EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE OTSUS (EL) 2019/155,

23. jaanuar 2019,

millega pikendatakse ajutist piirangut turundada, levitada või müüa hinnavahelepinguid jaeklientidele

EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE JÄRELEVALVENÕUKOGU,

E võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (1), eelkõige selle artikli 9 lõiget 5, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 44 lõiget 1;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (2), eriti selle artiklit 40;

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrust (EL) 2017/567, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses mõistete, läbipaistvuse, portfellide tihendamise ning toodetesse sekkumise ja positsioonide juhtimise järelevalvemeetmetega (3), eriti selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

(1) Otsusega (EL) 2018/796 (4) piiras Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) hinnavahelepingute turundamist, levitamist või müüki jaeklientidele alates 1. augustist 2018 kolmeks kuuks.

(2) Vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 40 lõikele 6 peab ESMA kohaldatud toodetesse sekkumise ajutise meetme läbi vaatama asjakohaste ajavahemike tagant ja vähemalt kord kolme kuu jooksul.

(3) Otsusega (EL) 2018/1636 (5) muutis ESMA hinnavahelepingute jaeklientidele turundamise, levitamise või müügi ajutist piirangut ja pikendas seda alates 1. novembrist 2018 veel kolmeks kuuks.

(4) Hinnavahelepingute piirangu läbivaatamisel toetus ESMA muu hulgas riiklike pädevate asutuste küsitlusele (6), milles käsitleti tootesse sekkumise meetme praktilist rakendamist ja mõju, ning riiklikelt pädevatelt asutustelt ja sidusrühmadelt saadud lisateabele.

(5) Riiklikud pädevad asutused tuvastasid üksnes piiratud arvu näiteid, kus esines mittevastavusi ESMA toodetesse sekkumise meetmetega; need olid seotud peamiselt riskihoiatustega.

(6) Riiklikud pädevad asutused teatasid hinnavahelepingute jaeklientide kontode, kauplemismahu ja kogu jaekliendikapitali üldisest vähenemisest kolme kuu jooksul (august kuni oktoober 2018 – edaspidi „2018. aasta periood“) võrreldes 2017. aasta sama perioodiga (edaspidi „2017. aasta periood“). Kasumlike jaekliendikontode osakaal jäi nende perioodide võrdluses üldiselt stabiilseks. Nende jaeklientide keskmised kulud, kes kauplesid hinnavahelepingutega (mis näivad sõltuvat turutingimustest vähem kui klientide üldtulemused), olid 2018. aasta perioodil oluliselt väiksemad kui 2017. aasta perioodil (7). Krüptovääringute hinnavahelepinguid sisaldavate aktiivsete jaekontode keskmised kulud vähenesid muude kontodega võrreldes disproportsionaalselt, ehkki selliste kontodega kaasnesid jätkuvalt suuremad kulud kui krüptovääringute positsioonideta kontodega. Riiklikud pädevad asutused teatasid ka automaatsete sulgemiste, negatiivse omakapitaliga kontode ja negatiivsete saldode suuruse vähenemisest (8).

(7) Riiklikud pädevad asutused teatasid ka, et 2018. aasta perioodil oli kutseliseks kliendiks hakata soovinud klientide arv suurem kui 2017. aasta samal perioodil. ESMA on teadlik, et mõni hinnavahelepingute pakkuja reklaamib oma jaeklientidele võimalust saada soovi korral kutseliseks kliendiks. Jaeklient võib taotleda kutselise kliendina kohtlemist juhul, kui ta esitab vastava kirjaliku taotluse kooskõlas kõikide asjakohaste õigusaktide nõuetega. Teenusepakkujad peaksid tagama kehtivate nõuete (9) pideva järgimise. ESMA on teadlik ka sellest, et teatud kolmanda riigi ühingud võtavad aktiivselt ühendust liidu klientidega ja mõni hinnavahelepingute pakkuja ELis reklaamib jaeklientidele võimalust viia oma kontod üle kontserni kolmandas riigis asuvasse üksusesse. Ilma tegevusloata või registreeringuta Euroopa Liidus on neil kolmanda riigi ühingutel lubatud pakkuda teenuseid liidus asutatud või asuvatele klientidele üksnes kliendi enda algatusel. Samuti on ESMA teadlik, et ühingud on alustanud muude spekulatiivsete investeerimistoodete pakkumist. ESMA jätkab nende muude toodete pakkumise jälgimist, et otsustada, kas mõni muu liidu tasandi meede oleks asjakohane.

(8) Pärast otsuse (EL) 2018/796 vastuvõtmist ei saanud ESMA tõendeid, mis vaidlustanuks tema üldjärelduse, et tegu on investorite kaitse olulise probleemiga, mida käsitleti otsustes (EL) 2018/796 ja (EL) 2018/1636 (edaspidi „otsused“). ESMA järeldas seepärast, et otsustes käsitletud investorite kaitse oluline probleem jääb püsima, kui ei pikendata ajutist piirangut turundada, levitada või müüa hinnavahelepinguid jaeklientidele.

(9) Lisaks ei ole muudetud liidu õiguse alusel kohaldatavaid regulatiivseid nõudeid, mis endiselt ei lahenda ESMA tuvastatud ohtu. Lisaks ei ole riiklikud pädevad asutused võtnud meetmeid, et ohtu lahendada, või ei ole võetud meetmed ohtu piisavalt maandanud. Eelkõige ei ole alates otsuse (EL) 2018/796 vastuvõtmisest ükski pädev asutus vastu võtnud määruse (EL) nr 600/2014 (10) artikli 42 kohast riiklikku tootesse sekkumise meedet.

(10) Piirangu pikendamine ei avalda finantsturgude tõhususele või investoritele kahjustavat mõju, mis oleks ebaproportsionaalne meetme kasulikkusega, ega põhjusta õigusliku arbitraaži riski samadel põhjustel kui otsustes esitatud põhjused.

(11) Kui ajutist piirangut ei pikendata, on ESMA arvates tõenäoline, et pakutakse taas hinnavahelepinguid, ilma et võetaks piisavaid meetmeid jaeklientide kaitseks nende toodetega seotud riskide eest, mis tekitasid tarbijatele otsustes kirjeldatud kahju.

(12) Arvestades neid põhjusi koos otsustes esitatud põhjustega on ESMA otsustanud investorite kaitse olulise probleemi lahendamiseks pikendada piirangut otsuses (EL) 2018/1636 sätestatud tingimustel veel ühe kolmekuulise perioodi võrra.

(13) Kuna kavandatud meede võib olla piiratud ulatuses seotud põllumajandustoorme tuletisinstrumentidega, konsulteeris ESMA pädevate asutustega, kes vastutavad põllumajandustoodete turgude järelevalve, halduse ja reguleerimise eest määruse (EÜ) nr 1234/2007 (11) alusel. Ükski nendest asutustest ei esitanud vastuväiteid meetmete pikendamise vastu.

(14) ESMA on teatanud pikendusotsuse ettepaneku riiklikele pädevatele asutustele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1 Mõisted Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „hinnavaheleping“– tuletisinstrument, mis ei ole optsioon, futuur, vahetusleping või forvardleping ja mille eesmärk on anda selle omanikule pikk või lühike riskipositsioon alusvara hinna, taseme või väärtuse kõikumise suhtes, olenemata sellest, kas tegemist on kauplemiskohas kaubeldava alusvaraga või mitte, ning mida peab arveldama rahas või mida võib arveldada rahas ühe poole valikul muul juhul, kui kohustuste täitmatajätmise või muu lõpetamisega seotud sündmuse tõttu; b) „keelatud mitterahaline soodustus“– mis tahes mitterahaline soodustus, välja arvatud hinnavahelepingutega seotud teave ja analüüsivahendid; c) „esialgne marginaal“'– mis tahes makse, mis tehakse hinnavahelepingu sõlmimise eesmärgil, välja arvatud teenustasu, tehingutasud ja muud seonduvad kulud; d) „esialgse marginaali kaitse“– I lisas kindlaks määratud esialgne marginaal; e) „marginaali sulgemise kaitse“– jaekliendi ühe või mitme avatud hinnavahelepingu sulgemine kliendile soodsaimatel tingimustel vastavalt direktiivi 2014/65/EL artiklitele 24 ja 27, juhul kui hinnavahelepingute kauplemiskontol olev rahasumma ja kõikide selle kontoga seotud avatud hinnavahelepingute realiseerimata netokasum langeb alla poole kõikide nende avatud hinnavahelepingute esialgse marginaali kaitse kogusummast; f) „negatiivse saldo kaitse“– jaekliendile kõikidest hinnavahelepingute pakkuja juures avatud hinnavahelepingute kauplemiskontoga seotud hinnavahelepingutest tulenevate kohustuste kogusumma piiramine sellel hinnavahelepingute kauplemiskontol oleva rahasummaga.

Artikkel 2 Ajutine piirang jaeklientide hinnavahelepingutele Hinnavahelepingute turundamine, levitamine või müük jaeklientidele on lubatud üksnes juhul, kui on täidetud vähemalt kõik järgmised tingimused: a) hinnavahelepingute pakkuja nõuab, et jaeklient maksaks esialgse marginaali kaitse; b) hinnavahelepingute pakkuja annab kliendile marginaali sulgemise kaitse; c) hinnavahelepingute pakkuja annab kliendile negatiivse saldo kaitse; d) hinnavahelepingute pakkuja ei tee jaekliendile hinnavahelepingu turundamise, levitamise või müügiga seoses otseselt või kaudselt makset ega anna rahalist või keelatud mitterahalist soodustust, välja arvatud hinnavahelepingust saadav realiseeritud kasum; e) hinnavahelepingu pakkuja ei saada jaekliendile otse ega kaudselt teadet ega avalda jaekliendile kättesaadavas vormis infot hinnavahelepingu turundamise, levitamise või müügi kohta, kui see ei sisalda sobivat riskihoiatust, mis vastab II lisa sätetele ja tingimustele.

Artikkel 3 Kõrvalehoidmisele suunatud tegevuses osalemise keeld Keelatud on teadlik ja tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärgiks või tagajärjeks on artikli 2 nõuete täitmisest kõrvalehoidmine, sealhulgas tegutsemine hinnavahelepingute pakkuja asendajana.

Artikkel 4 Jõustumine ja kohaldamine 1. Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 2. Käesolevat otsust kohaldatakse kolm kuud alates 1. veebruarist 2019.

Pariis, 23. jaanuar 2019 Järelevalvenõukogu nimel esimees Steven MAIJOOR

(1) ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

(2) ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

(3) ELT L 87, 31.3.2017, lk 90.

(4) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 22. mai 2018. aasta otsus (EL) 2018/796 hinnavahelepingute ajutise piiramise kohta Euroopa Liidus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 40 (ELT L 136, 1.6.2018, lk 50).

(5) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 23. oktoobri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1636, millega pikendatakse ja muudetakse ajutist piirangut otsuses (EL) 2018/796, millega piiratakse ajutiselt hinnavahelepingute jaeklientidele turundamine, levitamine või müük (ELT L 272, 31.10.2018, lk 62).

(6) Vastasid järgmised 26 riiklikku pädevat asutust: Financial Market Authority (AT – FMA), Cyprus Securities and Exchange Commission (CY – CySEC), Czech National Bank (CZ – CNB), Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE – BaFIN), Finanstilsynet (DK – Finanstilsynet), Hellenic Capital Markets Commission (EL – HCMC), Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES – CNMV), Finnish Financial Supervisory Authority (FI – FSA), Autorité des Marchés Financiers (FR – AMF), Magyar Nemzeti Bank (HU – MNB), Central Bank of Ireland (IE – CBI), Financial Supervisory Authority (IS – FME), Lietuvos Bankas (LT – LB), Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT – Consob), Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU – CSSF), Finanšu un kapitāla tirgus komisija (LV – FKTK), Malta Financial Services Authority (MT – MFSA), Autoriteit Financiële Markten (NL – AFM), Finanstilsynet (Finanstilsynet – NO), Komisja Nadzoru Finansowego (PL – KNF), Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT – CMVM), Romanian Financial Supervisory Authority (RO – FSA), Finansinspektionen (SE – Finansinspektionen), Agencija za trg vrednostnih papirjev (SI – ATVP), National Bank of Slovakia (NBS – SK), Financial Conduct Authority (UK – FCA).

(7) See on kooskõlas täheldatud vähenemisega kogu kauplemismahus, mille alusel tavaliselt arvutatakse hinnavahed ja tasud. Aktiivsetel jaekliendikontodel suurenes veidi klientide keskmine omakapital, kuid protsentuaalselt oli see oluliselt väiksem muutus kui nende kontode kogu kauplemismahu ja koguriskipositsiooni vähenemine.

(8) Perioodil august–oktoober 2018 kohaldati negatiivse saldo kaitset. Turul esinevad tehingulüngad võivad aga põhjustada olukordi, kus kliendi leping suletakse algselt hinnaga, mis tekitab negatiivse omakapitali, misjärel teenusepakkuja taaskrediteerib konto tagasi nulli, et vastata uuele negatiivse saldo kaitse nõudele. Nii oli see teenusepakkujatega, kes pakkusid 2017. aasta samal perioodil negatiivse saldo kaitset.

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) II lisa II jaotis. Vt ka finantsinstrumentide turgude direktiivi ja finantsinstrumentide turgude määruse kohast investorikaitset ja vahendamist käsitleva ESMA küsimuste ja vastuste dokumendi (ESMA35-43–349) jaotis 11, kus ESMA kirjeldab investeerimisfirmades klientide soovi korral kutselisena klassifitseerimisel õigusnõuete kohaldamise ebaõigeid tavasid. Jaotist 11 uuendati viimati 25. mail 2018.

(10) ESMA võttis arvesse järgmist: a) 4. juunil 2018 võttis EMP EFTA riigi pädev asutus NO-Finanstilsynet vastu riiklikud toodetesse sekkumise meetmed, mille kohaldamistingimused ja -kuupäevad on samad nagu ESMA meetmetel; b) 6. juulil 2018 jõustus Rumeenia riiklik õigusakt, mis kehtestab sarnased tingimused kui ESMA meetmed.

(11) Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).