ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga uluksigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6).
(3)

Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ (Councillor in the City of Zagreb Assembly) liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.
(3)

Samaväärsuse kindlaks määramiseks on kasutatud kolmanda riigi järelevalve- ja regulatiivse korra tulemuspõhist analüüsi, mille käigus kontrolliti nende suutlikkust saavutada samad üldeesmärgid, mis on saavutatavad liidu järelevalve- ja regulatiivse korraga. Eesmärgid on eelkõige järgmised: riigisisese ja ülemaailmse finantssüsteemi stabiilsus ja terviklikkus; hoiustajate ja muude finantsteenuste tarbijate kaitse tulemuslikkus ja piisavus; finantssüsteemi eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste vaheline koostöö; järelevalve sõltumatus ja tulemuslikkus ning rahvusvaheliselt kokku lepitud asjakohaste standardite tulemuslik rakendamine ja jõustamine. Kolmanda riigi järelevalve- ja regulatiivne kord peaks selleks, et saavutada samad üldeesmärgid, mis on saavutatavad liidu järelevalve- ja regulatiivse korraga, vastama reale tegevus-, organisatsioonilisele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidu nende järelevalve- ja regulatiivsete nõuete põhielemente, mida kohaldatakse finantsasutuste asjaomaste kategooriate suhtes.
(4)

Määrusega (EL) nr 652/2014 on kehtestatud sätted Euroopa Liidu üldeelarve kulude haldamise kohta toidu- ja söödaohutuse, loomatervishoiu ja loomade heaolu ning taimetervise eeskirjadega seotud valdkondades. Nimetatud määruse artikliga 31 on ette nähtud, et liit võib rahastada ametliku kontrolli eest vastutavate pädevate asutuste personali koolitamist, et töötada välja ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid käsitlev ühtlustatud lähenemisviis, millega tagatakse inimeste, loomade ja taimede tervise kõrgetasemelise kaitse.
(5)

Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu on vaja muuta liidus 2030. aastal energiatarbimist käsitlevaid prognoositud arvnäitajaid, et kajastada ilma Ühendkuningriigita liidu 27 liikmesriigi (EL 27) näitajaid. Võttes aluseks prognoosid, mille kohaselt on liidu energiatõhususe põhieesmärgiks vähemalt 32,5 %, peaks 2030. aastal olema liidu 28 liikmesriigis primaarenergia tarbimine 1 273 miljonit naftaekvivalenttonni ja lõppenergia tarbimine 956 miljonit naftaekvivalenttonni. Võttes aluseks samaväärsed EL 27 prognoosid, peaks 2030. aastal olema primaarenergia tarbimine 1 128 miljonit naftaekvivalenttonni ja lõppenergia tarbimine 846 miljonit naftaekvivalenttonni. Seepärast on vaja muuta energiatarbimist käsitlevaid 2030. aasta arvnäitajaid.
(11)

UNCLOSi artikli 63 lõikes 2 ja UNFSA artiklis 8 on öeldud, et kui samad varud või nendega seotud liikide varud asuvad nii majandusvööndis kui ka väljaspool seda ja sellega külgnevas alas, peavad rannikuriik ja neid varusid külgneval alal püüdvad riigid tegema koostööd, et jõuda kokkuleppele meetmetes, mis on vajalikud nende varude säilitamiseks külgneval alal. Sellist koostööd võib teha piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames või kui sellistel piirkondlikel organisatsioonidel ei ole asjaomase varu suhtes pädevust, siis asjaomasest püügist huvitatud riikide vaheliste ühekordsete kokkulepete alusel.
(9)

Komisjon on koostöös Bulgaariaga need meetmed läbi vaadanud ja on veendunud, et Bulgaaria pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel linnukasvatusettevõtetest, kus hiljutise haiguspuhangu esinemine on kinnitust leidnud.
(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses, EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“), EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“) ning EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6).
(2)

Lisaks sellele on komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (2) sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides või nende piirkondades, nagu on loetletud kõnealuse otsuse lisas, (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) ning kõikides liikmesriikides seoses uluksigade liikumise ning teabe esitamise kohustustega. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi, sh loetelu suure riskiga piirkondadest. Kõnealust lisa on muudetud mitu korda, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra muutumist liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas.
2)

B osas asendatakse Bulgaariat käsitlev kanne järgmisega: „Liikmesriik: Bulgaaria Piirkond Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 Lovech region: Municipality of Lovech: — Lisets — Bahovitsa From 13.4.2019 to 21.4.2019 Municipality of Lovech: — Slavyani — Izvorche — Radyuvene — Skobelevo 21.4.2019 Municipality of Lovech: — Yoglav — Doyrentsi From 27.4.2019 to 5.5.2019 Municipality of Lovech: — Vladinya — Goran — Gostinya — Devetaki — Drenov — Lovech — Presyaka — Smochan — Slatina — Tepava — Umarevtsi 5.5.2019 Pleven region: Municipality of Pleven: — Nikolaevo 21.4.2019 Plovdiv region: Municipality of Asenovgrad: — Asenovgrad — Boyantsi — Mominsko From 2.5.2019 to 10.5.2019 Municipality of Asenovgrad: — Izbeglii — Kozanovo — Stoevo — Zlatovrah — Muldava — Lyaskovo 10.5.2019 Municipality of Kuklen: — Kuklen — Ruen 10.5.2019 Municipality of Sadovo: — Sadovo — Bolyartsi — Katunitsa — Karadzhovo — Kochevo 10.5.2019 Municipality of Rodopi: — Krumovo — Yagodovo From 2.5.2019 to 10.5.2019 Municipality of Rodopi: — Brestnik — Belashtitsa — Markovo — Branipole 10.5.2019 Municipality of Maritsa: — Skutare — Rogosh 10.5.2019 Municipality of Plovdiv: — Plovdiv 10.5.2019“
(3)

Sigade Aafrika katku patogeeni määramise test (nimelt viiruse genoomi määramine polümeraasi ahelreaktsiooni abil vastavalt sigade Aafrika katku liidu referentlabori kavandatud metoodikale) on kõige tõhusam vahend selle taudi varaseks tuvastamiseks, nagu on näidanud sigade Aafrika katku liidus esinemise aja jooksul liikmesriikides saadud kogemused ja nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“), EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“) ja EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ (6) („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“). Seepärast tuleks praegu rakendusotsuse 2014/709/EL kohaselt nõutavad laboriuuringud asendada sigade Aafrika katku patogeeni määramise testiga. Seepärast tuleks vastavalt muuta eespool nimetatud rakendusotsuse artikleid 3 ja 8.
(2)

Komisjoni otsuses 2009/821/EÜ (5) on sätestatud loetelu piirikontrollipunktidest, mis on heaks kiidetud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ, ning keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu ühtses veterinaariaalases elektroonilises süsteemis (TRACES). Need loetelud on esitatud vastavalt kõnealuse otsuse I ja II lisas.
(3)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, kust lubatakse liitu tuua kaupu, tingimusel et need on läbinud II lisa kõnealuses osas osutatud asjakohase töötluse. Kõnealuste töötlemisviiside eesmärk on kõrvaldada teatavad loomaterviseriskid, mis on seotud konkreetsete kaupadega. Kõnealuse lisa 4. osas on sätestatud muu kui eritöötlus A ning eritöötlemisviisid B–F, mis on loetletud alanevas järjekorras vastavalt konkreetse kaubaga seotud loomaterviseriski suurusele.
(3)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik on esitanud komisjonile taotluse oma BSE staatuse määramiseks, märkides, et see hõlmab ka Briti kroonile alluvaid alasid. Taotlusele on lisatud kõnealust riiki ja Briti kroonile alluvaid alasid käsitlev asjakohane teave määruse (EÜ) nr 999/2001 II lisas sätestatud kriteeriumide ja võimalike riskitegurite kohta.
(4)

Eelkõige on kõnealuse otsuse I lisas loetletud kolmandad riigid, kust on lubatud sisse tuua kahepoolmelisi molluskeid, okasnahkseid, mantelloomi ja meritigusid; otsuse II lisas aga on loetletud kolmandad riigid ja territooriumid, kust on lubatud sisse tuua inimtoiduks ette nähtud kalatooteid. Neis loeteludes on märgitud ka piirangud, mis kehtivad sellisele impordile teatavatest kolmandatest riikidest.
(4)

Määruse (EÜ) nr 723/2009 artiklis 8 on sätestatud, et ERICu põhikirjajärgne asukoht on ühe liikme territooriumil, kelleks on kas liikmesriik või ühinenud riik.
Artikkel 9

Piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamine ning nende dokumenteerimine ja registreerimine

1. Enne konkreetse piirangu kohaldamist hindab vastutav töötleja piirangu vajalikkust ja proportsionaalsust, võttes arvesse määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikes 2 sätestatud asjakohaseid elemente. Hindamine hõlmab ühtlasi asjaomase andmesubjekti õigusi ja vabadusi ähvardavate ohtude hindamist, sealhulgas hinnatakse ohtu, et andmesubjekti isikuandmeid võidakse edastada ilma tema teadmata ja nõusolekuta ning et tema õiguste kasutamine vastavalt kõnealusele määrusele on takistatud. Hindamine dokumenteeritakse sisehindamisteates ja seda tehakse igal üksikjuhul eraldi enne konkreetse piirangu kohaldamist.
(6)

Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et tarbijapakendi tasandil ja koondpakendi tasandil kordumatuid tunnuseid taotlevad ettevõtjad edastavad kõnealuse määruse II lisa II peatüki 2. jao punktis 2.1 ja punktis 2.2 loetletud teabe. See teave on vajalik kordumatute tunnuste loomiseks ja see sisaldab tunnuskoode, mis võimaldavad ettevõtjate, rajatiste ja masinate registreerimist jälgitavussüsteemis. Tunnuskoodid on seega väga olulised, kuna need võimaldavad ettevõtjatel taotleda pädevalt tunnuseväljaandjalt kordumatuid tunnuseid. Lisaks on nii kordumatuid tunnuseid kui ka tunnuskoode vaja toodete liikumist ning tehinguid käsitlevate andmete salvestamiseks ja edastamiseks. Ettevõtjate, rajatiste ja masinate tunnuskoode käsitlevad eeskirjad on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2018/574 artiklites 14, 16 ja 18. Tunnuseväljaandjate pädevus tunnuskoode väljastada põhineb ettevõtjate tegevuskohal.
1)

artiklit 1 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Euro pangatähtede esimeses seerias on seitsmes nimiväärtuses euro pangatähed vahemikus viiest kuni viiesaja euroni. Euro pangatähtede teises seerias on kuues nimiväärtuses euro pangatähed vahemikus viiest kuni kahesaja euroni. Euro pangatähtede teema on „Euroopa ajad ja stiilid“, mis vastavad järgmistele tehnilistele nõuetele. Nimiväärtus (EUR) Mõõtmed (esimene seeria) Mõõtmed (teine seeria) Põhivärv Kujundus 5 120 × 62 mm 120 × 62 mm Hall Klassikaline 10 127 × 67 mm 127 × 67 mm Punane Romaani 20 133 × 72 mm 133 × 72 mm Sinine Gooti 50 140 × 77 mm 140 × 77 mm Oranž Renessanss 100 147 × 82 mm 147 × 77 mm Roheline Barokk ja rokokoo 200 153 × 82 mm 153 × 77 mm Kollane-pruun Teras- ja klaasarhitektuur 500 160 × 82 mm Jäetakse teisest seeriast välja Purpur Moodne 20nda sajandi arhitektuur“; b) lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega: „c) EKP lühend Euroopa Liidu ametlikes keeltes; i) euro pangatähtede esimeses seerias on EKP lühend viies ametlikus keeltes: BCE, ECB, EZB, EKT ja EKP; ii) euro pangatähtede teises seerias on 1) EKP lühend üheksas ametlikus keeles euro nimiväärtuste 5, 10 ja 20 jaoks: BCE, ECB, ЕЦБ, EZB, EKP, EKT, EKB, BĊE ja EBC; 2) EKP lühend kümnes ametlikus keeles euro nimiväärtuste 50, 100 ja 200 jaoks: BCE, ECB, ЕЦБ, EZB, EKP, EKT, ESB, EKB, BĊE ja EBC;“;
artiklit 1 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse järgmine punkt aa: „aa) „hoius“ (deposit)– krediitsaldo eurodes või muus vääringus, mis tuleneb RKP juures hoitaval kontol olevatest vahenditest või muudest ajutistest asjaoludest seoses RKP poolt osutatavate muude teenustega, millega kaasneb kohustuse kirjendamine RKP bilansis ja RKP kohustus see tagasi maksta kehtiva lepingu või seaduse alusel; see hõlmab ka üleöö- ja tähtajalised hoiused;“; b) punkt c asendatakse järgmisega: „c) „tagamata üleööturu intress“ (unsecured overnight market rate)– i) EONIA intressimäär (euro overnight index average) üleöö eurohoiuste osas või ESTER (euro short-term rate), kui EONIA kasutamine lõpeb; ja ii) sellega võrreldav intressimäär muus vääringus üleööhoiuste osas;“; c) punkt d asendatakse järgmisega: „d) „tagatud turu intressimäär“ (secured market rate)– i) STOXX EUR GC Pooling term intressimäär võrreldavate tähtaegadega tähtajaliste eurohoiuste osas või sellega samaväärne määr, kui selle kasutus lõpeb või seda ei loeta enam võrdlusaluseks; ja ii) sellega võrreldav intressimäär muus vääringus tähtajaliste hoiuste osas.“.
(11)

Põllumajandussektoris on toodete loeteludesse lisamise või nende ümberliigitamise taotluste põhjenduseks vajadus, et kohalikud tootjad mitmekesistaksid oma tootmist, et tulla paremini toime ilmastikuga. Otsuse nr 940/2014/EL lisas esitatud loeteludesse kantavad tooted on Martinique'i puhul teatavad köögiviljad (tooted 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90, 0714), avokaadod (toode 0804 40 00); Guadeloupe'i puhul ananassid (toode 0804 30) ja pipar (toode 0904 22 00) ning Réunioni puhul sibul (toode 0703 10 19) ja küüslauk (toode 0703 20 00). Lisaks tuleks Martinique'i puhul liigitada B-osas olevas loetelus ümber teatavad köögiviljad (toode 0706), teatavad perekonna Capsicum või Pimenta viljad (toode 0709 60), ananassid (tood 0804 30) ja tsitruselised (toode 0805).
(6)

5. aprillil 2019 esitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule uue taotluse pikendada ELi lepingu artikli 50 lõikes 3 sätestatud tähtaega. 11. aprillil 2019 otsustas Euroopa Ülemkogu otsusega (EL) 2019/584, (4) mis on tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, seda tähtaega täiendavalt pikendada kuni 31. oktoobrini 2019. Euroopa Ülemkogu tuletas meelde, et ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohaselt võib väljaastumisleping jõustuda varem, kui pooled viivad oma vastavad ratifitseerimismenetlused lõpule enne 31. oktoobrit 2019. Sellest tulenevalt peaks väljaastumine toimuma ratifitseerimismenetluste lõpuleviimise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval või 1. novembril 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Peale selle, nagu on osutatud kõnealuse otsuse artikli 2 teises lõigus, juhul kui Ühendkuningriik ei ole korraldanud Euroopa Parlamendi valimisi kooskõlas kohaldatava liidu õigusega ega ole 22. maiks 2019 väljaastumislepingut ratifitseerinud, lõppeb kõnealuse otsuse kohaldamine 31. mail 2019.
(9)

Lisaks sellele ning vastavalt liikmesriikide ootustele tuleks laenuandmise mahtu hoida jätkusuutlikuna ning jätkusuutlike laenuandmise tasemete kindlaks määramise raamistikku tuleks edasi arendada ning samal ajal tuleks tugevdada auditikomisjoni funktsiooni, et kindlustada, et selle komisjoni koosseisus on järelevalveküsimustes teadmisi omavaid liikmeid. Eeskätt tuleks tagada, et auditikomisjonis on alati liikmeid, kes on pärit nii euroala kui ka selle välistest pangandusjärelevalve asutustest.
(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“) ning EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6).
(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL (2) artikliga 14 eeldatakse, et tooted, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud direktiivi 2013/53/EL artikli 4 lõikes 1 ja kõnealuse direktiivi I lisas.
(5)

Käesoleva otsusega kehtestatakse vastavalt määruse (EL) 2017/1004 artiklile 4 üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigid koguvad bioloogilisi, keskkonnaalaseid ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 5 lõike 1 punktis a. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/909 (6) on ette nähtud kohustuslike merel toimuvate teadusuuringute loetelu ja künnised, millest allpool ei pea liikmesriik oma kalapüügi- ja vesiviljelustegevuse kohta andmeid koguma ega tegema merel teadusuuringuid, nagu on osutatud artikli 5 lõike 1 punktides b ja c.
(8)

Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmisel tuleks arvesse võtta majanduslikke, ohutusalaseid, keskkonnaalaseid ja operatiivkaalutlusi. Selle tagamiseks, et puudused või nende kombinatsioon ei kaaluks üles oodatavaid eeliseid, on vaja tasakaalu. Seetõttu tuleks kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkide puhul arvesse võtta põhiliste tulemusvaldkondade vastastikust sõltuvust ja nendevahelisi kompromisse. Kulutõhususe ja läbilaskevõimega seotud põhilistes tulemusvaldkondades tuleks seega arvesse võtta täiendava läbilaskevõime loomise kulude ja nende poolt pakutavate eeliste suhet. Keskkonnaga seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkide puhul tuleks arvesse võtta, et lennuliikluse korraldamise operatiivmeetmeid, mille eesmärk on kütuse tarbimise minimeerimine, seega heitkoguste vähendamine, ei saa alati praktikas rakendada. Selle põhjuseks on käitamispiirangud, mis seonduvad eelkõige õhusõidukite ohutu hajutamisega ja lennuliikluse korraldamise olemasoleva suutlikkusega. Samuti tuleks ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkide puhul arvesse võtta asjaolu, et esmatähtis on aeronavigatsiooniteenuste ohutu osutamine ning et ohutus peaks olema täielikult integreeritud aeronavigatsiooniteenuse osutajate äriplaneerimisse.
2)

Pealkirja „I. Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused“ all asendatakse alapealkirja „B. Üksused“ all esitatud vastavad kanded järgmisega: Nimi Identifitseerimisandmed Põhjendus Loetellu kandmise kuupäev „12. Fajr Aviation Composite Industries Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Teheran, Iraan Kaitse- ja relvajõudude logistilise toe ministeeriumi alla kuuluva Iraani lennundustööstuse organisatsiooni (EL on mõlemad kandnud loetellu) tütarettevõte, mis toodab peamiselt komposiitmaterjale lennundustööstusele. 26.7.2010 95. Samen Industries 2nd km of Khalaj Road End of Seyyedi St., P.O. Box 91735-549, 91735 Mashhad, Iran, Tel.: +98 511 3853008, +98 511 3870225 ÜRO poolt loetellu kantud Khorasan Mettalurgy Industries varinimi, Ammunition Industries Group (AMIG) tütarettevõte. 1.12.2011 153. Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND) Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND) toetab otseselt Iraani tuumarelva leviku seisukohast tundlikke tuumaenergiaalaseid tegevusi. IAEA on nimetanud SPNDd seoses kahtlustega Iraani tuumaprogrammi võimaliku sõjalise mõõtme pärast. SPNDd juhib ÜRO loetellu kantud Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi ning see on kaitse- ja relvajõudude logistilise toe ministeeriumi (MODAFL, ELi poolt loetellu kantud) osa. 22.12.2012“
(3)

Nõukogu rõhutas oma 25. juuni 2018. aasta järeldustes Saheli/Mali kohta, et tähtis on muuta ÜJKP Sahelis piirkonnaüleseks eesmärgiga tugevdada, kui see on asjakohane, tsiviilalast ja sõjalist toetust piiriülesele koostööle, piirkondliku koostöö struktuure, sealhulgas eriti G5 Saheli struktuure, ning G5 riikide suutlikkust ja isevastutust, et lahendada julgeolekuprobleemid piirkonnas.
(7)

12. ja 13. detsembril 2002 Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul võeti vastu deklaratsioon, milles märgitakse, et Berliin-pluss-kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liidu liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel“ liikmed ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolseid julgeolekukokkuleppeid,
(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/975 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku puhangud esinesid Leedus ja Poolas.