ET Euroopa Liidu Teataja L 146/17

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/969,

8. juuni 2017,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) 13. mail 2016 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) subsiidiumivastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „vaatlusalune riik“) pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoode impordiga liitu. Algatamise aluseks oli nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (2) artikkel 10. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (3).

(2) Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. märtsil 2016 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) nende liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 90 % liidu teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete (edaspidi „HRF“) kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju ohu kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

(3) Enne subsiidiumivastase menetluse algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele, (4) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Hiina valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis toimusid 11. mail 2016. Konsulteerimise käigus võeti nõuetekohaselt arvesse Hiina valitsuse märkuseid. Vastastikku kooskõlastatud lahenduseni siiski ei jõutud.

(4) Mõni kuu enne selle uurimise algatamist oli komisjon 13. veebruaril 2016 (5) algatanud dumpinguvastase uurimise Hiina RVst pärineva sama toote impordi suhtes (edaspidi „paralleelne dumpinguvastane uurimine“).

(5) Vahetult pärast selle uurimise algatamist algatas komisjon 7. juulil 2016 (6) dumpinguvastase uurimise ka Brasiiliast, Iraanist, Venemaalt, Serbiast ja Ukrainast pärineva sama toote impordi kohta.

(6) 5. aprillil 2017 kehtestas komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina RVst pärineva sama toote impordi kohta (7) (edaspidi „dumpinguvastane määrus“). Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus läbiviidud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on sarnased, kuna liidu tootmisharu määratlus, tüüpilised liidu tootjad ning uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad. Neid on ajakohastatud ja täiendatud, et võtta arvesse kõiki faktilisi asjaolusid, mis selgusid selle uurimise käigus.

1.1.1. Algatamisjärgsed märkused

(7) Hiina valitsus väitis, et dumpinguvastase kaebuse esitamine viiest riigist pärit samasuguse toote vastu olulise kahju tekitamise alusel vähem kui kahe kuue jooksul sellest, kui esitati käesolev kaebus, mille aluseks on kahju oht, tekitab tõsiseid küsimusi selle kohta, kas selle subsiidiumivastase uurimise algatamine oli vajalik.

(8) Komisjon märkis, et subsiidiumivastane menetlus seoses Hiina RVst ja dumpinguvastane menetlus seoses viiest muust riigist pärit samasuguse tootega on kaks eraldiseisvat uurimist, mida tuleb hinnata nende endi sisu põhjal. Esiteks on kaks uurimist erineva uurimisperioodiga – need kattuvad vaid osaliselt (2015. aasta teine pool). Teiseks oli subsiidiumivastase kaebuse aluseks kahju oht liidu tootmisharule, samas kui järgnenud dumpinguvastase kaebuse aluseks oli kahju tekitamine liidu tootmisharule. Selle kohta teatas komisjon, et dumping ja kahju on määratud asjaomaste õigussätetega määratletud uurimisperioodi alusel ja sellest teatati mõlema menetluse algatamisteates. Ilma et see piiraks käimasoleva dumpinguvastase uurimise tulemusi ülejäänud viie riigi suhtes, nähtub ka põhjendustest 549 – 551, et algatamise ajal kättesaadavaid piisavaid tõendeid ei ole uurimise käigus leitud tõenditega ümber lükatud.

(9) Seetõttu lükkas komisjon selle väite kui alusetu tagasi.

(10) Hiina valitsus väitis ka seda, et uurimine tuleks lõpetada, kuna kaebus ei vasta Maailma Kaubandusorganisatsiooni subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigete 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõike 2 tõendamiskohustuse nõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos.

(11) Kaebuses esitatud tõendid hõlmasid teavet, mis oli kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav. Selles piisas, et algatamise etapis näidata, et väidetavad subsiidiumid olid tasakaalustatavad nende olemasolu, hulga ja laadi osas. Kaebus sisaldas ka piisavalt tõendeid, et subsideeritud impordist tuleneb kahju oht liidu tootmisharule. Kaebus on 166 lehel, mille 117 lisas kirjeldatakse tõendeid. Kuna Hiina valitsus viitas puudustele kaebuse täpsuse ja piisavuse osas, siis uuris komisjon uurimise käigus neid tõendeid, kuid ei tuvastanud põhjuseid, miks uurimise algatamisel peaks välistama esmapilgul usutavad tõendid subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta.

(12) Hiina valitsus kordas pärast avalikustamist oma väidet, kuid ei esitanud täiendavaid põhjendusi. Seega jäi komisjon oma seisukohale, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses.

1.2. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(13) Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“ või „IP“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „vaatlusalune periood“), samuti asjakohaseid arenguid pärast uurimisperioodi.

1.3. Huvitatud isikud

(14) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajaid, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Hiina valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

(15) Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.4. Väljavõtteline uuring

(16) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

1.4.1. Liidu tootjad

(17) Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b moodustas komisjon valimi, võttes aluseks suurimad tüüpilised tootmis- ja müügimahud, mida oli ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida. Valim on tüüpiline ka geograafilise ulatuse osas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi, kuid ühtki märkust ei laekunud.

(18) Seetõttu koosnes lõplik valim kuuest liidu tootjast, kes asuvad viies liikmesriigis. See moodustab üle 45 % liidu tootmisest.

1.4.2. Importijad

(19) Komisjon palus sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teave, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim.

(20) Üks sõltumatu importija andis endast teada ning talle saadeti importijate küsimustik.

(21) Hoolimata sellest, et komisjon võttis sõltumatu importijaga ühendust asjakohase teabe kogumiseks, vastas importija küsimustikule üksnes osaliselt.

1.4.3. Eksportivad tootjad

(22) Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina RV ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

(23) Nõutud teabe esitasid vaatlusaluse riigi üheksa eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontserni, kes nõustusid kuuluma valimisse. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b moodustas komisjon valimi neljast eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida: — Benxi Beiying Iron & Steel Group, Hiina — Hesteel Group, Hiina — Jiangsu Shagang Group, Hiina — Shougang Group, Hiina.

(24) Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid esindasid 68 % liitu imporditud vaatlusalusest tootest.

(25) Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina valitsusega. Märkusi väljapakutud valimi kohta saadi kaebuse esitajalt ja kahelt eksportivalt tootjalt, kellest üks oli valimisse kaasatud, teine mitte.

(26) Kaebuse esitaja väitis, et väljapakutud valim ei kajasta uurimisalust Hiina kuumvaltsitud lehttoodete tootmisharu. Nimelt väitis kaebuse esitaja, et komisjoni valim ei peaks põhinema mitte üksnes ekspordimahtudel, vaid arvestada tuleks ka kõiki erinevaid kaebuses välja toodud subsiidiumeid. Seoses sellega leidis kaebuse esitaja, et kaks valimisse kaasatud äriühingut ei ole tasakaalustatava subsiidiumi tüüpilised saajad.

(27) Komisjon märkis, et valimi moodustamisel lähtuti alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktist b. Vastavalt sellele sättele lähtub komisjon valimi moodustamisel suurimast tüüpilisest mahust, mis liitu eksporditakse. Asjaolu, et mingi äriühing ei ole abikõlblik teatavat tüüpi subsiidiumi saamise suhtes, ei muuda valimit mittetüüpiliseks, kuna valimi eesmärk ei ole esindada kogu kuumvaltsitud lehttoodete tootmisharu Hiina RVs seoses kõlblikkusega kõigi väidetavate subsiidiumide tüüpide suhtes. Valimisse kaasatud neli eksportivate tootjate kontserni on tüüpilised kaebuses väidetud subsiidiumideks kõlblikkuse osas, nagu komisjon on seda analüüsinud teates, mis on saadav toimikus, mis on kättesaadav mittekonfidentsiaalses toimikus. Seega leidis komisjon, et moodustatud valim on korrektne alus väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse uurimiseks ning vastab alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b.

(28) Pärast avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon oleks pidanud alusmääruse artikli 27 lõike 1 punkt b asemel kasutama alusmääruse artikli 27 lõike 1 punkti a, kuna see oleks võimaldanud paremini kajastada kasutatavaid subsiidiumikavasid. Nagu on selgitatud eelmises põhjenduses leidis komisjon, et neli valimisse kaasatud koostööd tegevat eksportivate tootjate kontserni on tüüpilised mitte ainult mahtude poolest, vaid ka seoses nende kõlblikkusega kaebuses väidetavate subsiidiumidega ning seoses algatamisteate kohaselt uuritavate subsideerimistavadega. Seega lükati see väide tagasi.

(29) Esimene valimisse kaasatud eksportiv tootja päris, mis põhjustel kalduti kõrvale valimist, mis pakuti välja paralleelses dumpinguvastases uurimises. Komisjon märkis, et dumpinguvastase uurimise ja subsiidiumivastase uurimise puhul on tegemist kahe erineva uurimisega, millel on erinevad eesmärgid. Dumpinguvastases uurimises määrab komisjon kindlaks, kas tegemist on dumpinguga (ehk objektiivse diskrimineeriva hinnapoliitikaga), st kas tegemist on binaarse küsimusega. Ilmnenud dumpingu tulemused saab valimist laiendada kõigile muudele äriühingutele. Subsiidiumivastases uurimises määrab komisjon kindlaks subsiidiumi summa iga eksporditud vaatlusaluse toote ühiku kohta. Tasakaalustada saab ainult neid subsiidiumeid, mida leitakse valimisse kaasatud äriühingutes. Uurimise tõhususe ja liidu tootmisharu kaitsmise tagamiseks leidis komisjon, et subsiidiumivastases uurimises on asjakohane hõlmata suurem ekspordimaht kui dumpinguvastses uurimises, et tagada valimi tüüpilisus kaebuses ja algatamisteates nimetatud väidetavateks subsiidiumideks kõlblikkuse suhtes. Subsiidiumivastase uurimise laiendatud valim hõlmab korrektselt kaebuses väidetud subsiidiumideks kõlblikkust. Paralleelse dumpinguvastase uurimise valimisse lisati kolm neljast valimisse kaasatud äriühingust. Täiendava äriühingu lisamisel valimisse lähtuti kaalutlusest, et tegemist on mahtude mõttes suuruselt järgmise äriühinguga ning see tagab valimi tüüpilisuse kaebuses väidetud subsiidiumideks kõlblikkuse poolest.

(30) Teine, valimisse kaasamata eksportiv tootja palus end valimisse kaasata või ennast eraldi uurida, väites, et moodustatud valim ei esinda tema eripära õiglaselt. Esitatud väidetes viidati kiirlõiketerase tööriistaterase tootmisele ja ekspordile, sest tootja väitel on neil materjalidel teistsugused tooteomadused ja erinev hinnakujundus. Valimi moodustamisel kasutatud kriteerium on vaatlusaluse toote suurim representatiivne ekspordimaht. End valimisse lisada palunud eksportival tootjal on vaatlusaluse toote ekspordimaht siiski oluliselt väiksem kui väljapakutud äriühingutel. Seetõttu ei olnud teda valimisse lisada võimalik ja tema taotlus lükati seega tagasi. Igal juhul otsustas komisjon järgnevalt jätta kiirlõiketerase ja tööriistaterase vaatlusaluse toote määratlusest välja, jättes seega äriühingu kogu toodangu uurimisest välja. Seetõttu ei loetud äriühingut enam vaatlusalust toodet eksportivaks tootjaks ja tema taotlus eraldi uurimiseks muutus vastuvõetamatuks, kuna ta ei olnud enam huvitatud isik.

(31) Seega vastab väljapakutud valim alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b. Seetõttu otsustas komisjon säilitada kavandatud väljapakutud valimi kui lõpliku valimi.

1.5. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

(32) Küsimustik saadeti Hiina valitsusele. See sisaldas eriküsimustikke Hiina arengupangale, Hiina põllumajandusarengu pangale, Hiina ekspordi-impordipangale (edaspidi „EXIM“), Hiina põllumajanduspangale, Bank of Chinale (edaspidi „BOC“), Hiina ehituspangale (edaspidi „CCB“), ja Hiina tööstus- ja kommertspangale (edaspidi „ICBC“). Kaebuses oli nendele pankadele konkreetselt viidatud kui avaliku sektori asutustele või asutustele, kes on määratud ja volitatud subsiidiume andma. Lisaks paluti Hiina valitsusel rahandusasutuste eriküsimustik edastada muudele rahandusasutustele, mis on täielikult või osaliselt Hiina valitsuse omandis (edaspidi „riigiosalusega pangad“). Hiina valitsuse küsimustik sisaldas veel eriküsimustikke rauamaagi, koksi ja koksisöe tootjatele, mis kuuluvad täielikult või osaliselt riigile (edaspidi „riigiosalusega ettevõtted“). Küsimustikud saadeti ka neljale valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, valimisse kaasatud liidu tootjatele ning kõikidele seotud importijatele, sõltumatule importijale ja kahele kasutajale, kes olid endast teada andnud.

(33) Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustikule vastused. Need sisaldasid EXIMi, Hiina põllumajanduspanga, BOC, CCB ja ICBC vastuseid eriküsimustikule. Komisjon sai samuti küsimustikule vastused neljalt valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernilt, valimisse kaasatud liidu tootjatelt, sõltumatult importijalt ja ühelt kasutajalt.

(34) Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ohu ja liidu huvi kindlakstegemiseks. Hiina kaubandusministeeriumi valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka muude asjaomaste ministeeriumide ametnikud. Lisaks osalesid kontrollkäigul järgmiste rahandusasutuste esindajad: — Hiina ekspordi-impordipank, Peking, Hiina; — Hiina tööstus- ja kommertspank, Peking, Hiina; — Hiina ehituspank, Peking, Hiina; — Hiina põllumajanduspank, Peking, Hiina; — Bank of China, Peking, Hiina;

(35) Lisaks teostati järgmiste äriühingute valdustesse alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud. 1) Valimisse kaasatud liidu tootjad — ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Saksamaa; — Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Madalmaad; — Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Lõuna-Wales, Ühendkuningriik; — ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Prantsusmaa; — ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Prantsusmaa; — ArcelorMittal España SA, Gozón, Hispaania. 2) Valimisse kaasatud Hiina RV tootjad a) Benxi Iron & Steel Group: — Benxi Iron & Steel (Group) Co., Ltd, Benxi, Hiina RV; — Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Hiina RV; — Benxi Beiying Iron & Steel (Group) Co., Ltd., Benxi, Hiina RV; — Benxi Iron & Steel (Group) Mining Industry Co., Ltd., Benxi, Hiina RV; — Benxi Iron & Steel (Group) International Trading Co., Ltd., Benxi, Hiina RV; — Liaoning Henderson Assets Operating & Management Co., Ltd., Benxi, Hiina RV. b) Jiangsu Shagang Group: — Jiangsu Shagang Group Co., Ltd., Zhangjiagang City, Hiina RV, — Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd., Zhangjiagang City, Hiina RV; — Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Zhangjiagang City, Hiina RV; — Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang City, Hiina RV; — Zhangjiagang Hongchang Pellets Co., Ltd., Zhangjiagang City, Hiina RV; — Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Hiina RV. c) Hesteel Group: — Hesteel Group Co., Ltd., Shijiazhuang and Beijing, Hiina RV; — Hesteel Co., Ltd., Shijiazhuang, Hiina RV; — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hiina RV; — Tangshan Branch, Tangshan City, Hiina RV; — Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hiina RV; — Hebei Iron & Steel Group Mining Co., Ltd, Tangshan, Hiina RV; — Hesteel Group International Trade Corporation, Beijing, Hiina RV; — Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hiina RV. d) Shougang Group: — Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd., Caofeidian, Hiina RV; — Tangshan Shougang Jingtang Xishan Coking Co. Ltd., Caofeidian, Hiina RV; — Shougang Qian'an Iron and Steel, Beijing Shougang Co. Ltd. haru, Qian'an, Hiina RV; — Qian'an Coal Chemical Company, Qian'an, Hiina RV; — Shougang Mining Co.Ltd., Shougang Corporationi haru, Qian'an, Hiina RV; — Beijing Shougang Co. Ltd., Peking, Hiina RV; — China Shougang International Trade & Engineering Corporation, Peking, Hiina RV; — Shougang Holding Trade Hongkong Limited, Hongkong; — Shougang Corporation Beijing, Hiina RV. 3) Kasutajad — Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Itaalia.

1.6. Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine

(36) 13. veebruaril 2017 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid, et ajutisi tasakaalustavaid tollimakse ei kehtestata Hiina RVst pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordile.

1.7. Järgnenud menetlus

(37) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist, näidates ära küsimused, mis vajasid täiendavat kontrollimist.

(38) Komisjon teavitas 28. aprillil 2017 kõiki asjaosalisi olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu vaatlusaluse toote liitu suunatud impordile, ja palus kõigil huvitatud isikutel 17 päeva jooksul esitada märkusi. Selliste avalikustamiste kaudu teavitas komisjon huvitatud isikuid ühtlasi kontrollkäikude tulemustest, sealhulgas ka neil puhkudel, kui komisjon oli sunnitud kasutama parimaid kättesaadavaid fakte. Lisaks esitas komisjon 18. mail toimikusse täiendava teatise kõikidele huvitatud isikutele, põhjendades üksikasjalikumalt oma arutluskäiku sooduslaenudega saadud kasu arvutamiseks. Märkused saadi ettenähtud tähtajaga 5 päeva ja neid käsitleti vastavalt.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(39) Kuumvaltsitud lehtterastooteid toodetakse metalli paksust vähendava ja ühtlustava metalli vormimise protsessiga, mille käigus kuum metall suunatakse läbi ühe või mitme kuumvaltsimisrullide paari vahelt ja mille puhul on metalli temperatuur kõrgem selle rekristalliseerumistemperatuurist. Selliseid tooteid võidakse tarnida mitmel kujul: rullidena (õlitatud või mitte, dekapeeritud või dekapeerimata), mõõtulõigatult (lehtedena) või kitsaste ribadena.

(40) Kuumvaltsitud lehtterastoodetel on kaks peamist kasutusotstarvet. Esiteks on need lähtematerjaliks mitmesuguste lisandväärtusega järgmise etapi toodete tootmisel, alustades külmvaltsitud (8) leht- ja kaetud terastoodetest. Teiseks kasutatakse neid tööstusliku lähtematerjalina, mida lõppkasutajad ostavad erinevate kasutusalade jaoks, sh ehitamine (terastorude tootmine), laevaehitus, gaasiballoonid, autod, surveanumad ja energiasektori torujuhtmed.

(41) Üks eksportiv tootja (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) taotles 26. juunil 2016, et konkreetset liiki kuumvaltsitud lehtterastooted, mida tuntakse tööstussektoris tööriistaterase ja kiirlõiketerasena, tuleks välistada toote määratlusest. Ta väitis, et tööriistaterasel ja kiirlõiketerasel on oluliselt teistsugused omadused, hinnad, erinevad tehnilised kirjeldused ja kasutusotstarbed.

(42) Komisjon leidis paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus, et tõesti esineb olulisi füüsikalisi ja keemilisi erinevusi ühelt poolt vaatlusaluse toote muude liikide kui tööriistateras ja kiirlõiketeras ning teiselt poolt tööriistaterase ja kiirlõiketerase vahel. Tööriistaterases ja kiirlõiketerases leidub mitu keemilist elementi, mida ei leidu vaatlusaluses tootes. Samuti on erinevusi tootmisprotsessis, kasutusotstarvetes ja olulistes hinnaerinevustes tööriistaterase ja kiirlõiketerase ning vaatlusaluse toote muude liikide vahel.

(43) Seega välistas komisjon tööriistaterase ja kiirlõiketerase paralleelse dumpinguvastase uurimise tootemääratlusest.

(44) Eespool toodud kaalutlustest lähtuvalt otsustas komisjon tööriistaterase ja kiirlõiketerase välistada ka käesoleva uurimise tootemääratlusest.

(45) Vaatlusalune toode on seega määratletud kui Hiina RVst pärinevad teatavad rauast, legeerimata terasest või legeerterasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sealhulgas mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, plakeerimata, pindamata või muul viisil pindtöötlemata. Vaatlusalune toode ei hõlma: — roostevabast terasest tooteid ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga tooteid; — tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest tooteid; — tooted, mis ei ole rullis, mis on ilma reljeefse mustrita, on üle 10 mm paksusega ja vähemalt 600 mm laiusega ning — tooted, mis ei ole rullis, mis on ilma reljeefse mustrita, on vähemalt 4,75 mm ja kuni 10 mm paksusega ning vähemalt 2 050 mm laiusega. Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 ja 7226 91 99 alla.

2.2. Samasugune toode

(46) Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused põhilised füüsikalised omadused ning ühesugused põhilised kasutusotstarbed: — vaatlusalune toode; — toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul; — toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

(47) Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3. SUBSIDEERIMINE

3.1. Sissejuhatus: valitsuse kavade, projektide ja muude dokumentide esitamine

(48) Enne väidetava subsideerimise analüüsimist konkreetsete subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes (punkt 3.4 ja sellele järgnevad) hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis puudutasid mitut subsiidiumi või subsiidiumikava. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast järgmistel põhjustel.

(49) Hiina RV majandusliku ja sotsiaalse arengu 12. viisaastakukavas (edaspidi: „12. viisaastakukava“) esitatakse Hiina RV valitsuse strateegiline käsitlus tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. Täpsemalt kutsutakse 12. viisaastakukava töötleva tööstuse ümberkujundamist ja uuendamist käsitlevas 9. peatükis üles peamisi olemasolevaid tööstusi ümber kujundama ja uuendama, et suurendada Hiina tööstusliku tuuma konkurentsivõimet. Sellest nähtub, et Hiina valitsus kujundab poliitikat selliselt, et toetada ettevõtjate tehnilist arengut, et suurendada nende konkurentsivõimet turul. Terasetööstus on nende peamiste tööstusharude seas olulisel kohal.

(50) 12. viisaastakukavas peetakse väga oluliseks ka loodusvarade säilitamist ja keskkonda ning ringmajanduse arengut ja vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiaid. Selle kohta on 12. viisaastakukava 9. peatükis öeldud, et terasetööstus peaks tegema edusamme loodusvarade lõimitud kasutamisel, energia kokkuhoidmisel ja heite vähendamisel, ning et Hiina valitsus toetab selliseid keskkonnasõbraliku arenguga seotud pingutusi.

(51) Valitsus on samuti välja andnud terasetööstuse erikava, st terasetööstuse 12. viisaastakukava (edaspidi „terasetööstuse 12. viisaastakukava“). Kõnealuses kavas rõhutatakse, et terasetööstus on rahvamajanduse jaoks tähtis peamine tootmisharu. Perioodil 2011–2015 on Hiina valitsuse prioriteedid terasetööstuse struktuuriline kohandamine, ümberkujundamine ja uuendamine. Seoses terasetööstusega rõhutatakse terasetööstuse 12. viisaastakukava 5. peatükis eelarve-, rahandus-, kaubandus-, energiasäästu-, keskkonnakaitse-, ohutus- ja muude poliitikate ja terasetööstuspoliitika vaheliste seoste tugevdamise tähtsust.

(52) Hiina valitsus väitis, et komisjon ei peaks oma uurimises toetuma 12. viisaastakukavale ja terasetööstuse 12. viisaastakukavale, kuna mõlemad kavad lõppesid 31. detsembril 2015. Seetõttu puudub õiguslik alus subsideerimise jätkamiseks. Komisjon märkis, et nii 12. viisaastakukava kui ka terasetööstuse 12. viisaastakukava hõlmasid uurimisperioodi. Lisaks avaldati 2016. aasta märtsis 13. viisaastakukava, mis hõlmab perioodi 2016–2020. Nagu järgmises põhjenduses selgitatakse, tugineb 13. viisaastakukava eesmärkidele, mida rõhutati 12. viisaastakukavas, ning neid arendatakse edasi. Seega valitseb terasetööstuse arendamise edendamises järjepidevus.

(53) Lisaks rõhutatakse 13. viisaastakukavas tehnoloogilise innovatsiooni rolli Hiina RV majandusarengus ning nn „roheliste“ arengupõhimõtete jätkuvat tähtsust. Vastavalt selle 5. peatükile on üks peamisi arengusuundi traditsioonilise tööstusstruktuuri uuendamise edendamine, nagu see oli ka 12. viisaastakukavas. Seda mõtet on veelgi edasi arendatud 22. peatükis, milles selgitatakse traditsioonilise tööstuse moderniseerimise strateegiat Hiina RVs tehnoloogia kaasajastamise edendamise teel. Selle kohta öeldakse 13. viisaastakukavas, et ettevõtteid toetatakse, et tagada üldine edasiminek sellistes valdkondades nagu tootmistehnoloogiad, tööstusseadmed, keskkonnakaitse ja energiatõhusus. Keskkonnakaitse teemat on veelgi edasi arendatud 44. peatükis. Selle kohaselt viiakse peamistes tootmisharudes ellu puhta tootmise „renoveerimine“ ning 16. tekstikastis viidatakse konkreetselt terasetööstusele.

(54) „Terasetööstuse kohandamise ja parandamise kava (2016–2020)“ (edaspidi „terasetööstuse 13. viisaastakukava“) avaldati 2016. aasta novembris. See põhineb 13. viisaastakukaval. Kavas rõhutatakse, et terasetööstus on Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor, rahvamajanduse nurgakivi (9). Kavas täpsustatakse 13. viisaastakukavas mainitud tehnoloogilise innovatsiooni, struktuurilise kohandamise ja rohelisi põhimõtteid, seotakse neid terasetööstuse konkreetsemate prioriteetidega (vt IV peatükk – Põhiülesanded) ning luuakse seos erinevate maksu- ja finantstoetusega (vt V peatükk – Kaitsemeetmed).

(55) Hiina valitsus väitis ka seda, et kavades antakse üksnes poliitilisi suuniseid ja seega ei ole need kohustuslikud ega siduvad. 12. viisaastakukava sissejuhatuses öeldakse siiski seda, et „Pärast Rahvaesindajate Kogus läbikaalumist ja heakskiitmist on käesolev kava õiguslikult siduv“. 13. viisaastakukava 17. peatükis sedastatakse, et riiklikul arengustrateegial ja -kaval on juhtiv ja piirav roll (10). Ka on terasetööstuse 13. viisaastakukavas sedastatud, et kõik terasetööstuse eest vastutavad kohalikud asutused peavad … selles kavas sätestatud ülesandeid ja poliitilisi meetmeid ellu viima. Äriühingute tasandil öeldakse, et asjaomased ettevõtjad peavad tagama lähenemise selle kava põhieesmärkidele ja prioriteetsetele ülesannetele (11). Seega ei tehta nendes kavades üksnes üldisi julgustavaid avaldusi, vaid need on siduvad. Hiina RV valitsus kordas oma seisukohta pärast lõplike järelduste avalikustamist, kuid ei esitanud täiendavaid tõendeid selle kohta, mille poolest eespool kirjutatut tuleks mõista kui üksnes poliitilist suunist, hoolimata selgest sõnastusest, milles väidetakse vastupidist. Vastupidi, Hiina RV valitsus osundas selles tekstis kasutatud väljendusviisi, mis on küll poliitiline, kuid see ei ole vastuolus järeldustega selliste väidete õiguslikust siduvusest. Komisjon jääb oma seisukoha juurde, et need kavad on õiguslikult siduvad.

(56) Ka järgmistes dokumentides on terasetööstus määratletud kui strateegiline, prioriteetne ja/või soodustatud tootmisharu: a) riiginõukogu otsus nr 40 „Ajutiste meetmete kehtestamise ja rakendamise kohta struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (edaspidi „otsus nr 40“). Otsuses öeldakse, et suuniskataloog struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses, mis on otsuse nr 40 rakendusmeede, on tähtis alus investeerimissuundade juhtimisel. Ühtlasi suunatakse selles Hiina valitsust haldama investeerimisprojekte ning kujundama ja jõustama riigi rahandus-, maksu-, laenu-, maa-, impordi- ja ekspordipoliitikat (12). Nimetatud suuniskataloogi VIII peatükis on terasetööstusele viidatud kui soodustatud tootmisharule. Mis puutub selle õiguslikku laadi, siis märkis komisjon, et otsus nr 40 on riiginõukogu, Hiina RV kõrgeima haldusorgani korraldus. Selles mõttes on otsus teistele avaliku sektori asutustele ja majandustegevuses osalejatele kohustuslik (13). b) Peatükkide III.5 ja VIII kohaselt toetab keskmise tähtajaga ja pikaajaline teaduse ja tehnoloogia riiklik arengukava (2006–2020) põhivaldkondade ja prioriteetsete teemade arengut ning soodustab finants- ja maksutoetuste andmist neile valdkondadele ja prioriteetidele. c) Riikliku arengu- ja reformikomisjoni (edaspidi „NDRC“) korralduses nr 35 (14)„Raua- ja terasetööstuse arendamise poliitika“ (2005) (edaspidi „korraldus nr 35“) mainitakse, et raua- ja terasetööstus on rahvamajanduse jaoks tähtsad peamised tootmisharud. d) Hiina riiginõukogu 2009. aasta märtsis välja antud terasetööstuse kohandamise ja taaselustamise kavas (edaspidi „taaselustamise kava“) algatatakse mitmeid poliitikaid ja toetusmeetmeid, et tuua terasetööstus välja rahvusvahelisest finantskriisist, säilitada majanduskasv ja tagada tootmisharu stabiilne toimimine, kuna seda peetakse rahvamajanduse tugisamba tootmisharuks.

(57) Pärast avalikustamist osundas Hiina RV valitsus, et otsuse nr 40 kohaselt peaksid soodustatud tootmisharud saama krediiditoetust „krediidipõhimõtetest lähtudes“. Hiina RV valitsuse sõnul ei saa järeldada, et kõnealust toetust tuleks anda eelistatud korras. Uurimine on aga näidanud, et ebamäärane mõiste „krediidipõhimõtted“ ei tähenda turupõhist ja kaubanduslikku käitumist, vaid pigem seda, et need krediidipõhimõtted hõlmavad selliseid olulisi üldpoliitilisi kaalutlusi, mis on ülimuslikud krediidiriski hindamise suhtes või võivad tuua kaasa riski hindamise täieliku puudumise. Lisaks kohaldati valimisse kaasatud äriühingute suhtes eelistavat laenupoliitikat, mille puhul krediidiriski nõuetekohast hindamist tegelikult ei tehta, nagu on selgitatud punktis 3.4. Seetõttu lükkas komisjon tagasi Hiina RV valitsuse väite, et terasetööstusele anti laenu turupõhistel ja ärilistel tingimustel ning et krediidipõhimõtted kujutavad endast selliste tingimuste täitmist. Oluline on asjaolu, et vastavalt otsusele nr 40 annavad kõik rahandusasutused laenu soodustatud tööstusharudele, mille hulka kuulub terasetööstus, ja et sellist toetust antakse tegelikult soodustingimustel, arvestamata laenusaaja tegelikku krediidiriski.

(58) Hiina RV valitsus märkis, et riiklikus keskmise tähtajaga ja pikaajaline teaduse ja tehnoloogia arengukavas (2006–2020) ei ole kehtestatud terasetootjate abikõlblikkust väidetavate subsiidiumide puhul. Kõnealuse dokumendi III.5 peatükis on selgelt mainitud terasetööstust seoses prioriteetse teemaga nr 29 „Tsüklilised raua- ja terase valuprotsessid ja -seadmed“ ja VIII peatükis julgustatakse andma finants- ja maksutoetust sellistele prioriteetsetele teemadele. Seepärast lükati see väide tagasi.

(59) Pärast järelduste teatavakstegemist palus kaebuse esitaja komisjonil laiendada oma keskse plaani analüüsi ja hõlmata pankrotiõiguse täitmisele pööramata jätmine. Kaebuse esitaja väitis, et aastate 2008–2015 näitajad iseloomustavad seda, kui silmapaistvalt madal oli Hiinas pankrottide tase ning ta viitas mitme Hiina panga ja pankrotti läinud terasetarnija Sinosteeli vahelisele päästelepingule detsembris 2016. Lisaks viitas ta IMFi aruandes „Resolving China's Corporate Debt Problem“ (15) Hiina äriühingute võlgade probleemi lahendamise kohta esitatud järeldustele ning tõi esile mitu põhjust, miks on maksejõuetuse määr Hiinas nii väike. Komisjon nõustus, et kaebuse esitaja oli esitanud oma kaebuses mitu olulist juhtumit, mille korral ei alustatud pankrotimenetlust teatud raskustes olevate teraseettevõtete puhul. Seevastu leidis komisjon, et Hiina pankrottide kohta järelduste avalikustamise järel saadud üldandmetest ei saa piisava usaldusväärsusega tuua välja kuumvaltsitud lehttoodete tootmisharu andmeid. Selleks et teha kindlaks, kas pankrottide määr on normaalne või liiga väike, tuleks töötada välja vastav võrdlusnäitaja uurimisperioodi täpse pankrottide arvu alusel. Sellist analüüsi ei ole võimalik teha järelduste avalikustamise järel kasutuses oleva piiratud aja jooksul. Igal juhul ei põhjustanud see märkus kahtlusi komisjoni järelduste osas, vaid üksnes kinnitas neid.

(60) Kokkuvõttes peetakse terasetööstust seega peamiseks ja strateegiliseks tööstusharuks, mille aktiivne arendamine on Hiina valitsuse poliitiline eesmärk.

3.2. Osaline koostööst keeldumine ja parimate kättesaadavate faktide kasutamine

3.2.1. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine Hiina valitsuse sooduslaenude suhtes

(61) Komisjon taotles Hiina valitsuselt, et see võtaks ühendust kaebuses nimetatud seitsme konkreetse riigiosalusega pangaga ning muude riigiosalusega pankadega, et need vastaksid eriküsimustikule. Ent Hiina valitsus võttis ühendust ainult viiega seitsmest riigiosalusega pangast, mida kaebuse esitaja oli konkreetselt maininud. Hiina valitsuse väitel puuduvad tal volitused nõuda teavet teistelt riigiosalusega pankadelt, kuna need tegutsevad Hiina valitsusest sõltumatult. Selles osas teatab komisjon, et Hiina valitsuselt ei palutud mitte teabe, vaid üksnes eriküsimustiku edastamist riigiosalusega pankadele.

(62) Eriküsimustikule vastanud viiest riigiosalusega pangast ei andnud ükski täpsemat teavet valimisse kaasatud äriühingutele antud laenude kohta, väites, et nad ei saa seda teha valimisse kaasatud äriühinguid puudutava teabe konfidentsiaalsust reguleerivate kohustuslikke ja seadusandlike nõuete ning lepinguliste sätete tõttu. Lisaks andsid laene valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele 30 riigiosalusega panka, kellele Hiina valitsus keeldus edastamast palvet eriküsimustiku täitmiseks. Hiina põllumajandusarengu pank ei ole andnud laene valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele.

(63) Seetõttu palus komisjon kõigilt valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidelt anda luba juurdepääsuks äriühingute kohta käivale teabele, mis on olemas kõigil, nii riigiosalusega kui ka erapankadel, kellelt äriühingud laene on saanud. Kõik valimisse kaasatud äriühingud keeldusid ilma igasuguse selgituseta siiski juurdepääsu lubamisest neid puudutavatele andmetele.

(64) Kuna valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidest kolm on täielikult riigi omanduses, esitas komisjon Hiina valitsusele kui nende äriühingute omanikule palve korraldada juurdepääs taotletud teabele. Hiina valitsus keeldus komisjoni palvet täitmast, väites, et tal puuduvad volitused nõuda neilt kolmelt eksportivate tootjate kontsernilt juurdepääsu lubamist taotletud andmetele.

(65) Komisjon sai teavet organisatsioonilise struktuuri ja omanike kohta ainult viielt põhjenduses 34 mainitud riigiosalusega pangalt, kuid mitte üheltki ülejäänud 40 rahandusasutuselt. Peale selle ei andnud ükski neist 45 rahandusasutusest täpsemat teavet valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele antud laenude riskihindamise kohta.

(66) Seega teatas komisjon Hiina RV valitsusele, et ta sai kasutada parimaid kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida sooduslaenude kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

(67) Hiina valitsus vaidles parimate kättesaadavate faktide kasutamisele vastu, väites, et tal puuduvad volitused nõuda rahandusasutustelt ja kolmelt riigiosalusega eksportivate tootjate kontsernilt teavet.

(68) See väide on alusetu. Komisjon esitas Hiina valitsusele palve üksnes edastada eriküsimustik riigiosalusega pankadele, kuna Hiina valitsusel on kõige paremad võimalused omada põhjalikku teavet Hiina RV rahandusasutuste omandistruktuuride kohta. Hiina valitsus oleks võinud ka osutada haldustuge rahandusasutustelt vastuste kogumisel.

(69) Lisaks sellele ei mõista komisjon, miks Hiina valitsus ei oleks võinud toetada komisjoni kolmele riigiosalusega valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile suunatud palvet saada juurdepääs konkreetsele teabele, eriti arvestades asjaolu, et juurdepääsu lubamine tõenäoliselt vajab kooskõlastamist kõrgeimal tasandil ning seega oleks Hiina valitsuse ametnike kaasamine vajalik.

(70) Pärast järelduste avalikustamist kordas Hiina RV valitsus, et tal ei ole õigust nõuda küsitud teavet riigiosalusega pankadelt ning kolmelt riigi eksportivate tootjate kontsernilt. Ka leidis Hiina valitsus, et komisjoni taotlus on tekitanud valitsusele ebamõistlikku koormust, kuna eeldati, et ei ole vaja üksnes edastada küsimustikke vaid ka pakkuda haldustuge vastuste kogumisel. Komisjon ei mõista, miks küsimustike väljasaatmine ja vastuste kogumine kesksel tasandil oleks Hiina valitsuse jaoks põhjendamatult koormav. Hiina valitsus ei esitanud uusi asjaolusid ning komisjon jäi oma endisele seisukohale, nagu on kirjeldatud põhjenduses 68.

(71) Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei märkinud, milline uurimise seisukohast oluline teave puudub ega esitanud selgitusi selle kohta, miks nõutud teave on vajalik ja miks Hiina valitsuse esitatud teave on ebapiisav. Komisjon oli aga oma 16. novembri 2016. aasta kirjas teatanud Hiina valitsusele, et puudu on teave eelkõige riigiosalusega pankadele suunatud küsimustes ning et kontrollkäigu ajal tuleks teha kättesaadavaks krediidiriski hinnangud. Kuna nõutud teavet ei olnud ikka veel kättesaadavaks tehtud ka pärast kontrollkäiku, teatas komisjon 16. märtsi 2017. aasta kirjas Hiina valitsusele, et komisjon on ilmselt sunnitud kasutama parimaid kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, kuna komisjonil ei ole endiselt mingit teavet enamiku selliste riigiosalusega pankade kohta, kes on andnud laenu valimisse kaasatud äriühingutele, ega ka äriühinguid puudutavat teavet laenude kohta, mida on andnud koostööd tegevad pangad. Seetõttu teavitati Hiina valitsust asjakohaselt esitatud teabe laadist ja ebapiisavusest.

(72) Veel märkis Hiina valitsus, et komisjon ei ole piisavalt selgitanud, miks teatud fakte loetakse parimaks kättesaadavaks teabeks. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Punktis 3.4.1.2 on selgitatud, milliseid kättesaadavaid fakte kasutati ja miks komisjon leidis, et need on parim kättesaadav teave. Seepärast lükati kõnealune väide põhjendamatuse tõttu tagasi.

(73) Ka eksportivate tootjate erakontsern Jiangsu Shagang Group vaidles vastu parimate kättesaadavate andmete kasutamisele ja leidis, et taotlus lubada komisjonil kontrollida seda kontserni käsitlevaid finantsandmeid, mis on rahandusasutustel olemas, põhjustab talle ebamõistliku koormuse. Veel väitis Hiina valitsus, et äriühingu esindajat ei kutsutud rahandusasutustes toimunud kontrollimisel juures viibima ega teavitatud teda selle kontrolli üksikasjadest.

(74) Neile väidetele vastates kordas komisjon, et äriühing oli palvele see luba anda vastanud üksnes lühikese ja põhjendusi mittesisaldava keeldumisega 24. novembril 2016 saadetud ühelauselise e-kirjaga. Äriühing ei esitanud tol hetkel küsimusi lähema teabe saamiseks rahandusasutuse valduste kontrollimise kohta ega taotlenud oma esindaja juuresviibimist. Kui äriühing oleks seda teinud, oleks komisjon saatnud lähemat teavet ning püüdnud korraldada selle, et äriühingu esindaja viibiks kontrollimise juures.

(75) Seetõttu pidi komisjon sooduslaenude kaudu antud väidetavate subsiidiumide olemasolu ja ulatuse uurimisel osaliselt toetuma parimatele kättesaadavatele faktidele.

3.2.2. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ühe eksportiva tootja toetustega seoses

(76) Jiangsu Shagang Group ei esitanud kontrollimiseks teavet juhuslikult valitud toetuste kohta. Lisaks leidis komisjon auditeeritud aruannetest tõendeid märkimisväärsete toetuste kohta, mis olid saadud enne uurimisperioodi, kuid millest äriühing sai kasu uurimisperioodil ja millest äriühing ei olnud teatanud.

(77) Selles olukorras leidis komisjon, et talle oli jäetud esitamata väga oluline teave uurimise selle tahu kohta. See raskendas täpsete ja põhjendatud järelduste tegemist selle eksportiva tootja toetuste subsiidiumidega seotuse kohta.

(78) Seetõttu teavitas komisjon äriühingut, et toetub oma järelduste tegemisel osaliselt parimatele kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1 (st ulatuses, milles teave oli seotud toetustega).

(79) Vastuses komisjoni kirjale oli äriühing vastu alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisele toetuste suhtes. Äriühing väitis, et komisjoni kontrollkäigu ajal avastatud toetustest ei teatatud, kuna küsimustikus ei nõutud, et teatataks enne uurimisperioodi saadud sellistest toetustest, mis ei olnud kajastatud edasilükkunud varadena. Lisaks väitis äriühing, et kontrollkäigu ajal oli ta andmed toetuste kohta esitanud.

(80) Komisjon leidis kontrollkäigu ajal, et enamik enne uurimisperioodi saadud toetustest olid seotud varadega, mille aluseks olid teatud uurimisalused subsiidiumid. Seega oleks eksportiv tootja pidanud need toetused kajastama edasilükkunud varana/tuluna vastavalt kohaldatavatele raamatupidamiseeskirjadele, mida on kirjeldatud äriühingu finantsaruannete lisades. Järelikult oleks äriühing pidanud teatama toetustest, vastates küsimustikule, kuna selles nõuti teatamist kõigist varadega seotud toetustest, mis on kajastatud edasilükkunud tuluna. See, et audiitor ei kvalifitseerinud neid toetusi edasilükkunud varadena, et tähenda, et enne uurimisperioodi saadud summadest ei olnud uurimisperioodil võimalik kasu saada, eriti kui ei esitatud muud teavet peale toetuste ettevõtete lõikes jagunemise kohta. Seetõttu järeldas komisjon, et äriühing ei olnud küsimustikule vastates esitanud üksikasjalikku teavet uurimisperioodil saadud toetuste kohta ega ka enne uurimisperioodi saadud toetuste kohta, mille seotus uurimisperioodiga avastati alles kontrollkäigu ajal. Sellise üksikasjaliku teabe puudumisel ei saanud komisjon kasutada äriühingult saadud teavet toetuste kohta.

(81) Seetõttu pidi komisjon selle äriühingu toetustega seoses toetuma parimatele kättesaadavatele faktidele. Kuid äriühingut kohapeal kontrollides avastas komisjon, et äriühing oli erinevate toetuskavade alusel saanud olulisi summasid, ning seetõttu kasutas komisjon parima kättesaadava faktina uurimisperioodil avastatud toetuste kõrgeimat subsiidiumisummat.

3.3. Subsiidiumid ja subsiidiumikavad, mis on kõnealuse uurimisega hõlmatud

(82) Kaebuses, algatamisteatises ja komisjoni küsimustikule saadud vastuses sisalduva teabe põhjal uuriti järgmisi Hiina valitsuse subsiidiume: i) strateegilised sooduslaenud, krediidiliinid, muu rahastamine ja kindlustus; ii) faktiline tegevuse jätkumise garantii HRF-ettevõtetele, millel on raskusi laenude tagasimaksmisega; iii) Toetuskavad — Hiina maailma tippkaubamärkide kava — Tuntud kaubamärkide kava — Toetus dumpinguvastases menetluses osalejatele — Riikliku tähtsusega tehnikaprojektide fondi toetused — Eksporditoetused, nagu nt preemiad arenenud või suures mahus eksportivatele ettevõtetele, õiglase kaubanduse subsiidiumid, rahvusvahelise majanduskoostöö toetused — Uuendusliku eksperimentaalse ettevõtluse toetus — Mitte-riigiosalusega ettevõtete (mitte SOEde) spetsiaalne toetusfond — Keskkonnakaitse toetused, nagu toetus keskkonnakaitse ja ressursisäästmise soodustamiseks, sünergilise ressursikasutuse edendamiseks, energiasäästule suunatud moderniseerimisprojektide toetusfond, energiajuhtimise demonstratsioonkeskuste edendamise toetus — Toetused seoses tehnilise moderniseerimise või ümberkujundamisega, nagu nt T&A-projektide edendamine teaduse ja tehnika toetuskavade raames, tähtsate tööstusharude kohandamise edendamine, elavdamine ja tehniline renoveerimine, T&A tulemuste ärirakenduste toetused, kvaliteediparenduse edendamine, patentide registreerimise edendamine, „kolme kategooria“ programmide raames saadud rahastus — Toetused aegunud võimsuste kõrvaldamiseks — Liaoningi provintsi toetused – kava „Five Point One Line Programme“ — Tianjin Binhai uue piirkonna ja Tianjini majandusliku ja tehnilise arengu piirkonna subsiidiumid: teaduse ja tehnika fond ning kiirendatud amortiseerimise kava — ühekordsed toetused munitsipaal-/provintsivalitsustelt; iv) otsesed maksuvabastus- ja maksuvähenduskavad — Ettevõtte tulumaksu soodustused ressursimahuka tootmise sünergilise käsitluse kasutamisel — Ettevõtte tulumaksu vähendused keskkonnakaitse, energia- ja veesäästmise ning tooteohutusega seotud seadmete investeeringukulude korral — Ettevõtte tulumaksu soodustused kõrgetasemelise ja uue tehnikaga ettevõtetele — Ettevõtte tulumaksu soodustused Great Westerni arengukava alusel — Ettevõtte tulumaksu soodustused toetusega toodete eest saadava tulu korral — Ettevõtte tulumaksu krediit kodumaiste seadmete ostmiseks — Maksuvabastus või -vähendus vee-ehituse fondidega seotud sissemaksetele — Välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele ettenähtud kava „Kaks aastat ilma maksudeta, kolm aastat pool maksudest“ — Ettevõtte tulumaksu tasaarvestused teadus- ja arendustegevuse puhul — Tulumaksuvähendus välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele, mis ostavad Hiinas valmistatud seadmeid — Maksusoodustuste poliitika kirdepiirkonna taaselustamise programmi raames — Läänepiirkonna maksusoodustuste poliitika — Ranniku avatud majanduspiirkondade ning majandus- ja tehnikaarengupiirkondade maksusoodustused välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele — Erimajanduspiirkondade maksusoodustused välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele — Maakasutuse maksuvabastus või -vähendus — Kohalike maksude hinnaalandid — Dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul; v) Kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavad — Käibemaksuvabastus ja imporditolli vähendamine imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest — Välisinvesteeringutel põhinevate ettevõtete puhul Hiinast ostetud seadmete käibemaksu vähendamine — Käibemaksuvabastus välisinvesteeringutel põhinevate ettevõtete müüdud toodete puhul — Käibemaksuvähendus/-vabastus sünergilisest ressursikasutusega seotud toodete puhul — Kesk- ja läänepiirkondade maksusoodustused; vi) Riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest — Riiklik rauamaagiga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest — Riiklikud koksitarned tegelikust maksumusest väiksema tasu eest — Riiklik koksisöega varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest — Riiklik elektriga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest — Maa ja maakasutusõiguse saamine valitsuselt tegelikust maksumusest väiksema tasu eest; vii) „Väliskaubanduse ümberkujundamine ja näidisbaaside uuendamine“ („demonstratsioonbaasid“) ning „Ühiste teenuskeskkondade teenus“ viii) Kuumvaltsitud lehttoodete ELi tarnimise toetus uurimisperioodi jooksul.

3.4. Sooduslaenud

(83) Nelja valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide esitatud teabe kohaselt andsid 45 rahandusasutust neile laenu. Neist 45 rahandusasutusest 35 olid riigiomandis pangad. Ülejäänud 10 rahandusasutust olid kas eraomandis või komisjon ei leidnud mingit veenvat teavet nende omandilise kuuluvuse kohta. Kuid vaid viis täitsid riigiomandis panka eriküsimustiku, hoolimata Hiina valitsusele esitatud taotlusest, mis hõlmas kõiki 35 riigiomandis panka. Ülejäänud 10 rahandusasutusest vastas vaid üks, märkides, et ei saa vastata ilma reguleerivate asutustega konsulteerimata. Olles konsulteerinud panganduskomisjoniga, teatas see rahandusasutus komisjonile, et ta on valmis tegema koostööd, kuid panganduskomisjon oli soovitanud, et sellist koostööd peaks tegema reguleeriva koostöömehhanismiga (s.o teabe vahetamine Hiina ja ELi reguleerivate asutuste vahel, mitte otse komisjoni ja panga vahel). Komisjon tänas sellise koostööpakkumise eest, kuid märkis, et tal ei ole võimalik ajutiselt luua sellist vahendamiskorda ülejäänud uurimisperioodi ajaks. Igatahes ei saanud komisjon enam panganduskomisjonilt ei kirja ega taotlust. Ka ei esitanud kõnealune rahandusasutus enam ühtegi märkust ettenähtud tähtaja jooksul. Seetõttu pidi komisjon tuginema parimatele kättesaadavatele faktidele.

3.4.1. Riigiomandis pangad kui avaliku sektori asutused

(84) Komisjon tegi kindlaks, kas riigiomandis pangad on riigiasutused alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses. Selleks uuritakse järgmiselt, kas riigiosalusega äriühing on avaliku sektori asutus: (16) „Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et sellist kontrolli sisuliselt teostatakse, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“ Käesoleval juhul põhineb järeldus, et riigiomandis pangad kasutavad valitsusasutuse volitusi, formaalsetel kaudsetel märkidel valitsuse kontrolli kohta ja tõenditel, et neid volitusi on mõttekal viisil kasutatud.

(85) Komisjon taotles teavet riigiomandis olemise kohta, samuti formaalsete kaudsete märkide kohta valitsuse kontrollist riigiomandis pankade üle. Samuti analüüsis komisjon, kas kontrolli rakendati mõttekal viisil. Selle uurimist takistas Hiina valitsuse ja riigiomandis pankade keeldumine võimaldamast komisjonil analüüsida otsuste tegemise protsessi, mis soodustingimustel laenu andmiseni viis.

(86) Analüüsi läbiviimiseks kontrollis komisjon esmalt viie riigiomandis panga andmeid, kes olid eriküsimustiku täitnud ja kontrollimist lubanud.

3.4.1.1. Koostööd tegevad riigiomandis pangad

(87) Järgmised viis riigiomandis panka esitasid küsimustikule vastuse, mida kohapeal kontrolliti: EXIM, ICBC, CCB, ABC ja BOC. Nende viie riigiomandis panga arvele läks oluline osa nelja valimisse kuuluva kategooria äriühingutele uurimisperioodil antud laenudest laenusummade lõikes (vahemikus 50–60 % Hesteel Groupi ja Jiangsu Shagang Groupi ettevõtetele ning vahemikus 80–95 % Benxi Groupi ja Shougang Groupi ettevõtetele).

a) Hiina valitsuse omandisuhe ja formaalsed kaudsed kontrolli märgid

(88) Küsimustiku vastuses ja kontrollkäigu ajal saadud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsus omas kõigis nendes rahandusasutustes otseselt või kaudselt üle 50 % aktsiaid.

(89) Seoses märkidega valitsuse kontrollist viies koostööd tegevas riigiosalusega pangas kvalifitseeris komisjon need kõik „olulisteks riigiosalusega rahandusasutusteks“. Täpsemalt märgiti teatises „Peamiste riigiosalusega rahandusasutuste järelevalvenõukogu reguleerivad ajutised eeskirjad“ järgmist: „Käesolevas eeskirjas nimetatud peamised riigiosalusega rahandusasutused tähendavad riigiosalusega arengupanku, kommertspanku, finantsvarade fondivalitsejaid, väärtpaberituru ettevõtteid, kindlustusseltse jne (edaspidi „riigiosalusega rahandusasutused“), kuhu riiginõukogu saadab järelevalvenõukogud“ (17).

(90) Peamiste riigiosalusega rahandusasutuste järelevalvenõukogu määratakse vastavalt „Peamiste riigiosalusega rahandusasutuste järelevalvenõukogu reguleerivatele ajutistele eeskirjadele“. Peamiste riigiosalusega rahandusasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjade artiklitele 3–5 tuginedes tegi komisjon kindlaks, et nõukogu liikmed vabastab ametist riiginõukogu ja nad on aruandekohustuslikud riiginõukogu ees, mis annab tunnistust riigi poolsest institutsioonilisest kontrollist riigiosalusega pankade äritegevuse üle. Lisaks neile üldistele kaudsetele märkidele leidis komisjon järgmised tõendid seoses nimetatud viie riigiosalusega pangaga:

EXIM

(91) EXIM on moodustatud ja tegutseb vastavalt Riiginõukogu „Teatisele, millega asutatakse Hiina ekspordi-impordipank“ ja EXIMi põhikirjale. Riik kui EXIMi 100 % omanik omab valitsevat mõju EXIMi üle, nimetades ametisse tema nõukogu liikmed. Need liikmed esindavad EXIMi koosolekutel riigi huve, sealhulgas poliitilisi kaalutlusi. Juhatust ei ole. Riik nimetab EXIMi juhatuse otse. EXIMi koduleheküljel on märgitud, et EXIM on pühendunud Hiina väliskaubanduse, investeeringute ja rahvusvahelise majanduskoostöö toetamisele. EXIM on otsustanud tugevdada rahalist toetust võtmesektoritele ja Hiina majanduse nõrkadele lülidele, et tagada Hiina majanduse tervislik ja säästev majanduslik ja sotsiaalne areng.

ICBC

(92) Põhikirja peatükkide 8–10 alusel on Hiina valitsusel oma 69,6 % osaluse alusel õigus määrata pangas kõige tähtsamad ametikohad nagu president ja asepresident, juhatuse esimees ja aseesimees, tegevdirektor ning nõukogu esimees.

(93) Peale selle kutsub juhatus põhikirja kohaselt muu hulgas kokku aktsionäride koosolekud, teeb otsuseid panga äristrateegia ja eelarve kohta, võtab vastu investeerimise (ja ühinemise) otsuseid, teeb otsuseid tippjuhtide ametist vabastamise kohta, määrab kindlaks riskijuhtimissüsteemi, otsustab osakondade ja filiaalide asutamise üle jne. See mitteammendav vastutusalade loetelu kajastab riigi institutsioonilist kontrolli ICBC igapäevase äritegevuse üle.

CCB

(94) Nagu on märgitud CCB põhikirja 11. ja 12. peatükis, on Hiina valitsusel kui 57,31 % osalusega peamisel aktsionäril õigus nimetada enamik liikmeid juhatusse, mis on aktsionäride üldkoosoleku täitevorgan, tegeleb CCB juhtimisega ja vastutab aktsionäride üldkoosoleku ees. Sama kehtib nõukogu kohta; st põhikirja 16. peatüki kohane panga nõukogu.

(95) Peale selle otsustab juhatus CCB põhikirja kohaselt muu hulgas panga eelarve üle, teeb investeerimisotsuseid ning otsustab vastutava peaaudiitori ja juhatuse sekretäri ametisse nimetamise ja ametist vabastamise üle. Juhatuse 15 liikmest kümme tegevjuhtkonda kuuluvat liiget esindavad CCB tippjuhtimist. See mitteammendav vastutusalade loetelu kajastab riigi institutsioonilist kontrolli CCB igapäevase äritegevuse üle.

ABC

(96) Põhikirja artikli 134 kohaselt on Hiina valitsusel 79,62 % osalusega peamise aktsionärina õigus määrata kõik juhatuse liikmed. Sama kehtib vastavalt põhikirja artiklile 199 panga nõukogu kohta.

(97) Lisaks määrab juhatus ABC põhikirja kohaselt panga strateegia, otsustab panga eelarve, võtab vastu investeerimisotsuseid, nimetab panga presidendi ja juhatuse sekretäri ning kehtestab ja jälgib panga riskijuhtimise süsteemi. See mitteammendav vastutusalade loetelu kajastab riigi institutsioonilist kontrolli ABC igapäevase äritegevuse üle.

BOC

(98) Põhikirja artikli 122 kohaselt on Hiina valitsusel 64,63 % osalusega peamise aktsionärina õigus määrata nii panga tegevjuhtkonna kui ka mitte-tegevjuhtkonna liikmed, kes moodustavad juhatuse.

(99) Lisaks otsustab BOC põhikirja kohaselt juhatus muu hulgas rahandusasutuse strateegilised põhimõtted, äriplaanid ja suuremad investeerimiskavad, nimetab või vabastab ametist vanemjuhtkonna liikmed nagu president ja juhatuse sekretär, asepresident ning muud kõrgema juhtkonna liikmed. Veel otsustab juhatus aktsionäride koosoleku otsuste rakendamise ning kiidab heaks ettevõtte juhtimise poliitika. See mitteammendav vastutusalade loetelu kajastab riigi institutsioonilist kontrolli BOC igapäevase äritegevuse üle.

b) Tõendid selle kohta, et valitsus omas mõtestatud kontrolli nende asutuste tegevuse üle

(100) Edasi taotles komisjon teavet, kas Hiina valitsus on teostanud mõtestatud kontrolli viie koostööd tegeva riigiosalusega panga üle seoses nende laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega terasetööstusele laenude andmisel. Selles osas on arvesse võetud järgmised reguleerivad dokumendid: — Hiina RV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangaseaduse“) artikkel 34; — laenude üldeeskirja (Hiina Rahvavabariigi Panga poolt elluviidava) artiklid 7 ja 15; — terasetööstuse 12. viisaastakukava 5. peatükk; — terasetööstuse 13. viisaastakukava 5. peatükk; — otsus nr 40; — Hiina Rahvavabariigi Panga, Hiina Pangandusjärelevalvet Reguleeriva Komisjoni (CBRC), Hiina Väärtpabereid Reguleeriva Komisjoni (CSRC) ja Hiina Kindlustust Reguleeriva Komisjoni (CIRC) suunised terase- ja söetööstuse toetamiseks, et lahendada liigne tootmisvõimsus ja saavutada arengupööre (2016)) („Hiina Rahvavabariigi Panga, CBRC, CSRC ja CIRC suunised“); — teatis „Mitu arvamust liigsete tootmisvõimsuste lahendamise kohta“, väljastatud NDRC, Tööstus- ja Infotehnoloogia Ministeeriumi (MIIT) ja CBRC poolt (2016) (teatis „Mitu arvamust liigsete tootmisvõimsuste lahendamise kohta“); — CBRC rohelise krediidi suunised (loetakse koos „Arvamustega raua- ja terasesektori energiasäästmise ja heidete vähendamise ning struktuurilise kohandamise kiirendamise kohta“, juuni 2010, riiginõukogu) (rohelise krediidi suunised).

(101) Vaadates läbi need reguleerivad dokumendid, leidis komisjon, et Hiina Rahvavabariigi rahandusasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid joonduma oma rahaliste otsuste tegemisel Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi.

(102) Kõikide Hiinas tegutsevate pankade suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 on märgitud, et „Kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest.“ EXIMi avaliku korra volitused kehtestatakse Hiina Import-Eksportpanga asutamise teatises ja muudes üldsusele kättesaadavates allikates.

(103) Hiina valitsus märkis pärast järelduste teatavaks tegemist, et laenude andmise üldeeskirjade artiklis 7 osutatud erilaenud jäeti 1999. aastal välja, tuginedes erilaenude haldamise parandamist käsitlevale ringkirjale (YINFA [1999] nr 228), ning et artikkel 15 oli muutunud asjasse mittepuutuvaks, sest Hiina rahvapank ei kehtesta enam laenude ülem- ja alampiire.

(104) Hiina valitsus väitis, et komisjon on vääralt tõlgendanud pangandusseaduse artiklit 34. Ta viitas ka pangandusseaduse artiklitele 4, 5 ja 7, mis on väidetavalt seotud panga iseseisvusega, ettevõtete või üksikisikute ja valitsuste poolt sekkumise puudumisega ning laenuvõtjate krediidikõlblikkuse analüüsimisega. Hiina valitsus märkis lisaks, et artiklit 34 tuleks vaadelda eraldi.

(105) Komisjon tunnistab, et teatavad laenud kaotati 1999. aastal. See ei muuda aga järeldusi sooduslaenude olemasolust, mis põhinevad ka muudel kättesaadavatel faktidel, mis ka eraldi on piisavad.

(106) Mis puutub laenude andmise üldeeskirjade artiklisse 15, siis ei ole komisjon Hiina valitsuse seisukohaga nõus. Selles artiklis on sätestatud: „Kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse eesmärgiga edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades.“ See on endiselt oluline isegi pärast alam- ja ülemmäärade tühistamist. Igal juhul on pangandusseaduse artiklis 38 osutatud piirmääradele ja neid võib igal ajal kohaldada.

(107) Pangandusseaduse artiklid 4, 5 ja 7 kuuluvad I peatükki „Üldsätted“ ning artiklid 34 ja 35 kuuluvad IV peatükki „Üldised laenueeskirjad ja muud küsimused“. Artiklis 4 sätestatakse, et „kommertspankade äritegevuses juhindutakse ohutusest, likviidsusest ja tõhususest. Kommertspangad peavad oma otsuseid tegema äritegevusest juhindudes, vastutades enda riskide eest, võttes ainuvastutuse oma kasumlikkuse ja kahjumite ning enesepiirangute eest. Kommertspangad peavad seaduse kohaselt teostama äritegevust ilma mistahes üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad peavad iseseisvalt täitma tsiviilvastutust kogu oma juriidilise isiku varaga“. Pangandusseaduse artiklis 7 käsitletakse krediidisaaja krediidivõimelisust.

(108) Uurimine näitas, et pangandusseaduse artikleid 4 ja 7 on kohaldatud pangandusseaduse artikli 34 kohaselt, see tähendab, et riik kehtestab panga poliitika ning pangad rakendavad ja järgivad riigi juhiseid. Uurimise järeldused ei toetanud väidet, et pangad ei järgi valitsuse poliitikat ja kavasid laenuotsuste tegemisel. Pigem leidis kinnitust vastupidine, nagu on selgelt kirjeldatud põhjendustes 121–128. Seetõttu leidis komisjon, et pangandusseaduse artikkel 4 ei takista kommertspankadel valitsuse tööstuspoliitikat järgimast.

(109) Hiina valitsus osutas ühtlasi pangandusseaduse artiklile 5, järeldades sellest, et „eri tasandite kohalikud omavalitsused ja kohalikud omavalitsusasutused, avalikud organisatsioonid ega isikud ei sekku panga äritegevusse“. Tegelikult on pangandusseaduse artiklis 5 kirjas järgmine: „Kommertspangad peavad oma klientidega toimuvates äritehingutes järgima võrdsuse, vabatahtlikkuse, õigluse ja hea usu põhimõtteid“. Komisjon on seisukohal, et selline sõnastus ei võta pankadelt nende kohustust järgida üldpoliitilisi kaalutlusi, nagu on sätestatud pangandusseaduse artiklis 34. Nagu on kirjas põhjendustes 121–128 ei saa seda artiklit käsitleda kui vastupidist artiklile 34 seoses valimisse kaasatud äriühingutele laenude andmisega.

(110) Riigi tööstuspoliitika on määratud keskse planeerimise kaudu, nagu kirjeldatakse punktis 3.1. Seoses terasetööstusega sätestab terasetööstuse 12. viisaastakukava peatükk 5 konkreetselt rahanduspoliitika ja terasetööstuse poliitika vahelise seose tugevdamise. Lisaks annab terasetööstuse 13. viisaastakukava peatükk 5 „suunised rahandusasutustele ja erakapitalile plaani prioriteetsete ülesannete toetamiseks“ ning sätestab, et „seoses ettevõtetega, millel on turg ja mis on kasumlikud, peavad pangad hoidma laenunõudluse mõistlikuna“.

(111) Samuti juhendab otsus nr 40 kõiki rahandusasutusi andma krediiditoetust konkreetselt „stimuleeritud“ projektidele. Nagu on selgitatud punktis 3.1 kuuluvad terasetööstuse projektid „stimuleeritute“ kategooriasse.

(112) Pärast avalikustamist märkis Hiina valitsus, et komisjon ei ole selgitanud, kuidas otsus nr 40 näitab, et pangad on kohustatud tegema sooduskohtlemist laenude andmisel, viidates kõnealuse otsuse artiklitele 17 ja 18. Komisjon märkis, et sellest otsusest nähtub Hiina valitsuse tahe toetada aktiivselt terasetööstuse arengut. Otsuses antakse ka kõigile rahandusasutustele juhised, et nad annaksid krediiditoetust ainult stimuleeritud projektidele (see on kategooria, millesse kuuluvad terasetööstuse projektid) ja järgiksid muud sooduspoliitikat stimuleeritud projektide puhul. Eespool esitatust järeldub, et otsusega nr 40 on ette nähtud anda krediiditoetust terasetööstusele. Sama otsuse artiklite 17 ja 18 kohaselt peavad pangad järgima krediidipõhimõtteid, kuid komisjon ei leidnud uurimise käigus, et seda oleks praktikas tehtud. Seega kinnitab otsus nr. 40 varasemat järeldust pangandusseaduse kohta, et pankadel on sooduslaenude andmise näol tegemist valitsusasutuste volitustega.

(113) Lisaks on Hiina Rahvavabariigi Panga, CBRC, CSRC ja CIRC suunised ning teatis „Mitu arvamust liigsete tootmisvõimsuste lahendamise kohta“ konkreetselt suunatud terasesektoris tegutsevatele ettevõtetele. Neis on märgitud, et rahandusasutused peavad täielikult tunnistama oma sambarolli ja strateegilist tähtsust terase- ja söetööstuses ning jätkama krediiditoetuse pakkumist teraseettevõtetele, mis järgivad tööstuspoliitikat ning reguleerivad ja rühmitavad end ümber nii, et nende tootmismaht ei suurene. See toetus peab laienema intressimäärade kehtestamisele ning ühinemiste ja omandamiste jaoks võlakirjade ja laenude edendamisele. Lisaks edendatakse võlgade restruktureerimist ja võlgade andeksandmist.

(114) Pärast avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei ole toonud välja ühtegi konkreetset sätet eespool nimetatud dokumentidest, mis komisjoni järeldusi toetaksid. Komisjon rõhutas, et ta on oma eelmise põhjenduse väidetes tuginenud muu hulgas järgmistele lausetele teatisest „Mitu arvamust liigsete tootmisvõimsuste lahendamise kohta“: a) „Rahandusasutused peavad varasemast enam austama raua- ja terasetööstuse ning söetööstuse rolli ja strateegilist tähtsust rahvamajanduses ning viima ellu eri kohtlemisel põhinevat diferentseerivat laenupoliitikat, mis peab olema ühtlasi kohanev ja kontrolliv.“ b) „Rahalist toetamist tuleb tõhustada raua ja terase ning söe alal tegelevate ettevõtjate puhul, mis on ühinemise ja ümberkorraldamise protsessis.“ c) „Rahandusasutustel soovitatakse ümber korraldada selliste raua ja terase ning söe alal tegutsevate ettevõtjate laene, kes on raskustes ning peavad oma tootmisvõimsust vähendama.“ d) „Seoses selliste raua ja terase ning söe valdkonna ettevõtjatega, kellel on turustamiskõlbulikke tooteid või teenuseid ja paljulubav arengupotentsiaal ning kes on kooskõlas rahvamajanduspoliitikaga ja teevad algatusi, et vähendada oma võimsust, kohandada oma struktuuri ja muuta arengumudelit, peavad rahandusasutused asutama võlakomiteesid, kohandada laenutähtaegasid, intressimäärasid ja laenude tagasimaksmise meetodeid ning võtma muid meetmeid.“

(115) Hiina Rahvavabariigi Panga, CBRC, CSRC ja CIRC suuniste osas on asjakohased järgmised laused: a) „Rahandusasutused peaksid täielikult tunnustama raua- ja terase- ning söetööstuse tähtsust ja strateegilist rolli ning mõistma täpselt nende arengut, toetama jätkuvalt laenu andmist, järgides riskihalduse ja äritegevuse kestlikkuse põhimõtet, et eesrindliku tehnilise taseme ja seadmestikuga, konkurentsivõimeliste toodete ja turgudega ettevõtjad saaksid taastada oma konkurentsivõime ja tulla toime ajutiste raskustega pärast põhjalikku reformimist ja sisemise administreerimise tugevdamist; aktiivselt pakkuma ulatuslikku finantsteenuste valikut ettevõtjale, kes teeb kohandusi ja struktureerib ennast ümber, kuid ei suurenda oma tootmisvõimsust.“ b) „Parandada intressimäära, ja vähendada ettevõtte kulusid.“ c) „Tuleb jõuliselt edendada roheliste võlakirjade ja kõrge tootlusega võlakirjade innovatsiooni. Edendada roheliste võlakirjade emiteerimist, rohelise vara suunamist võlakirjadesse ja muid finantsinstrumente, et juhtida terase- ning söetööstuse rohelist arengut.“ d) „Tuleb jõuliselt ja püsivalt edendada võlgade restruktureerimist ettevõtja tasandil. Tuleb aidata ettevõtjaid, kes järgivad riigi tööstuspoliitikat, kes viivad jõuliselt ellu tootmisvõimsuse vähendamise meetmeid, kes uuendavad oma struktuuri ja teevad ümberkorraldusi oma arengus ning kellel on teatav maksevõime, et nad pääseksid raskustest, kohandades laenu kestust, tagasimaksete aegasid ja makseviise ning võttes muid võlgade restruktureerimise meetmeid.“ e) „Tuleb parandada ettevõtete ühinemise ja ostu-müügitegevusega seotud laenutegevust ning laiendada selliste laenude skaalat, määrata mõistlikud laenutähtajad ja intressimäärad, et toetada ettevõtjaid ja piirkondi, millel suhtelised eelised tööstusvõimsuse lõimimiseks“.

(116) Rohelise krediidi suunised innustavad rahandusasutusi kasutama erinevaid krediidilaiendamise ja riskijuhtimise meetmeid kooskõlas majandusharu poliitikasuundadega ning vastavalt laenusaaja keskkonnaseisundile. Terasetööstust nähakse peamise sihtrühmana keskkonnaprojektidega seotud laenude osas. Selles kontekstis on majandusharu poliitikat selgitatud „Arvamustes raua- ja terasesektori energiasäästmise ja heidete vähendamise ning struktuurilise kohandamise kiirendamise kohta“. Arvamustes tuuakse esile, et „raua- ja terasetööstus, olles üks perspektiivikamaid energiasäästmise ja heite vähendamise sektoreid, mängib energiasäästmise ja heite vähendamise alal elutähtsat rolli. Energiasäästmise ja heite vähendamine ning struktuurilise kohandamise tugevdamine on tähtis ja jõuline meede raua- ja terasetööstuse arengumudeli muutmisel.“ Projektid, mis on seotud uute tehnoloogiate ning ringmajanduse, energiasäästmise ja heitkoguste vähendamise võtetega, nt koksi kuivkustutamisega kõrgel temperatuuril ja rõhul, tolmu kuivärastamisega, kivisöegaasi jääksoojuse ja -rõhu talletamise ja ärakasutamisega ning paagutamise suitsugaasi väävlieemaldusega, ning neist tulenev roheline rahastamine on seega „tugevasti edendatud“.

(117) Hiina RV valitsus teatas oma kommentaarides, et rohelise krediidi suunist ning dokumendi „Arvamused raua- ja terasesektori energiasäästmise ja heidete vähendamise ning struktuurilise kohandamise kiirendamise kohta“ olemasolu ei tõenda samuti siduva normatiivse laenuraamistiku olemasolu. Hiina valitsus viitas eelkõige rohelise krediidi suuniste artiklile 15, milles on märgitud, et „pangandusasutused peavad tugevdama hoolsuskohustust laenuandmisega seoses“.

(118) Käesoleva uurimise järeldused ei toetanud väidet, nagu rohelise krediidi suuniste artikkel 15 välistaks võimaluse, et rahandusasutused järgivad valitsuse tööstuspoliitikat ja valitsuse kavasid laenude andmisel. Pigem leidis kinnitust vastupidine, nagu on selgelt kirjeldatud põhjendustes 121–128. Seega lükati see väide tagasi.

(119) Pangandusseadus on seadusena õiguslikult siduv. Viisaastakukavade kohustuslikkus on tõestatud põhjenduses 55. Otsuse nr 40 kohustuslikkus on tõestatud põhjenduses 55. Muude reguleerivate dokumentide kohustuslikkust tõendavad järelevalve ja hindamise eritingimused, mida need sisaldavad. Teatises „Mitu arvamust liigsete tootmisvõimsuste lahendamise kohta“ täpsustakse, et „CBRC, Riiklik Arengu- ja Reformikomisjon ning Tööstus- ja Infotehnoloogia Ministeerium korraldavad kontrolli ja järelevalvet käesoleva artikli õigeaegse rakendamise üle.“ Rohelise krediidi suuniste artikli 28 kohaselt „Pangandussektori reguleerimisasutused … hindavad rohelise krediidi rahandusasutuste poolt laiendatud mõju pangandussektoris igakülgselt nii välis- kui ka kohapealse kontrolli põhjal. Hindamise tulemusi kasutatakse oluliste alustena reguleerivatele reitingutele, institutsioonilise juurdepääsu tagamisele, ärilise juurdepääsu tagamisele ja rahandusasutuste tippjuhtkonna tegevuse edukuse hindamisele pangandussektoris kooskõlas asjakohaste õigusnormidega.“ Hiina Rahvavabariigi Panga, CBRC, CSRC ja CIRC suunised terase- ja söetööstuse toetamiseks, et lahendada liigse tootmisvõimsuse küsimus ja saavutada arengupööre, sätestavad, et rahandusasutused peaksid tugevdama suhtlust kohalike omavalitsuste asutustega.

(120) Seetõttu järeldab komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et teostada mõtestatud kontrolli viie koostööd tegeva riigiosalusega panga üle alati, kui need andsid laene terasetööstusele.

(121) Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid mõtestatud kontrolli teostamise kohta konkreetsete laenude alusel. Kontrollimise ajal osundasid viis koostööd tegevat riigiosalusega panka pangandusseaduse artiklitele 4 ja 5, mille kohaselt nad on kohustatud laenutaotlustele sõltumatu hinnangu andma. Nad väitsid, et tegelikkuses pidid nad kõnealuste laenude andmisel kasutama keerukaid laenude riski hindamise eeskirju ja mudeleid. Kuid nad ei esitanud konkreetseid näiteid. Viis koostööd tegevat riigiosalusega panka keeldusid esitamast teavet, kaasa arvatud konkreetseid krediidiriski hinnanguid, seoses valimisse kuuluvate äriühingutega ning seda nii reguleerivatel kui ka lepingulistel põhjustel. Seoses viimasega juhtisid nad tähelepanu, et laenajate nõusolekuta rikuksid nad teabe esitamisega lepingut. Kõigi nelja valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid keeldusid allkirjastamast kirjalikku nõusolekut, lubamaks uurida oma finantsandmeid panga ruumides.

(122) Kuna puuduvad konkreetsed tõendid krediidivõimelisuse hindamise kohta, uuris komisjon üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on põhjendustes 100 kuni 120 toodud, koos viie koostööd tegeva riigiosalusega panga käitumisega seoses valimisse kuuluvatele äriühingutele laenude andmisega. Selline käitumine oli vastuolus nende ametliku hoiakuga, sest nad ei tegutsenud nagu rahandusasutused seda tavaliselt teeksid, võttes aluseks põhjaliku turutingimustel riskianalüüsi.

(123) Kontrollkäigud näitasid, et välja arvatud teatavad välisvaluutas laenud ja veel üks laen ühele valimisse kuuluvale eksportivale tootjale, anti laene neljale valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga (PBOC) võrdlusintressimäärade (18) sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt, kui võtta arvesse nelja valimisse kuuluva eksportiva tootja riskiprofiili. Lisaks olid kõik valimisse kuuluvad ettevõtted saanud vaba tagasimaksega laene, mis võimaldasid neil viivitamata asendada laenude tagasimakse tähtajal tehtud tagasimaksetele kulunud kapital uue kapitaliga uutest laenudest.

(124) Shougang Groupi ja Benxi Groupi korral restruktureeriti maksegraafikuid või kustutati võlg rahaliste raskuste tõttu, ka leidis komisjon ühe konkreetse näite Hiina valitsuse poolsest sekkumisest, mis tõi kaasa võlgade restruktureerimise hoolimata panga finantshinnangust (19).

(125) Ka leidis komisjon, et laene, mida pangad oleksid pidanud esitama ebatavaliste laenudena, ei näidatud viie koostööd teinud riigiosalusega panga poolt sellistena riiklikus laenude keskregistris. Sellisena näitamise kohustus kehtib eelkõige siis, kui laenud on restruktureeritud, kui võlgnik on oma makseid tasumata jätnud või kui on antud vaba tagasimaksega laene. Selliseid juhtumeid leiti kõikide nelja valimisse kuuluva kategooria eksportivate tootjate puhul. CBRC „Riskipõhise laenude klassifikatsiooni suuniste“ kohaselt oleksid kõik need juhtumid pidanud olema laenude keskregistrisse kantud. Rahandusasutuste poolne selline teatamata jätmine loob laenude keskregistris moonutatud pildi ettevõtte krediidiseisundist, sest register ei näita kajasta enam ettevõtte tegelikku krediidivõimet. Seega, isegi kui rahandusasutus rakendaks turutingimustel riskianalüüsi, teeks ta seda ebatäpse teabe põhjal.

(126) Pärast järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et puudulik aruandlus mõne laenu kohta keskses krediidiregistris näitab, et laenuandmist käsitlev õigusraamistik ei ole siduv. See, et mõni osaline jättis esitamata aruandluse teatavate laenude kohta, ei näita aga seda, et suunised ei oleks õiguslikult siduvad.

(127) Hiina valitsus teatas, et mitme Hiina panga aastaaruandes on peatükid põhjaliku riskijuhtimise käsitluse ja krediidianalüüsiga, millest nähtub selgelt, et viimasel ajal on terasetööstuse laene pigem piiratud, mitte edendatud. Komisjon leidis, et krediidiriski hindamise alane teave aastaaruannetes ei sisalda midagi, mida võib käsitleda kui uusi asjaolusid, mida Hiina valitsus esitas. Need on igal juhul abstraktsed ega võimalda eri juhtumeid hinnata, samuti ei tõenda need seda, et see hindamine tegelikult toimub. Lisaks on Hiina RV valitsuse esitatud näited EXIMi ja CCB kohta vaevalt seotud terasetööstusele antud laenude osakaalu vähenemisega. Need avaldused ei sisaldanud üldse teavet selle kohta, mis tingimustel need laenud anti. Kuid see tõsiasi, et puudub üldine teave terasetööstusele antud laenude kohta kõikidest riigiosalusega ja eraomanduses pankadest, mida riik volitab ja suunab, ning see, et neist kaks on vähendanud avalikustamist, ei ole tähtsusetu. Panga China Merchants Bank aastaaruande kohta osutati Hiina valitsuse avalduses ainult sellele tõsiasjale, et pank on oma laenupoliitikas teinud kohandusi, lisamata selgitusi. Kuigi China Merchants Pank on „tingimusi karmistanud“, väideti avalduses veel, et „pank toetab oma kliente“.

(128) Seetõttu ei leia komisjon põhjust oma järelduste muutmiseks ja järeldas, et Hiina valitsus on teostanud mõtestatud kontrolli viie koostööd tegeva riigiosalusega panga üle seoses nende laenupoliitika ja riskihindamisega terasetööstusele laenude andmisel.

c) Kokkuvõttev järeldus koostööd tegevate rahandusasutuste kohta

(129) Komisjon leidis, et viis koostööd tegevat riigiosalusega rahandusasutust on rakendanud eespool esitatud õiguslikku raamistikku terasesektori osas valitsuse volituste teostamisel, tegutsedes nii riigiasutustena alusmääruse koostoimes kohaldatava artikli 2 punkti b ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i mõistes ning kooskõlas WTO asjakohase kohtupraktikaga.

(130) Pärast järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei järgi tõendamiskohustuse nõudeid, kui määratles, et riigiosalusega pangad on avaliku sektori asutused, ning väidetavalt tugines oma järelduste tegemisel üksnes ametlikele kontrollnäitajatele, nagu Hiina valitsuse omandusse kuuluvus või volitus nimetada või määrata ametisse ametnikke. Komisjon lükkas selle väite tagasi põhjendamatuse tõttu, kuna komisjon oli sellist juhtimist uurinud mõtestatult ja üksikasjalikult põhjendustes 100–128.

3.4.1.2. Koostööst hoidunud riigiosalusega pangad

(131) Nagu märgitud eespool punktis 3.2, ei nõudnud Hiina valitsus üheltki muult valimisse kuuluvale ettevõttele laenu andnud riigiosalusega pangalt eriküsimustikule vastamist. Seetõttu otsustas komisjon kooskõlas põhjendustes 61 kuni 75 toodud järeldustega kasutada parimaid kättesaadavaid fakte määratlemaks, kas need riigiosalusega pangad kvalifitseeruvad avalik-õiguslikeks asutusteks.

(132) Kasutades avalikult kättesaadavat teavet, nagu panga kodulehekülg, aastaaruanded, kättesaadav teave pangandusregistrites või Internetis, tuvastas komisjon, et järgmised 30 panka, mis olid andnud laenu nelja valimisse kuuluva kategooria eksportivatele tootjate kontsernidele, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või olid riigiosalusega juriidilised isikud: Hiina Arengupank, Sidepank, Hiina Everbright Bank, Postiteenuste Säästupank, Hiina Kaupmeeste Pank, Shanghai Pudongi Arengupank, Hiina Tööstuspank, Shenyangi Maaelu Kommertspank, Benxi Linna Kommertspank, Benxi Kommertspank, Kailuan Group Financial Co., Liaoning Hengyi Financing Lease Co., Ltd., Chengde Pank, Hebei Pank, Shanghai Pank, Ningbo Pank, Hiina CITIC Pank, Hiina Guangfa Pank, Hiina Bohai Pank, Huaxia Pank, Hiina Ressursipank, Hiina Zheshangi Pank, Hiina Krediiditrust, Huarong International Trust Co. Ltd., Northern International Trust Co., Ltd., Zhangjiakou Pank, Hebei Iron and Steel Group Financial Co., Ltd, Shougang Group Finance, Benxi Linna Finantsamet, Zunhua Maaelu Krediidiühing. Järgmises tabelis leiate teavet nende pankade omanike struktuuri kohta. Panga nimi Teave omanike struktuuri kohta Hiina arengupank 100 % riigile kuuluv poliitikapank Sidepank Rahandusministeerium ja Central Huijin Investments omavad 26,53 % panga aktsiatest. China Everbright Bank Rahandusministeerium ja Central Huijin Investments omavad 41,24 % panga aktsiatest. Postiteenuste säästupank Algselt asutatud 2007. aastal riikliku postiteenistuse poolt, mis praegu on transpordiministeeriumi osakond. Praegu kuuluvad 64 % aktsiatest ettevõttele China Post Corp., mis on sajaprotsendiliselt riigi omanduses. Hiina kaupmeeste pank See pank on osa korporatsioonist China Merchants Group, mis on riigiosalusega ettevõte. Shanghai Pudongi arengupank China Mobile Communication Group Guangdong Limited (riigiosalusega ettevõte): 20 % Shanghai International Group Co., Ltd (riigile kuuluv finantsvaldusettevõtja kontsern): 16,93 % Shanghai Sitico Assets Management Co., Ltd. (osa korporatsioonist Shanghai International Group): 5,23 % Central Huijin Asset Management Co., Ltd.: 1,49 % […] Hiina tööstuspank Fujiani finantsamet, 17,86 % (riigiasutus) Riigiosalusega juriidilised isikud: PICC Property and Casualty Company Limited, 4,98 % PICC Life Insurance Company Limited, 4,21 % Buttonwood Investment Platform LLC. 3,52 % China National Tobacco Corporation, 3,22 % China Securities Finance Corporation Limited, 2,87 % PICC Life Insurance Company Limited-universal, 2,49 % Fujian Tobacco Haisheng Investment Management Co., Ltd. 2,32 % China Huijin Investment LLC. 1,55 % Omamaised riigiosaluseta juriidilised isikud: Tianan Property Insurance Co., Ltd, 1,71 % […] Shenyangi maaelu kommertspank Osalus (2014. aasta lõpu seisuga) Riigiosalusega juriidilised isikud: — Liaoning Energy Investment Group (10 %) — Yingkou Port Group (10 %) Omamaised riigiosaluseta juriidilised isikud: — Shenyang Zhongyou Tianbao (Group) Materials and equipment (10 %) — Shenzhen Yunfan Technology (10 %) — Beijing Beili Bowen Technology (10 %) — Hangzhou Yongyuan Network Technology (10 %) — Dalian Yidu Group (10 %) […] Benxi linna kommertspank Osalus (2015. aasta lõpu seisuga): — Kohalik avaliku sektori rahandus: (1 osanik) 12,08 % — Riigiosalusega ettevõtted (8 aktsionäri), 59,35 % — Eraettevõtted (6 aktsionäri), 23,17 % — Eraisikud (789 aktsionäri), 5,42 % Peamised aktsionärid: Benxi linna finantsamet (kohalik avaliku sektori rahandus), 12,08 % Shenjingi pank (riigiosalusega ettevõte), 11,88 % Bengang Group (riigiosalusega ettevõte): 9,99 % Liaoning Rongda Investment Enterprise (riigiosalusega ettevõte): 9,99 % Dalian Port Group (riigiosalusega ettevõte): 9,99 % Liaoning Liaoan Engineering and Machinery Group (eraettevõte): 9,99 % Benxi kommertspank Sama. Kailuan Group Financial Co. Hebei provintsi riigivara komisjon kontrollib 100 % ulatuses korporatsiooni Kailuan Group, mis omakorda kontrollib ettevõtet Kailuan Group Financial Co. Liaoning Hengyi Financing Lease Co., Ltd. Kuulub kontsernile Benxi Group (riigiosalusega ettevõte) Chengde pank Osalus 2015. aasta lõpu seisuga: — Chengde linna finantsamet: 7,359 % — Chengde Zhongsheng Investment Group: 7,359 % — Hebei Beifang Road Engineering Construction Group, 7,359 % — Chengde City Jinhui Real Estate, 6,211 % — Hebei Beichen Powergrid Construction, 4,842 % — Chengde linna Shuangluani linnaosa Kangda tööstus- ja kaubandusosakond: 4,842 % […] Hebei pank Osalus 2013. aasta lõpu seisuga: Riigiosalusega juriidilised isikud: — China Guodian Power Development: 18,98 % — Zhongcheng Construction & Investment Holding: 10,98 % — Hebei Port Group: 9,41 % Shanghai pank Suuraktsionärid vastavalt 2015. majandusaasta aruandele: 206 Hiina riigiosalusega äriühingut, 56 % suurune koguosalus aktsiakapitalis, 2015. aasta 31. juuli seisuga. Shanghai munitsipaal-rahvaomavalitsuse ja linnaosavalitsuste tütarettevõtted ja täisomanduses tütarettevõtted: — Shanghai Alliance Investment (15,08 %) — Shanghai International Port Group (7,20 %) — Shanghai Huixin (2,16 %) — Shanghai Huangpu District State-Owned Assets Corporation (2,20 %) Riiginõukogu järelevalve all olevad ettevõtted (SASAC ja rahandusministeerium): — China Jianyin Investment (5,48 %) — China Shipbuilding & Offshore International of China Shipbuilding Industry Corporation (4,63 %) — CITIC Guoan of CITIC Guoan Group (2,00 %) Ningbo pank Suurim aktsionär (21,38 %) on Ningbo valitsus, suuruselt teine (20 %) on Singapuri OCBC pank ja järgmine (11,57 %) on suur Hiina tekstiilikontsern. Hiina CITIC pank CITIC Group Corporation Ltd., varem China International Trust Investment Corporation, on riigiosalusega investeerimisühing, mis kuulub Hiina Rahvavabariigile. Praegu kuuluvad sellele 44 tütarettevõtet, nende hulgas Hiina CITIC Pank, CITIC Holdings, CITIC Trust Co. ja CITIC Merchant Co. Hiina Guangfa pank 2015. aastal kuulusid 71,86 % aktsiatest riigiosalusega juriidilistele isikutele, 20 % kuulusid kontsernile Citigroup Hiina Bohai pank Riigiosalusega ettevõtted: — TEDA Holding (25,00 %) — China COSCO Shipping (13,67 %) — Baosteel Group (11,67 %) Riigiosalusega juriidilised isikud: — Riigi arengu- ja investeerimisettevõte SDIC (11,67 %) — Tianjin Trust (10,00 %) — Tianjin Shanghui Investment (8,00 %) Välisinvestor: — Standard Chartered HK (19,99 %) Huaxia pank 20 % aktsiatest kuuluvad kontsernile Shougang Group (riigiosalusega ettevõte), kes on suurim aktsionär. Lisaks kuulub 18 % Hiina Riiklikule Elektrivõrgule (riigiosalusega ettevõte) ja 1,3 % ettevõttele Central Huijin. Hiina ressursipank Kontrolli omav aktsionär on 75 %-lise osalusega China Resources Group (suur riigiosalusega ettevõte) Hiina Zheshangi pank Osalus 2015. aasta märtsi seisuga: Riigiosalusega juriidilised isikud: — Zhejiang Finance Development Corporation (19,96 %) — Zhejiang Provincial Energy Group Company Ltd (5,50 %) Omamaised riigiosaluseta juriidilised isikud — Travelers Automobile Group (8,99 %) — Hengdian Group Holdings Limited (8,30 %) — Zhejiang Hengyi Group (6,21 %) — Muud (51,04 %) Hiina krediiditrust See rahandusasutus on seotud ühega neljast riigivarade haldamisega tegelevast ettevõttest, mille peamiseks ülesandeks on riigiosalusega pankade halbade varade soetamine, haldamine ja võõrandamine. Huarong International Trust Co. Ltd. See rahandusasutus on seotud ühega neljast riigivarade haldamisega tegelevast ettevõttest, mille peamiseks ülesandeks on riigiosalusega pankade halbade varade soetamine, haldamine ja võõrandamine. Northern International Trust Co., Ltd. See rahandusasutus on seotud ühega neljast riigivarade haldamisega tegelevast ettevõttest, mille peamiseks ülesandeks on riigiosalusega pankade halbade varade soetamine, haldamine ja võõrandamine. Zhangjiakou pank Handani filiaal Kohaliku omavalitsuse omanduses. Hebei Iron and Steel Group Financial Co., Ltd Kuulub kontsernile Hesteel Group (riigiosalusega ettevõte) Shougang Group Finance Kuulub kontsernile Shougang Group (riigiosalusega ettevõte) Benxi linna finantsamet Rahandusministeeriumi kohalik haru, mis andis laenu ühele valimisse kuuluvatest ettevõtetest Zunhua maaelu krediidiühing Kuulub kohalike põllumajandustootjate külale

(133) Edasi järeldas komisjon, kuna rahandusasutustelt ei saadud konkreetset teavet, mis tõendanuks vastupidist, et Hiina valitsuse poolne omandus ja kontroll põhineb ametlikel näitajatel ning seda samadel põhjustel nagu on punktis 3.4.1.1 sätestatud. Täpsemalt eeldatakse olemasolevate faktide põhjal, et nende 30 riigiosalusega panga juhid ja järelevalvetöötajad määrab Hiina valitsus ja nad vastutavad Hiina valitsuse ees samal moel nagu viies koostööd tegevas riigiosalusega pangas.

(134) Seoses mõtestatud viisil kontrolli teostamisega leidis komisjon, et uurimistulemused viie koostööd tegeva rahandusasutuse kohta, mis moodustasid uurimisperioodi jooksul olulise osa nelja valimisse kuuluva kontserni ettevõtetele antud laenudest (vahemikus üle 50 % kuni peaaegu 90 %, sõltuvalt firmast), võib lugeda esindavaks ka teiste, koostööst keeldunud riigiosalusega rahandusasutuste osas. Punkti 3.4.1.1 alapunktis b analüüsitud normatiivne raamistik kohaldatakse samal viisil ka nende suhtes. Kuna vastupidise kohta andmed ei ole, võib parimate teadaolevate tõsiasjade põhja järeldada, et konkreetseid tõendeid krediidivõimelisuse hindamise kohta ei ole, nagu neid ei ole ka viie koostööd teinud riigiosalusega panga puhul, nii et eespool punkti 3.4.1.1 alapunktis b toodud analüüs normatiivse raamistiku konkreetse rakendamise kohta on kohaldatav samal viisil ka nende suhtes.

(135) Lisaks täheldas komisjon, et enamik laenulepinguid, mis komisjon valimisse kaasatud ettevõtetelt sai, sisaldavad samu tingimusi ja laenude kokkulepitud intressimäärad on sarnased ja kattuvad osaliselt viie koostööd tegeva riigiosalusega panga poolt esitatud määradega.

(136) Komisjon leidis seepärast, et viie koostööd teinud riigiosalusega panga kohta tehtud järeldused on parimad kättesaadavad faktid, mille põhjal hinnata teisi 30 riigiosalusega panka, sest neil on sarnased laenutingimused ja nad on tüüpilised.

(137) Selle põhjal on komisjon kindlaks teinud, et ülejäänud 30 riigiosalusega panka, mis annavad laenu valimisse kuuluvatele äriühingutele, on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b mõistes avaliku sektori asutused.

(138) Pärast järelduste avalikustamist vaidlustas Hiina ametlike näitajate järgi tehtud komisjoni hinnangu, teatades, et komisjon on teinud üldise üleriigilise kõiki rahandusasutusi hõlmava hinnangu, kuid ei ole võtnud arvesse konkreetsete üksuste põhinäitajaid ja funktsioone ega nende suhet valitsusega. Nimelt leidis Hiina valitsus, et tuleks eristada riigi osalusega ettevõtete valduses olevaid ja otse Hiina valitsuse alluvuses olevaid rahandusasutusi. Seoses riigiülese hindamisega märgib komisjon, et ta on teinud avaliku sektori asutuse erianalüüsi iga rahandusasutuse puhul, mille kohta Hiina valitsus on esitanud asjakohase nõutava teabe. Kahjuks ei ole Hiina valitsus esitanud teavet teiste rahandusasutuste kohta, kes andsid laene valimisse kaasatud ja koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, nagu on selgitatud punktis 3.2. Seega oli komisjon sunnitud tegema avaliku sektori asutuse erianalüüsi parimate teadaolevate faktide põhjal.

3.4.1.3. Kokkuvõttev järeldus riigiosalusega rahandusasutuste kohta

(139) Ülaltoodud kaalutluste valguses leidis komisjon, et kõik 35 riigile kuuluvat Hiina rahandusasutust, mis andsid laenu nelja valimisse kaasatud koostööd tegevatele eksportivate tootjate kontsernidele, on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b mõistes avaliku sektori asutused.

(140) Lisaks – isegi kui riigiosalusega panku ei käsitata avaliku sektori asutustena, käsitatakse neid siiski pankadena, keda Hiina valitsus volitab ja suunab täitma tavapäraselt valitsuse täidetavaid ülesandeid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses, ning seda samadel põhjustel, nagu on toodud põhjendustes 143 ja 144. Seega tuleks nende tegevust igal juhul Hiina valitsusega seostada.

3.4.2. Eraõiguslikele rahandusasutuste volitamine ja suunamine

(141) Komisjon pöördus seejärel kümne ülejäänud rahandusasutuse poole. Järgmist kaheksat rahandusasutust käsitati eraomandis olevate asutustena: HSBC, Standard Chartered Bank, Ping An Bank, Australia & New Zealand Banking Group (China) Limited, Shagang Group Finance, DBS Group (China) Limited, Bank of Beijing ja Hang Seng Bank. Lisaks käsitati rahandusasutusi Jinfeng Rural Commercial Bank ja SPB Bank eraomandis olevate asutustena, kuna igasugune avalikkusele kättesaadav teave nende omandistruktuuri kohta puudub. Komisjon analüüsis, kas Hiina valitsus on volitanud neid rahandusasutusi ja suunanud neid andma terasesektorile subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

(142) WTO apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (20). Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“ (21). Samal ajal ei luba alapunkt iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid „kui valitsus rakendab oma üldiseid õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“ (22) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei tarvitse omada teatavat tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vaba valiku põhjal“ (23). Pigem osutavad volitamine ja suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt stimuleerimine“ (22).

(143) Komisjon märkis, et terasetööstust puudutav ja põhjendustes 100–120 nimetatud normatiivne raamistik kehtib Hiina RV kõikide, sealhulgas eraomandis olevate rahandusasutuste suhtes. Näiteks on teatis „Several Opinions on Resolving Overcapacity“ suunatud kõikidele arengupankadele, suurtele pankadele, aktsiapankadele, postihoiupankadele, välisinvesteeringutel põhinevatele pankadele, finantsvarahaldusega tegelevatele äriühingutele ja muudele Hiina panganduse reguleerimise komisjoni juhtimise all olevatele rahandusasutustele.

(144) Lisaks näitasid valimisse kaasatud äriühingutesse tehtud kontrollkäigud, et enamik laenulepinguid, mille komisjon oli valimisse kaasatud äriühingutelt saanud, sisaldasid sarnaseid tingimusi, ning et eraõiguslike rahandusasutuste laenuintressimäärad sarnanevad riigiosalusega rahandusasutuste laenuintressimääradega ja kattuvad nendega osaliselt.

(145) Ühtlasi saatis komisjon kümnele asjaomasele rahandusasutusele kirjad, milles palus saata lisateavet nende laenupraktika ja riskide hindamise kohta. Vastas vaid üks asutus, teatades, et ei saa andmeid esitada ilma reguleerivate asutustega nõu pidamata. Olles konsulteerinud panganduskomisjoniga, teatas see rahandusasutus komisjonile, et ta on valmis tegema koostööd, kuid panganduskomisjon on soovitanud, et sellist koostööd peaks tegema reguleeriva koostöömehhanismiga (s.o teabe vahetamine Hiina ja ELi reguleerivate asutuste vahel, mitte otse komisjoni ja panga vahel). Komisjon tänas sellise koostööpakkumise eest, kuid märkis, et tal ei ole võimalik ajutiselt luua sellist vahendamiskorda ülejäänud uurimisperioodi ajaks. Pärast seda ei saanud komisjon enam panganduskomisjonilt ei kirja ega taotlust. Ka ei esitanud kõnealune rahandusasutus enam ühtegi märkust ettenähtud tähtaja jooksul. Seega ei esitanud üksi asutus mingeid tõendeid, mis oleksid komisjoni järeldustega vastuolus.

(146) Kuna eraõiguslikud rahandusasutused ei esitanud teistsugust teavet, tegi komisjon järelduse terasetööstuse kohta, et riik on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv esimese taande tähenduses kõiki Hiinas panganduse reguleerimise komisjoni järelevalve all tegutsevaid rahandusasutusi (sh eraõiguslikud rahandusasutused) volitanud ja suunanud järgima valitsuse poliitikat ja andma laenu terasetööstusele soodustingimustel.

(147) Pärast avalikustamist märkis Hiina valitsus, et komisjonil tuleb täpsustada, kas kohaldati „volitamise“ või „juhiste andmise“ standardeid, kuna need on üksteist välistavad. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjoni tõlgendus volituste ja juhiste andmise kohta on liiga kitsas, sest selles keskendutakse õigusliku standardile, mis tähendab „valitsuse aktiivsemat rolli kui lihtsalt innustamine“. Hiina valitsus väitis, et USA ekspordipiirangute vaekogus nõuti põhjalikumat analüüsi, mille aluseks on i) selge ja kinnitav delegeerimine või käsu andmine, ii) mis on suunatud konkreetsele isikule, ja iii) mille eesmärk on konkreetne ülesanne või tegevus (24).

(148) Esimese punkti osas leidis komisjon, et „volitamine“ ja „suunamine“ ei ole üksteist välistavad, kuna mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks. Teise punkti puhul ei ole komisjon nõus Hiina valitsuse tõlgendusega selle kohta, millist õigusnormi tuleks kohaldada. Nagu juba põhjenduses 142 on kirjeldatud, lähtub komisjon WTO vaidluste lahendamise praktikast, mille puhul apellatsioonikogu leidis, et sõnade „volitama“ ja „suunama“ asendamine sõnadega „delegeerima“ ja „käskima“ on standardina liiga jäik (25). Sellest järeldub, et apellatsioonikogu kehtestatud tõendamisstandard on käesoleval juhul vähem range kui esialgne vaekogu tõlgendus USA ekspordipiirangute vaidluses. Igatahes ei esitanud Hiina valitsus mingeid tõendeid ega väiteid, et lükata ümber komisjoni järeldused volitamise ja suunamise kohta alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkt a tähenduses käesolevas uurimises. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.4.3. Konkreetsus

(149) Nagu on märgitud põhjendustes 100–120, suunatakse mitmes õigusdokumentides rahandusasutusi laene andma terasetööstuse äriühingutele soodustingimustel. Nende dokumentide põhjal tõestati, et rahandusasutused annavad sooduslaene vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat.

(150) Komisjon tegi seega järelduse, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei ole üldiselt kõigile kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed. Samuti ei esitanud ükski huvitatud isik tõendeid, mis kinnitaksid, et sooduslaenude andmisel lähtutakse objektiivsetest kriteeriumidest või tingimustest alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses.

(151) Pärast järelduste avalikustamist märkis Hiina valitsus valitsusorgani aruande US-Aircraft (Second Complaint (teine kaebus)) põhjal, et konkreetsuse analüüsis ei oleks pidanud keskenduma vaid „teatavatele kaebuses määratletud toetusesaajatele, vaid … kõikidele ettevõtetele või tööstusharudele, kes on kõlblikud saama samasugust toetust“ (26) ning et vastavalt vaekogu aruandele „EÜ – õhusõidukid“ (27) on toetus konkreetne vaid sel juhul, kui sellist toetust antakse vaid piisavalt piiratud arvule ettevõtetele või tööstusharudele. Veel väitis Hiina valitsus, et komisjon ei ole täpsustanud, millises osas komisjoni osutatud dokumentidest käsitletakse sõnaselgelt sooduslaenude andmist terasetööstusele. Sellega seoses osutas komisjon, et sellised dokumendid on loetletud põhjenduses 100. Komisjon leiab, et viited terasetööstusele on piisavalt selged, sest tööstusharu on määratletud kas nimetusega või selge viitega tootele, mida tööstusharu toodab, või tööstusharu rühmale, kuhu see kuulub. Asjaolu, et Hiina valitsus toetab piiratud arvu tööstusharusid, sealhulgas terasetööstust, muudabki toetuse konkreetseks.

3.4.4. Kasu ja subsiidiumisumma arvutamine

(152) Komisjon arvutas tasakaalustatava subsiidiumi summa. Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saaja saadud kasu järgmise kahe summa vahe: intressisumma, mille laenu saav äriühing maksab valitsuslaenu eest, ning summa, mis tal tuleks maksta võrreldava kommertslaenu eest, mida ta võiks turul reaalselt saada.

(153) Sellega seoses täheldas komisjon Hiina teraseturul mitut eripära. Nagu selgitatud punktides 3.4.1–3.4.3, on Hiina rahandusasutuste antavate laenude puhul tegemist valitsuse olulise sekkumisega ja need laenud ei kajasta intressimäärasid, mis oleksid tavaolukorras omased toimivale finantsturuolukorrale.

(154) Valimisse kaasatud