soodustuste kava. Sarnased projektid olid kavas ka keskastme juhatuse jaoks.

(131) Kava sisaldas finantspoliitika optimeerimisega seotud meetmeid, nagu plaan kehtestada lepingutingimused, mis vähendaksid avatust materjalihindade ja vahetuskursi kõikumisest tulenevale riskile (loomulik riskimaandus), ning plaan pidada pankadega läbirääkimisi tähtpäevalepingute sõlmimiseks. Tõendid edukate läbirääkimiste kohta tähtpäevalepingute sõlmimiseks erapankadega puudusid.

(132) Ümberkorraldusperioodi lõpus 2011. aastal pidi laevatehase tootmismaht saavutama taseme 211 682 CGTd, võrreldes 213 044 CGTga 2005. aastal.

(133) Tööjõu vähendamise tulemusena pidi tootlikkus suurenema 34 CGT-lt töötaja kohta 2003. aastal 49,3 CGT-le töötaja kohta 2011. aastal. Vaadeldes inimtöötundide arvu CGT kohta, oli tootlikkus 2003. aastal 47. Tootlikkuse sihiks 2011. aastal seati 34 inimtöötundi CGT kohta.

(134) Kavas prognoositi, et kapitali tulumäär, võtmata arvesse palgatõusu, oleks aastatel 2007–2011 keskmiselt 19 % aastas, mis väidetavalt oli tulumäär, mida erainvestor ootas. Palgatõusuga arvestava prognoosi järgi pidi kapitali tulumäär olema 1,45 % aastas.

(135) Kava sisaldas ka tundlikkuse analüüsi eeldatavate vahetuskursside, tööjõukulude ja terasehindade muutuste kohta. Kavas analüüsiti järgmisi tegureid: zloti kallinemine 5 % ja 10 % ümberkorraldusperioodil (2006–2011) (eeldatud kurss 1 USD = 3,26 PLN), iga-aastane 7,5 protsendiline palgatõus (eeldatud tõus 5 % aastas) ning terasehinna 20 protsendiline tõus.

(136) Kavas nähti ette, et kehtiv mudel, mille alusel rahastati tegevust laevaomanike ettemaksetest, mida tagati KUKE ja riigikassa garantiide ja riigilaenudega, asendatakse laevaomanike ettemaksetega, mida tagatakse KUKE garantiide ja kommertslaenudega.

(137) Kavas osutati rahastamisele riigikassa lisagarantiidega laenudele suuruses 35 miljonit USA dollarit 2006. ja 2007. aastal ning 25 miljonit USA dollarit 2008. ja 2009. aastal. Samuti nähti ette KUKE garantiide asendamine turult saadud garantiide ja kommertslaenudega. 2006. aasta ümberkorralduskava sisaldas ainult üht edukat garantiilepingut. Kavas nähti ette KUKE garantiide kasutamise jätkamine aastas keskmiselt 200 miljoni USA dollari piires.

(138) Kavas prognoositi ümberkorraldamise kuludeks 374,7 miljonit Poola zlotti ja ümberkorraldusperioodi tegevuskuludeks 11 120 miljonit Poola zlotti. Mõlemad arvud hõlmasid ajavahemikku 2002–2009. Kavandatud algatuste ja investeeringute kulu oli hinnanguliselt 203,9 miljonit Poola zlotti. Rahaline ümberkorraldamine kuulutati lõpetatuks, v.a 20,7 miljoni Poola zloti mahakandmine.

(139) Välistest vahenditest kavandati ümberkorraldamist rahastada 190 miljoni Poola zloti ulatuses, millest 95 miljonit Poola zlotti oleks saadud laevatehase aktsiakapitali suurendamisest erainvestorile müüdavate uute aktsiate emiteerimise kaudu. Otsus aktsiakapitali suurendamise kohta oli vastu võetud aktsionäride erakorralisel koosolekul. 2006. aasta septembris oleks uute aktsiate ostmine – väärtuses 95 miljonit Poola zlotti – tähendanud 21 % SSNi aktsiate omandamist. Ülejäänud aktsiad oleksid jäänud riigile.

(140) Ülejäänud 95 miljonit Poola zlotti loodeti saada pikaajalisest investeerimislaenust, mis oleks samuti pärinenud eraallikast. Finantsprognoosi kohaselt oli kapitali suurendamine ja pikaajaline investeerimislaen kavas ellu viia ajavahemikul 2006–2009.

(141) Peale selle oli kavas omaosaluseks märgitud kaubanduskrediit 165,9 miljoni Poola zloti ulatuses, mida täpsemalt ei kirjeldatud.

(142) Kavas märgiti, et pärast lepingute üle uute läbirääkimiste pidamist tuleks omaosaluseks pidada laevaomanike lisamakseid summas 628,7 miljonit Poola zlotti.

(143) Kavas loodeti jooksva tegevuse rahastamise puhul kommertslaenudele ja laevaomanike ettemaksetele, millele KUKE garantiid ei anna. Nende koguväärtus kogu ümberkorraldamisperioodil 2002–2009 oli prognoosi kohaselt 3 200 miljonit Poola zlotti.

(144) Kavas eeldati, et tulevast rahavoogu suuruses 399 miljonit Poola zlotti kasutatakse osaliselt investeeringuteks (14,5 miljonit Poola zlotti) ja osaliselt äritegevuse jaoks. Siiski tunnistati kavas selgesõnaliselt, et need ei ole omavahendid kohaldatavate ühenduse suuniste tähenduses.

(145) Ümberkorralduskava kohaselt oli SSN rakendanud kompensatsioonimeetmeid võimsuse vähendamise kaudu, kuna SSN ei olnud pärast SSPH pankrotti üle võtnud suurt osa SSPH varadest ja tööjõust. 2001. aastal, st enne SSPH pankrotti, oli äriühingu maksimaalne aastane tootmisvõimsus väidetavalt 345 600 CGTd ning aastatel 1995–1999 oli suurim tootmisvõimsus 322 000 CGTd (aasta keskmine toodang tol perioodil oli 244 000 CGTd). Ümberkorralduskava järgi oli SSNi jooksev võimsus 255 720 CGTd. Kava andmetel oli seega võimsust vähendatud peaaegu 100 000 CGT ulatuses.

2.6. 2008. AASTA JUUNI ÜMBERKORRALDUSKAVA

(146) Mostostal on Poolas asutatud äriühing, mis kuulub täielikult kontsernile KEM. Äriühing toodab eri liiki teraskonstruktsioone (sillad, kraanad, hooned jms). Varem riigile kuulunud äriühing, mis erastati 1992. aastal, on alates 2003. aastast kuulunud pereettevõttest tööstuskontsernile KEM. KEM tegutseb terasejäätmete töötlemise ja nendega kauplemisega ning metallurgiatoodete, nt selliste toodete, mida toodab Mostostal, hulgimüügi valdkonnas. KEMi käive oli 2007. aastal 700 miljonit Poola zlotti (207 miljonit eurot), millest 100 miljonit Poola zlotti (30 miljonit eurot) teenis Mostostal.

(147) Äristrateegia keskmes oli laevatehase mitmekesistamine, et tegutseda kahes põhivaldkonnas: teraskonstruktsioonid ja laevaehitus. Selle eesmärk oli leevendada laevatehase haavatavust laevaehitusturu kõikumiste suhtes. Tootmine oli kavas ümber korraldada kahes etapis. Esimeses etapis, mis kestaks kuni 2009. aasta alguseni, täidaks tehas olemasolevad laevaehitustellimused ja alustaks tööd teraskonstruktsioonidega. Teises etapis laiendataks tööd teraskonstruktsioonidega, nii et lõpptulemusena kasutataks selleks 50 % tootmisvõimsusest ning ülejäänud 50 % kasutataks laevaehituseks.

(148) Laevaehituse valdkonnas rajas Mostostal oma kava partnerlusele Norra laevaehitajaga Ulstein. 7. juulil 2008 allkirjastasid kaks äriühingut eellepingu, milles lepiti kokku võimaliku koostöölepingu sõlmimise arutamine. Koostöö pidi põhinema peamiselt sellel, et Ulstein kasutab osaliselt SSNi võimsust.

(149) Teraskonstruktsioonide valdkonnas kavatses Mostostal kasutada Szczecini laevatehase tootmisrajatisi, et laiendada oma tootmist, ning kasutada juurdepääsu meretranspordile. Kava oli Poola teraskonstruktsioonide turu arengu suhtes optimistlik, eeldades eeskätt mahukaid investeeringuid Poola infrastruktuuri. Laevaehitustegevuse valdkonnas nägi kava ette ro-pax laevade ja mitmeotstarbeliste laevade ehitamist, väites et nendes harudes on hinnad laevaehitusturgude arengust sõltumatult tõusujoonel.

(150) Kavas nähti ette varade ümberkorraldamine, mille käigus eraldatakse ligikaudu 30 % olemasolevast tootmispinnast muule kui põhitegevusele, sh renditakse kolmandatele isikutele. Kavas oli lõpetada ühe ellingu, Wulkan 1 kasutamine laevaehituseks ja rakendada seda teiste teraskonstruktsioonide jaoks, v.a laevaehitus. See esitati kavas kompensatsioonimeetmena.

(151) Kavas nähti ette 264 miljoni Poola zloti suurune investeeringu ajavahemikul 2008–2012 ning 90 miljoni Poola zloti suurune lisainvesteering ajavahemikul 2013–2018. Kavas loetleti investeeringud ja eeldatav kokkuhoid inimtöötundide ja tegevuskulude pealt. Kavas mainiti aga ka seda, et 12. juunil 2008 oli laevatehas sõlminud väliskonsultandiga lepingu laevatehase moderniseerimise kava koostamiseks, mis hõlmas ka vajalike investeeringute kindlakstegemist.

(152) Ümberkorralduskavas nähti ette tööjõu 14 protsendilist suurendamist kokku 5 010 töötajale 2012. aastal.

(153) Laevaehitustegevust oli kavas rahastada laevaomanike ettemaksetest, mis moodustavad 80–90 % müügihinnast.

(154) Kava järgi sõltus ümberkorraldamise edu sellest, kas laevatehas saab veel riigiabi. Kava nägi ette mitut kapitalisüsti ja võlgnevuse osaluse vastu vahetamise tehingut riigikassa või mõne sellele alluva riigiasutuse toetusel koguväärtuses 588 miljonit Poola zlotti. Selle hulka kuulus 145 miljoni Poola zloti suurune kapitalisüst ARPilt, mis otsustati 2008. aasta juunis. Peale selle nägi kava ette ARPilt 32 miljoni USA dollari (68 miljoni Poola zloti) suuruse laenu saamist. Lõpetuseks nägi kava ette KUKE uusi ettemaksegarantiisid nimiväärtuses 431 miljonit Poola zlotti.

(155) Investor oli enda sõnul valmis tegema ajavahemiku 2008–2012 investeerimisprogrammi osaliseks finantseerimiseks 149,5 miljoni Poola zloti suuruse kapitalisüsti. Ülejäänud osa selle perioodi investeerimisprogrammist oleks rahastatud laevatehase enda rahavoost.

(156) Lõpetuseks esitati kavas ümberkorraldusperioodi (2008–2012) finantsprognoos, mille järgi pidi tehase kasumlikkus taastuma 2010. aastaks. Kavas loetleti üldiselt ja tõendeid esitamata eeldused, mille alusel finantsprognoos oli koostatud, kuid see ei sisaldanud hinnangute tegemiseks kasutatud finantsmudelit. 2012. aastaks saavutatav omakapitali tasuvus oli kava järgi ligikaudu 26 %, kuid tunnistati, et see näiliselt suur kasumlikkus tulenes asjaolust, et omakapital püsis eelnevatel aastatel kuhjunud kahjumi tõttu väiksena. Realistlikuma stsenaariumi järgi ning võtmata arvesse kuhjunud kahjumit, tõuseks omakapitali tasuvus 2011. aastal 7,6 protsendile ja 2012. aastal 9,8 protsendile, mis kava kohaselt tähendaks, et ettenähtud investeeringute tasuvus oleks piiri peal.

(157) Bilansi prognoos näitas, et põhivara väärtus peaks tõusma ligikaudu 100 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 200 miljonile Poola zlotile 2012. aastal.

2.7. 12. SEPTEMBRI 2008. AASTA ÜMBERKORRALDUSKAVA

(158) 12. septembri 2008. aasta ümberkorralduskava põhines 2008. aasta juuni kavaga sarnastel eeldustel. Tegevuse mitmekesistamine oli endiselt kõige olulisem strateegiline idee ja ümberkorraldamises pidi edu saavutatama Mostostali ja Ulsteini koostöö kaudu, ühendades kahe äriühingu kogemused teraskonstruktsioonide ja laevaehituse valdkonnas. Juuni versiooniga võrreldes oli muudetud ümberkorralduskava paremini läbi töötatud teatavate ümberkorraldusmeetmete ja tegevuse eeldatava mitmekesistamise praktilise elluviimise seisukohast. Seda kajastab kavandatud organisatsiooniline ja korporatiivne ümberkorraldamine (vt tabel 2 allpool).

(159) Kavas nähti ette, et olemasolev tehas uue nimega SSN Nowa lõpetab kahjumit teenivate laevade tootmise juba vastuvõetud tellimuste raames ning pärast seda tehas likvideeritakse. Laevatehase varad müüakse kolmele uuele äriühingule: SSN Mostostal (kuulub täielikult Mostostalile), SSN Ulstein (kuulub täielikult Ulsteinile) ning SSN Wspólna (Mostostalile ja Ulsteinile kummalegi kuulub 50 % aktsiatest). Peale selle pidi olemasolevast projekteerimisbüroost saama eraldi äriühing SSN Biuro Projektowe. Kavas nähti ette, et 2010. aastal asutab Mostostal veel ühe uue äriühingu, SSN Odra, mis jätkab laevatehase praegust laevaehitustegevust ja toodab ro-pax, ro-ro ja kon-ro laevu ning kemikaalitankereid. Tabel 2 SSNi ümberkorraldamine vastavalt 12. septembri 2008. aasta ümberkorralduskavale Omanik Tegevus Kapitalisüstid (miljonites Poola zlottides) Käive (miljonites Poola zlottides) Töötajad Investeerimisprogramm (miljonites Poola zlottides) SSN Nowa 100 % Mostostal Laevaehitus – olemasolevad tellimused 434 (riigiabi) 2009. aastal: 680 2010. aastal: 1 000 Hiljem: 0 2009. aastal 4 011, eesmärk – 0 Puudub SSN Mostostal 100 % Mostostal Teraskonstruktsioonid 80 148 (10 %) 2009. aastal 297, eesmärk – 352 59 SSN Ulstein 100 % Ulstein Laevaehitus – avamerelaevad 67,3 155 (11 %) 150 10 SSN Wspólna 50 % Mostostal, 50 % Ulstein Terase eeltöötlus 95 370–400 (28 %) 2009. aastal 1 062, eesmärk – 663 34,5 SSN Biuro Projektowe 50 % Mostostal, 50 % Ulstein Projekteerimine 0,2 9 (0,6 %) 150 0,5 SSN Odra 100 % Mostostal Laevaehitus – ro-pax, ro-ro laevad, kemikaalitankerid 0,2 600–700 (49 %) 2010. aastal 835, eesmärk – 500 Puudub Kokku 434 riigilt ja 242,7 investoritelt 1 412 1 815 104

(160) Kava järgi ei oleks äriühingutel, mis jätkaksid tehase praegust laevaehitustegevust – SSN Nowal ja SSN Odral – varasid ja nad telliksid terase eeltöötlemise alltöövõtu korras SSN Wspólnalt ja kasutaksid laevade monteerimiseks ja seadistamiseks SSN Mostostali või SSN Ulsteini ressursse. Kavas ei olnud kirjeldatud, kuidas ressursside jagamist praktikas juhitakse või millistel tingimustel SSN Nowale ja hiljem SSN Odrale ressursside kasutamist võimaldatakse.

(161) Kahel äriühingul, SSN Ulsteinil ja SSN Mostostalil, oli kavas siseneda uutele turgudele, kus SSNil kogemus puudus; sellegipoolest ei esitatud kavas asjaomaste turgude analüüsi.

(162) Kavas selgitati, et Ulstein tellis tol ajal kerede tootmist allhanke korras, kuid kavatses haarata enda juhtimise alla ka tootmise varasemad etapid ning saavutada seega Szczecini laevatehase ressursside omandamise kaudu tootmisprotsessi vertikaalse integreerimise. SSN Ulstein nägi ette mõistliku aja kogemuste omandamiseks ja kavatses ehitada esmalt keresid ja seejärel pooleldi varustatud ja täisvarustusega avamerelaevu. Kava ei sisaldanud üksikasju kavandatud tootmismahu, kerede/laevade eeldatavate hindade, kulude, kasumlikkuse jms kohta.

(163) Põhjused, miks Mostostal Szczecini laevatehasesse investeerida soovis, olid samad mis 2008. aasta juuni ümberkorralduskavas. Investori eesmärk oli suurendada võimsust teraskonstruktsioonide tootmise kaudu ja saada oma käsutusse otsene juurdepääs veetranspordile, mis vähendaks transpordikulusid, võimaldades transportida suuremaid täielikult monteeritud konstruktsioone. Kavandatud tootmismahtu, eeldatavaid hindu, kulusid, marginaale jms ei kirjeldatud.

(164) Kavas ei nähtud ette SSN Nowa ümberkorraldamist, eeldades et see likvideeritakse pärast kahjumit teenivate laevade valmimist juba vastuvõetud tellimuste raames. Kava sisaldas laevaehitussektori turuanalüüsi, mis suures osas käsitles siiski turusegmente, milles laevatehas tulevikus tegutseda ei kavatsenud.

(165) Kava ei sisaldanud SSN Odra äriplaani. SSN Odra strateegiaga seoses eeldati kavas, et äriühing sõlmib kasumlikud lepingud riigile kuuluva Poola aurulaevatootjaga (Polska Żegluga Morska) ro-pax reisilaevade tootmiseks. Peale selle võib SSN Odra kaaluda nendest laevadest militaarversioonide ehitamist, kuid selle teema kohta rohkem teavet ei esitatud.

(166) SSN Wspólna pidi osutama teenuseid peamiselt teistele äriühingutele. Kavas prognoositi, et SSN Wspólna terasetöötlemise võimsus on 74 000 tonni. SSN Ulsteinil oleks vaja 15 000–20 000 tonni ja SSN Mostostalil 12 000–15 000 tonni. Kavas nähti ette, et ligikaudu 30 000 tonni terast eraldatakse SSN Ulsteini laevaehitustegevuse kõrval muuks laevaehitustegevuseks. Peale selle mainiti kavas, et SSN Wspólna ülejäänud võimsust (9000–17 000 tonni terast, st 12–13 % võimsusest) kasutatakse teiste äriühingutega alltöövõtulepingute sõlmimiseks, kuid ei kirjeldatud sihtturgu, nõudlust ega seda, milline oleks saavutatav kasumlikkus.

(167) Peale organisatsioonilise ümberkorraldamise nähti kavas ette varade ümberkorraldamine, finantsiline ümberkorraldamine ja tööjõu oluline vähendamine.

(168) Kavas nähti ette, et kokku investeeritakse SSN Ulsteini, SSN Mostostali ja SSN Wspólnasse 104 miljonit Poola zlotti. Peale selle investeeriks SSN Nowa […] (10) miljonit Poola zlotti teatavate tootmisvarade ümberpaigutamisse, et vabastada maad, mille müügist oli kavas saada ümberkorraldamiseks sularaha.

(169) Ühe ellingu kavandatava sulgemise kohta öeldi 12. septembri 2008. aasta kavas (nagu juuni kavaski), et Wulkan 1 ellingut ei kasutata laevaehituseks, vaid SSNi Mostostali teraskonstruktsioonide tootmiseks.

(170) Tööhõive vallas nähti kavas ette töötajate arvu peaaegu 60 protsendiline vähendamine – 1 815 töötajale.

(171) Finantsprognoos näitas, et SSN Ulstein alustab tegevust 2009. aastal ja hakkab kasumit teenima 2010. aastal. SSN Mostostal ja SSN Wspólna pidid kava kohaselt alustama tegevust 2009. aastal ja hakkama kohe kasumit teenima. SSN Odra pidi laevaehitustegevust alustama 2010. aastal ja vastavalt finantsprognoosile hakkama kohe kasumit teenima.

(172) Prognoositud müügitulu oli SSN Ulsteini puhul 6 %, mida peeti kavas piisavaks. SSN Odra puhul oleks müügitulu esimesel tootmisaastal 11 % (tulenevalt kahest asjaomasel aastal täidetavast suurt kasumit teenivast lepingust) ja langeks järgmistel aastatel 7–8 protsendile. SSN Mostostali eeldatav müügitulu aastatel 2009–2011 oleks 6–9 % ja 2012. aastal 11 %. SSN Wspólna ja SSN Biuro Projektowe müügitulu jääks marginaalseks: 0,4 % kogu perioodil SSN Wspólna puhul ja 1,6 % SSN Biuro Projektowe puhul. Kava järgi tuleneks nende kahe äriühingu väike müügitulu madalast marginaalist ja oleks õigustatud, kuna tegu on teenuseid pakkuvate äriühingutega, kes osutavad teenuseid lõpptooteid tootvatele äriühingutele, kasutades suures osas tellijatelt saadud materjale.

(173) SSN Nowa pidi täitma juba vastuvõetud tellimused kahjumit teenivate laevade tootmiseks, mis tähendab, et ta jätkaks kahjumi teenimist kogu perioodi vältel, kuni äriühingu likvideerimiseni. Seetõttu sõltus kava rakendamine täiendavast riigiabist suuruses 430 miljonit Poola zlotti, mis antaks SSN Nowa tulevase kahjumi hüvitamiseks. Võrreldes juuni kavaga, milles nähti ette riigilt 588 miljoni Poola zloti suurune kapitalisüst ja 68 miljoni Poola zloti suurune laen, tundus vajaliku riigiabi summa olevat väiksem. Siiski märkis komisjon, et vahepeal, 2008. aasta augustis, olid riigiettevõtted (ARP ja KPS) sooritanud võlgnevuse osaluse vastu vahetamise tehingu summas 130 miljonit Poola zlotti.

2.8. KOMPENSATSIOONIMEETMED

(174) Lähtuvalt Poola ametiasutuste ja komisjoni 2006. aasta detsembri kokkuleppest alustas komisjon intensiivseid läbirääkimisi Poola ametiasutuste ja SSNiga, et teha kindlaks vajalikud kompensatsioonimeetmed.

(175) Koostöös väliskonsultandi ja laevatehasega määras komisjon kindlaks järgmise metoodika Poola väljapakutud kompensatsioonimeetme – võimsuse vähendamise – hindamiseks.

(176) Kompensatsioonimeetmete asjakohasuse tagamiseks peab võimsuse vähendamine olema piisav selleks, et laevatehase tulevane võimsus oleks pärast ümberkorraldamist väiksem kui selle jooksev võimsus.

(177) Esiteks hindas komisjon laevatehase jooksvat tehnilist võimsust, eeldades et laevade monteerimine ellingutel on tehase tootmisprotsessi üks kitsaskohti, mida ei saaks teenuse sisseostmisega hõlpsalt lahendada. Komisjoni kasutatud metoodika alusel, mida Poola ametiasutused ega laevatehas ei vaidlustanud, kasutati võimsuse arvutamiseks ellingul toimuva monteerimise kestust ja tüüpilisi laevarühmasid (kuna laevade CGTdes väljendatud väärtus võib olla erinev, kuid nende monteerimisaeg sama).

(178) Jooksva võimsuse arvutamisel võeti arvesse aega, mis ellingul (teatavat liiki) laeva monteerimiseks tegelikult kulub. See aeg pidi kajastama puudujääke tootmisprotsessis asjaomasel ajal, nt madal tootlikkus, kitsaskohad, aegunud tootmisvarad, ebatõhus tootmisvoog ja probleemid tööjõuga. Monteerimisajast võis välja arvata üksnes laevatehase raskest rahalisest olukorrast tulenevate finantspiirangute mõjud. Ebakorrapärane juurdepääs või juurdepääsu puudumine käibekapitalile võib tootmisprotsessi tõsiselt häirida. Kuna see on väline tegur ja omane kõikidele rahalistes raskustes äriühingutele ning ei ole seotud äriühingu enda ebatõhususega, nõustus komisjon, et laevatehase tegelikku tootlust võib korrigeerida, võttes eelduseks tõrgeteta juurdepääsu käibekapitalile.

(179) Tulevase võimsuse hindamisel võeti arvesse aega, mis ellingul (teatavat liiki) laeva monteerimiseks tõenäoliselt kulub, eeldusel et laevatehase tootlikkus on võrreldav teiste konkureerivate Euroopa laevatehaste tasemega. Teisisõnu, arvesse tuli võtta rajatiste vajaliku moderniseerimise ja töötingimuste (korraldus, rahastamine, varustamine, tööjõud) optimeerimise mõjusid.

(180) Kui laevatehas soovib taastada pikaajalise elujõulisuse, on moderniseerimine vältimatu. Sellega seotud tootlikkuse suurenemine võimaldaks laevatehasel vähendada sisendit ning samal ajal kiirendada tootmist. Tootmise eri aspektide paranemisel suureneks võimsus, st suutlikkus toota teatavas mahus. Seetõttu oli tähtis võtta arvesse, et teatavate rajatiste, nagu väljapakutud Szczecini laevatehase ühe ellingu sulgemise mõju, võib hüvitada ülejäänud doki võimsuse suurenemine. Selleks et kompensatsioonimeetmed oleks asjakohased, tuleb võimsust vähendada nii, et laevatehase võimsus oleks pärast ümberkorraldamist, st pärast investeeringuid ja tootlikkuse parandamist, väiksem kui tehase jooksev võimsus. Ainult sel viisil oleks võimalik ühendada kaks eesmärki: pikaajalise elujõulisuse saavutamine, mis hõlmab tootlikkuse suurendamist, ning kaubandusele avalduva kahjuliku mõju minimeerimine.

(181) Selleks et tagada nii jooksva kui ka tulevase võimsuse arvutamisel järjekindlus, kasutati sama tootevalikut, st sama liiki laevu. Alternatiivina võiks tootevaliku asendada n-ö keskmise laevaga (st keskmise CGTdes väljendatud väärtusega, võttes arvesse laevatehase tellimuste nimekirja).

(182) SSNi esitatud teabe põhjal oli äriühingu jooksev võimsus, kui töötatakse rahaliste piirangute tingimustes, hinnanguliselt 177 000–202 000 CGTd sõltuvalt sellest, kas tehase tootmise hulka arvatakse kemikaalitankerid või mitte. Laevatehase võimsus ilma rahaliste piiranguteta oli 208 000 CGTd (9,15 laeva), kui arvata tootmise hulka ka kemikaalitankerid, ning 238 000 CGTd (10,7 laeva), kui kemikaalitankereid mitte arvestada.

(183) Laevatehase sõnul ei mõjutaks 2006. aasta ümberkorralduskavaga ette nähtud investeering monteerimisaega, vaid tooks pigem kaasa kulude vähenemise. Samuti selgitati, et kuigi mõningad investeeringud võivad monteerimisaega vähendada, tühistaks sellise mõju tootmismeetodi oluline muutmine, mis sisaldaks varasemat seadistamist. Samuti selgitas laevatehas, et monteerimisaja oluliseks lühendamiseks oleks vaja investeerida ellingutesse endisse. Laevatehase arvutuste kohaselt peaks selline investeering olema 200 miljonit eurot, mis ilmselgelt ei ole laevatehasele jõukohane.

(184) Seetõttu oleks tulevane võimsus juhul, kui rajatisi ei suleta, sama mis jooksev võimsus finantspiiranguteta, st 208 000 CGTd, kui arvata tootmise hulka kemikaalitankerid, ning 238 000 CGTd, kui kemikaalitankereid mitte arvestada.

(185) Pärast kõige väiksema ellingu (Wulkan 1) sulgemist jääks tehase võimsus vahemikku 149 000 CGTd (6,25 laeva) kõige väiksema CGT-ga laevade puhul (kemikaalitankerid kaasa arvatud) kuni 178 000 CGTd (7,8 laeva) kõige suurema CGT-ga laevade puhul (kemikaalitankereid arvestamata).

(186) Nende arvandmete põhjal järeldas komisjon, et pärast väikse ellingu sulgemist väheneks võimsus 25–46 %, sõltuvalt sellest, milline tootevalik aluseks võtta. Selle põhjal ja arvestades, et veel ühe ellingu sulgemine vähendaks võimsust vähemalt 59 %, tegi komisjon esialgse järelduse, et kõige väiksema ellingu, st Wulkan 1 sulgemine, mille Poola välja pakkus, on piisav kompensatsioonimeede.

2.9. ABIMEETMED

(187) Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse seoses asjaomase otsuse lisa B-osas kirjeldatud abimeetmetega. Nende meetmete hulka kuulusid kapitalisüst ja kaks täitmisgarantiid ARPilt ning mitu Szczecini linna rakendatud kinnisvaramaksu maksmise edasilükkamise ja tühistamise juhtumit. Nende meetmete nimiväärtus oli 126 524 652 Poola zlotti.

(188) Poola teatas komisjonile, et ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osas meetmetena nr 62 ja 63 loetletud kahte täitmisgarantiid ei antud (11). Samuti teatas Poola komisjonile, et kinnisvaramaksu tühistamine, mis on loetletud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osas meetmetena nr 64–68, on edasi lükatud (12).

(189) Allpool tabelis 3 on esitatud meetmed, mis rakendati ajavahemikus alates 1. maist 2004, st Poola ELiga ühinemise kuupäevast, kuni 30. juunini 2007. Poola teatas nendest meetmetest 11. juuli 2007. aasta kirjas. Nende nimiväärtus on 259 560 990 Poola zlotti. Esimene meede vastab ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osa meetmele nr 61.

(190) Tabel 3 sisaldab KPSilt saadud laenusid, mida kasutati laevatehase käibekapitali vajaduste finantseerimiseks. 11. juuli 2007. aasta kirjas ja 9. jaanuari 2008. aasta kirjas väitis Poola, et need laenud ei ole riigiabi, kuna nende eest nõutud intress vastab selle konkreetse projekti riskihindamisele, mille jaoks laenu taotleti.

(191) Aastatel 2005–2007 antud laenude eest nõudis KPS intressi määraga natuke üle 6 %. Sel ajal kui KPS laevatehasele neid laene andis, oli Poola viitemäär 5,56–6,24 %. Peale selle võttis KPS ühekordset tasu, mis jäi vahemikku 0,1–0,4 %. Poola ametiasutuste sõnul nõudis KPS järgmisi tagatisi: täitmise heakskiitmine, leping nõudeõiguse loovutamise kohta, tingimusteta maksekorraldus ja nimiväärtuseta võlakirjade või varade tagatised (13).

(192) KPS loodi 2004. aastal täielikult ARPile kuuluva tütarettevõtjana ning eesmärgiga tegutseda ARPi riskikapitalifondina. Selle peamine ülesanne oli pakkuda võimalust Poola kolme suurima laevatehase konsolideerimiseks, kuid sellest projektist loobuti 2006. aastal. Poola 2006. aastal esitatud teabe (14) kohaselt pidi KPSi rahastatama ARPi kapitalisüstiga, ARPi mitterahalise sissemaksega (kolmandate äriühingute aktsiad) ning ARPi tagatud käibelaenuga, mis oli ette nähtud konkreetselt laevatehaste rahastamise toetamiseks. Vastavalt valitsuse veebilehel avaldatud teabele pidi KPS toetama Poola laevaehitustegevust ka võlakirjade emiteerimise kaudu. Võlakirju oleks täielikult taganud ARP. Dokumendis „Poola laevaehitussektori strateegia aastateks 2006–2010 (merelaevatehased)” (15) kinnitatakse tõepoolest, et KPS pidi hankima ressursse võlainstrumentide emiteerimise kaudu väärtuses ligikaudu 100 miljonit USA dollarit, mida tagatakse laevaehitustööstuse jaoks eraldatud varadega riigikassast ARPile ülekantud rahaliste vahendite kaudu.

(193) Tabelis 4 on näidatud ARPilt ja KPSilt ajavahemikus 30. juunist 2007 kuni 15. veebruarini 2008 saadud toetus, millest teatati komisjonile pärast 11. juulit 2007, 6. detsembri 2007. aasta ja 12. veebruari 2008. aasta kirjades. Tabelis on esitatud ka lisalaenud ARPilt ja KPSilt, millest komisjon sai teada SSNi 2008. aasta juuni teabekirjast, (16) Mostostali 2008. aasta juunis esitatud ümberkorralduskavast (17) ning 2008. aasta septembris esitatud ümberkorralduskavast. Nende meetmete nimiväärtus on 417 531 254 Poola zlotti.

(194) Tabelis 5 on näidatud täitmata avalik-õiguslikud kohustused kinnisvaramaksu võlgnevuse näol summas 12 402 000 Poola zlotti ajavahemiku eest 2003. aasta juulist kuni 2004. aasta detsembrini. See meede vastab ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osa meetmetele nr 64–68.

(195) Arvestades laevatehase ebakindlat rahalist olukorda, ei saa komisjon välistada võimalust, et SSNile on antud veel sarnast liiki riigiabi.

(196) Peale selle toetati SSNi KUKE täitmisgarantiidega (edaspidi „ettemaksegarantiid” või „KUKE garantiid”). Alates 1. maist 2004 rahastati peaaegu kogu tehase laevatootmistegevust tänu nendele garantiidele. Ajavahemikul 1. mai 2004 –30. mai 2008 sai SSN 96 garantiid koguväärtuses 1 928 869 694 Poola zlotti (18). 11. juulil 2007 esitatud märkustes teatas Poola komisjonile, et KUKE jätkab SSNile garantiide andmist kuni 2008. aasta lõpuni. Vastavalt 12. septembril 2008 esitatud ümberkorralduskavale oli SSNile 26. juunil antud veel kümme KUKE garantiid koguväärtuses 429 578 282 Poola zlotti.

(197) Laevaehitustööstuses on tavaline, et tehastel ei ole üldiselt laevade ehitamiseks piisavalt käibekapitali ja et nad toetuvad välisele rahastamisele, kasutades tootmise rahastamiseks kas laene (nn tootmislaenud) või laevaomanike ettemakseid. Laevaomanikud maksavad tavaliselt 80 % hinnast ette osamaksetena teatavatel ehitustöö olulistel etappidel ning ülejäänud 20 % kauba kättesaamisel. Laevaomanike osalemine ehitamise rahastamises on seega määrava tähtsusega. SSNile antud KUKE ettemaksegarantiide eesmärk oli kindlustada laevaomanike ettemakseid riski vastu, et laevatehas ei suuda tellimust täita.

(198) Poola esitatud teabe kohaselt anti SSNile KUKE garantiisid järgmiselt. Esiteks sõlmiti laevaomanikuga leping, mis sisaldas tavaliselt tingimust, et laevatehas tõendab teatava aja möödumisel, et tootmise rahastamist garanteerib KUKE. KUKE väljastas otsuse selle kohta, et tagab kogu laeva rahastamise ettemaksete garanteerimise kaudu. Edasiste üksiklepingutega kinnitas KUKE iga üksiku ettemakse (mida tavaliselt oli neli) garantii. KUKE kogurisk laevatehase suutmatuse korral tellimust täita on tavaliselt 80 % kogu ostuhinnast sõltuvalt laevaomaniku poolt enne laeva kättesaamist makstud ettemaksete kogusummast. Riski kogusuurus on teada, kui KUKE väljastab otsuse laevaomaniku ettemaksete garanteerimise kohta. Garantii lõpeb laeva üleandmisel.

(199) KUKE tegevus Poola ekspordikrediidiagentuurina on mitmekülgne (19) ning selle võib põhijoontes jagada kommertstegevuseks ning riigikassa garanteeritud ja riigikassa nimel toimuvaks tegevuseks. Viimase jaoks kasutatakse eraldi pangakontot „Interes Narodowy”. SSNile antud garantiid kuuluvad riigikassa garanteeritud tegevuse alla.

(200) Poola esitatud teabe kohaselt anti SSNile KUKE ettemaksegarantiisid garantiitasu eest, mis sõltus garantii väärtusest. Garantiide korral, mis ei olnud suuremad kui 35 miljonit Poola zlotti, oli tasu 2 % aastas ning garantiide korral, mis olid suuremad kui 35 miljonit Poola zlotti, 1 % aastas. Tagatiseks nõudis KUKE laeva, ehitatava laeva või materjalide omanikuõiguse üleandmist.

(201) Tabelite 3–5 ning eespool kirjeldatud teabe põhjal võib järeldada, et alates 1. maist 2004 on SSNi toetuseks rakendatud meetmeid nimiväärtuses 3 047 943 120,5 Poola zlotti (ligikaudu 896 miljonit eurot). Tabel 3 SSNile ajavahemikul 1. mai 2004 – 30. juuni 2007 antud riigiabi, Poola ametiasutuste esitatud andmed. Nr Abi andev asutus Abimeede Õiguslik alus Otsuse või kokkuleppe nr Abi andmise kuupäev Jõustumise kuupäev Intress Ajavahemik, mille jaoks abi anti Abi nimiväärtus (Poola zlottides) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 1. ARP Kapitalisüst 15. septembri 2000. aasta õigusakt, äriühingute koodeks (Dz.U. nr 94, 1037. Õigusakti on muudetud) Rep. A nr 4528/2004 21.12.2004 20.6.2005 Ei kohaldata Ühekordne abi 61 752 652,83 2. KPS Laen 23. aprilli 1964. aasta õigusakt, tsiviilkoodeks (Dz.U. nr 16, 93. Õigusakti on muudetud) Leping nr 1/10/2005 13.10.2005 14.10.2005 Ühe kuu WIBOR +2 % 13.4.2006 20 000 000,00 3. KPS Laen 23. aprilli 1964. aasta õigusakt, tsiviilkoodeks (Dz.U. nr 16, 93. Õigusakti on muudetud) Leping nr 1/2/2006 15.2.2006 (lisad: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007) 21.2.2006 27.4.2006 27.9.2006 16.2.2007 21.2.2007 30.3.2007 1.5.2007 31.5.2007 Andmed puuduvad 31.8.2009 68 405 400,00 (USD 18 000 000,00) 4. KPS Laen 23. aprilli 1964. aasta õigusakt, tsiviilkoodeks (Dz.U. nr 16, 93. Õigusakti on muudetud) 12.1.2007 Leping 12.1.2007 3.4.2007 5.4.2007 16.4.2007 26.4.2007 30.4.2007 16.5.2007 31.5.2007 Andmed puuduvad 31.1.2009 82 902 937,50 (USD 21 375 000,00) 5. KPS Laen 23. aprilli 1964. aasta õigusakt, tsiviilkoodeks (Dz.U. nr 16, 93. Õigusakti on muudetud) Leping nr 1/2/2007 9.2.2007 (lisad: 29.3.2007, 4.4.2007) 9.2.2007 Ühe kuu WIBOR +2,25 % 27.4.2007 12 200 000,00 6. KPS Laen 23. aprilli 1964. aasta õigusakt, tsiviilkoodeks (Dz.U. nr 16, 93. Õigusakti on muudetud) Leping nr 2/2/2007 12.2.2007 12.2.2007 Ühe kuu WIBOR + 2,25 % 12.8.2007 14 300 000,00 Kokku: 259 560 990,33 Tabel 4 SSNile ajavahemikul 30. juuni 2007 – 12. september 2008 antud riigiabi, Poola ametiasutuste esitatud andmed. Nr Abi andev asutus Abimeede Õiguslik alus Abi andmise kuupäev Abi nimiväärtus (Poola zlottides) 1 2 3 4 5 6 7. KPS Kapitalisüst Leping 7.8.2007 9 999 954,69 8. KPS Kapitalisüst 7.8.2007 33 999 919,80 9. ARP Kapitalisüst SSNi ja ARPi leping riigiabi kohta kapitalisüsti kaudu 19.9.2008 86 000 151,93 10. ARP Laen 30. augusti 1996. aasta õigusakt kommertsialiseerimise ja erastamise kohta (Dz.U. 02.171.1397. Õigusakti on muudetud) 5.12.2007 49 000 000,00 11. ARP Laen Leping OPP/3/08 6.2.2008 41 000 000,00 12. KPS Laen Leping 1/11/2007 23.11.2007 9 000 000,00 13. KPS Laen Leping 1/3/2008 5.3.2008 20 000 000,00 14. ARP Laen Leping OPP/5/08 30.9.2009 32 250 000,00 15. KPS Laen 12.8.2007 4 709 380,37 16. ARP Võlgnevuse vahetamine osaluse vastu Rep. A. nr 6603/2008, 8014/2008 20.6.2008 110 999 077,11 17. KPS Võlgnevuse vahetamine osaluse vastu Rep. A. nr 6603/2008, 8014/2008 20.6.2008 20 572 770,24 Kokku: 417 531 254,1 Tabel 5 Alates 1. maist 2004 täitmata avalik-õiguslikud kohustused Nr Abi andev asutus Abimeede Kohustus Maksmata summa (Poola zlottides) 12. Szczecini linn Edasilükkamine Ajavahemikus 2003. juulist 2004. aasta detsembrini kogunenud kinnisvaramaksu võlg 12 402 000,00

3. HINDAMINE

3.1. KOMISJONI PÄDEVUS

(202) Ühinemislepingu IV lisa punktis 3 sätestatakse nn ajutine kord. See moodustab uues liikmesriigis enne ELiga ühinemise kuupäeva jõustatud ja pärast ühinemist endiselt kohaldatavate abikavade ja üksikute abimeetmete hindamise õigusliku raamistiku.

(203) Abimeetmeid, mis jõustati enne ühinemist ja mis ei ole kohaldatavad pärast ühinemist, ei saa komisjon uurida ei ajutise korra ega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse alusel.

(204) Meetmeid, mis jõustati alles pärast ühinemist, hindab komisjon aga teatatud abi või ebaseadusliku abina EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse alusel.

(205) Teatava meetme jõustamise kuupäeva kindlakstegemisel on määrav kriteerium õiguslikult siduv akt, milles liikmesriigi pädev asutus lubab abi anda (20). See, kas haldusakt on õiguslikult siduv või mitte, sõltub riiklikust õigusest. Eeskätt piiripealsete juhtumite korral peab komisjonil olema siiski võimalik asjaomased haldusaktid üle vaadata ning hinnata nende vormi ja sisu põhjal, kas need võivad olla tekitanud abisaajates õiguspärase ootuse, mis on Poola kohtu otsusega täitmisele pööratav. Selline pädevus vaadata läbi riiklikke haldusakte on lahutamatu osa komisjoni ainupädevusest kiita heaks erandeid üldisest keelust anda riigiabi meetmete kaudu, mis jõustati Poolas pärast 1. maid 2004.

(206) Meede on kohaldatav pärast ühinemist, kui see jõustati enne ühinemist, kuid võib pärast ühinemist siiski tingida lisaabi andmise või juba antud abi summa suurenemise, st juhul, kui riigi täpne majanduslik seotus ei ole meetme jõustamise ajal teada ja see ei ole teada ka veel ühinemise kuupäeval.

(207) Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses järeldas komisjon Poola esitatud teabe põhjal, et mitu komisjonile teatatud meedet on õigupoolest uus abi, mis oli kavas anda pärast 1. maid 2004 ehk pärast Poola ELiga ühinemise kuupäeva. Täpsemalt on komisjoni arvamuse kohaselt uus abi kapitalisüst, kaks täitmisgarantiid ja kinnisvaramaksu maksmise kohustuse tühistamine ja edasilükkamine.

(208) Esiteks teatas Poola komisjonile, et kahte vaidlustatud täitmisgarantiid (ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osa meetmed nr 62 ja 63) ei oldud lõppkokkuvõttes üldse antud. Seega neid käesolevas otsuses ei käsitleta.

(209) Teiseks kinnitas Poola, et ajavahemikul alates 2003. aasta juulist kuni 2004. aasta detsembrini kogunenud kinnisvaravõlga Szczecini linna ees (ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osa meetmed nr 64–68) ei ole senini täitmisele pööratud ega kustutatud. See tähendab, et kohustus lükati edasi ning et seda ei täidetud tükk aega pärast ühinemise kuupäeva. Väljakujunenud kohtupraktika (21) kohaselt on avalik-õiguslike võlgade pidev sissenõudmata jätmine riigiabi. Seda kirjeldatakse üksikasjalikumalt alljärgnevalt. Selline kohustuse täitmata jätmine kuulub selgelt komisjoni pädevusse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 88 niivõrd, kuivõrd see hõlmab ühinemisjärgset perioodi. Seepärast käsitletakse neid meetmeid käesolevas otsuses.

(210) Kolmandaks, ARPi kapitalisüsti puhul (ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse lisa B-osa meede nr 61) ei ole Poola ja kolmandate isikute esitatud märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta komisjoni veennud, et kõnealune meede ei ole uus abi. Seepärast käsitletakse seda meedet käesolevas otsuses.

(211) Komisjon selgitab allpool põhjusi, miks ta ei saa nõustuda Poola ja huvitatud isikute esitatud väidetega.

(212) Seoses Poola väitega, et kapitalisüsti tuleks vaadelda Poola valitsuse laiahaardelise programmi osana Poola laevaehitustööstuse päästmiseks, leiab komisjon, et selline üldine valitsuse programm ei anna SSNile õigust eeldada, et üks äriühingu aktsionäridest, nimelt ARP, peab rakendama kapitalisüsti täies ulatuses. Eelarvelistel põhjustel ei olnud ARPil tõepoolest esialgu võimalik 2003. aasta ümberkorralduskavas väljakuulutatud kapitalisüsti täies ulatuses rakendada.

(213) Mis puutub Poola väitesse, et komisjon kohaldab EÜ õiguse kriteeriume ühinemiseelsete sündmuste ja riiklike õigusnormide suhtes, on komisjoni pädevus astuda samme seoses enne ühinemist rakendatud meetmetega kindlaks määratud ühinemislepingus, mis on siduv ühendusele ja Poolale. Komisjon tõlgendab mõistet „jõustatud enne ühinemist” analoogselt abi andmise mõistega (22).

(214) Poola väidab, et riiklike õigusaktide järgi nõutakse vaid seda, et ümberkorralduskava ja selles sisalduvad abimeetmed kiidaks heaks konkurentsi- ja tarbijakaitseameti president. Komisjon ei leia, et ainuüksi selline heakskiit on tõlgendatav meetme jõustamisena enne ühinemist. Riiklik konkurentsiamet kontrollis abi kokkusobivust riikliku riigiabiõigusega, kuid täpselt nagu siis, kui komisjon vaatab riigiabi läbi vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 88, ei loonud selline heakskiit riikliku õiguse kohaselt õiguspärast ootust, et abi tõepoolest antakse.

(215) Poola peab vaidlustamatuks faktiks ka seda, et 2003. aasta ümberkorralduskavaga ette nähtud kapitalisüstides olid SSN ja ARP kokku leppinud. Nagu komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkis, peetakse abi jõustatuks siis, kui pädev asutus võtab vastu dokumendi, mis võib riikliku õiguse alusel luua riikliku kohtu otsusega täitmisele pööratava õiguspärase ootuse, et abi antakse. Loomulikult peab komisjon oma ühinemislepingust ja EÜ asutamislepingust tuleneva pädevuse kasutamiseks saama kontrollida, kas see nii on. Poola ega huvitatud kolmandad isikud ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et SSN oleks suuteline tõestama riiklikus kohtus õiguspärast ootust selle põhjal, et ARPiga kokkulepitud 2003. aasta ümberkorralduskava sisaldas kapitalisüsti koguväärtuses 241 miljonit Poola zlotti. Õigupoolest oli asjaomase kapitalisüsti rakendamiseks vaja kahte aktsionäride erakorralise koosoleku resolutsiooni: 29. aprilli 2004. aasta resolutsiooni (180 miljonit Poola zlotti) (23) ja 24. detsembri 2004. aasta resolutsiooni (61 miljonit Poola zlotti).

3.2. RIIGIABI EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

3.2.1. RIIGIABI OLEMASOLU

(216) EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(217) Komisjon leiab, et kõik eespool osas 2.7 kirjeldatud meetmed anti riigi poolt või riigi ressurssidest ning kuna need anti ühele konkreetsele äriühingule, olid need valikulised.

(218) SSN on Euroopa üks suurimaid laevatehaseid. Viimastel aastatel on üle 60 % laevatehase tellimustest moodustanud konteinerlaevad. Seetõttu konkureerib SSN aktiivselt Saksamaa ja Taani laevatehastega. SSNi pideval toetamisel, mis võimaldas tehasel sõlmida lepinguid, hindamata või maandamata täielikult nendega seotud riske, oli negatiivne mõju teistele konteinerlaevu tootvatele Euroopa laevatehastele.

(219) Komisjon märgib, et SSN tegutseb ka teistes kaubalaevade valdkondades, pakkudes näiteks mitmeotstarbelisi laevu, kemikaalitankereid ja ro-ro laevu (sealhulgas ro-pax ja kon-ro laevad), ning konkureerib nendes valdkondades teiste Euroopa laevatehastega. Näiteks moodustasid naftasaaduste ja kemikaalitankerid 2006. aasta lõpus 8 % Euroopa laevatehaste tellimustest. Eeskätt olid nendes valdkondades aktiivsed Saksamaa ja Rumeenia laevatehased.

(220) Eespool kirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et SSNile antud riigiabi mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust.

(221) Viimasena peab komisjon kindlaks tegema, kas SSNi toetuseks rakendatud meetmed andsid põhjendamatu eelise ning seeläbi kahjustasid või ähvardasid kahjustada konkurentsi. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Poola ametiasutused vaidlustasid KPSi antud laenude ja KUKE antud garantiide liigitamise riigiabiks, väites, et need meetmed vastasid turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttele. Poola ei vaidlustanud teiste otsuses käsitletud meetmete liigitamist riigiabiks.

(222) Komisjon selgitab allpool, miks avalik-õiguslike võlgade pidev sissenõudmata jätmine ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttele. Seejärel hindab komisjon üksikasjalikult Poola vaidlustatud meetmeid. Lõpetuseks analüüsib komisjon käesolevas otsuses käsitletud meetmete rakendamise tingimusi ning nende mõju konkurentsile.

a) Avalik-õiguslike kohustuste täitmata jätmine

(223) Väljakujunenud kohtupraktika (24) kohaselt on avalik-õiguslike võlgade järjepidev sissenõudmata jätmine riigiabi. Seda kirjeldatakse üksikasjalikumalt allpool. Selline kohustuse täitmata jätmine kuulub selgelt komisjoni pädevusse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 88 niivõrd, kuivõrd see puudutab ühinemisjärgset perioodi. Komisjon leiab, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja ei nõustuks nõuete tasumise nii pikaaegse edasilükkamisega. Liiati ei ole Poola esitanud tõendeid selle kohta, et asjakohane maksuhaldur on võtnud SSNi suhtes meetmeid avalik-õiguslike nõuete täitmisele pööramiseks, eeskätt täitemenetluse kaudu või pankrotiseaduse alusel. Samuti on selline kohustuse täitmata jätmine vastuolus Poola ametiasutuste väitega, et SSN on alates 1. maist 2004 korrapäraselt maksnud avalik-õiguslikke kohustusi ning et seoses nende kohustustega ei ole äriühingule võimaldatud edasilükkamist ega rakendatud selle suhtes tagasimaksegraafikuid.

b) Meetmed, mis Poola väitel vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttele

(224) KPSilt käibekapitalilaenudena saadud abi puhul ei saa komisjon nõustuda Poola väitega, et need laenud ei olnud riigiabi. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et KPSi nõutud intressimäär oli enam-vähem võrdne viitemääraga. Samuti märgib komisjon, et SSN oli olnud mitu aastat väga ebakindlas rahalises olukorras. SSNil ei õnnestunud riigi poolt kas KPSi osaluse või garantiide kaudu toetatava tootmise jaoks saada mingit muud välist rahastamist. Äriühingu käibekapitali rahastati ettemaksetest, mida tagati täielikult KUKE garantiidega, või KPSi laenudest. Seetõttu ei saa võtta seisukohta, et KPSi nõutud intressimäär vastas täielikult KPSi kantud riskile. KPS nõudis tõepoolest tagatist, kuid sellise tagatise väärtus on küsitav; tuleb meeles pidada, et KUKE nõudis sarnast tagatist ning et SSNi kohustuste ja varade omavahelist suhet arvestades on ebatõenäoline, et KPSil oleks olnud võimalik esitada tehase varade kui tagatise suhtes esimese järgu nõudeid. Igal juhul ei ole Poola esitanud üksikasjalikku teavet, mis võimaldaks komisjonil hinnata nõutud tagatise tegelikku väärtust.

(225) Peale selle ei näe komisjon erinevust KPSi antud laenude ja KPSi omaniku ARPi antud laenude vahel. Raske on nõustuda Poola ametiasutuste väitega, et ARPi antud laenud on riigiabi, samas kui selle tütarettevõtja KPSi antud laenud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

(226) Komisjon ei saa nõustuda Poola väitega, et laenud, mida KPS andis koos pankadega Bank Handlowy S.A. ja Bank Pekao S.A. (meetmed nr 3 ja 4 tabelis 3, põhjendus 201), anti turutingimustel ning kuna KPS ja pangad toimisid konsortsiumina ja pakkusid rahastamist analoogsetel tingimustel, ei sisalda KPSi toetus riigiabi.

(227) Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et siis, kui konsortsium laene andis, oli SSN raskustes äriühing. Ilma riigi toetuseta ei oleks laevatehas saanud turult rahastamist ei garantii ega rahastamises osalemise kaudu, nagu kõnealuste meetmete puhulgi. Kuna välist rahastamist mujalt kui KPSiga loodud konsortsiumist ei saadud, tundub, et pangad olid nõus laevatehast rahastama üksnes tänu KPSi osalemisele tehingus.

(228) Lisaks märgib komisjon, et KPSi nõutud intressimäär SSNile antud laenude puhul oli sarnane Poola viitemääraga laenude andmise ajal. Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (25) on komisjoni teatatud viitemäär baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes äriühing või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Käesoleval juhul intressimäära SSNi ebakindla oluko