KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/689,

17. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (1), eelkõige selle artiklit 29, artikli 31 lõiget 5, artikli 32 lõiget 2, artikli 37 lõiget 5, artiklit 39, artikli 41 lõiget 3, artikli 42 lõiget 6 ja artikli 280 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

(1) Loomatervise määruses on sätestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Käesoleva määrusega kehtestatavaid eeskirju on vaja selleks, et täiendada loomatervise määruse II osa 2., 3. ja 4. peatükis sätestatud seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirju ning IX osas sätestatud olemasolevate seire- ja likvideerimisprogrammide ning olemasoleva taudivaba staatusega seotud üleminekueeskirju.

(2) Need eeskirjad on sisuliselt seotud paljude eeskirjadega, mis on ette nähtud koos kohaldamiseks. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning eeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks ja nende paljususe vältimiseks tuleks need seepärast sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht.

(3) Seire on iga likvideerimisprogrammi lahutamatu osa ja taudivaba staatus on enamikul juhtudel eduka seire ja likvideerimise tulemus. Peale selle on seiret muude meetmete kõrval vaja olulise vahendina taudivaba staatuse säilitamiseks pärast selle saavutamist. Seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadel, sealhulgas üleminekueeskirjadel, on sageli ühised eesmärgid ja neis viidatakse ettevõtjate, veterinaararstide ja pädevate asutuste vastastikku täiendavatele tegevustele. Seepärast on asjakohane koondada need eeskirjad ühte delegeeritud määrusesse.

(4) Seire on tõhusa ja tulemusliku taudiennetus- ja -tõrjepoliitika oluline element. Seda peaksid rakendama ettevõtjad ja pädev asutus üheskoos. See peaks olema kavandatud ka nii, et saavutada eesmärk avastada varakult iga loetellu kantud ja esilekerkiva taudi puhangud ning tõendada taudivaba staatuse andmise, säilitamise, peatamise või tühistamise kriteeriumidele vastavust.

(5) Pädev asutus peaks kehtestama loetellu kantud ja esilekerkivate maismaaloomataudide üldise põhiseiresüsteemi, mis põhineb sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudijuhtudest teavitamisel ja nende uurimisel.

(6) Neid maismaaloomade seire üldnõudeid tuleks täiendada konkreetsemate nõuetega, mille rakendamine oleneb seire eeldatavast tulemusest. Need peaksid olema kavandatud erinevateks konkreetseteks eesmärkideks, nagu liidu seireprogrammide, kohustuslike ja vabatahtlike likvideerimisprogrammide, taudivaba staatuse tõendamise, tauditõrjemeetmete, teatavate ettevõtete heakskiitmise ning loomade ja loomsete saaduste veo jaoks.

(7) Veeloomade seire üldnõuete kavandamise viis on maismaaloomade seire üldnõuete kavandamise viisiga sarnane, kuid mitte sama. Kõik vesiviljelusettevõtted peavad rakendama põhiseiresüsteemi, mis põhineb sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudijuhtudest teavitamisel ja nende uurimisel. Peale selle peab loetellu kantud ja esilekerkivate veeloomataudide seire hõlmama teatavaid tauditõrjemeetmeid, kui selliseid meetmeid on vaja võtta vesiviljelusettevõtetes.

(8) Lisaks üldistele seirenõuetele, mida kohaldatakse kõigi vesiviljelusettevõtete suhtes, kohaldatakse teatavate heakskiidetud vesiviljelusettevõtete suhtes seire erinõudeid. Need erimeetmed hõlmavad sellise riskipõhise seirekava rakendamist, mille koostamisel on hinnatud riski, et ettevõte nakatub veeloomataudiga, olgu see siis loetellu kantud või loetellu kandmata, ja levitab seda.

(9) Seire erinõuded on seotud ka teatavate loetellu kantud taudide likvideerimisprogrammide rakendamisega, et saada taudivaba staatus ja saavutatud staatus säilitada.

(10) Peale selle tuleks liikmesriikidele anda võimalus teha seiret C-kategooria veeloomataudide seireprogrammide elluviimisega ettevõtte tasandil, kasutamata taudilikvideerimisprogrammi. Seireprogrammid erinevad likvideerimisprogrammidest selle poolest, et põhinevad sihipärase seire süsteemil, mis on terviklik, kuid ei hõlma kõiki likvideerimisprogrammi elemente. Erinevalt likvideerimisprogrammidest ei anna seireprogrammid ametliku taudivaba staatuse saavutamise võimalust.

(11) Käesolevas määruses sätestatud spetsiifilised likvideerimis- ja seireprogrammid aitavad põhjendada loomade ja loomsete saaduste teatava liidusisese veo ja teatavatel juhtudel loomade ja loomsete saaduste liitu sisenemise tervisenõudeid.

(12) Loomatervise määruse kohaselt tuleb loetellu kantud liikide suhtes kohaldada loetellu kantud taude käsitlevaid eeskirju. Seire ei pruugi olla asjakohane kõikide loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade kategooriate, eriti metsloomade või teatavate peetavate loomade kategooriate puhul. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad seire puhul asjakohaste sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide täpsustamiseks. Sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni peaks olema võimalik laiendada ka loetellu kandmata peetavatele liikidele, et tagada esilekerkivate taudide varajane avastamine.

(13) Erandid peaksid ka võimaldama sihtrühma kuuluvaid maismaaloomade populatsioone veelgi piirata konkreetsetel seire-eesmärkidel, milleks on: i) liidu seireprogrammid, ii) kohustuslikud või vabatahtlikud likvideerimisprogrammid ning iii) seirepõhised loomatervisenõuded liidus vedamisel või liitu sisenemisel.

(14) Diagnostikameetodid koos järgneva proovide võtmisega nende rakendamiseks, laborimeetodid, valideerimine ja tõlgendamine on väga tehnilised ja muutuvad teaduslike standardite arengu tõttu sageli. Seepärast tuleks diagnostikameetodeid käsitlevate eeskirjade ajakohasuse tagamiseks paindlikult osutada, milliseid meetodeid tuleks kasutada ja kuidas. Loomataudide valdkonnas leidub mitmesuguseid diagnostikameetodite teaduslike standardite võimalikke allikaid. Seepärast on oluline esitada hierarhiline järjestus, millest lähtuvalt meetodeid tuleks kaaluda, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/625 (2) sätestatud proovide võtmise, analüüsimise, uuringute ja diagnoosimise üldpõhimõtteid.

(15) Kõikide ressursside optimaalse kasutamise tagamiseks ning ettevõtjate ja pädevate asutuste tarbetu halduskoormuse ja tarbetute kulude vältimiseks peaks loetellu kantud ja esilekerkivate taudide avastamine tuginema sellise ametliku kontrolli ja selliste muude ametlike toimingute käigus kogutud teabeallikatele, mille peamine eesmärk ei ole nende taudide seire.

(16) Taudi esinemise kinnitamine vastavalt taudijuhu määratlusele on pädeva asutuse kohustus; seda peaksid toetama asjakohased uuringud kahtlustatava taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks. Sellised uuringud on asjakohased, kui taudi esinemise kinnitamise tulemusel tuleb võtta tauditõrjemeetmeid ning teatavatel muudel asjaoludel olenevalt taudi esinemise kinnitamise tagajärgedest. Seepärast on oluline, et käesolevas määruses sätestataks täiendavad asjaolud, mille korral tuleb taudi esinemine kinnitada.

(17) Äärmiselt olulised on loetellu kantud taudi, ja kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtlustatava juhu ja kinnitatud taudijuhu määratlus. Need võimaldavad ettevõtjatel, veterinaararstidel ja muudel seires osalevatel sidusrühmadel kindlaks teha asjaolud, mille korral on vaja pädevat asutust teavitada, ja pädeval asutusel kohaldada tauditõrjemeetmeid. Seepärast on vaja sätestada kahtlustatava taudijuhu ja kinnitatud taudijuhu määratluste üldkriteeriumid ja vajaduse korral taudipõhised määratlused, mis olenevad teatavate taudide eripärast.

(18) Liidu seireprogramm on seireprogramm, mis on asjakohane liidus tervikuna. See on vajalik, et saavutada kogu liidus konkreetse taudi seire suurem ühtlus, kuna see põhjustab spetsiifilisi rahva- või loomaterviseprobleeme. Seepärast on vaja sätestada kriteeriumid, millele liidu seireprogrammiga hõlmatavad taudid peaksid vastama.

(19) Komisjoni otsusega 2010/367/EL (3) on kehtestatud kodu- ja metslindude seas elluviidavate lindude gripi seireprogrammide miinimumnõuded ja selle lisades on sätestatud tehnilised suunised. Käesoleva määruse lisas tuleks ette näha sarnased tehnilised suunised. Käesolev määrus on siiski vähem üksikasjalik, et tagada hea lindude gripi seirega seotud olukorra muutustega kohanemise võime. Seepärast keskenduvad lindude gripi liidu seireprogrammi tehnilised nõuded ainult eesmärkidele, kohaldamisalale ja metoodilistele põhimõtetele, mida tuleb järgida.

(20) Loomatervise määruses on sätestatud eeskirjad kohustuslike ja vabatahtlike B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammide kohaldamise kohta liikmesriikides. Neil taudidel või nende rühmadel on oma eripärad. Nende likvideerimine peaks põhinema asjaomase taudi põhisel tauditõrjestrateegial. See peaks hõlmama vähemalt järgmist: i) seire, mida on vaja, et saavutada lõppeesmärgina taudivaba staatus; ii) ajakava; iii) likvideerimisprogrammiga hõlmatud loomapopulatsiooni määratlus; iv) territoorium, kus seda likvideerimisprogrammi kohaldatakse, ning v) konkreetsed taudiennetus- ja -tõrjemeetmed, mida taudi suhtes likvideerimisetapis kohaldatakse.

(21) Kui territoorium, kus likvideerimisprogrammi rakendatakse, hõlmab liikmesriigi välispiiri, peaks pädev asutus tegema jõupingutusi, et ennetada riski tuua taud sisse väljastpoolt selle piire.

(22) Likvideerimisprogrammi eesmärk on saavutada programmiga hõlmatud territooriumi taudivaba staatus. Maismaaloomade puhul peaks see ideaalis hõlmama kogu selle liikmesriigi territooriumi, kus taudi esineb. Kui see ei ole võimalik, tuleks kindlaks määrata minimaalne aktsepteeritav ala. Selle ala miinimumpindala puhul tuleks arvesse võtta varasemate likvideerimisprogrammidega saadud kogemusi ja võimaldada paindlikkust sõltuvalt taudi eripärast.

(23) Programmi kvalitatiivsed või kvantitatiivsed eesmärgid peaks kindlaks määrama pädev asutus. Lõppeesmärgid peaksid põhinema taudivaba staatuse andmise kriteeriumidel, samal ajal kui vahe-eesmärgid võivad hõlmata ka muid taudivaba staatuse saavutamiseks olulisi tegevusi või samme, kajastades programmi arengut.

(24) Pädev asutus peaks kindlaks määrama likvideerimisprogrammide kohaldamisaja. C-kategooria taudide vabatahtlike likvideerimisprogrammide puhul kehtestatakse programmi maksimaalne kohaldamisaeg, et ennetada ebaproportsionaalseid ja pikaajalisi häireid liidusisese veo käigus. Pädev asutus võib sellest olenemata alustada likvideerimisprogrammi rakendamist enne, kui komisjon on selle heaks kiitnud, kuid ei tohiks selles etapis rakendada liidusiseseid veopiiranguid. Liikmesriikidele tuleks anda ka võimalus taotleda komisjonilt selle ajavahemiku pikendamist põhjendatud juhtudel.

(25) Teatavate taudide likvideerimisstrateegia võib põhineda taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil. Selliste taudide puhul võetavad taudipõhised meetmed tuleks koondada ja nende puhul tuleks täpsustada ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused.

(26) Taudilikvideerimisprogrammiga hõlmatud sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon tuleks kindlaks määrata taudipõhiselt. Pädeva asutuse võimalus hõlmata programmiga teatavaid täiendavaid loomapopulatsioone tuleks samuti kindlaks määrata taudipõhiselt.

(27) Peamine vastutus ettevõtte taudivaba staatuse saamise ja säilitamise eest on ettevõtjal, kuna tema on see, kes taudivabast staatusest kõige rohkem kasu saab. Seepärast peaks ettevõtja taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks täitma teatavaid kohustusi.

(28) Kui ettevõtja vastab taudivaba staatuse saavutamiseks vajalikele üld- ja taudipõhistele kriteeriumidele, on staatuse andmine pädeva asutuse ülesanne. Kui neile konkreetsetele kriteeriumidele enam ei vastata, on pädeva asutuse pädevuses ka staatuse peatamine või tühistamine.

(29) Peale selle tuleks ettevõtjatel ja pädevatel asutustel likvideerimisprogrammide raames lasuvad kohustused vajaduse korral üksikasjalikult kindlaks määrata, võttes arvesse konkreetset taudiprofiili. Taudipõhised nõuded on tehnilist laadi ja need sätestatakse iga konkreetse taudi kohta käesoleva määruse lisades.

(30) Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (4) on kohustuslike likvideerimisprogrammide puhul loetletud Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus ja Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus ning vabatahtlike likvideerimisprogrammide puhul veiste enzootiline leukoos, Aujeszky haiguse viiruse nakkus, veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit ja veiste viirusdiarröa. Nende taudide likvideerimisprogrammid peaksid põhinema ettevõtetele taudivaba staatuse andmisel.

(31) Likvideerimisprogrammid, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaksid hõlmama kõiki ettevõtteid, kus peetakse sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalus jätta teatavad konkreetset tüüpi ettevõtted ja tapamajad likvideerimisprogrammist välja, tingimusel et rakendatakse asjakohaseid riskimaandamismeetmeid.

(32) Kui tegemist on likvideerimisprogrammidega, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaks pädeval asutusel olema võimalus määrata eri epidemioloogilistele üksustele eri tervisestaatused.

(33) Maismaaloomade puhul põhinevad ettevõtte tasandil taudivaba staatuse tõendamise nõuded nakkuse puudumisel ning neid toetavad uuringute ja seire tegemise kord, loomade ja loomse paljundusmaterjali ettevõtetesse toomise tingimused ja vajaduse korral vaktsineerimise kasutamise piirangud. Kui taudivaba staatuse säilitamise tingimused ei ole enam täidetud, kohaldatakse selle staatuse peatamise, tühistamise ja taastamise suhtes erinõudeid. Kuna taudipõhised üksikasjalikud nõuded ning staatuse andmiseks ja säilitamiseks kasutatavate diagnostikameetodite loetelu on tehnilist laadi, sätestatakse need lisades.

(34) Ettevõtte tasandil taudivaba staatuse andmise, säilitamise, peatamise ja tühistamise tingimused olid sätestatud järgmistes enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu õigusnormides: veiste brutselloosi ja veiste tuberkuloosi puhul nõukogu direktiivis 64/432/EMÜ (5) ning lammaste ja kitsede brutselloosi puhul nõukogu direktiivis 91/68/EMÜ (6). Loomatervise määrusega tunnistati need õigusnormid kehtetuks. Samuti on komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1629 (7) viidud brutselloosi ja veiste tuberkuloosi tauditekitajate kogum vastavusse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksiga (8) (edaspidi „maismaaloomade koodeks“). Nendeks on nüüd Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkus ja Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus. Seepärast on asjakohane vaadata läbi nende taudide staatusega seotud tehnilised nõuded, et saavutada vastavus maismaaloomade koodeksile, võttes samal ajal arvesse nende taudide varasemate likvideerimisprogrammide rakendamise käigus saadud kogemusi.

(35) Kui tegemist on maismaaloomataudide likvideerimisprogrammidega, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaks pädev asutus taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral rakendama meetmeid taudi leviku tõkestamiseks. Neid meetmeid tuleb rakendada peamiselt ettevõttes, kus peetakse taudikahtlast looma, kuid pädeval asutusel peaks olema võimalus laiendada meetmeid teistele loomadele või ettevõtetele, kui on olemas taudi leviku risk.

(36) Kahtlustatavale või kinnitatud taudijuhule reageerimiseks tauditõrjemeetmeid kohaldades peaks pädev asutus kehtestama teatavad loomade veo keelud. Pädeval asutusel peaks siiski olema ka võimalus lubada teatavate loomade vedu taudikahtlast või kinnitatud diagnoosiga looma pidavast ettevõttest, et võtta arvesse loomade heaolu tingimusi ja aidata kaasa tauditõrjemeetmete jätkusuutlikkusele.

(37) Pärast taudi esinemise kinnitamist tuleks kõrvaldada vähemalt kõik need loomad, kelle puhul on taudi esinemine leidnud kinnitust. Kui need loomad hukatakse, peaks pädeval asutusel olema võimalik otsustada, kas seda tehakse tappes, mis tähendab, et nende liha on ette nähtud toiduahelasse saatmiseks, või surmates, mis tähendab, et liha ei ole selleks ette nähtud.

(38) Teatavate taudide puhul, mis võivad levida nakatunud loomsete saaduste või ülekandeteguritega või kahjustada rahvatervist, peaks pädev asutus kehtestama nakatunud ettevõtetes meetmed, et tõkestada nende taudide levimist nimetatud saaduste või ülekandeteguritega. Käesolevas määruses tuleks seepärast sätestada selliste riskide maandamise meetmed.

(39) Maismaaloomade puhul peaks pärast ettevõtte tasandil taudivaba staatuse saavutamist olema programmi tõhususe nimel võimalik seiretegevusi pärast teatavat pideva taudivaba staatuse perioodi ettevõttes järk-järgult vähendada.

(40) Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjade kohaselt kohaldati veiste enzootilise leukoosi suhtes kohustuslikku likvideerimist. Nüüd on see taud rakendusmääruse (EL) 2018/1882 kohaselt liigitatud taudide hulka, mille suhtes võib kohaldada vabatahtlikku likvideerimist.

(41) Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad sisaldasid kinnistunud ja tõhusaid põhimõtteid ja kriteeriume ametlikult veiste enzootilise leukoosi vaba staatuse tunnustamise, säilitamise, peatamise ja taastamise kohta. Paljud liikmesriigid kohaldasid neid eeskirju varasemate veiste enzootilise leukoosi likvideerimisprogrammide rakendamisel edukalt. Need eeskirjad on maismaaloomade koodeksi valguses läbi vaadatud ja käesolevasse määrusesse lisatud.

(42) Liikmesriigid või tsoonid, mis on olnud mitu aastat veiste enzootilisest leukoosist vabad ja saavutanud seega püsiva veiste enzootilisest leukoosist vaba loomaterviseolukorra, peaksid jätkama nakkuse puudumise tõendamist. Riskipõhine seire on asjakohane vahend varajase avastamise tagamiseks taudi uuesti sissetoomise korral ja veiste enzootilisest leukoosist vabaduse tõendamiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast kehtestama sobiva seiresüsteemi.

(43) Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad hõlmasid Aujeszky haiguse viiruse nakkusega seotud lisatagatisi liidusiseseks seakaubanduseks. Paljud liikmesriigid on neid eeskirju edukalt kohaldanud ja Aujeszky haiguse viiruse nakkuse oma territooriumil peetavas seapopulatsioonis likvideerinud. Käesolevas määruses sätestatud Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimise strateegias võetakse arvesse maismaaloomade koodeksit ja Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimisel edukaks osutunud kriteeriume.

(44) Käesoleva määruse eeskirjad veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kohta põhinevad komisjoni otsusel 2004/558/EÜ, (9) mis sisaldab sätteid lisatagatiste kohta liidusiseseks veisekaubanduseks. Need hõlmavad nõudeid 1. tüübi veiste herpesviirusest vabaduse saavutamiseks, selle säilitamiseks ja ennistamiseks ettevõtte tasandil. Eeskirjade väljatöötamisel on arvesse võetud maismaaloomade koodeksi norme ja EFSA teaduslikku arvamust (10).

(45) Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad ei sisalda veiste viirusdiarröad käsitlevaid eeskirju, välja arvatud loomse paljundusmaterjaliga kauplemisega seotud eeskirju. Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on veiste viirusdiarröa nüüd loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimist. Seepärast sätestatakse veiste viirusdiarröaga seotud likvideerimisprogramme ning taudivaba saatuse andmist ja säilitamist käsitlevad õigusnormid käesolevas määruses.

(46) Maismaaloomade koodeks ei sisalda veiste viirusdiarröad käsitlevat peatükki ning veiste viirusdiarröast vabaduse ja sellega seotud loomade veo kriteeriume. Veiste viirusdiarröad käsitlev peatükk on siiski olemas OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus. Neid diagnostikastandardeid on käesolevas määruses sisalduvates veiste viirusdiarröad käsitlevates sätetes arvesse võetud.

(47) Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on marutaudiviiruse nakkus loetletud B-kategooria taudina. Seepärast sisaldab käesolev määrus marutaudiviiruse nakkusega seotud kohustuslikke likvideerimisprogramme ning taudivaba staatuse andmist ja säilitamist käsitlevaid sätteid.

(48) Rebased on marutaudiviiruse nakkuse peamine reservuaar ELis. Seepärast on asjakohane, et likvideerimisprogrammides kindlaks määratud meetmed keskenduvad peamiselt rebaste populatsioonile. Vastuvõtlikud on siiski kõik imetajaliigid ja rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on selle taudi puhul loetletud paljud teised loomaliigid. Pädevad asutused peaksid likvideerimisprogrammides käsitlema teisi loomapopulatsioone, kui inimeste või loomade tervis on ohus.

(49) Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide puhul rakendatav tauditõrjestrateegia põhineb peamiselt asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimisel, mida toetavad muud olulised tegevused, nagu seire, tauditõrjemeetmete rakendamine, lemmikloomade veo kontroll ja järelevalve vaktsineerimise tõhususe üle. Kuna vaktsineerimissätted on väga tehnilist laadi, sätestatakse need lisas.

(50) Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus (serotüübid 1–24) loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimisprogrammi. See tähendab selle taudiga seotud tegevuspõhimõtete muutumist, sest enne käesolevat määrust kohaldatud nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ (11) oli ette nähtud selle viivitamatu likvideerimine. Käesolevas määruses sätestatakse uued õigusnormid, milles käsitletakse selle taudi uut staatust.

(51) Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul rakendatav tauditõrjestrateegia põhineb peamiselt asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimisel, mida toetavad muud tegevused, nagu seire, tauditõrjemeetmete rakendamine, loomade ja loomse paljundusmaterjali veo kontroll ning siirutajatega kokkupuute minimeerimine.

(52) Oma arvamuses (12) tõrje, seire ja loomade veo kohta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse korral märgib EFSA, et likvideerimise õnnestumiseks peaks vaktsineerimine hõlmama minimaalselt viiel aastal vähemalt 95 % vastuvõtlikest veistest ja lammastest. Seepärast eeldatakse, et lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammid hõlmaksid vaktsineerimiskampaaniat, kuigi käesoleva määrusega tuleks võimaldada paindlikkust, et saaks arvesse võtta iga juhtumi konkreetseid asjaolusid.

(53) Liikmesriiki või selle tsooni, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi, tuleks kaitsta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse mis tahes serotüübi sissetoomise eest peetavate loomade või loomse paljundusmaterjali veoga. Seepärast peaksid likvideerimisprogramme käsitlevad õigusnormid hõlmama nõudeid peetavate loomade või loomse paljundusmaterjali sissetoomiseks liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vabad või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi. See peaks kajastuma ka taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumides. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada loomade veo suhtes läbi liikmesriikide või nende tsoonide, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vabad või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi.

(54) Lisaks peaks pädeval asutusel olema valitsevate kohalike olukordade mitmekesisuse tõttu võimalus lubada loomade või loomse paljundusmaterjali sissetoomist ajutiste nõuete põhjal, tingimusel et see ei sea ohtu sihtkoha tervisestaatust. Seepärast on asjakohane näha käesoleva määrusega ette nõuded ja tingimused, mille alusel sellist sissetoomist võib lubada. Sellised nõuded peaksid põhinema loomade või loomse paljundusmaterjali staatusel, sõltumata päritoluliikmesriigist või -tsoonist.

(55) Veeloomade B- või C-kategooria taudi likvideerimisprogrammis tuleks võtta arvesse taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks vajalike seirenõuete liiki, programmiga hõlmatava territooriumi ja loomapopulatsiooni üksikasju ning programmi vahe- ja lõppeesmärke. Likvideerimisprogramm peaks hõlmama nakatunud veeloomaettevõtetes rakendatavaid tõrjemeetmeid.

(56) Veeloomataudide likvideerimisprogramm peaks sisaldama vahe- ja lõppeesmärke, mida kasutatakse taudivaba staatuse saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks. Kui see on asjakohane, tuleks nende eesmärkide puhul arvesse võtta ohtu, mida kujutavad endast likvideerimisprogrammi edule metsloomad. Eelkõige tuleks programmi vahe- ja lõppeesmärkide püstitamisel arvesse võtta kavandatud kuueaastasest kohaldamisajast kõrvalekaldumise võimalust.

(57) Veeloomade puhul koosneb populatsioon, mis tuleb likvideerimisprogrammiga hõlmata, rakendusmääruses (EL) 2018/1882 loetletud liikidest. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalus jätta rakendusmääruses (EL) 2018/1882 siirutajatena loetletud liigid programmist välja, kui ta on teinud riskihindamise, mille tulemusel peetakse nende loomade ohtlikkust väga väikeseks.

(58) Pädeval asutusel peaks olema võimalus hõlmata täiendavaid veeloomapopulatsioone, kui sellised loomad kujutavad endast märkimisväärset riski tervisestaatusele. Ta peaks samuti saama jätta likvideerimisprogrammist välja teatavad väikese riskiga ettevõtted, kui nende väljajätmine ei sea ohtu selle edukat lõpetamist.

(59) Kui liikmesriik on otsustanud osaleda C-kategooria taudi likvideerimisprogrammis, on ettevõtja kohustatud täitma loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade sissetoomise tingimusi, teavitama loetellu kantud taudide kahtlusest, järgima taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral tauditõrjemeetmeid ning võtma muid meetmeid, mida pädev asutus võib nõuda, sealhulgas vaktsineerimine.

(60) Kui liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on taudivaba või kus kohaldatakse likvideerimisprogrammi, kahtlustatakse või leiab kinnitust loetellu kantud veeloomataud, peaks pädev asutus võtma asjakohaseid meetmeid taudi tõrjeks. Need eeskirjad tuleks seepärast sätestada käesolevas määruses. Need hõlmavad piirangutsooni kehtestamist, kui likvideerimisprogrammis osalevas või taudivabaks tunnistatud ettevõttes on leidnud kinnitust loetellu kantud taudi esinemine. See hõlmab ka piirangutsooni geograafilise piiritlemise miinimumnõudeid ja seda mõjutavaid tegureid.

(61) Pärast loetellu kantud veeloomataudi esinemise kinnitamist liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on taudivaba või kus kohaldatakse likvideerimisprogrammi, teeb pädev asutus nakatunud ettevõtetes ja muudes piirangutsoonis asuvates ettevõtetes ranged kontrollid. Kontrollide laad ja paindlikkuse määr, mida pädev asutus liikumiste suhtes kohaldab, sätestatakse käesolevas määruses. Paindlikkust kohaldatakse üksnes olukordades, kus ei seata ohtu veeloomade tervislikku seisundit sihtettevõttes või teel sinna.

(62) Kui ettevõttes on tekkinud veeloomataudi puhang ja see ettevõtte jätkab likvideerimisprogrammi rakendamist või alustab seda, on oluline surnud, surmaeelses seisundis või tauditunnustega loomad pädeva asutuse määratud aja jooksul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (13) kohaselt kõrvaldada. Sel viisil saab taudi edukalt tõrjuda.

(63) Loomatervise määruse kohaselt peab komisjon koostama üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikidele, tsoonidele ja bioturvarühmikutele taudivaba staatuse andmise kohta. Need eeskirjad peaksid hõlmama taudipõhiseid kriteeriume taudi puudumise tõendamiseks sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis ja üldkriteeriume, mis toetavad selle sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni tervisliku seisundi tõhusat kontrolli.

(64) Üldkriteeriumid hõlmavad territoriaalset kohaldamisala, seiret, bioturvalisust, tauditõrjemeetmeid ning muude loomatervise määruses sätestatud ettevõtete registreerimist ja heakskiitmist, loomade jälgitavust ja veonõudeid käsitlevate tegevuseeskirjade järjekindlat rakendamist.

(65) Käesolevas määruses sätestatakse taudipõhised kriteeriumid, mis põhinevad loetellu kantud liikide puudumisel või tauditekitaja või siirutaja ellujäämisvõimetusel. Need kriteeriumid tuleks koostada paindlikult, et pädeval asutusel oleks võimalik põhjendada taudivaba staatuse saamist, lähtudes konkreetsest olukorrast. Seepärast sätestatakse käesolevas määruses üldnõuded selle kohta, mille põhjal liikmesriigid võivad taotleda taudivaba staatuse andmist kogu oma territooriumile või selle tsoonile või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutele.

(66) Käesolevas määruses sätestatakse taudipõhised kriteeriumid, mille aluseks on likvideerimisprogrammi tulemused ning varasemad ja seireandmed. Need kriteeriumid põhinevad seire tulemustel, meetmete rakendamisel taudi sissetoomise vältimiseks ja vaktsiinide kasutamise tingimustel.

(67) Nende tehnilise laadi tõttu sätestatakse nimetatud kriteeriumid lisades ja rühmitatakse taudikaupa koos taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumidega.

(68) On asjakohane, et käesolevas määruses sätestatakse taudivaba staatuse andmise ja säilitamise ajakohastatud nõuded, võttes arvesse enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirju, maismaaloomade koodeksit, OIE veeloomade tervise koodeksit, ja kui kehtivad õigusnormid puuduvad, parimaid kättesaadavaid teaduslikke tõendeid.

(69) Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on varroos loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimist. Käesolevas määruses sätestatakse varroosivaba staatuse saavutamise ja säilitamise eeskirjad.

(70) Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on Newcastle’i haiguse viiruse nakkus loetletud A-kategooria taudina, mille suhtes tuleb viivitamata võtta likvideerimismeetmeid. Seepärast ei sisalda käesolev määrus Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi käsitlevaid eeskirju. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalik anda varasemate ja seireandmete põhjal ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus.

(71) Veeloomade puhul on võimalikud kaht eri liiki bioturvarühmikud. Sõltumatud bioturvarühmikud tegutsevad rangelt kindlaksmääratud tingimustel, mis tagavad, et need tegutsevad ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist sõltumatult. Sõltuvaid bioturvarühmikuid seevastu mõjutab ümbritsevate veekogude tervislik seisund ja need tegutsevad seepärast paindlikumate tingimuste kohaselt. Sõltuvad bioturvarühmikud luuakse siiski ainult pärast seda, kui pädev asutus on hinnanud mitut epidemioloogilist tegurit ja kehtestanud kõikvõimalikud riskimaandamismeetmed, mida on vaja, et vältida taudi sissetoomist bioturvarühmikusse.

(72) Veeloomade puhul ja kuna ümbritsevatest veekogudest sõltumatu üksikettevõttega seotud risk on väiksem, sätestatakse käesolevas määruses erinõuded sõltumatutele bioturvarühmikutele, kui need alustavad esimest korda vesiviljelustegevust või taasalustavad vesiviljelustegevust pärast tootmiskatkestust. Sellisel juhul tuleb asjaomane bioturvarühmik viivitamata taudivabaks tunnistada, kui on täidetud teatavad tingimused. Sätestatakse ka nõuded sõltumatutele bioturvarühmikutele, kus on tekkinud taudipuhang. Selleks et tagada, et sellisest puhangust on puhastamise, desinfitseerimise ja pärast loomade äraviimist kasutamata hoidmisega edukalt jagu saadud, tuleks enne taudivabaks tunnistamist teha uuringud bioturvarühmiku taasasustamiseks kasutatavate loomade valimile.

(73) Kui taudivaba staatuse säilitamise tingimused ei ole taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise tõttu enam täidetud, peaks pädev asutus kohaldama tauditõrjemeetmeid. Neid meetmeid tuleks kohaldada tauditõrje eri etappides, alates taudipuhangu kahtlusest kuni juhtumi lahendamise ja taudivaba staatuse ennistamiseni.

(74) Kui pädev asutus avastab liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus taudivaba staatuse säilitamiseks vajalike tingimuste rikkumise, tuleks võtta meetmeid olukorra parandamiseks. Pädeval asutusel peaks olema võimalus taudivaba staatus peatada, kui rikkumist on võimalik veel rahuldavalt lahendada ja seega vältida taudivaba staatuse komisjonipoolset tühistamist.

(75) Kui liikmesriik soovib saada loetellu kantud veeloomataudist vaba staatust kogu oma territooriumile või selle tsoonile, mis moodustab üle 75 % tema territooriumist või mida jagatakse teise liikmesriigi või kolmanda riigiga, taotleb ta komisjoni heakskiitu. Kõikidel muudel juhtudel järgitakse ettevõtjatepoolse deklareerimise süsteemi.

(76) Ettevõtjatepoolne deklareerimine muude kui komisjoni poolt heaks kiidetud tsoonide ja bioturvarühmikute veeloomataudidest vaba olemisest järgib süsteemi, mille eesmärk on protsessi läbipaistvus ning mis lihtsustab ja võib kiirendada taudivabaks tunnistamist liikmesriikide poolt. Kogu protsess toimub elektrooniliselt, kui teine liikmesriik või komisjon ei osuta probleemidele, mida ei saa rahuldavalt lahendada. Kui esineb probleeme, mida ei saa rahuldavalt lahendada, esitatakse deklaratsioon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele.

(77) Käesolev määrus sisaldab liikmesriikide või nende tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmist käsitlevaid sätteid. Need eeskirjad võivad erineda enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud eeskirjadest. Vaja on asjakohaseid üleminekueeskirju, et tagada sujuv üleminek kehtivalt taudivaba staatuse heakskiitmise korralt uutele nõuetele.

(78) Seiret, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust käsitlevate liidu õigusaktide ühetaoliseks kohaldamiseks ning nende selguse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks komisjoni otsus 2000/428/EÜ, (14) komisjoni otsus 2002/106/EÜ, (15) komisjoni otsus 2003/422/EÜ, (16) komisjoni otsus 2006/437/EÜ, (17) komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/2007, (18) komisjoni otsus 2008/896/EÜ (19) ja komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1554 (20) käesoleva määrusega kehtetuks tunnistada.

(79) Loomatervise määrust kohaldatakse alates 21. aprillist 2021. Seega tuleks käesolevas määruses sätestatud eeskirju kohaldada samuti alates nimetatud kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Reguleerimisese ja kohaldamisala 1. Käesolev määrus täiendab määruses (EL) 2016/429 sätestatud maismaa-, vee- ja muude loomade teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirju. 2. Käesoleva määruse II osa I peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1 osutatud taudide ja selle määruse artikli 6 lõikes 2 määratletud esilekerkivate taudide seire eeskirjad seoses järgmisega: a) seire ülesehitus, sealhulgas sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ja diagnostikameetodid; b) taudi esinemise kinnitamine ja taudijuhu määratlus; c) liidu seireprogrammid. 3. Käesoleva määruse II osa 2. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud maismaaloomataudide likvideerimisprogrammide eeskirjad seoses järgmisega: a) tauditõrjestrateegia, territoorium, loomapopulatsioonid, eesmärgid ja kohaldamisaeg; b) ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused; c) tauditõrjemeetmed taudi kahtluse ja selle esinemise kinnitamise korral. 4. Käesoleva määruse II osa 3. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud veeloomataudide likvideerimisprogrammide eeskirjad seoses järgmisega: a) tauditõrjestrateegia, territoorium, loomapopulatsioonid, eesmärgid ja kohaldamisaeg; b) ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused; c) tauditõrjemeetmed taudi kahtluse ja selle esinemise kinnitamise korral. 5. Käesoleva määruse II osa 4. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1 osutatud teatavatest maismaa- ja veeloomataudidest vaba staatuse eeskirjad seoses järgmisega: a) liikmesriikide ja tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmise kriteeriumid; b) vesiviljelusloomi pidavate bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmise kriteeriumid; c) taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumid; d) taudivaba staatuse peatamine, tühistamine ja ennistamine. 6. Käesoleva määruse III osa sisaldab ülemineku- ja lõppsätteid seoses järgmisega: a) nende liikmesriikide, tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmine, mis on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud õigusaktide kohaselt taudivabaks tunnistatud; b) nende liikmesriikide, tsoonide ja bioturvarühmikute likvideerimisprogrammide heakskiitmine, millel on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud õigusaktide kohaselt heakskiidetud likvideerimis- või seireprogramm.

Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „E-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida on liidus vaja jälgida ja seirata, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis e; 2) „sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon“ – loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade populatsioon, mis on määratletud seire, likvideerimisprogrammide või konkreetsest taudist vaba staatuse puhul asjakohaste liikide ja vajaduse korral kategooriate järgi; 3) „täiendav loomapopulatsioon“ – loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate või metsloomade populatsioon, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikke ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid, mida on vaja sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudivaba staatuse saavutamiseks või säilitamiseks; 4) „A-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida tavaliselt liidus ei esine ja mille suhtes tuleb selle avastamise korral viivitamata võtta likvideerimismeetmeid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis a; 5) „B-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida tuleb tõrjuda kõikides liikmesriikides eesmärgiga likvideerida taud kogu liidus, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis b; 6) „C-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mis on asjakohane mõne liikmesriigi jaoks ja mille puhul on vaja meetmeid, et tõkestada selle levimist liidu osadesse, mis on tunnistatud ametlikult taudivabaks või kus on olemas asjaomase loetellu kantud taudi likvideerimisprogramm, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis c; 7) „veis“ või „veiseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos või Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane; 8) „lammas“ või „lambaliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; 9) „kits“ või „kitseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; 10) „rändtsirkus“ – näitus või laat, mis hõlmab loomi või loomade etteasteid ning mis peaks liikuma ühest liikmesriigist teise; 11) „loomade etteaste“ – etteaste, mille käigus esinevad loomad, keda peetakse näitusel või laadal osalemiseks, ja mis võib moodustada osa tsirkuseprogrammist; 12) „siga“ või „sealiikidesse kuuluv loom“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; 13) „veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, vee- või õhusõiduk; 14) „koer“ – peetav loom liigist Canis lupus; 15) „kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris; 16) „valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo; 17) „hooajati lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba piirkond“ – kogu liikmesriigi territoorium või selle tsoon, kus pädev asutus on tuvastanud artikli 40 lõike 3 kohaselt hooajati lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest (serotüübid 1–24) vabaduse lähtuvalt siirutajatevabast perioodist ja taudi puudumise tõendamisest loetellu kantud loomaliikidel; 18) „siirutajate eest kaitstud ettevõte“ – sellise ettevõtte osa või selle kõik rajatised, mis on perekonna Culicoides rünnakute eest kaitstud asjakohaste füüsiliste ja ohjamismeetmetega, kusjuures siirutajate eest kaitstud ettevõtte staatuse annab pädev asutus artikli 44 kohaselt; 19) „sumplaev“ – vesiviljeluses kasutatav laev, millel on sump või paak eluskalade hoidmiseks ja vedamiseks vees; 20) „kasutamata hoidmine“ – taudide ohjamisel tegevus, mille korral ettevõte tühjendatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvatest vesiviljelusloomadest ja võimaluse korral veest; 21) „tingimustele vastavuse periood“ – ajavahemik enne seda, kui pädev asutus esitab taudivaba staatuse taotluse, või kui see on asjakohane, enne artikli 83 lõike 1 punktis a osutatud esialgse kinnituse elektroonilist avaldamist; 22) „loetellu kandmata liik“ – loomaliik või loomaliikide rühm, mida ei ole komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas teatava taudi puhul loetletud; 23) „linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi; 24) „DIVA (differentiating infected from vaccinated animals – nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest) kohane vaktsineerimine“ – vaktsineerimine, mille käigus kasutatavad vaktsiinid võimaldavad koos asjakohaste seroloogiliste diagnostikameetoditega tuvastada vaktsineeritud loomapopulatsiooni nakatunud loomi; 25) „DIVA kohaselt vaktsineeritud loomad“ – loomad, keda on vaktsineeritud DIVA kohase vaktsineerimise raames; 26) „heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – määruse (EL) 2016/429 artikli 97 lõike 1 kohaselt heaks kiidetud seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus; 27) „sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat; 28) „ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud; 29) „embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma; 30) „siirutajatevaba periood“ – kindlaksmääratud piirkonnas perekonna Culicoides mitteaktiivsuse periood, mis määratakse kindlaks V lisa II osa 1. peatüki 5. jao kohaselt; 31) „meemesilased“ – liiki Apis mellifera kuuluvad loomad; 32) „sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud; 33) „iga-aastane pisteline seire“ – seire, mis koosneb vähemalt ühest sellisest sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni uuringust aastas, mille puhul kasutatakse uuritavate üksuste valimiseks tõenäosusel põhinevaid valimi moodustamise meetodeid.

II OSA

SEIRE, LIKVIDEERIMISPROGRAMMID, TAUDIVABA STAATUS

1. PEATÜKK

Seire

1. jagu

Seire korraldus, sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ja diagnostikameetodid

Artikkel 3 Seire korraldus 1. Pädev asutus võtab maismaa- ja muude loomade loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire korraldamisel arvesse: a) üldisi seirenõudeid, mis põhinevad: i) määruse (EL) 2016/429 artikli 18 lõikega 1 ette nähtud teavitamisel; ii) suurenenud suremuse ja raskete taudide muude tunnuste või kindlakstegemata põhjusel märkimisväärselt vähenenud tootmismahtude asjakohasel veterinaarsel uurimisel; iii) pädeva asutuse korraldataval uurimisel E-kategooria taudi või kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtluse korral; iv) artikliga 4 ette nähtud sihtrühma kuuluval loomapopulatsioonil, mida seiratakse; v) artikliga 7 ette nähtud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panusel; b) konkreetseid seirenõudeid: i) liidu seireprogrammides, ii) kohustuslike või vabatahtlike likvideerimisprogrammide osana, iii) taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks, iv) tauditõrjemeetmete osana, v) teatavate ettevõtete heakskiitmise kontekstis, vi) maismaaloomade liidusiseseks vedamiseks või liitu sisenemiseks. 2. Pädev asutus võtab loetellu kantud ja esilekerkivate veeloomataudide seire korraldamisel arvesse: a) üldisi seirenõudeid, mis põhinevad: i) määruse (EL) 2016/429 artikli 18 lõikega 1 ette nähtud teavitamisel; ii) suurenenud suremuse ja raskete taudide muude tunnuste või kindlakstegemata põhjusel märkimisväärselt vähenenud tootmismahtude asjakohasel veterinaarsel uurimisel; iii) pädeva asutuse korraldataval uurimisel E-kategooria taudi või kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtluse korral; iv) artikliga 4 ette nähtud sihtrühma kuuluval loomapopulatsioonil, mida seiratakse; v) artikliga 7 ette nähtud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panusel; vi) tauditõrjemeetmetel; b) konkreetseid seirenõudeid: i) VI lisa I osa 1. peatükis sätestatud riskipõhise seirekava osana, kusjuures seirekava hõlmab VI lisa I osa 2. ja 3. peatükiga ette nähtud riskide järjestust ja korrapäraseid loomatervise ülevaatusi; ii) VI lisa II osa 1.–6. peatükiga ette nähtud likvideerimisprogrammide osana; iii) taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks; iv) VI lisa III osa 1.–6. peatükiga ette nähtud seireprogrammide kohaselt tõendamiseks, et ettevõtted, mis ei osale alapunktis ii osutatud likvideerimisprogrammis või ole saanud alapunktis iii osutatud taudivaba staatust, ei ole nakatunud; v) veeloomade liidusiseseks veoks või liitu sisenemiseks.

Artikkel 4 Sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon 1. Pädev asutus täpsustab artiklis 3 osutatud seire puhul asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni iga loetellu kantud taudi, ja kui see on asjakohane, iga esilekerkiva taudi kohta ning lisab sellesse: a) loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad; b) loetellu kantud liikidesse kuuluvad metsloomad, kui: i) nende suhtes kohaldatakse liidu seireprogrammi või kohustuslikku või vabatahtlikku likvideerimisprogrammi või taudivaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vajalikku seiret; ii) pädev asutus leiab, et nad kujutavad endast ohtu, mis võib kahjustada liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku muudesse liikidesse kuuluvate loomade tervislikku seisundit, või iii) seiret on vaja liitu sisenemise või liidusisese veo loomatervisenõuete hindamiseks. 2. Selleks et tagada esilekerkiva taudi varajane avastamine muudel kui lõike 1 punktis a osutatud liikidel, lisab pädev asutus sihtrühma kuuluvasse loomapopulatsiooni asjaomase loetellu kantud taudi puhul loetellu kandmata liikidesse kuuluvad peetavad loomad, kui on täidetud järgmised kriteeriumid: a) nad veetakse teise liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku ettevõtetesse ning b) pädev asutus leiab loomade arvu või veosageduse tõttu, et loomad kujutavad endast riski, mis võib kahjustada teiste peetavate loomade tervislikku seisundit teises liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, kui sellel liigil peaks ilmnema taud.

Artikkel 5 Teatavate peetavate maismaaloomade väljajätmine sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist 1. Erandina artikli 4 lõike 1 punktist a võib pädev asutus piirata muu taudi kui A-kategooria taudi seire puhul asjakohast sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni nende loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kategooriatega, kelle suhtes kohaldatakse selle taudi puhul: a) liidu seireprogramme, b) kohustuslikke või vabatahtlikke likvideerimisprogramme või taudivaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vajalikku seiret või c) seirepõhiseid loomatervisenõudeid liidusiseseks veoks või liitu sisenemiseks. 2. Lõikes 1 osutatud peetavate loomade kategooriad võivad põhineda loomade vanusel, sool, asukohal ja kasvatusviisil.

Artikkel 6 Diagnostikameetodid 1. Pädev asutus tagab, et seire tarvis proovide võtmine, laborimeetodid ning diagnostikameetodite valideerimine ja tõlgendamine vastavad: a) määruse (EL) 2016/429 kohaselt vastu võetud eriõigusaktidele ning Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ja komisjoni veebisaitidel avaldatud asjakohastele andmetele ja juhtnööridele; b) kui need ei ole punktis a osutatud õigusaktide, andmete ja juhtnööridega hõlmatud, siis Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu (edaspidi „maismaaloomade käsiraamat“) (21) muudetud versioonis või OIE veeloomade diagnostiliste testide käsiraamatu (edaspidi „veeloomade käsiraamat“) (22) muudetud versioonis kindlaks määratud proovide võtmisele, laborimeetoditele ning diagnostikameetodite valideerimisele ja tõlgendamisele; c) kui need ei ole käesoleva lõike punktidega a ja b hõlmatud, siis määruse (EL) 2017/625 artikli 34 lõike 2 punktis b ja lõikes 3 sätestatud meetoditele. 2. Taudivaba staatuse andmise ja säilitamise tarvis kasutatavad diagnostikameetodid on sätestatud: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul III lisa 1. jaos; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (Mycobacterium bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse puhul III lisa 2. jaos; c) veiste enzootilise leukoosi puhul III lisa 3. jaos; d) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul III lisa 4. jaos; e) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul III lisa 5. jaos; f) veiste viirusdiarröa puhul III lisa 6. jaos; g) viirusliku hemorraagilise septitseemia puhul VI lisa II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2; h) nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul VI lisa II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2; i) lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 5. jao punktis 2; j) Marteilia refringens’i nakkuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 5. jao punktis 2; k) Bonamia exitiosa nakkuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 5. jao punktis 2; l) Bonamia ostreae nakkuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 5. jao punktis 2; m) valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 5. jao punktis 2.

Artikkel 7 Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panus loomatervise seiresse 1. Kui see on asjakohane, võtab pädev asutus käesoleva määruse artiklis 3 osutatud seire korraldamisel arvesse määruse (EL) 2017/625 artiklis 2 määratletud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tulemusi. See ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud hõlmavad järgmist: a) tapaeelne ja tapajärgne kontroll; b) kontroll piiripunktides; c) ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud turgudel ja kogumisel; d) ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud elusloomade veol; e) rahvatervisega seotud kontrollid ja proovide võtmine ettevõtetes; f) muu ametlik kontroll, mille käigus kontrollitakse ettevõtteid või loomi või analüüsitakse proove. 2. Kui pädev asutus kahtlustab lõikes 1 osutatud ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute käigus loetellu kantud taudi või esilekerkiva taudi esinemist, tagab ta kõigi asjakohaste asutuste teavitamise. Seda tehakse: a) A-kategooria taudi või esilekerkiva taudi korral otsekohe; b) muude taudide korral viivitamata.

2. jagu

Taudi esinemise kinnitamine ja taudijuhu määratlused

Artikkel 8 Muude loetellu kantud taudide kui A-kategooria taudide ja teatavate esilekerkivate taudide esinemise ametliku kinnitamise kriteeriumid ja hilisem puhangute kinnitamine 1. Pädev asutus korraldab muu loetellu kantud taudi kui A-kategooria taudi või esilekerkiva taudi kahtluse korral uurimise, et selle taudi esinemine kinnitada või välistada, kui: a) on vaja kindlaks määrata liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tervisestaatus või b) on vaja koguda vajalikku teavet taudi esinemise kohta, et: i) rakendada meetmeid loomade või inimeste tervise kaitseks; ii) rakendada loomatervisenõudeid loomade või toodete veol või iii) täita liidu seireprogrammiga kehtestatud nõudeid. 2. Pädev asutus kinnitab lõikes 1 osutatud taudi puhangu, kui ta on klassifitseerinud looma või loomarühma artikli 9 lõike 2 kohaselt kinnitatud taudijuhuks.

Artikkel 9 Taudijuhu määratlused 1. Pädev asutus klassifitseerib looma või loomarühma loetellu kantud või esilekerkiva taudi kahtlustatavaks taudijuhuks, kui: a) kliiniliste, surmajärgsete või laboriuuringute tulemusel järeldatakse, et kliinilised tunnused, surmajärgsed kahjustused või histoloogilised leiud viitavad sellele taudile; b) diagnostikameetodiga saadud tulemused viitavad taudi tõenäolisele esinemisele loomade või loomarühma valimis või c) tuvastatud on epidemioloogiline seos kinnitatud taudijuhuga. 2. Pädev asutus klassifitseerib looma või loomarühma loetellu kantud või esilekerkiva taudi kinnitatud taudijuhuks, kui: a) loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved; b) taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud loomalt või loomade rühmalt võetud proovis on tuvastatud antigeen või tauditekitajale omane nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või c) taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud loomalt või loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest. 3. Kahtlustatava taudijuhu ja kinnitatud taudijuhu taudipõhised määratlused on maismaaloomade puhul sätestatud I lisas ja veeloomade puhul VI lisa II osa 1.–6. peatüki 5. jao punktis 3. 4. Lõikega 3 ette nähtud taudipõhiste määratluste puudumise korral kohaldatakse loetellu kantud taudide, ja kui see on asjakohane, esilekerkivate taudide kahtlustatavate ja kinnitatud taudijuhtude määratluste suhtes lõigetes 1 ja 2 sätestatud kriteeriume.

3. jagu

Liidu seireprogramm

Artikkel 10 Liidu seireprogrammide kriteeriumid ja sisu 1. E-kategooria taudi suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 28 kohast liidu seireprogrammi, kui see vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele: a) see ohustab eriti suurel määral loomade ja võimalik, et inimeste tervist kogu liidu territooriumil ning sellel võivad olla tõsised majanduslikud tagajärjed põllumajandustootjatele ja majandusele laiemalt; b) selle taudiprofiil võib kergesti muutuda, eriti seoses riskiga inimeste ja loomade tervisele; c) nakatunud metsloomad kujutavad endast tõsist ohtu taudi sissetoomiseks kogu liidu territooriumile või osale sellest; d) väga oluline on saada seire kaudu korrapäraselt ajakohastatud teavet taudi levimise arengu ja tauditekitaja omaduste kohta, et neid riske hinnata ja riskimaandamismeetmeid vastavalt kohandada. 2. Pädev asutus rakendab asjaomase taudi suhtes liidu seireprogramme vastavalt II lisas sätestatud sisule.

Artikkel 11 Liidu seireprogrammide esitamisel ja nende kohta aru andmisel lisatav teave 1. Pädev asutus lisab liidu seireprogrammi esitades vähemalt järgmise teabe: a) taudi epidemioloogilise olukorra kirjeldus enne programmi rakendamise alguskuupäeva ja andmed taudi epidemioloogilise kulu kohta; b) programmi sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ning sellega hõlmatud epidemioloogilised üksused ja tsoonid; c) pädeva asutuse organisatsiooniline korraldus, järelevalve programmi rakendamise üle, programmi rakendamisel kohaldatav ametlik kontroll ja kõikide asjassepuutuvate ettevõtjate, loomatervisespetsialistide, veterinaararstide, loomaterviselaborite ja muude asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute roll; d) programmiga hõlmatud geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus ja piiritlus; e) programmi edu näitajad; f) kasutatavad diagnostikameetodid, analüüsitavate proovide arv, uuringute sagedus ja proovivõtuviisid; g) riskitegurid, mida tuleb riskipõhise sihipärase seire korraldamisel arvesse võtta. 2. Pädev asutus lisab liidu seireprogrammi kohta aru andes sellesse aruandesse vähemalt järgmise teabe: a) rakendatud meetmete kirjeldus ning lõike 1 punktis b ja punktides d–f osutatud teabe põhjal saadud tulemused ning b) taudi epidemioloogilise kulu järelkontrolli tulemused kahtlustatava või kinnitatud taudijuhu korral.

2. PEATÜKK

Maismaaloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammid

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 12 Tauditõrjestrateegia maismaaloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimiseks 1. Pädev asutus tugineb maismaaloomade B-kategooria taudi kohustusliku likvideerimisprogrammi või C-kategooria taudi vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab iga taudi puhul järgmist: a) likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium ja loomapopulatsioon, nagu on ette nähtud artikli 13 lõikega 1; b) likvideerimisprogrammi kestus, nagu on ette nähtud artikliga 15, sealhulgas selle lõpp- ja vahe-eesmärgid, nagu on ette nähtud artikliga 14, ning c) taudipõhised nõuded, mis on sätestatud: i) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul artiklites 16–31; ii) marutaudiviiruse nakkuse puhul artiklites 32–36; iii) lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul artiklites 37–45. 2. Pädev asutus võib lisada likvideerimisprogrammi oma ühisel maismaa- või rannikupiiril muude liikmesriikide või kolmandate riikidega rakendatavad koordineeritud meetmed, tagamaks et programmi eesmärgid saavutatakse ja tulemused jäävad kestma. Kui sellist koordineerimist ei ole kehtestatud, lisab pädev asutus võimaluse korral likvideerimisprogrammi tõhusad riskimaandamismeetmed, sealhulgas tõhusam seire.

Artikkel 13 Territoriaalne kohaldamisala ja loomapopulatsioonid 1. Pädev asutus määrab kindlaks likvideerimisprogrammi kohaldamisala, sealhulgas: a) hõlmatud territooriumi ning b) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni ja vajaduse korral täiendavad loomapopulatsioonid. 2. Likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium, millele on osutatud lõike 1 punktis a, on: a) kogu liikmesriigi territoorium või b) üks või mitu tsooni, tingimusel et iga tsoon vastab vähemalt 2 000 km2 suurusele haldusüksusele või selle suurusega haldusüksuste rühmale ja hõlmab vähemalt üht määruse (EL) 2016/429 artikli 21 kohaselt kehtestatud piirkonda. 3. Erandina lõikest 2 võib pädev asutus määrata kindlaks alla 2 000 km2 suurused tsoonid, võttes arvesse: a) miinimumpindala, mis ei ole märkimisväärselt väiksem kui 2 000 km2, või b) taudiprofiili puhul asjakohaste looduslike tõkete olemasolu.

Artikkel 14 Lõpp- ja vahe-eesmärgid 1. Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed lõppeesmärgid, mis hõlmavad kõiki artiklis 72 sätestatud taudipõhiseid nõudeid taudivaba staatuse andmiseks. 2. Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed ühe- või mitmeaastased vahe-eesmärgid, et kajastada lõpp-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Need vahe-eesmärgid hõlmavad: a) kõiki lõikes 1 osutatud taudipõhiseid nõudeid ning b) vajaduse korral lisanõudeid, mida taudivaba staatuse andmise kriteeriumid ei hõlma, et hinnata likvideerimisel tehtud edusamme.

Artikkel 15 Kohaldamisaeg 1. Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kohaldamisaja, võttes arvesse algset olukorda ja artikli 14 lõikes 2 osutatud vahe-eesmärke. 2. C-kategooria taudi puhul ei ületa likvideerimisprogrammi kohaldamisaeg kuut aastat alates kuupäevast, mil komisjon selle määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõike 3 kohaselt esmaselt heaks kiitis. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon liikmesriikide taotlusel pikendada likvideerimisprogrammi kohaldamisaega veel kuue aasta võrra.

2. jagu

Nõuded likvideerimisprogrammidele, mis põhinevad ettevõtte tasandil taudivaba staatuse andmisel

Artikkel 16 Tauditõrjestrateegia, mis põhineb ettevõtte tasandil antud taudivabal staatusel 1. Pädev asutus koostab likvideerimisprogrammi tauditõrjestrateegia ettevõtetes peetava sihtrühma kuuluvate loomapopulatsiooni suhtes järgmiste maismaaloomataudide puhul: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus; c) veiste enzootiline leukoos; d) veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit; e) Aujeszky haiguse viiruse nakkus; f) veiste viirusdiarröa. 2. Lõikes 1 osutatud likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegiad põhinevad: a) artiklites 18–31 sätestatud taudipõhiste meetmete rakendamisel, kuni kõik asjaomased ettevõtted saavutavad taudivaba staatuse; b) kõikidele asjaomastele ettevõtetele taudivaba staatuse andmisel, selle peatamisel ja tühistamisel pädeva asutuse poolt; c) bioturva- ja muude riskimaandamismeetmete rakendamisel; d) vaktsineerimisprogrammide vabatahtlikul rakendamisel.

Artikkel 17 Teatavate taudide likvideerimisprogrammidega hõlmatud sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid ja täiendavad loomapopulatsioonid 1. Pädev asutus kohaldab kohustuslikku likvideerimisprogrammi järgmiste sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide suhtes: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul peetavate veiste, peetavate lammaste ja peetavate kitsede suhtes; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul peetavate veiste suhtes. 2. Pädev asutus kohaldab vabatahtlikku likvideerimisprogrammi järgmiste sihtrühma kuuluvate loomasihtpopulatsioonide suhtes: a) veiste enzootiline leukoosi puhul peetavate veiste suhtes; b) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul peetavate veiste suhtes; c) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul peetavate sigade suhtes; d) veiste viirusdiarröa puhul peetavate veiste suhtes. 3. Pädev asutus lisab sihtpopulatsiooni täiendavad loomapopulatsioonid, kui ta leiab, et sellised loomad ohustavad märkimisväärselt lõikes 1 või 2 osutatud loomade tervislikku seisundit.

Artikkel 18 Ettevõtjate kohustused seoses teatavate taudide likvideerimisprogrammidega 1. Nende ettevõtete, välja arvatud tapamajade käitajad, kus peetakse artiklis 17 osutatud sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide loomi, peavad ettevõtete taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks järgima järgmisi üld- ja taudipõhiseid nõudeid: a) üldnõuded: i) sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide ja täiendavate loomapopulatsioonide seire asjaomase taudi avastamiseks, nagu pädev asutus on artikli 3 lõike 1 kohaselt nõudnud; ii) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo korral selle tagamine, et ettevõtete tervisestaatust ei seata ohtu sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade või täiendavate loomapopulatsioonide loomade või nende toodete veo või sissetoomisega ettevõtetesse; iii) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni peetavate loomade vaktsineerimine asjaomase taudi vastu; iv) tauditõrjemeetmed taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral; v) lisameetmed, mida pädev asutus peab vajalikuks, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata loomade eraldamist vastavalt nende tervislikule seisundile füüsiliste kaitsemeetmete ja ohjamismeetmete abil; b) taudipõhised nõuded, mis on sätestatud: i) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatükis; ii) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatükis; iii) veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatükis; iv) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatükis; v) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatükis; vi) veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatükis. 2. Nende tapamajade käitajad, kus peetakse ja tapetakse artiklis 17 osutatud sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide loomi, järgivad lõikes 1 punkti a alapunktides i, iv ja v sätestatud üldnõudeid.

Artikkel 19 Ettevõtetele taudivaba staatuse andmisega seotud erand Erandina artiklist 18 ja tingimusel, et asjaomased sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid vastavad artikli 18 lõike 1 punktis a sätestatud üldnõuetele, võib pädev asutus otsustada, et artikli 18 lõikes 1 sätestatud ettevõtjate kohustusi taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks ei kohaldata järgmiste ettevõtete käitajate suhtes: a) kinnised ettevõtted; b) ettevõtted, kus loomi peetakse ainult kogumiseks; c) ettevõtted, kus loomi peetakse üksnes loomade etteasteteks; d) rändtsirkused.

Artikkel 20 Pädeva asutuse kohustus anda, peatada ja tühistada taudivaba staatus 1. Pädev asutus annab ettevõtte tasandil taudivaba staatuse vastavalt sellele, kas ettevõtte käitajad järgivad artiklis 18 sätestatud nõudeid või mitte. 2. Pädev asutus peatab või tühistab ettevõtte tasandil antud taudivaba staatuse, kui peatamise või tühistamise tingimused on täidetud. Need tingimused on sätestatud: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 3. ja 4. jaos; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; c) veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; d) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; e) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; f) veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos. 3. Pädev asutus täpsustab: a) uuringute tegemise korra üksikasjad, sealhulgas vajaduse korral artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud taudipõhised nõuded, kui taudivaba staatus peatatakse või tühistatakse, ning b) taudivaba staatuse peatamise maksimaalse kestuse, kui lõikes 2 osutatud tingimusi ei täideta. 4. Pädev asutus võib anda sama ettevõtte eri epidemioloogilistele üksustele eraldi tervisestaatuse, tingimusel et ettevõtte käitaja: a) on esitanud pädevale asutusele kaalumiseks teabe eri epidemioloogiliste üksuste kohta, mis on ettevõttes enne artiklite 21 ja 24 kohast taudikahtlust või selle esinemise kinnitamist eraldi tervisestaatuse saamiseks loodud; b) on loonud pädevale asutusele taotluse korral juurdepääsetava süsteemi loomade ja loomse paljundusmaterjali epidemioloogilistesse üksustesse, neist välja ja nendevahelise veo jälgimiseks ning c) on eraldanud epidemioloogilised üksused füüsiliste ja ohjamismeetmetega ning järgib riskimaandamismeetmeid, mida pädev asutus sel eesmärgil nõuab.

Artikkel 21 Tauditõrjemeetmed teatavate taudide kahtluse korral 1. Pädev asutus teeb asjaomase taudi kahtluse korral uurimise, algatab epidemioloogilise uuringu ja peatab selle ettevõtte taudivaba staatuse, kus taudi esinemist kahtlustatakse, kuni uurimiste ja epidemioloogilise uuringu lõpuni. 2. Lõikes 1 osutatud uurimiste ja epidemioloogilise uuringu tulemuste selgumiseni teeb pädev asutus järgmist: a) keelab asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende viivitamatuks tapmiseks määratud tapamajas; b) kui ta peab seda taudi leviku riski kontrollimiseks vajalikuks, siis: i) annab korralduse taudikahtlased loomad ettevõttes isoleerida, kui see on tehniliselt võimalik; ii) piirab asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist ettevõttesse; iii) piirab asjaomaselt sihtrühma kuuluvalt loomapopulatsioonilt saadud toodete vedu ettevõttest välja või ettevõttesse. 3. Pädev asutus säilitab lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed, kuni taudi esinemine on välistatud või kinnitatud.

Artikkel 22 Tauditõrjemeetmete laiendamine teatavate taudide kahtluse korral 1. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta artiklis 21 sätestatud meetmeid: a) ettevõttes peetavatele asjaomastele täiendavatele loomapopulatsioonidele; b) mis tahes ettevõttele, mis on kahtlustatava taudijuhu ilmnemise kohaks olnud ettevõttega epidemioloogiliselt seotud. 2. Kui taudi esinemist kahtlustatakse metsloomadel, laiendab pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, artiklis 21 sätestatud meetmeid ettevõtetele, mida ähvardab nakatumisrisk.

Artikkel 23 Erandid tauditõrjemeetmetest teatavate taudide kahtluse korral 1. Erandina artikli 21 lõikest 1 võib pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada mitte peatada kogu ettevõtte taudivaba staatust, kui selles on eri epidemioloogilised üksused, nagu on osutatud artikli 20 lõikes 4. 2. Erandina artikli 21 lõike 2 punktist a võib pädev asutus lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, tingimusel et järgitakse järgmisi nõudeid: a) toimub üksnes loomade otsevedu; b) sihtettevõttes peetakse loomi kinnistes rajatistes, nii et nad ei puutu kokku paremas tervislikus seisundis peetavate loomadega või asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomadega. 3. Erandina artikli 21 lõike 2 punktist a võib pädev asutus C-kategooria taudi korral lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu, tingimusel et neid veetakse – vajaduse korral otseveo teel – ettevõttesse, mis asub piirkonnas, mis ei ole taudivaba ega hõlmatud vabatahtliku likvideerimisprogrammiga. 4. Kui pädev asutus kasutab lõikes 2 sätestatud erandit, siis ta: a) peatab nende loomade sihtettevõtte taudivaba staatuse, kelle suhtes erandeid kohaldatakse, kuni artikli 21 lõikes 1 osutatud uurimiste lõpuni; b) keelab kuni artikli 21 lõikes 1 osutatud uurimiste lõpuni loomade veo sellest ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa vedada need otse määratud tapamajja viivitamatuks tapmiseks; c) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse või Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kahtluse korral säilitab punktis b sätestatud keelu pärast uurimise lõppu, kuni kõik loomad, kes veeti ettevõttesse lõikes 2 sätestatud erandi kohaselt, on tapetud. 5. Pädev asutus võib lõigetega 1–3 ette nähtud erandeid kasutada üksnes juhul, kui erandiga hõlmatud loomade päritolu- ja sihtettevõtte käitajad ning vedajad: a) kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, ning b) esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud

Artikkel 24 Teatavate taudide esinemise ametlik kinnitamine ja tauditõrjemeetmed 1. Kui taudijuhtum leiab kinnitust, siis pädev asutus: a) tühistab nakatunud ettevõt(e)te taudivaba staatuse; b) võtab nakatunud ettevõt(e)tes artiklis 25–31 sätestatud meetmeid. 2. Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus piirduda taudivaba staatuse tühistamisel nende epidemioloogiliste üksustega, kus taudijuhtum leidis kinnitust. 3. Kui taud leiab kinnitust metsloomadel, korraldab pädev asutus vajaduse korral artiklis 25 osutatud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised. Kui ta peab seda taudi leviku tõkestamiseks vajalikuks, siis ta: a) annab korralduse võtta sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni ja täiendavaid loomapopulatsioone pidavates ettevõtetes asjakohaseid tauditõrjemeetmeid, nagu on ette nähtud artiklitega 21–25 ja artikliga 30; b) võtab või annab korralduse võtta asjaomase metsloomapopulatsiooni suhtes või selle elupaigas muid proportsionaalseid ja vajalikke ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid.

Artikkel 25 Epidemioloogiline uuring ja muud uurimised teatavate taudide esinemise kinnitamise korral 1. Kui taud leiab kinnitust, siis pädev asutus: a) teeb epidemioloogilise uuringu; b) teeb uurimised ja kohaldab artiklis 21 sätestatud meetmeid kõikides epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes ning c) kohandab seiret tuvastatud riskiteguritega, võttes arvesse epidemioloogilise uuringu järeldusi. 2. Pädev asutus kaalub vajadust teha täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvate metsloomade uurimine, kui epidemioloogilise uuringu käigus ilmnevad epidemioloogilised seosed peetavate ja metsloomade vahel. 3. Pädev asutus teavitab olukorrast niipea kui võimalik: a) asjaomase liikmesriigi ettevõtjaid ja asjassepuutuvaid asutusi epidemioloogilistest seostest kinnitatud taudijuhuga ning b) nende teiste liikmesriikide või kolmandate riikide pädevaid asutusi, keda epidemioloogilised seosed nakatunud ettevõt(e)tega võivad puudutada.

Artikkel 26 Loomade vedu nakatunud ettevõtetesse või sealt välja 1. Pädev asutus keelab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo nakatunud ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende viivitamatuks tapmiseks määratud tapamajas. 2. Kui pädev asutus peab seda taudi leviku vältimiseks vajalikuks, siis ta: a) annab korralduse taudikahtlased ja kinnitatud diagnoosiga loomad ettevõttes isoleerida, kui see on tehniliselt võimalik; b) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu ettevõttes; c) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist ettevõttesse; d) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomadelt saadud toodete vedu nakatunud ettevõttest välja ja nakatunud ettevõttesse. 3. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid täiendavate loomapopulatsioonide loomadele ja neist saadud toodetele, et tõkestada taudi levikut.

Artikkel 27 Uuringute tegemine ja loomade äraviimine nakatunud ettevõtetest 1. Pärast taudi esinemise kinnitamist annab pädev asutus korralduse, et nakatunud ettevõtetes tehtaks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul järgmised uuringud: a) uuringud loomadele, kellele uuringute tegemist peetakse vajalikuks epidemioloogilise uuringu lõpetamiseks; b) uuringud taudivaba staatuse ennistamiseks, nagu on sätestatud: i) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 4. jaos; ii) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 4. jaos; iii) veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 4. jaos; iv) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 4. jaos; v) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 4. jaos; vi) veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 4. jaos, ning c) lisauuringud, mida ta peab vajalikuks, et tagada taudi levitada võivate nakatunud loomade kiire avastamine. 2. Erandina lõike 1 punktist b ei nõuta uuringute tegemist, kui taudivaba staatus ennistatakse vastavalt: i) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 1. jao punktile 2; ii) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; iii) veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; iv) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; v) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; vi) veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 1. jao punktile 2. 3. Pädev asutus annab korralduse, et nakatunud ettevõtetes tapetaks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul kõik loomad, kelle puhul diagnoos leiab kinnitust, ja vajaduse korral need, kes tunnistatakse taudikahtlaseks. 4. Lõikes 3 osutatud loomade tapmine toimub määratud tapamajas ametliku järelevalve all. 5. Pädev asutus võib anda korralduse, et mõned või kõik lõikes 3 osutatud loomad tapmise asemel surmataks ja hävitataks. 6. Pädev asutus laiendab käesolevas artiklis sätestatud meetmeid täiendavate loomapopulatsioonide loomadele, kui seda on vaja taudi likvideerimiseks nakatunud ettevõtetes.

Artikkel 28 Nakatunud ettevõtetest pärit toodete käitlemine 1. Pädev asutuse annab kõikides Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega või Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtetes korralduse et: a) kinnitatud diagnoosiga loomadelt saadud piim kas söödetakse tauditekitaja inaktiveerimiseks pärast töötlemist üksnes sama ettevõtte loomadele või kõrvaldatakse; b) kinnitatud diagnoosiga looma või saastunud materjaliga kokku puutunud sõnnik, põhk, sööt või muu materjal ja aine kogutakse kokku ja kõrvaldatakse niipea kui võimalik või ladustatakse ja töödeldakse pärast asjakohast riskihindamist, et vähendada taudi leviku riski vastuvõetava tasemeni 2. Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse korral annab pädev asutus korralduse, et kõikides nakatunud ettevõtetes kogutaks kokku ja kõrvaldataks kõik looted, surnult sündinud loomad, sünnijärgselt taudi surnud loomad ja platsentad. 3. C-kategooria taudi nakkuse korral annab pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, korralduse võtta lõigetega 1 ja 2 ette nähtud asjakohased meetmed. 4. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, annab ta korralduse teha kindlaks nakatunud ettevõtetest pärit toodete päritolu, need töödelda või kõrvaldada, kui nendega võib kaasneda taudi leviku risk või need võivad kahjustada inimeste tervist.

Artikkel 29 Erandid loomade nakatunud ettevõtetest välja veo piirangust 1. Erandina artikli 26 lõikest 1 võib pädev asutus lubada kliiniliselt tervete loomade, kelle puhul ei ole nakkuse esinemine kinnitust leidnud, vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, tingimusel et on täidetud järgmised nõuded: a) vedu ei ohusta sihtettevõttes olevate või teele jäävate loomade tervislikku seisundit; b) toimub üksnes loomade otsevedu; ning c) sihtettevõttes peetakse loomi kinnistes rajatistes, nii et nad ei puutu kokku paremas tervislikus seisundis peetavate loomadega või asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomadega. 2. Erandina artikli 26 lõikest 1 võib pädev asutus C-kategooria taudi korral lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni kliiniliselt tervete loomade, kelle puhul ei ole nakkuse esinemine kinnitust leidnud, vedu tingimusel, et: a) neid veetakse – vajaduse korral otseveo teel – ettevõttesse, mis asub piirkonnas, mis ei ole taudivaba ega hõlmatud vabatahtliku likvideerimisprogrammiga, ning b) vedu ei ohusta sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide või täiendavate loomapopulatsioonide tervislikku seisundit sihtettevõttes või teel sinna. 3. Kui pädev asutus kasutab lõikes 1 sätestatud erandit, tühistab ta erandiga hõlmatud loomade sihtettevõtte taudivaba staatuse ning: a) annab korralduse, et loomade vedu toimuks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul otse sihtettevõttest määratud tapamajja viivitamatuks tapmiseks, või b) annab C-kategooria taudi puhul korralduse võtta artiklites 26–30 sätestatud tauditõrjemeetmed, kuni ettevõtte taudivaba staatus on taastatud. 4. Pädev asutus võib lõigetega 1 ja 2 ette nähtud erandeid kasutada üksnes juhul, kui erandiga hõlmatud loomade päritolu- ja sihtettevõtte käitajad ning vedajad: a) kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, ning b) esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud

Artikkel 30 Puhastamine ja desinfitseerimine ning muud nakkuse leviku tõkestamise meetmed 1. Pädev asutus annab korralduse, et kõikide nakatunud ettevõtete ja nakatunud ettevõtetest loomi vastuvõtvate ettevõtete käitajad puhastaksid ja desinfitseeriksid või kui see on asjakohane, kõrvaldaksid ohutult: a) kõik ettevõtte osad, mis võivad olla pärast kinnitatud diagnoosiga ja taudikahtlaste loomade äraviimist ja enne taasasustamist saastunud; b) sööda, materjalid, ained, loomakasvatus-, meditsiini- ja tootmisvahendid, mis võivad olla saastunud; c) käitajate ja kontrollkäigu tegijate kasutatud kaitseriietuse ja ohutusvahendid; d) kõik veovahendid, mahutid ja seadmed pärast loomade või toodete vedu nakatunud ettevõtetest; e) loomade laadimisala pärast iga kasutamist. 2. Pädev asutus kiidab heaks puhastamis- ja desinfitseerimisprotokolli. 3. Pädev asutus teeb järelevalvet puhastamise ja desinfitseerimise, või kui see on asjakohane, ohutu kõrvaldamise üle ega ennista ettevõtte taudivaba staatust või ei anna talle taudivaba staatust uuesti enne, kui ta leiab, et puhastamine ja desinfitseerimine, või kui see on asjakohane, ohutu kõrvaldamine on lõpetatud. 4. Pädev asutus võib riskihindamise põhjal käsitada karjamaad saastununa ja keelata selle kasutamise sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist, või kui see on epidemioloogiliselt asjakohane, siis täiendavatest loomapopulatsioonidest paremas tervislikus seisundis peetavate loomade puhul sellise ajavahemiku jooksul, millest piisab, et pidada tauditekitaja püsimajäämise riski väga väikeseks.

Artikkel 31 Riskimaandamismeetmed uuesti nakatumise vältimiseks Enne tauditõrjemeetmete tühistamist või nende tühistamisel annab pädev asutus korralduse võtta proportsionaalseid riskimaandamismeetmeid, et vältida ettevõtte uuesti nakatumist, võttes arvesse asjakohaseid riskitegureid, mida näitavad epidemioloogilise uuringu tulemused. Nende meetmete puhul võetakse arvesse vähemalt: a) tauditekitaja püsimajäämist keskkonnas või metsloomadel ning b) bioturvameetmeid, mida kohandatakse vastavalt ettevõtte spetsiifikale.

3. jagu

Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogramme käsitlevad eeskirjad

Artikkel 32 Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegia 1. Pädev asutus tugineb marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab: a) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vaktsineerimist, mida ta peab asjakohaseks; b) meetmete rakendamist nakatunud loomadega kokkupuutumise riski vähendamiseks; c) taudi leviku ja selle liikmesriigi territooriumile sissetoomise riski kontrollimist. 2. Pädev asutus rakendab likvideerimisprogrammi, võttes arvesse, et: a) see põhineb riskihinnangul, mida vastavalt epidemioloogilise olukorra arengule vajadust mööda ajakohastatakse; b) seda toetavad kõiki asjaomaseid sidusrühmi hõlmavad avalikud teavituskampaaniad; c) seda kooskõlastatakse vajaduse korral asjakohaste asutustega, kes vastutavad rahvatervise, metsloomapopulatsioonide või jahipidamise eest; d) selle ulatus põhineb territoriaalsel riskipõhisel lähenemisviisil. 3. Pädev asutus võib osaleda marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi rakendamises kolmandas riigis või territooriumil, et tõkestada marutaudiviiruse levikut ja sissetoomist oma liikmesriigi territooriumile.

Artikkel 33 Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon 1. Pädev asutus kohaldab marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi järgmise sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni suhtes: peetavad ja metsloomad liikidest, mis kuuluvad sugukondadesse Carnivora, Bovidae, Suidae, Equidae, Cervidae ja Camelidae. 2. Pädev asutus suunab likvideerimisprogrammi meetmed peamiselt rebastele, kes on marutaudiviiruse nakkuse peamine reservuaar. 3. Pädev asutus kohaldab likvideerimisprogrammi meetmeid muude sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide kui rebaste suhtes, kui ta leiab, et sellised loomad kujutavad endast märkimisväärset riski. 4. Pädev asutus võib lisada artiklis 4 osutatud seire puhul asjakohasesse sihtrühma kuuluvasse loomapopulatsiooni seltsi Chiroptera liikidesse kuuluvad metsloomad.

Artikkel 34 Pädeva asutuse kohustused marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames 1. Pädev asutus: a) teeb marutaudiviiruse nakkuse seiret, mille eesmärk on: i) nakkuse varajane avastamine ning ii) nakatunud loomade arvu suundumuse järelkontroll, mis hõlmab – riskipõhise lähenemisviisi kohaselt – surnuna leitud rebaste ja muude metskiskjaliste kogumist ja neile uuringute tegemist; b) rakendab tauditõrjemeetmeid marutaudiviiruse nakkuse kahtluse või selle esinemise kinnitamise korral, nagu on sätestatud artiklites 35 ja 36; c) kohaldab vajaduse korral riskimaandamismeetmeid, et tõkestada marutaudiviiruse nakkuse levikut koerte, kasside ja valgetuhkrute veoga. 2. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, annab ta korralduse: a) vaktsineerida rebased, ja kui see on asjakohane, siis muud artikli 33 lõikes 3 osutatud loomad, ning valvata nende vaktsineerimise tõhususe järele kooskõlas V lisa I osa 1. peatüki 2. jaoga; b) identifitseerida ja registreerida koerad, kassid ja valgetuhkrud; c) kohaldada veopiiranguid nende artikli 33 lõikes 3 osutatud liikidesse kuuluvate asjaomaste peetavate loomade suhtes, keda ei ole V lisa I osa 1. peatüki 1. jao kohaselt marutaudiviiruse nakkuse vastu vaktsineeritud; d) kohaldada artikliga 35 ette nähtud meetmeid, kui loetellu kantud liiki kuuluv loom vigastas arusaadava põhjuseta ja oma tavapärase käitumise vastaselt inimest või looma või kui tema käitumine muutus seletamatult ja sellele järgnes 10 päeva jooksul surm.

Artikkel 35 Tauditõrjemeetmed marutaudiviiruse nakkuse kahtluse korral Kui kahtlustatakse marutaudiviiruse nakkust, siis pädev asutus: a) teeb täiendavaid uuringuid, et taudi esinemine kinnitada või välistada; b) annab korralduse kohaldada asjakohaseid veopiiranguid või surmata taudikahtlased loomad, et kaitsta inimesi ja loomi uuringutulemuste selgumiseni nakatumisriski eest; c) annab korralduse kohaldada riskimaandamismeetmeid, mis on põhjendatud, et vähendada marutaudiviiruse nakkuse inimestele või loomadele edasilevimise riski.

Artikkel 36 Tauditõrjemeetmed marutaudiviiruse nakkuse esinemise kinnitamise korral Kui marutaudiviiruse nakkus leiab kinnitust, võtab pädev asutus meetmeid, et vältida taudi edasilevimist loomadele ja inimestele, milleks ta: a) teeb epidemioloogilise uuringu, mis hõlmab asjaomase marutaudiviiruse tüve identifitseerimist, et teha kindlaks nakkuse tõenäoline allikas ja epidemioloogilised seosed; b) kui ta ei pea vajalikuks lisauuringute tegemist, siis ta välistab marutaudiviiruse nakkuse epidemioloogiliselt seotud loomade puhul, kui i) epidemioloogilise seose tekkest kinnitatud taudijuhuga on möödunud vähemalt kolm kuud ning ii) kõnealustel loomadel ei ole tuvastatud taudi kliinilisi tunnuseid; c) võtab ühe või mitu artiklites 34 ja 35 sätestatud meedet, kui ta peab seda vajalikuks; d) tagab, et kinnitatud diagnoosiga nakatunud metsloomade rümbad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 12 sätestatud eeskirjade kohaselt.

4. jagu

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogramme käsitlevad eeskirjad

Artikkel 37 Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegia 1. Pädev asutus tugineb lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab: a) lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seiret V lisa II osa 1. peatükis sätestatud nõuete kohaselt; b) asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimist, et likvideerida taud korrapäraste vaktsineerimiskampaaniatega, mida rakendatakse pikaajalise strateegia kohaselt, nagu on asjakohane; c) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni veo piiranguid artiklites 43 ja 45 sätestatud nõuete kohaselt; d) riskimaandamismeetmeid, et minimeerida lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse levimist siirutajate kaudu. 2. Pädev asutus rakendab likvideerimisprogrammi, võttes arvesse, et: a) ta avastab ja likvideerib kõik likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumil esinevad serotüübid 1–24; b) likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium on: i) kogu liikmesriigi territoorium või ii) tsoon või tsoonid, mis hõlmavad igast nakatunud ettevõttest vähemalt 150 km raadiusse jäävat territooriumi. 3. Erandina lõike 2 punkti b alapunktist ii võib pädev asutus kohandada likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsooni (tsoone) vastavalt: a) nakatunud ettevõt(e)te geograafilisele olukorrale ja vastavate haldusüksuste piiridele; b) ökoloogilistele ja meteoroloogilistele tingimustele; c) tsooni(de)s esinevate siirutajate arvukusele, tegevusele ja levikule; d) asjaomasele lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübile; e) artikliga 42 ette nähtud epidemioloogilise uuringu tulemustele; f) seire tulemustele.

Artikkel 38 Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid ja täiendavad loomapopulatsioonid 1. Pädev asutus kohaldab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi järgmise sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni suhtes: sugukondade Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae ja Traguilidae liikidesse kuuluvad peetavad loomad. 2. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, kohaldab ta likvideerimisprogrammi järgmiste täiendavate loomapopulatsioonide suhtes: sugukondade Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae ja Traguilidae liikidesse kuuluvad metsloomad.

Artikkel 39 Ettevõtjate kohustused lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames 1. Selliste ettevõtete, välja arvatud tapamajade käitajad, kus peetakse artikli 38 lõikes 1 osutatud sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni: a) täidavad pädeva asutuse kehtestatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade seire nõudeid; b) täidavad pädeva asutuse kehtestatud entomoloogilise seire nõudeid; c) lasevad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad pädeva asutuse korralduste kohaselt vaktsineerida; d) rakendavad taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral pädeva asutuse korralduste kohaselt tauditõrjemeetmeid; e) täidavad pädeva asutuse korralduste kohaselt veonõudeid; f) rakendavad pädeva asutuse poolt vajalikuks peetavaid lisameetmeid, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata peetavate loomade kaitset siirutajate rünnakute eest vastavalt loomade tervislikule seisundile. 2. Nende tapamajade käitajad, kus peetakse ja tapetakse artikli 38 lõikes 1 osutatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi: a) täidavad pädeva asutuse kehtestatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade seire nõudeid; b) rakendavad taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral pädeva asutuse korralduste kohaselt tauditõrjemeetmeid; c) rakendavad pädeva asutuse poolt vajalikuks peetavaid lisameetmeid, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata peetavate loomade kaitset siirutajate rünnakute eest vastavalt loomade tervislikule seisundile.

Artikkel 40 Pädeva asutuse kohustused lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames 1. Pädev asutus teeb artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumil järgmist: a) kaardistab hõlmatud territooriumi geograafiliste üksustena V lisa II osa 1. peatüki 4. jao punkti 1 kohaselt; b) teeb igas geograafilises üksuses V lisa II osa 1. peatükis sätestatud nõuetele vastava lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seiret, nagu on epidemioloogilist olukorda arvesse võttes asjakohane; c) kohaldab taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral artiklites 41 ja 42 sätestatud tauditõrjemeetmeid d) annab veiseid, lambaid või kitsi ja vajaduse korral muid sihtrühma kuuluvaid loomapopulatsioone pidavate ettevõtete käitajatele korralduse oma loomad vaktsineerida ning e) kohaldab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo suhtes artiklites 43 ja 45 sätestatud nõudeid. 2. Erandina lõike 1 punktist d võib pädev asutus otsustada mitte anda ettevõtjatele korraldust oma loomad vaktsineerida, kui ta põhjendab pärast riskihindamist nõuetekohaselt, et muude meetmete rakendamisest piisab taudi likvideerimiseks. 3. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks ja võimalikuks, kehtestab ta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajati vaba piirkonna, nagu on ette nähtud V lisa II osa 5. peatükis. Sel juhul edastab pädev asutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele: a) teabe, mis tõendab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajati vaba perioodi kindlaksmääramise konkreetsete kriteeriumide järgimist; b) asjaomase perioodi algus- ja lõppkuupäeva; c) teabe, mis tõendab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse levimise peatumist piirkonnas, ning d) artiklis 13 sätestatud miinimumnõuetele vastava piirkonna piiritluse.

Artikkel 41 Tauditõrjemeetmed lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse kahtluse korral 1. Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse kahtluse korral teeb pädev asutus uurimise, et taudi esinemine kinnitada või välistada. 2. Lõikes 1 osutatud uurimise tulemuse selgumiseni teeb pädev asutus järgmist: a) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade ja nende paljundusmaterjali vedu ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud nende viivitamatuks tapmiseks; b) annab korralduse võtta asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, kui see on vajalik ja tehniliselt võimalik, et vältida või vähendada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade kokkupuudet siirutajate rünnakutega. 3. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta lõigetega 1 ja 2 ette nähtud meetmeid ettevõtetele, kus sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad puutusid samamoodi kui taudikahtlased loomad kokku nakkusohtlike siirutajatega. 4. Käesolevas artiklis sätestatud meetmed võib tühistada, kui pädev asutus leiab, et need ei ole enam taudi leviku riski piiramiseks vajalikud.

Artikkel 42 Tauditõrjemeetmed lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse esinemise kinnitamise korral 1. Kui lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus leiab kinnitust, siis pädev asutus: a) kinnitab puhangu ja kehtestab vajaduse korral likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsooni või laiendab seda; b) teeb vajaduse korral epidemioloogilise uuringu; c) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud nende viivitamatuks tapmiseks; d) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali vedu ettevõttest, kus neid peetakse; e) annab korralduse võtta asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, kui ta peab seda vajalikuks ja tehniliselt võimalikuks, et vältida või vähendada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade kokkupuudet siirutajate rünnakutega; f) kohaldab artikliga 41 ette nähtud tauditõrjemeetmeid kõikide ettevõtete suhtes, millel on epidemioloogiline seos kinnitatud taudijuhuga, sealhulgas nende suhtes, kes peavad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi, kes puutuvad samamoodi kui kinnitatud diagnoosiga loomad kokku nakkusohtlike siirutajatega. 2. Lisaks lõikes 1 sätestatud meetmetele ja et tõkestada taudi levikut, teeb pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, järgmist: a) annab veiseid, lambaid või kitsi ja vajaduse korral muid sihtrühma kuuluvaid loomapopulatsioone pidavate ettevõtete käitajatele korralduse lasta oma loomad lammaste katarraalse palaviku viiruse asjaomaste serotüüpide vastu vaktsineerida, nagu on ette nähtud artikli 40 lõike 1 punktis d; b) uurib ja jälgib sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni tervislikku seisundit kinnitatud diagnoosiga looma pidava ettevõtte läheduses. 3. Käesolevas artiklis sätestatud meetmed võib tühistada, kui pädev asutus leiab, et need ei ole enam taudi leviku riski piiramiseks vajalikud.

Artikkel 43 Sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni peetavate loomade ja nende paljundusmaterjali vedu lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud liikmesriikidesse või tsoonidesse 1. Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile üksnes juhul, kui nad vastavad vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–4 sätestatud nõudele. 2. Erandina lõikest 1 võib pädev asutus sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile lubada ka juhul, kui: a) ta on hinnanud sissetoomisega kaasnevat riski sihtkoha lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega seotud tervisestaatusele, võttes arvesse võimalikke riskimaandamismeetmeid, mida ta võib sihtkohas võtta; b) ta keelab nende loomade veo teise liikmesriiki: i) 60 päevaks pärast nende sissetoomist või ii) seni, kuni proovidega, mida ei ole kogutud varem kui 14 päeva pärast sissetoomist, on tehtud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 suhtes ja selle tulemused on olnud negatiivsed; c) ta kohandab seiret vajaduse korral V lisa II osa 1. peatüki 4. jao punkti 6 kohaselt ning d) loomad vastavad ükskõik millisele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 sätestatud nõudele. 3. Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali sissetoomist artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile üksnes juhul, kui see vastab vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 2. jao punktides 1–3 sätestatud nõudele. 4. Erandina lõikest 3 võib pädev asutus lubada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali sissetoomist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile ka juhul, kui: a) ta on hinnanud sissetoomisega kaasnevat riski sihtkoha lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega seotud tervisestaatusele, võttes arvesse võimalikke riskimaandamismeetmeid, mida ta võib sihtkohas võtta; b) ta keelab selle loomse paljundusmaterjali veo teise liikmesriiki ning c) loomne paljundusmaterjal vastab V lisa II osa 2. peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud nõuetele. 5. Kui loomi või loomset paljundusmaterjali vastu võttev pädev asutus kasutab lõikega 2 või 4 ette nähtud erandit, siis ta: a) teavitab sellest niipea kui võimalik komisjoni; b) võtab asjaomase erandi nõuetele vastavad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või nende paljundusmaterjali vastu olenemata loomade või loomse paljundusmaterjali päritoluliikmesriigist või -tsoonist. 6. Kui loomi või loomset paljundusmaterjali vastu võttev pädev asutus lõikega 2 või 4 ette nähtud erandeid enam ei kasuta, teavitab ta sellest niipea kui võimalik komisjoni.

Artikkel 44 Siirutajate eest kaitstud ettevõte 1. Ettevõtja taotlusel võib pädev asutus anda V lisa II osa 3. peatükis sätestatud kriteeriumidele vastavatele ettevõtetele või rajatistele „siirutajate eest kaitstud ettevõtte“ staatuse. 2. Pädev asutus kontrollib meetmete tõhusust asjakohase sagedusega, kuid vähemalt nõutava kaitseperioodi alguses, kestel ja lõpus, kasutades ettevõtte sees siirutajalõksu. 3. Pädev asutus tühistab siirutajate eest kaitstud ettevõtte staatuse viivitamata, kui lõikes 1 osutatud tingimused ei ole enam täidetud.

Artikkel 45 Loomade vedu läbi lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud liikmesriikide või tsoonide 1. Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu läbi artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumi üksnes juhul, kui: a) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad vastavad vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 sätestatud nõudele või b) veovahendid, millele loomad laaditakse, on siirutajate rünnakute eest kaitstud ja sõit ei hõlma loomade mahalaadimist rohkem kui üheks päevaks või loomad laaditakse rohkem kui üheks päevaks maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes või siirutajavabal ajal. 2. Erandina lõikest 1 võib pädev asutus lubada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu läbi lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumi ka juhul, kui on täidetud artikli 43 lõike 2 punktides a, c ja d sätestatud nõuded.

3. PEATÜKK

Veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammid

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 46 Tauditõrjestrateegia veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimiseks 1. Pädev asutus tugineb veeloomade B-kategooria taudi kohustusliku likvideerimisprogrammi või C-kategooria taudi vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab iga taudi puhul järgmist: a) taudivaba staatuse andmise ja säilitamise tingimuste täitmiseks vajalike seirenõuete liik, võttes arvesse artikli 3 lõike 2 punkti b alapunkti ii; b) likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium ja loomapopulatsioon, nagu on ette nähtud artiklitega 47 ja 51; c) likvideerimisprogrammi kestus, nagu on ette nähtud artikliga 49, sealhulgas selle lõpp- ja vahe-eesmärgid, nagu on ette nähtud artikliga 48; d) artiklites 55–65 sätestatud taudipõhised ennetus- ja tõrjemeetmed. 2. Pädev asutus võib lisada likvideerimisprogrammi oma ühisel maismaa- või rannikupiiril muude liikmesriikide või kolmandate riikideg