ET Euroopa Liidu Teataja L 191/102

NÕUKOGU OTSUS,

14. mai 2012,

Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist) (FLEGT) sõlmimise kohta

(2012/374/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu Euroopa Parlamendile ning nõukogule edastatava teatise „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek”, milles kutsuti üles kehtestama meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu. Nõukogu võttis 2003. aasta oktoobris vastu kõnealust tegevuskava käsitlevad järeldused (1) ja Euroopa Parlament võttis 11. juulil 2005 vastu sama küsimust käsitleva resolutsiooni (2).

(2) Vastavalt nõukogu otsusele 2011/790/EL (3) kirjutati Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahelisele vabatahtlikule partnerluslepingule, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) (edaspidi „leping”), alla 28. novembril 2011, eeldusel et leping sõlmitakse.

(3) Leping tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vaheline vabatahtlik partnerlusleping, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) (edaspidi „leping”), kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud liidu nimel esitama lepingu artiklis 30 ette nähtud teatise, et leping liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Lepingu artikli 19 kohaselt moodustatavas lepingu rakendamise ühiskomitees esindavad liitu komisjoni esindajad.

Liikmesriigid võivad osaleda lepingu rakendamise ühiskomitee koosolekutel liidu delegatsiooni liikmetena.

Artikkel 4

Lepingu lisade muutmiseks lepingu artikli 26 lõike 3 alusel volitatakse komisjoni vastavalt 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) (4) artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusele kiitma kõnealused muudatused liidu nimel heaks.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 14. mai 2012 Nõukogu nimel eesistuja M. GJERSKOV

(1) ELT C 268, 7.11.2003, lk 1.

(2) ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 482.

(3) ELT L 320, 3.12.2011, lk 2.

(4) ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

ET Euroopa Liidu Teataja L 191/103

Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vaheline

VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING,

milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT)

EUROOPA LIIT, edaspidi „EL”,

ühelt poolt

ja

KESK-AAFRIKA VABARIIK

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised”,

ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahel, eelkõige ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu raames, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) ja mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005, edaspidi „Cotonou leping”,

ARVESTADES nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (2),

ARVESTADES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT) – ELi tegevuskava ettepanek” (3) on esimene samm kiireloomuliseks võitluseks ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu,

VIIDATES 16. oktoobri 2003. aasta Yaoundé ministrite deklaratsioonile metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse kohta,

VIIDATES 1992. aasta õiguslikult mittesiduvale avaldusele igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta ning ÜRO Peaassamblee poolt hiljuti vastu võetud kõiki metsaliike käsitlevale õiguslikult mittesiduvale dokumendile (4),

OLLES TEADLIKUD, kui olulised on 1992. aasta Rio de Janeiro keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud säästva metsamajanduse põhimõtted metsade säästva majandamise kontekstis, eelkõige 10. põhimõte üldsuse teadlikkuse suurendamise ja keskkonnaalastes aruteludes osalemise tähtsuse kohta ning 22. põhimõte põliselanike ja teiste kohalike kogukondade esmatähtsa rolli kohta keskkonnajuhtimises ja arengus,

VIIDATES ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonile (CITES), eelkõige selle nõudele, et CITESi osalised annaks I, II või III lisas loetletud liikidesse kuuluvate isendite eksportimiseks ekspordilube üksnes teatavatel tingimustel, eelkõige tingimusel, et kõnealuste isendite omandamisel ei oleks rikutud loomastiku ja taimestiku kaitse seadusi,

OLLES OTSUSTANUD tegutseda selle nimel, et käesoleva lepingu rakendamisel oleks võimalikult vähe otseseid kahjulikke tagajärgi kohalikele ja põliselanikele ning vaesele elanikkonnale,

KINNITADES, et lepinguosalised peavad tähtsaks rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud arengueesmärke ja ÜRO aastatuhande arengueesmärke,

KINNITADES, et lepinguosalised peavad tähtsaks mitmepoolseid kaubavahetussüsteeme reguleerivaid põhimõtteid ja eeskirju, eelkõige õigusi ja kohustusi, mis on sätestatud 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning teistes mitmepoolsetes lepingutes, millele osutatakse 15. aprillil 1994 Marrakechis sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu IA lisas, samuti vajadust neid läbipaistval ning mittediskrimineerival viisil kohaldada,

ARVESTADES Kesk-Aafrika Vabariigi soovi edendada oma metsaressursside säästvat majandamist kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud Kongo jõe vesikonna metsade partnerluslepingus, mille osaline Kesk-Aafrika Vabariik on ning mis koostati 2003. aasta jaanuaris pärast säästvat arengut käsitlevat maailma tippkohtumist Johannesburgis 2002. aastal, kooskõlas 2003. aasta septembri vee-, metsa-, jahindus- ning kalandusalase peaassambleega, kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja lepingutega, eelkõige 5. veebruari 2005. aasta metsaökosüsteemi säilitamise ja säästva majanduse lepinguga, millega luuakse Kesk-Aafrika metsanduskomisjon, ning 17. oktoobri 2008. aasta seadusega nr 08.022, millega luuakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik,

ARVESTADES, et Kesk-Aafrika Vabariigi puidu ja puittoodete õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kohaldatakse kogu ekspordi, mitte üksnes liitu suunatud ekspordi suhtes,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Võttes arvesse lepinguosaliste ühist kohustust majandada säästvalt igat liiki metsi, on käesoleva lepingu eesmärk luua õiguslik raamistik tagamaks, et kogu käesoleva lepinguga hõlmatud Kesk-Aafrika Vabariigist liitu imporditav puit ja puittooted oleksid õiguspäraselt toodetud või omandatud, ning edendada sel viisil puidu- ja puittoodete kaubandust.

Käesolev leping on ka lepinguosaliste-vahelise dialoogi ja koostöö alus, et lihtsustada ja edendada selle terviklikku rakendamist ning tugevdada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „import liitu”– puidu ja puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) artikli 79 tähenduses, tingimusel et kõnealuseid tooteid ei saa pidada „mittekaubanduslikku laadi kaubaks” vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (6) artikli 1 punkti 6 määratlusele;

b) „eksport”– Kesk-Aafrika Vabariigis toodetud või omandatud puidu ja puittoodete füüsiline väljaviimine või üleandmine Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumilt, välja arvatud puit ja puittooted, mida veetakse läbi Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumi tema tolliasutuste kontrolli all;

c) „puit ja puittooted”– I lisas loetletud tooted;

d) „HS-kood”– nelja- või kuuenumbriline kood kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis, mis on loodud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel kooskõlas Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Majandus- ja Rahandusühenduse (CEMAC) kombineeritud nomenklatuuridega;

e) „FLEGT-litsents”– litsents, mis viitab õiguspäraselt toodetud puidu- või puittoodete saadetisele;

f) „litsentse väljastav asutus”– asutus, mille Kesk-Aafrika Vabariik on määranud väljastama ja kinnitama FLEGT-litsentse;

g) „pädevad asutused”– asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, heaks kiitma ja kontrollima;

h) „saadetis”– FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu- ja puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja ning mis esitatakse liidu tolliasutusele vabasse ringlusse lubamiseks;

i) „õiguspäraselt toodetud või omandatud puit”– teadaoleva päritoluga või imporditud puit ja puittooted, mis on toodetud kooskõlas II lisas nimetatud õigusaktidega.

Artikkel 3

FLEGT-litsentsimissüsteem

1. Luuakse lepinguosaliste-vaheline litsentsimissüsteem, mis hõlmab metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem”). Kõnealuse süsteemiga luuakse menetluste ja nõuete kogum, mis võimaldab kontrollida ja tõendada FLEGT-litsentside abil, et liitu saadetavad puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt. Määruse (EÜ) nr 2173/2005 kohaselt kiidab liit heaks üksnes Kesk-Aafrika Vabariigi FLEGT-litsentsidega saadetiste liitu importimise.

2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse I lisas loetletud puidu ja puittoodete suhtes.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamiseks vastavalt käesoleva lepingu artiklile 12.

Artikkel 4

Litsentse väljastav asutus

1. Kesk-Aafrika Vabariik määrab litsentse väljastava asutuse ja teatab Euroopa Komisjonile selle kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

2. Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puit ja puittooted oleksid toodetud või omandatud õiguspäraselt vastavalt II lisas esitatud õigusaktidele. Ta väljastab FLEGT-litsentse, mis hõlmavad Kesk-Aafrika Vabariigis õiguspäraselt toodetud või omandatud ja liitu eksportimiseks mõeldud puidu- või puittoodete saadetisi, ning vajaduse korral vajalikke dokumente puidule ja puittoodetele, mida veetakse läbi Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumi Kesk-Aafrika Vabariigi tolliasutuste järelevalve all.

3. Litsentse väljastav asutus ei väljasta FLEGT-litsentse puidule ja puittoodetele, mis koosnevad sellisest puidust ja puittoodetest või sisaldavad sellist puitu ja puittooteid, mis on imporditud Kesk-Aafrika Vabariiki kolmandast riigist kujul, milles nimetatud riigi seadused ei luba neid eksportida, või mille kohta on tõendeid, et need on toodetud või omandatud vastuolus selle riigi seadustega, kust puud pärinevad.

4. Litsentse väljastav asutus säilitab ja avalikustab oma FLEGT-litsentside väljastamise menetlused. Asutus säilitab ka kõigi FLEGT-litsentsidega varustatud saadetiste andmed ning pidades kinni andmekaitset käsitlevatest siseriiklikest õigusaktidest, edastab kõnealused andmed sõltumatu auditi tegemiseks, tagades eksportijate tööstusomandit käsitleva teabe konfidentsiaalsuse.

Artikkel 5

Liidu pädevad asutused

1. Euroopa Komisjon edastab Kesk-Aafrika Vabariigile liidu liikmesriikide pädevate asutuste kontaktandmed ja teabe iga asutuse pädevuspiirkonna kohta.

2. Pädevad asutused kontrollivad, et iga saadetis oleks enne liidus vabasse ringlusse lubamist varustatud kehtiva FLEGT-litsentsiga. Kui tekib kahtlus seoses FLEGT-litsentsi kehtivusega, võib vabasse ringlusse lubamise peatada ja saadetise kinni pidada. FLEGT-litsentsiga varustatud saadetiste liidus vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid menetlusi kirjeldatakse III lisas.

3. Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest.

4. Kooskõlas andmekaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused Kesk-Aafrika Vabariigi poolt sõltumatuks audiitoriks määratud isikutele ja organitele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele.

5. Liidu pädevad asutused hoiduvad artikli 5 lõikes 2 kirjeldatud kontrolli tegemisest juhul, kui puit ja puittooted on valmistatud loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) liidetes loetletud liikidest, tingimusel et kõnealused tooted on hõlmatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (7) ette nähtud järelevalvet käsitlevate sätetega. FLEGT-litsentsimissüsteemiga tagatakse siiski kõnealuste toodete seaduslik päritolu.

Artikkel 6

FLEGT-litsentsid

1. FLEGT-litsentsi väljastab litsentse väljastav asutus, et tõendada puidu ja puittoodete õiguspärast tootmist või omandamist.

2. FLEGT-litsents väljastatakse prantsuskeelsel vormil.

3. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, edastamise ja kättesaamise elektroonilise süsteemi.

4. FLEGT-litsentside väljastamise menetlus ning tehniline kirjeldus esitatakse IV lisas.

Artikkel 7

Õiguspäraselt toodetud puidu mõiste

Õiguspäraselt toodetud või omandatud puidu mõiste käesoleva lepingu tähenduses on määratletud II lisas. Nimetatud lisas on esitatud Kesk-Aafrika Vabariigi siseriiklikud õigusnormid, mida tuleb järgida puidule või puittoodetele FLEGT-litsentsi saamiseks. Kõnealune lisa sisaldab ka dokumentatsiooni kriteeriumite, näitajate ning tõendusmaterjali kohta, mille alusel saab kindlaks teha vastavuse õigusaktidele (nn vastavushindamise tabel).

Artikkel 8

Toodetud või omandatud puidu õiguspärasuse kontrollimine

1. Kesk-Aafrika Vabariik loob süsteemi(d), mille abil kontrollida, kas väljasaatmiseks mõeldud puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning kas liitu saadetakse üksnes kontrollitud saadetisi. Õiguspärasuse kontrollimise süsteem(id) sisaldab (sisaldavad) vastavuse kontrolle, mis võimaldavad tagada, et liitu eksportimiseks mõeldud puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning et FLEGT-litsentse ei ole väljastatud puidu- ja puittoodete saadetistele, mis ei ole õiguspäraselt toodetud või omandatud või mille päritolu ei ole teada. Süsteem(id) hõlmab (hõlmavad) ka menetlusi, mille eesmärk on tagada, et ebaseadusliku või tundmatu päritoluga puit ei satuks tarneahelasse.

2. Puidu- ja puittoodete saadetiste tootmise või omandamise õiguspärasuse kontrollimise süsteemi või süsteeme kirjeldatakse V lisas.

Artikkel 9

Konsultatsioonid FLEGT-litsentside kehtivuse üle

1. Kahtluse korral seoses FLEGT-litsentsi kehtivusega võib asjaomane pädev asutus nõuda litsentse väljastavalt asutuselt täiendavat teavet.

2. Kui litsentse väljastav asutus ei vasta 21 kalendripäeva jooksul alates nõude saamise kuupäevast, toimib pädev asutus vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele ning jätab litsentsi heaks kiitmata. Kui täiendavast teabest nähtub, et litsentsil esitatud andmed ei vasta saadetisele, toimib pädev asutus vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele ning jätab litsentsi heaks kiitmata.

3. Kui FLEGT-litsentside üle peetavates konsultatsioonides esineb püsivaid lahkhelisid või raskusi, võib juhtumi esitada lahendamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele.

Artikkel 10

Sõltumatu audiitor

1. Kesk-Aafrika Vabariik palkab VI lisas loetletud ülesannete täitmiseks sõltumatu audiitori, konsulteerides selles küsimuses liiduga.

2. Sõltumatu audiitor on isik, kel ei ole organisatsioonilist ega kaubanduslikku suhet liidu või Kesk-Aafrika Vabariigi metsasektorit reguleerivate asutuste, litsentse väljastavate asutuste, puidu tootmise õiguspärasust kontrollivate asutuste või metsasektoris kaubanduslikult tegutsevate ettevõtjatega, mis võiks põhjustada huvide konflikti.

3. Sõltumatu audiitor tegutseb dokumenteeritud haldusstruktuuri ning avaldatud poliitika, meetodite ja menetluste kohaselt, mis on kooskõlas rahvusvahelisel tasandil tunnustatud hea tavaga.

4. Sõltumatu audiitor edastab tema töö kohta esitatud kaebused lepingu rakendamise ühiskomiteesse.

5. Sõltumatu audiitor koostab korrapäraselt täielikud ja koondaruanded, mida käsitletakse VI lisas.

6. Lepinguosalised lihtsustavad sõltumatu audiitori tööd, eelkõige tagades talle mõlema lepinguosalise territooriumil juurdepääsu tema ülesannete täitmiseks vajalikule teabele. Kumbki lepinguosaline võib siiski kooskõlas oma andmekaitsealaste õigusaktidega jätta avaldamata teabe, mida tal ei ole lubatud esitada.

Artikkel 11

Eeskirjade eiramine

Lepinguosalised teavitavad üksteist oma kahtlustest või tähelepanekutest FLEGT-litsentsimissüsteemi eeskirjadest kõrvalehoidmise või nende eiramise kohta, eelkõige kui tegemist on järgmisega:

a) kaubavahetusest kõrvalehoidmine, eelkõige suunates kaubavood Kesk-Aafrika Vabariigist liitu kolmanda riigi kaudu, juhul kui selle tõenäoline eesmärk on vältida litsentsi taotlemist;

b) FLEGT-litsentside väljastamine puidule ja puittoodetele, mis sisaldavad kolmandatest riikidest imporditud kahtlase päritoluga tooteid, või

c) pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel.

Artikkel 12

FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamise kuupäev

1. Niipea, kui kumbki lepinguosaline leiab, et ta on viinud lõpule kõik FLEGT-litsentsimissüsteemi täielikuks kohaldamiseks vajalikud ettevalmistused, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel.

2. Lepinguosalised tellivad lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel FLEGT-litsentsimissüsteemi sõltumatu hindamise, mis põhineb VII lisas kindlaks määratud kriteeriumidel. Hindamine näitab, kas õiguspärasuse kontrollimise süsteem, millel V lisas kirjeldatud FLEGT-litsentsimissüsteem põhineb, toimib nõuetekohaselt ning kas liidus on loodud artiklis 5 ja III lisas kirjeldatud süsteemid, mis võimaldavad FLEGT-litsentse vastu võtta, kontrollida ja heaks kiita.

3. Lepingu rakendamise ühiskomitee soovituste põhjal lepivad mõlemad lepinguosalised kokku kuupäevas, millest alates peaks FLEGT-litsentsimissüsteemi täies mahus kohaldama.

4. Lepinguosalised vaatavad soovituse läbi ja soovitusega nõustumise korral teavitavad teineteist sellest kirjalikult.

Artikkel 13

Õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kohaldamine puidule ja puittoodetele, mida ei ekspordita liitu

Kesk-Aafrika Vabariik kohaldab V lisas kirjeldatud õiguspärasuse kontrollimise süsteemi või süsteeme puidule ja puittoodetele, mida eksporditakse väljaspool liitu asuvatele turgudele.

Artikkel 14

Lepingu rakendamise ajakava

1. Lepinguosalised kiidavad heaks VIII lisas esitatud rakendamise ajakava.

2. Lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel hindavad lepinguosalised rakendamisel tehtud edusamme, pidades silmas VIII lisas esitatud ajakava.

Artikkel 15

Kaasnevad meetmed

1. Lepinguosalised on määratlenud IX lisas sätestatud valdkonnad valdkondadena, mis vajavad käesoleva lepingu rakendamiseks täiendavaid tehnilisi ja finantsressursse.

2. Kõnealuseid täiendavaid ressursse eraldavad liit ja selle liikmesriigid Kesk-Aafrika Vabariigile osutatava abi kavandamise tavamenetluste ning Kesk-Aafrika Vabariigi eelarvemenetluste alusel.

3. Lepinguosalised kaaluvad vajadust luua ühine kord, mille abil koordineeritakse kõnealuste meetmete toetamiseks Euroopa Komisjoni ja liidu liikmesriikide rahastamist ja tehnilist abi.

4. Kesk-Aafrika Vabariik jälgib, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud suutlikkuse parandamine kajastuks riiklikus planeerimises, nagu näiteks vaesuse vähendamise strateegiates.

5. Lepinguosalised jälgivad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed kooskõlastatakse asjakohaste olemasolevate või tulevaste arenguprogrammide ja -algatustega.

6. Kõnealuseid ressursse eraldatakse kooskõlas menetlustega, millega reguleeritakse Cotonou lepingus ette nähtud liidu abi ning liidu liikmesriikidelt Kesk-Aafrika Vabariigile antavat kahepoolset abi.

Artikkel 16

Sidusrühmade osalemine käesoleva lepingu rakendamises

1. Kesk-Aafrika Vabariik kaasab sidusrühmad käesoleva lepingu rakendamisse kooskõlas Kesk-Aafrika metsanduskomisjoni suunistega valitsusväliste organisatsioonide ning kohalike ja põliselanike osalemise kohta.

2. Liit konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus, võttes arvesse oma kohustusi kooskõlas 1998. aasta Århusi konventsiooniga, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist.

Artikkel 17

Sotsiaalkaitse

1. Võimaliku kahjuliku mõju vähendamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et püüavad paremini mõista potentsiaalselt mõjutatud põliselanike ja kohalike kogukondade, kaasa arvatud ebaseadusliku metsaraiega seotud isikute eluviisi.

2. Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju kõnealustele kogukondadele, võttes mõistlikke meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad leppida kokku täiendavates meetmetes kahjuliku mõjuga toimetulekuks.

Artikkel 18

Turustiimulid

Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, seab liit eesmärgiks edendada käesoleva lepinguga hõlmatud puidu ja puittoodete soodsat juurdepääsu oma turule. Kõnealused jõupingutused hõlmavad järgmist:

a) toetatakse sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse jõupingutusi õiguspärase päritoluga metsasaaduste tarne tagamiseks, ja

b) liidu turul edendatakse FLEGT-litsentsiga tooteid.

Artikkel 19

Lepingu rakendamise ühiskomitee

1. Lepinguosalised asutavad käesoleva lepingu järelevalve ja hindamise hõlbustamiseks lepingu rakendamise ühiskomitee.

2. Kumbki lepinguosaline nimetab oma esindajad lepingu rakendamise ühiskomiteesse. Komitee teeb otsused konsensuse alusel.

3. Lepingu rakendamise ühiskomitee hõlbustab lepinguosaliste vahelist dialoogi ning tulemuslikku ja korrapärast infovahetust, et optimeerida käesoleva lepingu toimimist, ning võib uurida kõiki selle tõhusa toimimisega seotud küsimusi. Lepingu rakendamise ühiskomitee ülesandeid on üksikasjalikult kirjeldatud X lisas.

4. Lepingu rakendamise ühiskomitee:

a) kohtub vähemalt kord aastas lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval;

b) töötab koos välja ühismeetmete kava ja nende ulatuse;

c) koostab oma kodukorra;

d) korraldab, et koosolekuid juhivad lepinguosaliste esindajad kas vaheldumisi või koos;

e) jälgib, et tema töö oleks võimalikult läbipaistev ning et tema töö ja otsustega seotud teave oleks üldsusele kättesaadav;

f) võib moodustada eriteadmisi nõudvateks töövaldkondadeks töörühmad või muud allorganid.

5. Lepingu rakendamise ühiskomitee avalikustab igal aastal aruande. Nimetatud aruande sisu üksikasjad on esitatud käesoleva lepingu XI lisas.

6. Käesoleva lepingu parafeerimise ja jõustumise vahelisel ajal luuakse käesoleva lepingu rakendamise hõlbustamiseks ühine konsultatsiooni- ja järelevalvemehhanism.

Artikkel 20

Käesoleva lepingu rakendamist käsitlevad teatised

1. Käesoleva lepingu rakendamist käsitlevate ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on

a) Kesk-Aafrika Vabariigi nimel: vee-, metsa-, jahi- ja kalandusminister;

b) liidu nimel: Euroopa Liidu delegatsiooni juht Kesk-Aafrika Vabariigis.

2. Lepinguosalised edastavad teineteisele käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe.

Artikkel 21

Aruanded ja avalikustamine

1. Teabe üldsusele avalikuks tegemine on käesoleva lepingu raames üks halduse edendamise võtmeelemente. Teabe avalikustamine hõlbustab süsteemi rakendamist ja järelevalvet, muutes selle läbipaistvamaks. Teabe avalikustamine võimaldab lisaks paremat aruandlust ja eri asjaosaliste suuremat vastutust. Üldsusele avalikuks ning kättesaadavaks tehtav teave on loetletud XI lisas.

2. Kumbki lepinguosaline kaalub teabe avalikustamiseks kõige asjakohasemaid meetmeid (meedia, dokumendid, internet, seminarid, aastaaruanded). Eelkõige peavad lepinguosalised andma metsandussektori eri sidusrühmadele usaldusväärset, asjakohast ja ajakohastatud teavet. Kõnealuseid mehhanisme on kirjeldatud XI lisas.

Artikkel 22

Konfidentsiaalne teave

1. Kumbki lepinguosaline kohustub oma õigusaktidega ette nähtud piirides mitte avalikustama käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Lepinguosalised ei avalikusta üldsusele ega luba oma ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu raames vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladust või konfidentsiaalset äriteavet.

2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, ei peeta konfidentsiaalseks järgmist teavet:

a) Kesk-Aafrika Vabariigi väljastatud ja liidu saadud FLEGT-litsentside arv ning Kesk-Aafrika Vabariigist eksporditud ja liidus vastu võetud puidu ja puittoodete maht;

b) litsentsiomanike ja importijate nimed ja aadressid.

Artikkel 23

Territoriaalne kohaldamine

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumil.

Artikkel 24

Erimeelsuste lahendamine

1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud erimeelsused kiirkonsultatsioonide abil.

2. Juhul, kui erimeelsust ei ole võimalik konsultatsioonide pidamise teel lahendada kolme kuu jooksul alates konsultatsioonide pidamise taotluse esitamise kuupäevast, võib ükskõik kumb lepinguosaline suunata erimeelsuse lepingu rakendamise ühiskomiteele, kes püüab kõnealuse erimeelsuse lahendada. Komiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et tal oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Selleks peab ta uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu nõuetekohase toimimise säilitamiseks.

3. Kui lepingu rakendamise ühiskomitee ei suuda erimeelsust lahendada, võivad lepinguosalised

a) taotleda ühiselt kolmanda isiku abi või vahendamist;

b) pöörduda vahekohtu poole. Juhul, kui erimeelsust ei ole võimalik lahendada vastavalt lõike 3 punktile a, võib kumbki lepinguosaline teavitada teist lepinguosalist vahekohtuniku määramisest; seejärel määrab teine lepinguosaline teise vahekohtuniku 30 kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramist. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist. Vahekohtuotsused võetakse vastu häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramist. Vahekohtu otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning neid ei ole võimalik edasi kaevata.

4. Lepingu rakendamise ühiskomitee määrab kindlaks vahekohtumenetluse.

Artikkel 25

Peatamine

1. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu kohaldamise. Peatamise otsus ja selle põhjused tehakse teisele lepinguosalisele kirjalikult teatavaks.

2. Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine lõppeb kolmkümmend kalendripäeva pärast kõnealust teavitamist.

3. Käesoleva lepingu kohaldamine algab uuesti 30 kalendripäeva pärast seda, kui lepingu peatanud lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist, et peatamise põhjused enam ei kehti.

Artikkel 26

Muudatused

1. Lepinguosaline, kes soovib käesolevat lepingut muuta, esitab selle kohta ettepaneku vähemalt kolm kuud enne lepingu rakendamise ühiskomitee järgmist koosolekut. Ühiskomitee vaatab ettepaneku läbi ja konsensuse korral esitab soovituse. Lepinguosalised vaatavad soovituse läbi ja kui nad on sellega nõus, võtavad soovituse vastu oma menetluste kohaselt.

2. Kõik muudatused, mille mõlemad lepinguosalised sel viisil heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Lepingu rakendamise ühiskomitee võib võtta vastu muudatusi käesoleva lepingu lisade kohta.

4. Teatised kõigi muudatuste kohta esitatakse käesoleva lepingu ühistele hoiulevõtjatele.

Artikkel 27

Lisad

Lisad moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 28

Kehtivusaeg ja pikendamine

Käesolev leping kehtib kuus aastat ning seejärel pikendatakse seda kuue aasta kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline sellest keeldub, teavitades sellest kirjalikult teist lepinguosalist vähemalt üks aasta enne käesoleva lepingu kehtivusaja lõppemist.

Artikkel 29

Lepingu lõpetamine

Olenemata artiklist 28 võivad lepinguosalised käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist. Käesolev leping kaotab kehtivuse kaksteist kuud pärast kõnealuse teavituse kuupäeva.

Artikkel 30

Jõustumine

1. Käesolev leping jõustub alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2. Teatis saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ja Kesk-Aafrika Vabariigi peaministrile, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad.

Artikkel 31

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, sloveeni, slovaki, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning kõik tekstid on autentsed. Lahknevate tõlgenduste korral on ülimuslik prantsuskeelne tekst.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми ноември две хиляди и единадесета година. Hecho en Bruselas, el veintiocho de noviembre de dos mil once. V Bruselu dne dvacátého osmého listopadu dva tisíce jedenáct. Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende november to tusind og elleve. Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten November zweitausendelf. Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta novembrikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Νοεμβρίου δύο χιλιάδες έντεκα. Done at Brussels on the twenty-eighth day of November in the year two thousand and eleven. Fait à Bruxelles, le vingt-huit novembre deux mille onze. Fatto a Bruxelles, addì ventotto novembre duemilaundici. Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada divdesmit astotajā novembrī. Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų lapkričio dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év november havának huszonnyolcadik napján. Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u ħdax. Gedaan te Brussel, de achtentwintigste november tweeduizend elf. Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego listopada roku dwa tysiące jedenastego. Feito em Bruxelas, em vinte e oito de novembro de dois mil e onze. Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt noiembrie două mii unsprezece. V Bruseli dvadsiateho ôsmeho novembra dvetisícjedenásť. V Bruslju, dne osemindvajsetega novembra leta dva tisoč enajst. Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayksitoista. Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde november tjugohundraelva. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sajungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen За Централноафриканската република Por la República Centroafricana Za Středoafrickou republiku For Den Centralafrikanske Republik Für die Zentralafrikanische Republik Kesk-Aafrika Vabariigi nimel Για την Κεντροαφρικανική Δημοκρατία For the Central African Republic Pour la République centrafricaine Per la Repubblica centrafricana Centrālāfrikas Republikas vārdā – Centrinės Afrikos Respublikos vardu A Közép-afrikai Köztársaság részéről Għar-Repubblika Ċentru-Afrikana Voor de Centraal-Afrikaanse Republiek W imieniu Republiki Środkowoafrykańskiej Pela República Centro - Africana Pentru Republica Centrafricană Za Stredoafrickú republiku Za Srednjeafriško republiko Keski-Afrikan tasavallan puolesta För Centralafrikanska republiken

(1) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(2) ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

(3) KOM(2003) 251 (lõplik), 21.5.2003.

(4) A/RES 62/98, 31. jaanuar 2008.

(5) EÜT L 302, 19.10.1992, lk 38.

(6) EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

(7) EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

I LISA

VABATAHTLIKU PARTNERLUSLEPINGUGA HÕLMATUD TOOTED

4401 : küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vms kujul; puitlaastud ja -pilpad, saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata. 4403 : töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. 4404 : vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms. 4406 : raudteede ja trammiteede puitliiprid. 4407 : pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit paksusega üle 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud. 4408 : spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm. 4409 : puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. 4410 : puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata. 4411 : puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte. 4412 : vineer, spoonitud plaadid ja muu kihtpuitmaterjal. 441400 : puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele ning muud puittooted. 4415 : puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid, puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred. 441600 : vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad. 441700 : puidust tööriistad, tööriistade korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed. 4418 : puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud. 441900 : puidust lauanõud ja köögitarbed. 9403 30 : puidust kontorimööbel. 9403 40 : puidust köögimööbel. 9403 50 : puidust magamistoamööbel. 9403 60 : muu puitmööbel.

II LISA

ÕIGUSPÄRASELT TOODETUD PUIDU MÕISTE

Sissejuhatus

Käesolev määratlus on esitatud vastavushindamise tabelina, mille moodustavad kümme temaatilise põhimõttega seotud näitajat:

1) ettevõte on seaduste kohaselt registreeritud;

2) seaduslik juurdepääs metsaressurssidele oma tegevuspiirkonnas;

3) keskkonnaalaste õigusaktide järgimine;

4) kohalike ja põliselanike ning töötajate õiguste austamine;

5) metsaraiet käsitlevate õigusaktide järgimine;

6) metsasaaduste töötlemine;

7) üld- ning metsandusmaksude tasumine;

8) puittoodete transport ja jälgitavus on kooskõlas õigusnormidega;

9) lepingutingimustest kinnipidamine;

10) koostöö alltöövõtjatega väljaspool puidutootmise valdkonda.

Käesoleva määratlusega hõlmatud erinevad raieload Kesk-Aafrika Vabariigis on järgmised:

— metsaraie- ja kasutusload (PEAd), mis väljastatakse Kesk-Aafrika Vabariigis seaduslikult asutatud ettevõtetele metsakorralduskava kohaseks tööstuslikuks raieks;

— taasmetsastamisalade ehk metsaistandike raieload.

Lisaks on Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustikuga ette nähtud järgmised metsaraieload:

— 10 ha suurusele või väiksemale pindalale mõeldud väikeraieload, mis väljastatakse Kesk-Aafrika Vabariigi eraisikutele või kohalikele kogukondadele;

— load, mis hõlmavad kogukonnametsasid, mille maksimaalne pindala ühiku kohta on 5 000 hektarit ning mille kohta sõlmitakse majandamisleping metsanduse eest vastutava ministeeriumi ning organiseeritud küla- või põliskogukonna vahel.

PEAsid, väikeraielubasid ja kogukonnametsi hõlmavaid lubasid väljastatakse tulundusmetsade kohta, mis asuvad Kesk-Aafrika Vabariigi alaliselt metsamaana kasutatavatel aladel riigi edelaosas. Metsaistandikud võivad asuda kõikjal riigis.

Pärast Kesk-Aafrika Vabariigi 17. oktoobri 2008. aasta seaduse nr 08.022 (millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik) ehk uue metsaseadustiku väljakuulutamist on Kesk-Aafrika Vabariigi eksportpuidule enamasti väljastatud PEAd. Sellele tuleb lisada vanadest tiikpuuistandikest pärit metsaraielubadega puit.

Kogukonnametsade ja väikeraielubade ning järelevalvega seotud praktiliste raskuste tõttu ei ole nimetatud metsaraielube veel Kesk-Aafrika Vabariigis välja antud. 2010. aastal ei kasutatud ei kogukonnametsi hõlmavaid ega väikeraielubasid.

Seetõttu kohaldatakse käesolevas lepingus kasutatavat vastavushindamise tabelit vaid praegu toimivatele, st PEAdele ning istandikega seotud lubadele. Õiguspärasuse määratlust täiendatakse, et võtta arvesse ka kogukonnametsi hõlmavaid ning väikeraielubasid vastavalt V lisa punktides 1.2 ja 2.1 esitatud tingimustele.

Soov korraldada vabatahtliku partnerluslepingu läbirääkimised kaasaval viisil tähendab kõikide aruteluosaliste ärakuulamist. Seega on loodud kolm osaliste rühma: avaliku sektori, erasektori ning kodanikuühiskonna esindajate rühm.

FLEGT-protsessi üha paremaks mõistmiseks ning läbirääkimistel edukamalt ettepanekute esitamiseks korraldati konsultatsioonid kahes etapis: esimene rühmade lõikes ja teine kõigi kolme rühmaga ühiselt. Rühmapõhistel konsultatsioonidel osalesid vaid konkreetsesse rühma kuuluvad isikud. Kolme rühma ühiskonsultatsioon võimaldas võrrelda kõikide rühmade seisukohti, et määrata kindlaks riiklik seisukoht, mille alusel liiduga läbi rääkida.

Võttes arvesse, et vastavushindamise tabeli eesmärk on toetada FLEGT-litsentside tõhusat väljastamist, leppisid Kesk-Aafrika Vabariik ning liit kokku selles, et vastavushindamise tabeli kava kohaldatavust ning asjakohasust tuleb enne selle rakendamist vabatahtliku partnerluslepingu raames kohapeal katsetada. Sellest lähtudes määras Euroopa metsainstituut (European Forest Institut, EFI) läbirääkimiste käigus kohapeal katset korraldama rahvusvahelise organisatsiooni The Forest Trust koostöös Kesk-Aafrika Vabariigi esindajatega.

Arvestades, et tiikpuuistandikest pärit puitu eksporditakse praegu liidu turgudele saepalkidena, tuleb istandikest pärit tooteid igal juhul vastavushindamise tabelites arvesse võtta. Istandikega seotud eeskirjad ei ole nii detailsed. Käesolev vastavushindamise tabel on koostatud olemasolevate õigusaktide põhjal. Istandikega seotud õigusaktide parendamise eesmärgil koostatakse hiljem teisigi õigusakte. Selle tulemusel ajakohastatakse õiguspärasuse määratlus.

Vastavushindamise tabeli näitajate täpsustamine

Teatud näitajatel puuduvad õiguslikud alused. Sellised näitajad kantakse tabelisse tingimusel, et luuakse vajalikud õiguslikud alused. Seetõttu nimetatakse tulevasi õiguslikke aluseid lisas, mis käsitleb IX lisa. Õigusaktid, mis lõpuks vastu võetakse, võivad näitajate praegust sõnastust muuta.

Teatud näitajaid kohaldatakse kõikidele, mis tahes päritoluga puidu koormatele. Teisi näitajaid kohaldatakse vaid PEAdega või riigi metsauuendusalade (riigiistandike) raielubadega koormatele või koormatele, millele on antud eramaa raieluba (kogukondade või eraisikute istandikud). Vastavushindamise tabeli viimases tulbas „Asjakohased load“ täpsustatakse, millistele lubadele käesoleva rea näitajat kohaldatakse: kõikidele, PEAdele, istandikele (hõlmab nii metsauuendusalade ehk riigiistandike kui ka kogukondadele või eraisikutele kuuluvate metsauuendusalade ehk eraistandike lube).

1. PÕHIMÕTE. ETTEVÕTE ON SEADUSTE KOHASELT REGISTREERITUD Kriteerium 1.1. Ettevõte on asjakohase menetluse alusel nõuetekohaselt registreeritud pädeva ametiasutuse registris. Näitaja Tõendusmaterjalid Alus Asjakohased load Näitaja 1.1.1. Ettevõte on registreeritud majandusküsimustega tegeleva asutuse registris: kaubandus- ja tööstusministeerium. Tõendusmaterjal 1.1.1.1. Ministeeriumi otsus metsaraieloa väljaandmise kohta. 31. detsembri 1983. aasta määrus nr 83.083 (artiklid 7 ja 8). Kõik (PEAd ning istandikke hõlmavad load) Tõendusmaterjal 1.1.1.2. Ettevõtja kutsetõend. 31. detsembri 1983. aasta dekreet nr 83.550 (artiklid 1–7). 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 176). Näitaja 1.1.2. Ettevõte on registreeritud maksuküsimustega tegeleva asutuse registris (rahandus- ja eelarveministeerium, maksude peadirektoraat). Tõendusmaterjal 1.1.2.1. Kehtiv maksumaksja tõend. Registreerimisjuhend. Kõik Tõendusmaterjal 1.1.2.2. Käibemaksukohustuslase numbriga tõend (NIF). Üldine maksuseadustik, 2009. aasta väljaanne (artikkel 334). Otsus nr 004/MEFPCI/CAB/SGF/DGID, millega kehtestatakse käibemaksukohustuslase numbri kasutamise kohustus (artiklid 1 ja 2). Näitaja 1.1.3. Ettevõte on registreeritud riiklikus sotsiaalkindlustusametis. Tõendusmaterjal 1.1.3.1. Riikliku sotsiaalkindlustusametiga (CNSS) liitumise tõend. 28. detsembri 2006. aasta seadus nr 06.035, millega kehtestatakse sotsiaalkindlustusseadustik (artikkel 31). Kõik 27. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.116. Näitaja 1.1.4. Ettevõte on nõuetekohaselt registreeritud metsanduse eest vastutavas ametis. Tõendusmaterjal 1.1.4.1. Metsanduse eest vastutavale ministeeriumile alluva PEAsid väljastava komisjoni aruanne. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 31). PEAd Tõendusmaterjal 1.1.4.2. Metsanduse eest vastutavale ministeeriumile alluva sõltumatu vaatleja aruanne. 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artikkel 17.6). Tõendusmaterjal 1.1.4.3. Dekreet PEA-loa väljaandmise kohta. Näitaja 1.1.5. Ettevõte on registreeritud õigusasutustes (justiitsministeerium, kaubanduskohus). Tõendusmaterjal 1.1.5.1. Äri- ja kinnisvarakrediidi register (RCCM). 31. detsembri 1983. aasta määrus nr 83.083 (artikkel 12). Kõik Tõendusmaterjal 1.1.5.2. Notariaalse lepingu protokoll. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 93). Tõendusmaterjal 1.1.5.3. Kaubanduskohtu kantselei teatis käibemaksukohustuslase numbri kohta. Näitaja 1.1.6. Ettevõte on registreeritud töö- ja tööhõiveasutustes (töö- ja tööhõiveministeerium, tööinspektsioon). Tõendusmaterjal 1.1.6.1. Tegevuskohajärgse tööinspektori nummerdatud ja parafeeritud tööandjaregister. Seadus nr 09.004, tööseadustik (artikkel 331). Kõik Näitaja 1.1.7. Ettevõte on registreeritud nõuandekodades: kaubandus- ja tööstuskoda. Tõendusmaterjal 1.1.7.1. Nõuandekoja tõend. Viide IX lisale: õiguslik alus on vaja koostada. Viide IX lisale: õiguslik alus on vaja koostada. Kõik Näitaja 1.1.8. Ettevõte on registreeritud Kesk-Aafrika Vabariigi kutseõppe- ja tööhõiveametis (ACFPE). Tõendusmaterjal 1.1.8.1. Tööandja nummerdatud ja ametlikult kinnitatud registreerimistaotlus. 19. mai 1999. aasta seadus nr 99.008 (artiklid 1–7). Kõik Kriteerium 1.2. Ettevõte on õigeaegselt tasunud tööandjapoolsed ja sotsiaalkindlustusmaksud. Näitaja 1.2.1. Maksete tasumine CNSS-ile. Tõendusmaterjal 1.2.1.1. CNSSi tõend või maksekviitung. Maksekviitungite koopiad. Kõik Näitaja 1.2.2. Maksete tasumine ACFPE-le. Tõendusmaterjal 1.2.2.1. Väljamakstud töötasude deklaratsioon kvartalite kaupa. Dekreet nr 00.068, millega kehtestatakse ACFPE-le tööandjapoolsete maksude tasumise kord (artiklid 2 ja 4). Kõik Tõendusmaterjal 1.2.2.2. Tööandjapoolsete maksude tasumise tõend. Kriteerium 1.3. Ettevõtte suhtes ei ole langetatud süüdimõistvaid kohtuotsuseid ega võetud haldusmeetmeid, mis toovad kaasa tegevuse ajutise või lõpliku peatamise. Näitaja 1.3.1. Ettevõtte tegevust ei ole peatatud kohtuotsusega. Tõendusmaterjal 1.3.1.1. Esimese astme kohtute otsused. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 209 ja artikli 204 lõige 2). Kõik Tõendusmaterjal 1.3.1.2. Metsanduse eest vastutava ministeeriumi koostatud rikkumiste register. 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.020 (artikli 92 lõige 2 ja artikkel 93). Näitaja 1.3.2. Ettevõtte tegevust ei ole peatatud haldusmeetmega. Tõendusmaterjal 1.3.2.1. Metsanduse eest vastutava ministeeriumi koostatud rikkumiste register. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikli 204 lõige 2). Tõendusmaterjal 1.3.2.2. Metsanduse eest vastutava ministri peatamisotsus. 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.020 (artikli 92 lõige 2 ja artikkel 93). 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018 millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artikkel 114). Kriteerium 1.4. Süüdimõistva otsuse langetamise või haldusmeetmete võtmise korral täidab ettevõte nõutud tingimused. Näitaja 1.4.1. Ettevõte on õigeaegselt tasunud trahvid rikkumiste eest. Tõendusmaterjal 1.4.1.1. Tehingu- või trahvisumma maksekviitungid. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 208–233). Kõik 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018, millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artiklid 114–143). 2. PÕHIMÕTE. ETTEVÕTTEL ON SEADUSLIK JUURDEPÄÄS METSARESSURSSIDELE OMA TEGEVUSPIIRKONNAS Kriteerium 2.1. Ettevõttel on olemas vajalikud metsaressursside kasutusload. Näitaja 2.1.1. Ettevõte on järginud nõuetekohaselt kõiki metsaraieloa saamiseks vajalikke etappe (elanikkonna teavitamine, hanketeade, loa taotlemine, lube väljastav komisjon, kuhu kuulub sõltumatu vaatleja), pidades kinni Kesk-Aafrika Vabariigi seadustes ja määrustes ette nähtud tähtaegadest nii enne kui ka pärast seaduse nr 08.022 (millega kehtestatakse metsaseadustik) väljakuulutamist. Tõendusmaterjal 2.1.1.1. Metsanduse eest vastutavale ministeeriumile alluva PEAsid väljastava komisjoni aruanne. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 31, 41 ja 48). PEAd Tõendusmaterjal 2.1.1.2. Metsanduse eest vastutavale ministeeriumile alluva sõltumatu vaatleja aruanne. 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artikli 17 lõige 6). Tõendusmaterjal 2.1.1.3. Dekreet PEA väljastamise kohta. 5. juuli 2006. aasta määrus nr 019, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). Tõendusmaterjal 2.1.1.4. Ajutine leping kolme kuu jooksul pärast dekreedile allakirjutamist. 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). Tõendusmaterjal 2.1.1.5. Lõplik leping kolme aasta jooksul pärast ajutisele lepingule allakirjutamist. Dekreet nr 09.118 (artiklid 13–17). Näitaja 2.1.2. Ettevõte on tasunud kõik lubade väljaandmise menetluse iga etapiga seotud kulud. Tõendusmaterjal 2.1.2.1. Taotluse lõivu tasumist tõendavad dokumendid. 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artiklid 22 ja 44). PEAd Tõendusmaterjal 2.1.2.2. Tunnustamiseelse maksu tasumist tõendavad dokumendid. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 179–189). Tõendusmaterjal 2.1.2.3. Maksekviitung kolmeaastase rendilepingu kohta hiljemalt viieteistkümne päeva jooksul pärast loa väljastamise teate kättesaamist (kehtib alates 2003. aastast väljastatud lubadele). Näitaja 2.1.3. Eraisikule või kogukonnale kuuluva istandiku puhul kuulub omandiõigus nimetatud eraisikule või kogukonnale. Tõendusmaterjal 2.1.3.1. Eraisiku või kogukonna maaomandiõigust tõendav dokument. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik (artikkel 131). Eraistandikud. Kriteerium 2.2. Ettevõttel on kõik oma tegevuseks vajalikud õiguslikud perioodilised load. Näitaja 2.2.1. Ettevõttel on metsanduse eest vastutava ameti väljastatud üheaastane raieõigus. Tõendusmaterjal 2.2.1.1. Teade lõpliku lepinguga seotud PEAde majandamiskava heakskiitmise kohta. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 107, 109, 110 ja 114). PEAd Tõendusmaterjal 2.2.1.2. Teade lõpliku lepinguga seotud PEAde aastase tegevuskava heakskiitmise kohta. 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artikli 17 lõige 4). Tõendusmaterjal 2.2.1.3. Pädeva ametiasutuse allkirjastatud ajutine raieleping. Näitaja 2.2.2. Riigile kuuluvate istandike korral on ettevõttel olemas istandike raieluba, mille annab talle metsanduse eest vastutav ministeerium. Tõendusmaterjal 2.2.2.1. Metsanduse eest vastutava ministeeriumi leping. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 62 ja 64). Istandikud Tõendusmaterjal 2.2.2.2. Loendusluba. 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.021 (artiklid 72–75). Tõendusmaterjal 2.2.2.3. Loendusaruanne. Viide IX lisale: spetsifikaat on vaja koostada. Tõendusmaterjal 2.2.2.4. Vähemalt 50 ha suurustele istandikele lihtne majandamiskava kooskõlas spetsifikaadiga. Näitaja 2.2.3. Eraisikule või kogukonnale kuuluva istandiku korral on ettevõtjal olemas raieload. Tõendusmaterjal 2.2.3.1. Ministeeriumilt ettevõtjale (omanikule või lepingulisele kasutajale) antud raieluba. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik (artikkel 131). Eraistandikud Tõendusmaterjal 2.2.3.2. Vähemalt 50 ha suurustele istandikele lihtne majandamiskava kooskõlas spetsifikaadiga. Viide IX lisale: spetsifikaat on vaja koostada. Tõendusmaterjal 2.2.3.3. Vajaduse korral eraisiku või kogukonna ning operaatorettevõtja vaheline leping. Kriteerium 2.3. Pärast raieloa saamist teavitab ettevõte loa saamisest kõiki metsaressursside majandamisega seotud sidusrühmi asjaomases piirkonnas. Näitaja 2.3.1. Ettevõte teavitab kohalikke ja põliselanikke, kogukondi ning kõiki huvitatud isikuid ajutisele lepingule allakirjutamisest ja ajutise raielangi avamisest. Tõendusmaterjal 2.3.1.1. Teadlikkuse suurendamisele suunatud koosolekute kokkuvõtted, mille on koostanud ettevõte ning mille on erinevad sidusrühmad ühiselt kinnitanud. 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). PEAd 3. PÕHIMÕTE. KESKKONNAALASTE ÕIGUSAKTIDE JÄRGIMINE Kriteerium 3.1. Ettevõte on teinud kõik mõjuhindamised kooskõlas õigusaktides sätestatud nõuetega. Näitaja 3.1.1. On tehtud keskkonnamõju hindamised. Tõendusmaterjal 3.1.1.1. Heakskiidetud keskkonnamõju hindamiste aruanne iga tootmiskoha kohta (PEAd + saekaater (sh asukoha rajatised)). 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018, millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artikkel 87 ja artikli 93 lõige 2). PEAd Tõendusmaterjal 3.1.1.2. Pädeva asutuse väljastatud keskkonnanõuetele vastavuse tõend. Viide IX lisale: on vaja koostada rakendusaktid. Kriteerium 3.2. Ettevõte rakendab keskkonnamõju hindamistega ette nähtud keskkonnamõju leevendamise meetmeid. Näitaja 3.2.1. Võetakse keskkonnamõju hindamistes sisalduvad heakskiidetud meetmed, mille eesmärk on kaitsta bioloogilist mitmekesisust. Tõendusmaterjal 3.2.1.1. Keskkonna eest vastutava ameti kontrolliaruanded. 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018, millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artikkel 87). PEAd Viide IX lisale: on vaja koostada rakendusaktid. Kriteerium 3.3. Ettevõte võtab õigussätetele vastavad meetmed keskkonnakvaliteedi kaitsmiseks oma asukohas. Näitaja 3.3.1. Ettevõte käitleb oma tegevusest põhjustatud jäätmeid (jäätmed Kesk-Aafrika Vabariigi keskkonnaseadustiku artiklis 3 ning selle rakendusdekreetides esitatud tähenduses) õigusnormide kohaselt. Tõendusmaterjal 3.3.1.1. Keskkonna eest vastutava ameti kontrolliaruanded. 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018, millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artiklid 3, 19 ja 20 ning 43–45). PEAd Viide IX lisale: on vaja koostada rakendusaktid. Näitaja 3.3.2. Ettevõte peab kinni vee- ja õhusaastusega seotud õigussätetest. Tõendusmaterjal 3.3.2.1. Keskkonna eest vastutava ameti auditiaruanne. 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018, millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artiklid 15 ja 102 ning artikli 106 teine lõik). PEAd Viide IX lisale: on vaja koostada rakendusaktid. 4. PÕHIMÕTE. KOHALIKE, PÕLISELANIKE NING TÖÖTAJATE ÕIGUSED Kriteerium 4.1. Ettevõte osaleb oma töötajate teavitamises ja koolitamises ning peab täielikult kinni nende kutsealastest õigustest. Näitaja 4.1.1. Ettevõte tagab ametiühingute tegevusvabaduse. Tõendusmaterjal 4.1.1.1. Pädeva asutuse koostatud ning avaldatud kirjalik teade ametiühingu tegevusvabaduse tagamise kohta. 29. jaanuari 2009. aasta seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 12, 17, 18, 30, 31 ja 33). Kõik Tõendusmaterjal 4.1.1.2. Avaldatud ametiühingute koosolekute protokollid (juhul kui töötajad on ametiühingute liikmed). Näitaja 4.1.2. Töötajate esindajatel, kes on valitud kehtivate õigusnormide kohaselt, on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused. Tõendusmaterjal 4.1.2.1. Töötajate esindajate valitud üldkogu protokoll, mille on kinnitanud tegevuskohajärgne tööinspektor. 29. jaanuari 2009. aasta seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 58, 60 ja 67). Kõik Tõendusmaterjal 4.1.2.2. Tegevuskohajärgse tööinspektori kinnitatud koolitustunnistused. Näitaja 4.1.3. Ettevõtte töötajaid teavitatakse tööõigusega seotud dokumentidest. Tõendusmaterjal 4.1.3.1. Avaldatud teated. 29. jaanuari 2009. aasta seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 63 ja 129). Kõik Tõendusmaterjal 4.1.3.2. Töötajate esindajate ja palgaliste töötajate omavaheliste koosolekute kokkuvõtted. Kesk-Aafrika Vabariigi metsamajanduse kollektiivleping (artikli 10 lõige 4). Tõendusmaterjal 4.1.3.3. Avaldatud sisekorraeeskirjad. Kriteerium 4.2. Ettevõte austab töötajate õigusi, mis on määratletud kehtivate õigusnormidega. Näitaja 4.2.1. Ettevõtte ja töötajate vahelised suhted on reguleeritud õigussätetega. Tõendusmaterjal 4.2.1.1. Metsandusettevõtte ning töötajate esindajate sõlmitud kollektiivlepingu eksemplar. 29. jaanuari 2009. aasta seadus nr 09.004 millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 197–201 ja artikkel 331). Kõik Tõendusmaterjal 4.2.1.2. Tegevuskohajärgse tööinspektori kinnitatud ja parafeeritud tööandjaregister. Näitaja 4.2.2. Ettevõtte töötajatele tasutakse kooskõlas nende tegevusvaldkonnas kehtivate eeskirjadega ning kedagi diskrimineerimata. Tõendusmaterjal 4.2.2.1. Palgatõendid ja palkade tasumise seis. Seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 221–230 ja 94–99). Kõik Tõendusmaterjal 4.2.2.2. Kõikide poolte allkirjastatud tööleping. Metsamajandajate kollektiivleping. Näitaja 4.2.3. Töötajate hügieeni- ja ohutustingimused on kooskõlas kehtivate õigusnormidega. Tõendusmaterjal 4.2.3.1. Tööhügieeni- ja -ohutuskomisjoni koosolekute kokkuvõtted. Seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 82–87). Kõik Tõendusmaterjal 4.2.3.2. Töötajate hügieenitarvetele ja tööohutusele eraldatud summade register. 11. juuli 2004. aasta määrus 005/MFPESSFP/CAB/DGTEFP, millega luuakse Kesk-Aafrika Vabariigis hügieeni- ja ohutuskomisjonid (artiklid 1–3; artiklid 9–17). Metsamajandajate kollektiivlepingud. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, 1981. aasta konventsioon C155 töötajate tööohutuse ja töötervishoiu kohta (artikli 12 lõigud a ja b, artikkel 16), mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 5. juunil 2006. aastal. Näitaja 4.2.4. Ettevõttes kehtivad töötunnid on kooskõlas õigussätetega. Tõendusmaterjal 4.2.4.1. Töötajate kontrollsüsteem. Seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 247–251). Kõik Tõendusmaterjal 4.2.4.2. Töötajate kontrollkaardid. Tõendusmaterjal 4.2.4.3. Ettevõtte avaldatud käskkirjad. Tõendusmaterjal 4.2.4.4. Palgatõend. Näitaja 4.2.5. Töötajate värbamisel peetakse kinni siseriiklikes õigusaktides ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kehtestatud vanusega seotud tingimustest. Tõendusmaterjal 4.2.5.1. Kõikide poolte allkirjastatud töölepingud. Seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 247–249, artikkel 97). Kõik Metsaettevõtjate kollektiivlepingud. Kriteerium 4.3. Ettevõte austab kohalike ja põliselanike õigusi. Näitaja 4.3.1. Ettevõte tunnustab ja austab kohaliku ja põliselanikkonna tavaõigusi kasutada metsakontsessioone. Tõendusmaterjal 4.3.1.1. Pädeva asutuse heakskiidetud metsakorralduskava (eelkõige sotsiaal-majanduslik aruanne). 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). PEAd Tõendusmaterjal 4.3.1.2. Pädeva ametiasutuse allkirjastatud ajutine leping (ajutisel lepingul põhinevad PEA-load). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). Tõendusmaterjal 4.3.1.3. Sidusrühmade koostatud metsandusameti seisundiaruanne. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 14–22, artikkel 107). 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artikli 17 lõiked 4 ja 5). Näitaja 4.3.2. Kui hävitatakse kohalikele ja põliselanikele kuuluvaid varasid, tuleb need hüvitada kooskõlas kehtivate eeskirjadega. Tõendusmaterjal 4.3.2.1. Sidusrühmade poolt läbiloetud ja heakskiidetud protokoll. Maaelu arengu ministeeriumi 9. juuli 1973. aasta määrus nr 005. PEAd Tõendusmaterjal 4.3.2.2. Hüvitiste tõendid. 5. PÕHIMÕTE. METSARAIET KÄSITLEVATE ÕIGUSAKTIDE JÄRGIMINE Kriteerium 5.1. Ettevõte on teavitanud kõiki metsaressursside majandamisega seotud sidusrühmi PÄRAST asjaomase piirkonna kasutusloa saamist. Näitaja 5.1.1. Kohalikke elanikke, kohalikke kogukondi, valitsusväliseid organisatsioone, riiklikke detsentraliseeritud struktuuriüksusi jt arengupartnereid, kes on huvitatud asjaomase piirkonna metsaressursside majandamisest, teavitatakse PEAde andmisest. Tõendusmaterjal 5.1.1.1. Teadlikkuse suurendamisele suunatud koosolekute protokollid, mille on koostanud ettevõte ning mille osapooled on ühiselt kinnitanud. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 14). PEAd 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud õigusnormid (2. köide). Kriteerium 5.2. Ajutisest lepingust peetakse kinni. Näitaja 5.2.1. Ettevõte peab ajutisest lepingust kinni selle kehtivusaja jooksul (kolm aastat). Tõendusmaterjal 5.2.1.1. Administratsiooni kontrolliaruanne. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 102 ja 107). PEAd Ajutine metsakorraldusleping. 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). Kriteerium 5.3. Metsakorralduskava on koostatud ning seda kohaldatakse kooskõlas õigusnormidega. Näitaja 5.3.1. Esialgsed metsakorraldusuuringud tehti metsandusameti eeskirjade kohaselt. Tõendusmaterjal 5.3.1.1. Metsakorralduse inventuuri aruanded. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 102–105 ja artikkel 107). PEAd Tõendusmaterjal 5.3.1.2. Sotsiaal-majandusliku uuringu aruanne. Ajutine metsakorraldus- ja raieleping. Näitaja 5.3.2. Metsakorralduskava koostati metsandusameti eeskirjade kohaselt. Tõendusmaterjal 5.3.2.1. Lõplik metsakorraldus- ja raieleping. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 103). PEAd 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). Näitaja 5.3.3. Majandamiskava vastab õigusnormidele. Tõendusmaterjal 5.3.3.1. Ametlik kiri majandamiskava heakskiitmise kohta. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 94, 103 ja 114). PEAd 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). Näitaja 5.3.4. Aastane tegevuskava, sh kaardid, vastab õigusnormidele. Tõendusmaterjal 5.3.4.1. Kiri iga-aastase tegevuskava metsanduse eest vastutava ministeeriumi büroos hoiustamise kohta. 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). PEAd Tõendusmaterjal 5.3.4.2. Ametlik kiri iga-aastase tegevuskava heakskiitmise kohta. 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 94, 103 ja 114). Näitaja 5.3.5. Istandikele või metsauuendusaladele, mille pindala on vähemalt 50 ha või enam, on koostatud lihtne majandamiskava kooskõlas kehtivate õigusnormidega. Tõendusmaterjal 5.3.5.1. Vähemalt 50 ha pindalaga istandikele lihtne majandamiskava kooskõlas spetsifikaadiga. 17. oktoobri 2008. aasta seaduse nr 08.022 (millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik) artikkel 64. Istandikud Tõendusmaterjal 5.3.5.2. Kiri lihtsa majandamiskava heakskiitmise kohta. 30. aprilli 2009. aasta määruse nr 09.021 artiklid 72–75. Viide IX lisale: spetsifikaat on vaja koostada. Kriteerium 5.4. Ettevõte on selgelt määratlenud metsa eri alajaotuste piirid ja peab neist kinni. Näitaja 5.4.1. Kaartidel ette nähtud aastaste või ajutiste raielankide piirid märgistatakse maatükil ning neist peetakse kinni kooskõlas õigusaktidega. Tõendusmaterjal 5.4.1.1. Metsandusameti kontrollkäikude aruanded. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 105). PEAd 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). Kriteerium 5.5. Ettevõte rajab teed kooskõlas kehtivate õigusnormidega. Näitaja 5.5.1. Teedevõrgustik kavandatakse ja rajatakse kooskõlas kehtivate õigusnormidega. Tõendusmaterjal 5.5.1.1. Metsandusameti heakskiiduga iga-aastane tegevuskava. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 94, 103 ja 114). PEAd Tõendusmaterjal 5.5.1.2. Ajutise raielangi teedevõrgu plaan. Ajutine raieleping. Tõendusmaterjal 5.5.1.3. Haldusluba juurdepääsuteede avamiseks (kui juurdepääsuteed vajatakse aastase raielangi piiridest väljaspool). Lõplik leping. Tõendusmaterjal 5.5.1.4. Metsandusameti kontrollkäikude aruanded. Tõendusmaterjal 5.5.1.5. Luba aastasel raielangil radade avamiseks. Kriteerium 5.6. Ettevõte valib langetatavad puud kooskõlas metsaseadustikus, metsakorralduskavas või iga-aastases tegevuskavas ette nähtud eeskirjadega. Näitaja 5.6.1. Puude langetamisel järgitakse ajutise lepingu korral metsakorralduslikku miinimumläbimõõtu (diamètres minima d’aménagement, DMA) või lõpliku lepingu korral halduskasutuse miinimumläbimõõtu (diamètres minima dexploitabilité administratifs, DME). Tõendusmaterjal 5.6.1.1. Raietööde päevikud. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 105). PEAd Tõendusmaterjal 5.6.1.2. Kontrollkäikude aruanded. Lõplik leping. Ajutine leping. Näitaja 5.6.2. Kasutatavad liigid on lubatud metsakorralduskava, iga-aastase tegevuskava, metsaseadustiku rakendusmääruse või metsaseadustikuga. Tõendusmaterjal 5.6.2.1. Metsakorralduskava. 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.021 (artikkel 53). PEAd Tõendusmaterjal 5.6.2.2. Raietööde päevikud. Lõplik leping. Tõendusmaterjal 5.6.2.3. Teabeleht „Puidu liikumine”. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 186 ja 190). Tõendusmaterjal 5.6.2.4. Keelatud kütuste eriluba Kriteerium 5.7. Ettevõte peab kinni kõikidest metsaseadustiku õigusaktidest seoses metsatööstusjäätmete mahajätmisega. Näitaja 5.7.1. Langetatud puud on metsa mahajäetud kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Tõendusmaterjal 5.7.1.1. Raietööde päevikud. Lõplik leping. PEAd Tõendusmaterjal 5.7.1.2. Metsandusameti protokoll puidu mahajätmise kohta. Ajutine leping. Tõendusmaterjal 5.7.1.3. Metsandusameti kontrolliaruanded. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 201, 202 ja 204). 6. PÕHIMÕTE. METSASAADUSTE TÖÖTLEMINE Kriteerium 6.1. Ettevõte käivitab kooskõlas metsaseadustiku sätetega vähemalt ühe töötlemisrajatise. Näitaja 6.1.1. Kooskõlas õigusaktidega on ettevõttel kolm aastat pärast PEAde saamist vähemalt üks töötlemisrajatis. Tõendusmaterjal 6.1.1.1. Töötlusüksuse patent. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 39). PEAd Ajutine metsaraie ja -korraldusleping Näitaja 6.1.2. Ettevõttel on tõendid riiklikult kehtestatud aastasest vähimast töötlemiskvoodist (70 %) kinnipidamise kohta. Tõendusmaterjal 6.1.2.1. Teabeleht „Puidu liikumine” või statistiline aastaraamat. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 44). Kriteerium 6.2. Ettevõte tagab ostetud ja ka imporditud puidu või puittoodete õiguspärasuse. Näitaja 6.2.1. Töötlemiseks imporditud saepalgid ja puittooted on registreeritud kooskõlas õigusnormidega. Tõendusmaterjal 6.2.1.1. Impordideklaratsioon. Viide puudub: viide IX lisale. PEAd Tõendusmaterjal 6.2.1.2. Teabeleht „Puidu liikumine” Näitaja 6.2.2. Töötlemiseks ostetud, sh imporditud saepalgid ja puittooted on teadaoleva ja õiguspärase päritoluga. Tõendusmaterjal 6.2.2.1. Imporditud toodetega kaasas olev päritoluriigi FLEGT-litsents. Viide puudub: viide IX lisale. PEAd Tõendusmaterjal 6.2.2.2. Säästva metsamajanduse sertifikaat või õiguspärase päritolu tõend. 7. PÕHIMÕTE. ÜLD- NING METSANDUSMAKSUDE TASUMINE Kriteerium 7.1. Metsandusmaksude deklaratsioonid on kooskõlas ettevõtte reaalse tegevusega. Näitaja 7.1.1. Puidutootmise deklaratsioon on kooskõlas metsaseadustiku õigusnormidega. Tõendusmaterjal 7.1.1.1. Teabeleht „Puidu liikumine”. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 190). Kõik Näitaja 7.1.2. Puidutöötlemist reguleeriv deklaratsioon on kooskõlas puiduveoga. Tõendusmaterjal 7.1.2.1. Teabeleht „Puidu liikumine” 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 190). Kõik Näitaja 7.1.3. Puidu turustamist ja toodete eksporti reguleerivad deklaratsioonid on kooskõlas õigusnormidega. Tõendusmaterjal 7.1.3.1. Teabeleht „Puidu liikumine”. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 190). Kõik Tõendusmaterjal 7.1.3.2. Tollideklaratsioonid. Eelarveseadus iga majandusaasta kohta. Tõendusmaterjal 7.1.3.3. Ekspordideklaratsioon. 20. novembri 1986. aasta dekreet nr 86.328 (artikkel 2). Näitaja 7.1.4. Maksu- ja tolliameti deklaratsioonid esitatakse kooskõlas õigusnormidega. Tõendusmaterjal 7.1.4.1. Ettevõtlusmaksu tasumist tõendav maksekviitung. Eelarveseadus iga majandusaasta kohta. Kõik Tõendusmaterjal 7.1.4.2. Kindla miinimummääraga maksu (impôt minimum forfaitaire, IMF) tasumist tõendav maksekviitung. Üldine maksuseadustik (artiklid 120, 125, 140, 204, 247, 248 ja 257). Tõendusmaterjal 7.1.4.3. Ettevõtte tulumaksu / tulumaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.1.4.4. Käibemaksu tasumist tõendav maksekviitung. Kriteerium 7.2. Ettevõte maksab kõik kohustuslikud maksud ettenähtud tähtaegadel. Näitaja 7.2.1. Ettevõte maksab kõik metsandusega seotud tasud ja maksud ettenähtud tähtaegadel. Tõendusmaterjal 7.2.1.1. Rendimaksu tasumist tõendav maksekviitung. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 179–193). PEAd Tõendusmaterjal 7.2.1.2. Raiemaksu tasumist tõendav maksekviitung. Eelarveseadus iga majandusaasta kohta. Kõik Tõendusmaterjal 7.2.1.3. Metsauuendusmaksu tasumist tõendav maksekviitung. Kõik Tõendusmaterjal 7.2.1.4. Teatis, millega sätestatakse ettevõtte maksude ja tasude maksmisega seotud erakorralised meetmed. Kõik Näitaja 7.2.2. Ettevõte tasub kõik puiduekspordiga seotud maksud õigeaegselt. Tõendusmaterjal 7.2.2.1. Väljumismaksu tasumist tõendav maksekviitung. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 198). Kõik Tõendusmaterjal 7.2.2.2. Kindla miinimummääraga maksu (impôt minimum forfaitaire, IMF) tasumist tõendav maksekviitung. Eelarveseadus iga majandusaasta kohta. Tõendusmaterjal 7.2.2.3. Rahandusministeeriumi IT-seadmete kasutamise maksu (Redevance pour l’équipement en outils informatiques du Ministère des finances, REIF) tasumist tõendav maksekviitung. Akt nr 1/92-UDEAC-CD-SE1. Kesk-Aafrika majandus- ja rahandusühenduse (CEMAC) tolliseadustiku artiklid 12 ja 22. Akt nr 1/93-UDEAC-573-CD-SE1. Akt nr 7/93-UDEAC-556-CD-SE1. Akt nr 16/96-UDEAC-556-CD-57. Akt nr 5/89-UDEAC-491. Näitaja 7.2.3. Ettevõte on tasunud kõik kasutatava varustuse impordiga seotud maksud ja tasud. Tõendusmaterjal 7.2.3.1. Imporditollimaksude tasumist tõendav maksekviitung. Finantsseadus iga majandusaasta kohta. Kõik Tõendusmaterjal 7.2.3.2. Käibemaksu tasumist tõendav maksekviitung. Akt nr 1/92-UDEAC-CD-SE1. Tõendusmaterjal 7.2.3.3. Ühise integreerimismaksu (Taxe communautaire d’intégration, TCI) tasumist tõendav maksekviitung. Kesk-Aafrika majandus- ja rahandusühenduse (CEMAC) tolliseadustiku artiklid 12 ja 22. Tõendusmaterjal 7.2.3.4. Ühise integreerimispanuse (Contribution communautaire d’intégration, TCI) tasumist tõendav maksekviitung. Akt nr 1/93-UDEAC-573-CD-SE1. Tõendusmaterjal 7.2.3.5. Rahandusministeeriumi IT-seadmete kasutamise maksu (REIF) tasumist tõendav maksekviitung. Akt nr 7/93-UDEAC-556-CD-SE1. Tõendusmaterjal 7.2.3.6. Äriõiguse Ühtlustamise Aafrika Organisatsiooni (OHADA) liikmemaksu tasumist tõendav maksekviitung. Akt nr 16/96-UDEAC-556-CD-57. Tõendusmaterjal 7.2.3.7. Kesk-Aafrika metsakomisjoni (COMIFAC) liikmemaksu tasumist tõendav maksekviitung. Akt nr 5/89-UDEAC-491. Näitaja 7.2.4. Ettevõte on tagastanud CEMAC-piirkonnast väljapoole eksporditavate toodete mereveos sisalduva laadimise autole või autolt (free on truck, FOT) väärtused kohalikule pangale kolmekümne päeva jooksul pärast lepingus määratud tähtaega. Tõendusmaterjal 7.2.4.1. Panga tõend alalise elukoha kohta. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 200). Kõik Tõendusmaterjal 7.2.4.2. Rahaülekannet tõendav dokument. 8. PÕHIMÕTE. PUITTOODETE TRANSPORT JA JÄLGITAVUS ON KOOSKÕLAS ÕIGUSNORMIDEGA Kriteerium 8.1. Ettevõttel võivad olla oma transpordivahendid. Näitaja 8.1.1. Veoautod ja muud metsasaaduste transpordi vahendid on nõuetekohaselt registreeritud ja arvele võetud. Tõendusmaterjal 8.1.1.1. Registreerimistunnistus. — 25. aprilli 1988. aasta dekreet nr 88.151 (artikkel R138, artikli R138 esimene lõik ja artikli R134 neljas lõik). — Aafrika riikide vahelise kindlustusturgude konverentsi (CIMA) kindlustusseadustik (artikkel 200). — Üldise maksuseadustiku 2009. aasta väljaanne (artikkel 204). Kõik Tõendusmaterjal 8.1.1.2. Tehnilised andmed. Tõendusmaterjal 8.1.1.3. Kindlustus. Tõendusmaterjal 8.1.1.4. Transpordimaks Eksporditavate metsasaaduste transpordi korral on olemas täiendav viide: 1990. aasta maikuu dekreet nr 90.043, millega korraldatakse maanteetransport Kesk-Aafrika Vabariigis. Tõendusmaterjal 8.1.1.5. Veoluba. Näitaja 8.1.2. Eksporditava puidu ja puittoodete transporti käsitlevad dokumendid on kooskõlas kehtivate õigusnormidega. Tõendusmaterjal 8.1.2.1. Sõiduki teekaart. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 93). Kõik Tõendusmaterjal 8.1.2.2. Saateleht, millega on kaasas: spetsifikatsioonid, D15, kaubandusliku ekspordi deklaratsioon, arve, päritolutõend. Kesk-Aafrika Majandus- ja Rahandusühenduse (CEMAC) tolliseadustik (artiklid 133 ja 134). Näitaja 8.1.3. Ettevõte võtab meetmeid inimeste transportimise keelu kohaldamiseks. Tõendusmaterjal 8.1.3.1. Ettevõtte kodukord. 1990. aasta maikuu dekreet nr 90.043, millega korraldatakse maanteetransport Kesk-Aafrika Vabariigis. Kõik Tõendusmaterjal 8.1.3.2. Käskkiri. Kriteerium 8.2. Ettevõte märgistab langetatud puud nende järelevalve ja jälgitavuse eesmärgil metsandusalastes õigusaktides tunnustatud viisil. Näitaja 8.2.1. Langetatud puude saepalgid ja kännud märgistatakse kooskõlas õiguslike nõuetega. Tõendusmaterjal 8.2.1.1. Metsandusameti kontrollkäikude aruanne. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 93 ja 96). Kõik Näitaja 8.2.2. Parkmetsas märgistatakse palgid kooskõlas kehtivate eeskirjadega. Tõendusmaterjal 8.2.2.1. Metsandusameti kontrollkäikude aruanne. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 93 ja 96). Kõik 13. veebruari 2004. aasta ministeeriumidevaheline määrus nr 82. Näitaja 8.2.3. Saepalkide veodokumendid täidetakse enne raiealalt lahkumist. Tõendusmaterjal 8.2.3.1. Teekaart (nimetatakse ka tarnedokumendiks). Viide IX lisale: on vaja koostada viide riikliku jälgitavussüsteemi jaoks. Kõik Näitaja 8.2.4. Saepalkide ja pakkide veodokumendid täidetakse enne palgilaost ja tehasest lahkumist. Tõendusmaterjal 8.2.4.1. Teekaart (nimetatakse ka tarnedokumendiks). 13. veebruari 2004. aasta ministeeriumidevaheline määrus nr 82. Kõik 9. PÕHIMÕTE. LEPINGUTINGIMUSTE JÄRGIMINE Kriteerium 9.1. Ettevõte täidab majandamiskavas, iga-aastases tegevuskavas ja/või ajutises lepingus võetud ametlikke kohustusi, et anda suurem panus kohalikku arengusse. Näitaja 9.1.1. Ettevõte tasub korrapäraselt kogukondade eelarvetele eraldatud kvoodid. Tõendusmaterjal 9.1.1.1. Kassaorderite tasumist tõendav maksekviitung. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 177–192). PEAd Tõendusmaterjal 9.1.1.2. Haldusluba maksude ajatamiseks. Näitaja 9.1.2. Ettevõte võtab kavandatud sotsiaalmeetmed, mis on esitatud iga-aastases tegevuskavas ja majandamiskavas või ajutistes lepingutes. Tõendusmaterjal 9.1.2.1. Metsandusameti kinnitatud iga-aastane tegevuskava (igas tegevuskavas kirjeldatakse eelneval aastal rakendatud sotsiaalmeetmeid). Viide puudub: metsamajandusnorme kinnitav määrus on koostamisel, viide IX lisale. PEAd Tõendusmaterjal 9.1.2.2. Ettevõtte ja metsanduse eest vastutava ministri allkirjaga ajutine leping. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 50 ja 51). Kriteerium 9.2. Ettevõte täidab metsandusametilt võetud täiendavaid kohustusi seoses bioloogilise mitmekesisuse kaitsega oma kontsessioonis. Näitaja 9.2.1. Ettevõte täidab majandamiskavas, spetsifikaadis, iga-aastases tegevuskavas või ajutises lepingus võetud kohustusi, et võidelda salaküttimise ja ebaseadusliku metsaraie vastu oma tegevuspiirkonnas. Tõendusmaterjal 9.2.1.1. Metsandusameti kontrolliaruanded raieala kohta. Viide puudub: metsamajandusnorme kinnitav määrus on koostamisel, viide IX lisale. PEAd Tõendusmaterjal 9.2.1.2. Ettevõtte aruanded teavitus-, haridus- ja teadlikkuse parandamise kampaaniate kohta. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 90). Tõendusmaterjal 9.2.1.3. Metsandusameti kinnitatud iga-aastane tegevuskava. Loomakaitseseadus. Tõendusmaterjal 9.2.1.4. Kodukord. 27. juuli 1984. aasta korraldus nr 84.045 (artiklid 34, 111 ja 112). 10. PÕHIMÕTE. KOOSTÖÖ ALLTÖÖVÕTJATEGA VÄLJASPOOL PUIDUTOOTMISSEKTORIT Kriteerium 10.1. Ettevõte (eraistandike korral eraisik või kogukond) tagab, et kõik alltöövõtjad tegutsevad seaduslikult. Näitaja 10.1.1. Ettevõte (eraistandike korral eraisik või kogukond) tagab, et kõikidel alltöövõtjatel ja tarnijatel on olemas nende tegevuseks vajalikud load. Tõendusmaterjal 10.1.1.1. Kehtiv kutsetõend. Puidu registreerimise ja hoolduse seadustik (artiklid 2 ja 13). Kõik Tõendusmaterjal 10.1.1.2. Registreeritud allhankelepingud. Kriteerium 10.2. Ettevõte täidab oma lepinguosalistega seotud kohustusi. Näitaja 10.2.1. Ettevõte (eraistandike korral eraisik või kogukond) tasub lepingus ette nähtud teenustasud. Tõendusmaterjal 10.2.1.1. Arved. Tsiviilseadustik (artikkel 1101 jj). Kõik Tõendusmaterjal 10.2.1.2. Arvetele vastavas summas tehtud pangaülekandeid tõendav dokument, pangatšekk või maksekviitung.

Metsandusõiguses kehtivate seaduste, peamiste eeskirjade, piirkondlike ja rahvusvaheliste kokkulepete loetelu

Käesoleva ühtse tabeli raames osutatakse järgmistele õigusaktidele:

— korraldused (31. detsembri 1983. aasta korraldus nr 83.083; 27. juuli 1984. aasta korraldus nr 84.045);

— 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik, ja selle eri rakendusaktid: dekreedid, määrused, otsused ja käskkirjad;

— 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018, millega kehtestatakse keskkonnaseadustik;

— seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik;

— Kesk-Aafrika Vabariigi seadus, millega kehtestatakse tsiviilseadustik;

— seadus, millega kehtestatakse üldine maksuseadustik (sh seadus, millega kehtestatakse puidu registreerimise ja hoolduse seadustik);

— eelarve iga majandusaasta kohta;

— 28. detsembri 2006. aasta seadus nr 06.035, millega kehtestatakse sotsiaalkindlustusseadustik;

— 19. mai 1999. aasta seadus nr 99.008;

— Aafrika riikide vahelise kindlustusturgude konverentsi (CIMA) kindlustusseadustik;

— Kesk-Aafrika majandus- ja rahandusühenduse (CEMAC) tolliseadustik ning seda kehtestavad aktid: — akt nr 1/92-UDEAC-CD-SE1; — akt nr 1/93-UDEAC-573-CD-SE1; — akt nr 7/93-UDEAC-556-CD-SE1; — akt nr 16/96-UDEAC-556-CD-57; — akt nr 5/89-UDEAC-491;

— konventsioonid (Kesk-Aafrika Vabariigi metsamajandajate kollektiivleping, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1981. aasta konventsioon C155 töötajate tööohutuse ja töötervishoiu kohta, alalised/ajutised metsamajandus- ja metsakorralduslepingud);

— loomakaitseseadus, 27. juuli 1984. aasta korraldus nr 84.045;

— puidu registreerimise ja hoolduse seadustik;

— tsiviilseadustik;

— dekreedid: — 31. detsembri 1983. aasta dekreet nr 83.550; — 27. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.116; — 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118; — dekreet nr 00.068; — 25. aprilli 1988. aasta dekreet nr 88.151; — 1990. aasta maikuu dekreet nr 90.043, millega korraldatakse maanteetransport; — 20. novembri 1986. aasta dekreet nr 86.328;

— ministeeriumide ja ministeeriumidevahelised määrused: — määrus nr 004/MEFPCI/DFB/CAB/SGS/DGID; — 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.020; — 5. juuli 2006. aasta määrus nr 019, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide); — 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.021; — 11. juuli 2004. aasta määrus nr 005/MFPSSSFP/CAB/DGTEFP; — 13. veebruari 2004. aasta ministeeriumidevaheline määrus nr 82; — maaelu arengu ministeeriumi 9. juuli 1973. aasta määrus nr 005; — 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide); — 13. veebruari 2004. aasta ministeeriumidevaheline määrus nr 82;

— registreerimisjuhend.

III LISA

Tingimused partnerriigist eksporditud ja FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu ja puittoodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus

ÜLDINE RAAMISTIK

Määruse (EÜ) 2173/2005 ja komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1024/2008 (1) (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) üksikasjalikud rakendusmeetmed) reguleeritakse Kesk-Aafrika Vabariigist pärit ja FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu ja puittoodete liidu turule sisenemise tingimusi. Kõnealustes määrustes määratletud menetlustega nähakse ette võimalik kohandamine liikmesriigis kehtivate tingimustega ja eelkõige võimalus, et FLEGT-litsentside heakskiitmise eest vastutavateks pädevateks asutusteks võivad liidu turule sisenemisel olla tolli- või muud avalik-õiguslikud asutused. Seetõttu nähakse protsessi kirjelduses ette kontrollimine kahes etapis: 1) litsentsi dokumendikontroll ning 2) saadetise ja selle litsentsil sisalduvate andmete vastavuse hindamine.

Käesoleva liidus rakendatud protsessiga tugevdatakse Kesk-Aafrika Vabariigis kehtestatud kontrolli ja tehakse kindlaks, et liitu sisenemisel esitatud FLEGT-litsentsid on tõepoolest need, mille Kesk-Aafrika Vabariigi litsentse väljastav asutus on nõuetekohaselt väljastanud ja registreerinud, ning hõlmavad saadetisi Kesk-Aafrika Vabariigi asutuste ette nähtud viisil. Liikmesriigi pädevatel asutustel ei ole volitust seada kahtluse alla Kesk-Aafrika Vabariigi õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ja litsentside kehtivust, nende küsimustega tegeleb lepingu rakendamise ühiskomisjon.

Artikkel 1

Litsentside läbivaatamine

1. FLEGT-litsents (edaspidi „litsents”) esitatakse selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus litsentsiga hõlmatud saadetise (2) kohta on väljastatud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon (3).

2. Lõikes 1 osutatud pädevad asutused teavitavad tolliasutusi vastavalt kehtivale siseriiklikule korrale litsentsi heakskiitmisest.

Artikkel 2

Litsentsidokumentide kontrollimine

1. Paberlitsentsid väljastatakse IV lisas esitatud litsentsivormil.

2. Litsents loetakse kehtetuks, kui selle esitamise kuupäev on hilisem kui litsentsil märgitud kehtivusaja lõppkuupäev.

3. Litsentsil ei tohi olla läbikriipsutusi ega parandusi, kui litsentse väljastav asutus ei ole neid kinnitanud.

4. Litsentsi kehtivusaja pikendamist ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole pikendust kinnitanud.

5. Duplikaati või asenduslitsentsi ei aktsepteerita, kui seda ei ole välja andnud ja kinnitanud litsentse väljastav asutus.

Artikkel 3

Täiendava teabe taotlemine

1. Kui pädevatel asutustel tekib kahtlus seoses litsentsi, duplikaadi või asenduslitsentsi kehtivusega, võivad nad taotleda litsentse väljastavalt asutuselt täiendavat teavet.

2. Taotlusele võib lisada asjaomase litsentsi, duplikaadi või asenduslitsentsi koopia.

Artikkel 4

Füüsiline kontrollimine

1. Pädevad asutused kontrollivad vajaduse korral saadetise vastavust asjaomasel litsentsil sisalduvatele andmetele.

2. Pädevad asutused võivad vajaduse korral saadetist täiendavalt kontrollida, et teha kindlaks, kas asjaomane saadetis vastab litsentsil esitatud ja litsentse väljastava asutuse poolt litsentsiga seotud arhiivides talletatud andmetele.

3. Kui vabasse ringlusse lubamiseks esitatud saadetises sisalduva puidu ja puittoodete maht või kaal ei erine asjaomases litsentsis märgitud mahust või kaalust rohkem kui 10 %, loetakse saadetis mahu või kaalu poolest litsentsis esitatud andmetele vastavaks.

4. Kontrollimisega kaasnevad kulud kannab importija, kui asjaomaste liikmesriikide õigusaktidega ei ole ette nähtud teisiti.

Artikkel 5

Eelnev kontrollimine

Litsentsi, mis esitatakse enne litsentsiga hõlmatud saadetise saabumist, võib heaks kiita, kui litsents vastab kõigile IV lisas sätestatud nõuetele ning kui käesoleva lisa artiklite 3 ja 4 kohast täiendavat kontrolli ei peeta vajalikuks.

Artikkel 6

Vabasse ringlusse lubamine

1. Puidu ja puittoodete vabasse ringlusse lubamiseks märgitakse deklareeritavate puidu ja puittoodete litsentsi number toodete deklareerimiseks kasutatava ühtse haldusdokumendi lahtrisse 44.

Kui tollideklaratsioon esitatakse automaatse andmetöötlussüsteemi abil, märgitakse viide vastavasse lahtrisse.

2. Puit ja puittooted lubatakse vabasse ringlusse alles pärast käesolevas lisas kirjeldatud menetluse lõpuleviimist.

(1) ELT L 277, 18.10.2008, lk 23.

(2) Saadetise all mõistetakse määruse (EÜ) nr 2173/2005 II ja III lisas sätestatud puidu ja puittoodete kogust, millel on FLEGT-litsents, mille saadab kaubasaatja või vedaja partnerriigist ja mis esitatakse tolliasutusele liidus vabasse ringlusse lubamiseks.

(3) Vabasse ringlusse lubamine on liidu tollikord. Vabasse ringlusse lubamine tähendab 1) tasumisele kuuluvate mis tahes imporditollimaksude sissenõudmist, 2) vajaduse korral muude maksude sissenõudmist, mis on sätestatud neid makse käsitlevate asjakohaste kehtivate sätetega, 3) kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist, kui neid ei tule kohaldada varasemal etapil (sellisel juhul kontrollitakse kõnealuste meetmetega FLEGT-litsentsi olemasolu), 4) muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist. Vabasse ringlusse lubamine annab liiduvälisele kaubale liidu kauba tollistaatuse.

IV LISA

FLEGT-LITSENTSIDE VÄLJASTAMISE MENETLUS JA TEHNILISED KIRJELDUSED

1. PEATÜKK

FLEGT-LITSENTSI TAOTLUSTE FORMAALSUSED

Artikkel 1

Igal Kesk-Aafrika puidusektoris tegutseval ettevõttel, kes soovib oma metsamajandusliku, töötlus- või äritegevuse tulemusel saadud tooteid liitu eksportida, peab olema FLEGT-litsents iga puittoodete koorma ning iga liidus asuva sihtkoha kohta. FLEGT-litsents on vahend tõendamaks, et puit ja puittooted on toodetud õiguspäraselt.

Artikkel 2

Litsentsi väljastamise tingimuseks on paberil esitatud taotlus litsentse väljastavale asutusele. Litsentsitaotlusele peab saama märkida kõik käesoleva lisa I liites esitatud andmed ja märkused. Litsentsitaotlus tuleb koostada, kasutades metsandusameti väljastatud ühtset vormi.

Artikkel 3

Litsentse väljastava asutuse on määranud metsanduse eest vastutav minister, kellele kõnealune asutus allub. See organ on seotud metsanduse eest vastutava ministri kabinetiga, kuid see ei ole delegeeritud ametikoht. Tegemist on iseseisva struktuuriga.

Litsentse väljastava asutuse koosseis ja ülesanded määratakse kindlaks metsanduse eest vastutava ministri määrusega, mis võetakse vastu käesoleva lepingu rakendamisetapi jooksul.

Artikkel 4

Litsentsitaotluse pealkirjaks on „FLEGT-litsentsi taotlus”.

See sisaldab loa nimetust, metsandusregistrisse kantud loa numbrit, taotluse kuupäeva ning taotleja allkirja. Taotleja märgib sõnaselgelt oma soovi saada FLEGT-litsents Doualas.

Saepalkide puhul märgib taotleja lisaks metsa haldusüksuse.

Taotluses määratletakse selgelt asjaomase toote olemus, päritolu, maht ja sihtkoht.

Taotlusega on kaasas järgmised tollidokumendid:

— eksporditulude kindlustamise struktuuri spetsifikatsioon (Bureau Inspection Valuation Assessment Control, BIVAC);

— ekspordideklaratsioon (déclaration d’exportation commerciale, DEC);

— vorm EUR.1;

— tollimaksude tasumise tõendid (väljumistasu, kindla miinimummääraga maksu ja rahandusministeeriumi IT-seadmete kasutamise maksu tasumist tõendavad maksekviitungid).

FLEGT-litsentside taotlusvorm määratletakse õiguspärasuse kontrollimise süsteemi arenguetapis ning seejärel teavitab litsentse väljastav asutus huvitatud isikuid, eriti eksportijaid, ning avaldab selle kohta dokumendi.

Artikkel 5

Taotlev ettevõte arhiveerib taotluse viited ning need peavad kattuma litsentse väljastavale asutusele esitatud viidetega.

Artikkel 6

Litsentse väljastav asutus registreerib ettevõtete esitatud taotlused ning saadab ettevõtetele omakorda väljastusteate.

Artikkel 7

Taotleva asutuse esitatud dokumendid (nõuetekohaselt täidetud taotlusvorm ja käesoleva lisa artiklis 4 osutatud tollidokumendid) edastatakse vee ja metsanduse keskinspektsioonile (ICEF), kes kontrollib selle saadetise õiguspärasust, millele litsentsi taotletakse, ning esitab arvamuse selle vastavuse kohta. Kasutatavaid kontrollmenetlusi on kirjeldatud V lisas. ICEFi kontroll on kohustuslik.

Artikkel 8

ICEFi arvamuse põhjal väljastab litsentse väljastav asutus

— positiivse eelneva arvamusdokumendi – litsentsi saatmisel Doualasse ja kõnealuse saadetise õiguspärasuse tõendamisel – võimalikult lühikese ajaga ehk kahe tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest kooskõlas V lisas kirjeldatud menetluskorraga;

— litsentsi – litsentsi väljastamisel Banguisse ja kõnealuse saadetise õiguspärasuse tõendamisel – võimalikult lühikese ajaga ehk kahe tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest, kooskõlas V lisas kirjeldatud menetluskorraga.

Mittevastavuse korral kohaldatavat menetlust kirjeldatakse V lisas.

Metsandusandmete keskus (CDF) edastab kontrollitulemused ettevõttele ning talletab need koos väljastatud lubade koopiatega. Litsentse väljastav asutus peab vastavat registrit.

FLEGT-litsentsi taotluste formaalsused täpsustatakse õiguspärasuse kontrollimise süsteemi arenguetapis ning seejärel teavitab litsentse väljastav asutus huvitatud isikuid, eelkõige võimalikke eksportijaid, ning avaldab selle kohta dokumendi.

2. PEATÜKK

FLEGT-LITSENTSIDEGA SEOTUD NÕUDED

Artikkel 9

FLEGT-litsents väljastatakse paberil või elektrooniliselt.

Litsents sisaldab 1. liites osutatud teavet vastavalt 2. liites esitatud selgitavatele märkustele.

Artikkel 10

FLEGT-litsents kehtib alates selle väljastamise kuupäevast.

FLEGT-litsentsi kehtivusaeg on kuus kuud. Lõppkuupäev on märgitud litsentsil.

Pärast lõppkuupäeva loetakse litsents kehtetuks. Nõuetekohaselt kindlaks tehtud vääramatu jõu korral esitatakse FLEGT-litsentse väljastavale asutusele uus taotlus.

Asjaomaste puittoodete hävitamise korral muutub FLEGT-litsents õigustühiseks ja see saadetakse tagasi litsentse väljastavale asutusele.

Artikkel 11

Paberlitsentsid vastavad 1. liites kirjeldatud vormile.

Artikkel 12

Kasutatakse paberit tihedusega 120 g/m2.

Paber on A4-formaadis (mõõtmed 21/29 cm).

Litsentsivormi paberi värv on järgmine:

— valge vorm nr 1 (nn originaalvorm) („Original”);

— kollane vorm nr 2 (liidu tolliasutustele mõeldud eksemplar) („Copie destinée aux douanes de l'Union”);

— roheline vorm nr 3 (Kesk-Aafrika Vabariigi tolliasutustele mõeldud eksemplar) („Copie destinée aux douanes centrafricaines”);

— sinine vorm nr 4 (litsentse väljastavale asutusele mõeldud eksemplar) („Copie destinée à l'autorité de délivrance des autorisations”).

Artikkel 13

Litsentsid koostatakse kirjutusmasinal või arvutis. Neile kirjutatakse käsitsi alla.

Litsentse väljastava asutuse templid lüüakse metallpitsatiga, mis on soovitavalt terasest. Siiski võib litsentse väljastava asutuse sellise pitseri asendada survereljeefpitseriga, kombineerides seda tähtede ja numbrite perforeerimisega. Lubatud koguse märgib litsentse väljastav asutus, kasutades võltsimiskindlaid võtteid, mis teevad võimatuks numbrite või sõnade lisamise.

Dokumendil ei tohi olla läbikriipsutusi ega parandusi, kui litsentse väljastav asutus ei ole neid kinnitanud templi ja allkirjaga.

Litsentsid trükitakse ja täidetakse prantsuse keeles.

Artikkel 14

Litsents trükitakse neljas eksemplaris, millest kaks antakse taotlejale.

Kui litsentse väljastav asutus on litsentsi koostanud, ametlikult kinnitanud, allkirjastanud ning kuupäevaga varustanud,

— antakse esimene eksemplar, märkega „Original”, taotlejale selle liidu liikmesriigi pädevatele asutustele esitamiseks, kus litsentsiga hõlmatud saadetis lubatakse vabasse ringlusse;

— antakse teine eksemplar, märkega „Copie destinée aux douanes de l'Union”, taotlejale selle liidu liikmesriigi tolliasutustele esitamiseks, kus litsentsiga hõlmatud saadetis lubatakse vabasse ringlusse;

— antakse kolmas eksemplar, märkega „Copie destinée aux douanes centrafricaines”, Kesk-Aafrika Vabariigi tolliasutustele;

— arhiveerib neljanda eksemplari, märkega „Copie destinée à l'autorité de délivrance des autorisations”, litsentse väljastav asutus metsandusandmete keskuses (CDF).

3. PEATÜKK

FLEGT-LITSENTSI KADUMINE, VARGUS VÕI HÄVIMINE

Artikkel 15

Originaali („Original”) ja/või liidu tolliasutustele mõeldud koopia („Copie destinée aux douanes de l'Union”) kadumise, varguse või hävimise korral võib litsentsiomanik või tema volitatud esindaja paluda litsentse väljastaval asutusel väljastada talle asendusdokument või -dokumendid asutusele hoiule antud või FLEGT-litsentsi taotlemise ajal esitatud dokumendi või dokumentide alusel.

Kesk-Aafrika Vabariigi tolliasutustele mõeldud koopia („Copie destinée aux douanes centrafricaines”) kadumise, varguse või hävimise korral võib taotleja või tema volitatud esindaja taotleda, et litsentse väljastav asutus väljastaks talle asendusdokumendi.

Litsentse väljastav asutus väljastab asenduslitsentsi(d) kahekümne nelja tunni jooksul pärast litsentsiomaniku taotluse kättesaamist.

Asenduslitsentsid sisaldavad asendataval litsentsil märgitud teavet ja märkusi, sealhulgas selle litsentsi numbrit.

Asenduslitsents või -litsentsid kannavad märget „Duplicata”.

Asenduslitsentsi kadumise, varguse või hävimise korral ei väljastata uut asenduslitsentsi.

Kadunud või varastatud dokumendi leidmise korral muutub see tühiseks ja see tuleb saata tagasi litsentse väljastavale asutusele.

4. PEATÜKK

KAHTLUSED LITSENTSI KEHTIVUSES

Artikkel 16

Kui pädeval asutusel tekib kahtlus seoses litsentsi või asenduslitsentsi kehtivusega, võivad nad taotleda litsentse väljastavalt asutuselt täiendava kontrolli tegemist.

Kui litsentse väljastav asutus peab vajalikuks, võib ta nõuda pädevatelt asutustelt talle kahtluse alla seatud litsentsi või asenduslitsentsi koopia saatmist.

Kui litsentse väljastav asutus peab vajalikuks, võtab ta litsentsi tagasi ja väljastab parandatud eksemplari, millel on pitseriga kinnitatud märge „Duplicata”, ning saadab selle pädevatele asutustele.

Kui litsentsi kehtivust kinnitatakse, teavitab litsentse väljastav asutus sellest pädevaid asutusi eelistatavalt elektroonilisel teel ja saadab tagasi litsentsi koopiad. Tagasisaadetud litsentsi koopiatel on pitseriga kinnitatud/tõendatud märge „Validé le …” (kuupäev).

Kui kahtluse alla seatud litsents ei ole kehtiv, teavitab litsentse väljastav asutus sellest pädevaid asutusi eelistatavalt elektroonilisel teel.

V LISA

ÕIGUSPÄRASUSE KONTROLLIMISE SÜSTEEM

I. SISSEJUHATUS

1.1. Taust

a) Sektori tutvustus

Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumil üldpindalaga 623 000 km2 asuvad erinevad ökosüsteemid. 54 000 km2 suurune ala on kaetud tiheda metsaga ja jaguneb kaheks: 3 800 000-hektariline metsamassiiv riigi edelaosas ja 1 600 000-hektariline metsamassiiv kaguosas. Tööstuslikult kasutatakse vaid riigi edelaosas asuvat metsamassiivi.

Praegu tegutsevad seal üksteist metsandusettevõtet, kes toodavad aastas keskmiselt ligikaudu 600 000 m3 saepalke ja 200 000 m3 saematerjali (allikad: vee-, metsa-, jahi- ja kalandusministeeriumi statistilised aastaraamatud).

Kesk-Aafrika Vabariigist pärit puitu eksporditakse peamiselt Euroopasse, Aasiasse, Ameerikasse ja Aafrikasse.

b) Praegused kontrollivad struktuuriüksused

Allpool on loetletud eri ministeeriumides ja nii kesksel kui ka detsentraliseeritud talituste tasandil kontrolliülesandeid täitvad kontrollstruktuurid.

— Vee-, metsa-, jahi- ja kalandusministeerium (MEFCP)

Kesksel tasandil: dokumente kontrollitakse iga päev, ent kohapealne kontroll toimub erineva sagedusega (kord kvartalis või semestris):

— vee, metsa, jahi ja kalanduse peadirektoraat (DGEFCP) kahe direktoraadi kaudu: metsamajanduse ja -tööstuse direktoraat (DEIF) ning metsainventeerimise ja -korralduse direktoraat (DIAF);

— vee ja metsanduse keskinspektsioon (ICEF);

— metsandusandmete keskus (CDF);

— sekkumise ja kontrolli rakendusrühm, kuhu kuuluvad järgmised ministeeriumid: — vee-, metsa-, jahi- ja kalandusministeerium; — rahandus- ja eelarveministeerium; — kaitseministeerium (sandarmeeria);

— õigus- ja vaidlusküsimuste peadirektoraat (DAJC).

Detsentraliseeritud talituste tasandil: detsentraliseeritud talituste tasandil on kontrollide sagedus vähem reguleeritud. Need võivad toimuda kord kvartalis või kord semestris. Piiripunktides kontrollitakse aga iga päev kõiki sealt läbi sõitvaid koormaautosid:

— kohalike talituste peadirektoraat kohalike vee- ja metsandusdirektoraatide, maakonna- ja piiriinspektsioonide kaudu;

— keskkonna- ja ökoloogiaministeerium: — keskkonna peadirektoraat; — keskkonna ja ökoloogia keskinspektsioon;

— rahandus- ja eelarveministeerium: — rahanduse peainspektsioon; — tolli peadirektoraat; — maksude peadirektoraat;

— kaubandus- ja tööstusministeerium: — kaubanduse keskinspektsioon; — kaubanduse ja konkurentsi peadirektoraat; — kaubandusministeeriumi detsentraliseeritud talitus keskse teeninduspunkti juures;

— avaliku teenistuse, sotsiaalküsimuste ja noorte tööhõive ministeerium: — tööhõive keskinspektsioon; — tegevuskohajärgne tööinspektsioon; — riikliku sotsiaalkindlustuskassa maksukogumise ja -vaidluste direktsioon; — Kesk-Aafrika Vabariigi kutseõppe- ja tööhõiveameti peadirektoraat;

— põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium;

— justiitsministeerium: — kohtuinspektsioon; — kaubanduskohtu president; — kaubanduskohtu kantselei;

— avaliku julgeoleku ja territoriaalhalduse eest vastutav ministeerium: — liikluspolitsei.

c) Parendamist vajavate valdkondade määratlemine

Õiguspärasuse kontrollimise süsteemi rakendamiseks on vaja parendada järgmisi valdkondi.

— Õiguslik raamistik: Kesk-Aafrika Vabariigis on riigi metsasektori paremaks haldamiseks mitmeid õigusakte, eelkõige eri seadustikke (2007. aasta detsembri keskkonnaseadustik, 2008. aasta metsaseadustik) käsitlevad seadused. Ometi näitas lepingu analüüsi- ja ettevalmistustöö, et Kesk-Aafrika Vabariigi metsasektoriga seotud õigusakte tuleks täiendada.

— Institutsiooniline raamistik Metsahalduse eest peamiselt vastutav vee- ja metsade ministeerium ei saa mitmete probleemide tõttu oma poliitikat rakendada. Kontrollide ebaregulaarsust põhjustavad ka järgmised küsimused: — töötajate ebapiisav arv ja madal kvalifikatsioon; — materiaalsed ressursid: kontrollimiseks vajaliku inventari, kogumiseks vajaminevate logistikavahendite, andmete töötlemise ja halduse ning töökollektiivi puudulikkus; — finantsressursid: Kesk-Aafrika Vabariigil on suurte vajaduste tõttu rahalised raskused. Metsandussektorit toetav rahastamisvahend, sihtotstarbeline konto metsanduse arenguks on küll kasulik, kuid sellest ei piisa metsahalduskulude katmiseks ega selle valdkonna probleemide lahendamiseks. Lisaks peab see vahel täitma ka metsasektoriväliseid planeerimata vajadusi.

Sõltumatu vaatlus

Kodanikuühiskond on koondunud, kuid praegu on selle pädevus ja vahendid piiratud, mis ei võimalda korraldada sõltumatut vaatlust.

Sõltumatu audit

Kesk-Aafrika Vabariigi metsasektoris ei ole praegu kehtestatud välist või sõltumatut auditisüsteemi.

Mõnede nimetatud probleemide lahendamiseks on IX lisas esitatud ettepanekud täiendavate meetmete võtmiseks.

1.2. Õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kohaldamisala

Õiguspärasuse kontrollimise süsteem hõlmab I lisas määratletud tooteid.

Õiguspärasuse kontrolli süsteemi kohaldatakse kõigi praeguste eksporditavate puiduallikate ja puittoodete suhtes. 2010. aastal tähendab see järgmist:

— PEAd;

— metsaistandikud (ka taasmetsastamisalad).

Õiguspärasuse kontrolli süsteem hõlmab ka läbiveetavat ja imporditud puitu. Õiguspärasuse kontrolli süsteemi kasutatakse ka puidu ja toodete korral, mida eksporditakse väljaspool liitu asuvatele turgudele.

Seevastu ei kohaldata õiguspärasuse kontrolli süsteemi puidule, mis on saadud

— kogukonnametsadest ja

— väikeraielubade alusel.

Kuigi nimetatud sätted on ette nähtud metsaseadustikuga, puuduvad Kesk-Aafrika Vabariigis tänaseni kogukonnametsad ja väikeraieload. Seega ei võeta neid allikaid õiguspärasuse kontrolli süsteemis arvesse. Tulevikus võivad aga kogukonnametsadest pärit või väikeraielubadega puit või puittooted muutuda reaalsuseks, samuti võidakse neid siis liitu eksportida. Seejärel võetakse neid õiguspärasuse kontrollimise süsteemis arvesse.

Käesolevas lepingus kirjeldatud õiguspärasuse kontrolli süsteem ei hõlma puidutarbimise siseriiklikku turgu. Puidu ja puittoodete