ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
a)

kes on pankrotis või likvideerimisel, kellele kohus on määranud halduri, kes on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, kes on peatanud äritegevuse, kelle suhtes on kõnealustes küsimustes algatatud menetlus või kes on riiklikes õigusnormides sätestatud samalaadsest menetlusest tulenevalt analoogilises olukorras;
(39)

Asjaomased eksportivad tootjad taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel impordimaksude ja kaudsete maksude erinevuste korrigeerimist. Kahe asjaomase eksportiva tootja puhul leiti, et tagasimakstud imporditollimaksude summa oli suurem kui makstud impordimaksud. Seetõttu on ebatõenäoline, et eksportijatele hüvitati ainult need imporditud osad eest, mis hiljem lisati eksportkaupadele. Lisaks ei olnud kahe eksportiva tootja puhul raud- ja terastrosside eksporditoetus seotud toormaterjali eest makstud impordimaksudega, s.t toetust saadi vaatamata sellele, kas imporditud toormaterjali kasutati eksporttoote valmistamisel või mitte. Seega jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b tähenduses ei ole impordimakse tagasi makstud. Ühelgi juhul ei näidanud asjaomased eksportivad tootjad, kas ja millises ulatuses oli siseturul müüdav samasugune toode maksustatud impordimaksude ja kaudsete maksudega. Seega ei olnud võimalik tõendada, et hindade võrreldavus oleks olnud häiritud. Niisiis ei olnud ükski eeltoodud sätetes nimetatud tingimus täidetud ning kõik nõuded lükati tagasi.
(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon esitas pärast Madalmaade poolt enne 1. märtsi 2005 edastatud aruannet vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduste asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) ning seejärel 31. märtsil 2005 Eurostatile edastatud valitsemissektori korrigeeritud arvepidamisekontode aruande ja komisjoni talituste 2005. aasta kevadise prognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused. — Valitsemissektori hinnanguline eelarvepuudujääk on 2004. aastal 2,3 % SKTst, võrreldes 3,2 %ga 2003. aastal. 2004. aasta tulemus on kooskõlas nõukogu soovitusega, mis on välja antud vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7, eelkõige seoses valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamisega alla kontrollväärtuse 3 % SKTst hiljemalt 2005. aastaks. 2004. aastal toimus maksusüsteemi kohandamine märkimisväärsete säästumeetmete abil, mis osaliselt sisaldusid 2004. aasta eelarves ja osaliselt võeti vastu täiendavas konsolideerimispaketis 14. aprillil 2004. Lisaks sellele aitasid puudujääki vähendada oodatust suuremad maksutulud ja lisatulud maagaasi müügist kõrgete naftahindade tagajärjel. — Võetud eelarvemeetmed on suunatud valitsemissektori eelarvetasakaalu püsiva paranemise tagamisele. 2005. aastaks ennustab komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos valitsemissektori eelarvepuudujäägi edasist langust 2,0 %ni SKTst, suurel määral peamiselt struktuuriliste säästumeetmete tulemusena, mis moodustavad 0,5 % SKTst. See vastab ametlikule eelarvepuudujäägi eesmärgile, milleks on 2,1 % SKTst. 2006. aastaks eeldab komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos praeguse poliitika alusel puudujäägi edasist langust 1,6 %ni SKTst, mis osutab eelarvepuudujäägi püsivale korrigeerimisele. — Eelarve konsolideerimine saavutatakse, vähendades tsükliliselt kohandatud puudujääki, mis peaks ootuspäraselt lähenema tasakaalule pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist. 2004. aastal vähenes tsükliliselt kohandatud puudujääk võrreldes 2,0 %ga SKTst 2003. aastal märkimisväärselt, 1,2 %ni SKTst. Komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos ennustab 2005. aastaks tsükliliselt kohandatud puudujäägi edasist langust veel 0,8 % võrra SKTst 0,4 %ni SKTst, mis on tasakaalulähedane, ja 2006. aastaks langust 0,0 % SKTst. — Vastavalt 2005. aasta märtsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasele teatisele püsis valitsemissektori võla suhe 2004. aastal allpool kontrollväärtust 60 % SKTst. Komisjoni talituste 2004. aasta kevadise prognoosi kohaselt jääb võlasuhe 2005. ja 2006. aastal allapoole seda künnist.
(5)

Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul võeti 12. ja 13. detsembril 2002 vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et “Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi “Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolseid julgeolekukokkuleppeid,
(21)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupu, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Menetluse algatamise otsuses tõdes komisjon, et kõik riigipoolse abi põhielemendid artikli 87 lõike 1 tähenduses olid aprioorselt esindatud. Sellekohane analüüs on käesolevas otsuses ära toodud vaid põhijäreldustes: (13) — FT suhtes rakendati erikohtlemist (mis on kehtestatud seaduse nr 90-568 artiklites 18–21) ettevõtlusmaksu osas, — selline erikohtlemine andis talle eelise (ka Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul), — FT puhul rakendatud ettevõtlusmaksu erikorra võttis vastu Prantsusmaa parlament, tehes seda Prantsuse Vabariigi presidendi poolt välja kuulutatud seaduse alusel, millega välistatakse abi riigile omistamise kahtlus, — kuna FT maksis vähem makse kui üldisele maksuõigusele alluvad ettevõtjad, on tegemist riigi vahendite andmisega, — võttes arvesse, et FT tegutseb kõrge konkurentsi tasemega sektoris, nimelt kaugside alal, siis kahjustavad või ähvardavad kahjustada tema eelised konkurentsi, — võttes arvesse, et FT tegutseb turgudel, mis alates 80ndate lõpust on konkurentsile järjest enam avatud, võib igasugune riigi poolt FTle antav eelis mõjutada liikmesriikide kaubandussuhteid.
(1)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikega 3 on ette nähtud, et searümpade liigitus tuleb kindlaks määrata tailihasisalduse hindamisega vastavalt statistiliselt tõestatud hindamismeetodile, mis põhineb searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Hindamismeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud statistilise vea piirnormile. See piirnorm on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3.
(3)

Prantsusmaa on esitanud tõendeid äriotstarbelisest metsamajandusest, et Pürenee poolsaare teatavatest piirkondadest pärineva Pinus pinaster Ait. seemnest Prantsusmaal, välja arvatud eespool nimetatud piirkonnad, kasvanud puud ei kohanenud kõnealuste piirkondade madalate temperatuuridega. Tõenduseks toodi eelkõige 1956, 1963 ja 1985 aasta suurte külmade katastroofiline mõju kõnealuse päritoluga puudele. Pürenee poolsaare üksikute lähtepiirkondade ja Prantsusmaa piirkondade, va piirkonnad Provence-Alpes-Côte-d’Azur, Languedoc-Roussillon ja Korsika, ilmastikutingimuste võrdlus oli läbi viidud nõuetekohaselt. Päritolupiirkonnad on sätestatud ja avaldatud direktiivi 1999/105/EÜ artikli 2 punkti g kohaselt ning edastatud komisjonile ja muudele liikmesriikidele vastavalt direktiivi 1999/105/EÜ artiklile 9.
(5)

On asjakohane, et Austria tegutseks kooskõlastava liikmesriigina tagamaks, et käesoleva otsuse kohaselt antava loa alusel tehtavate tarnete üldkogus ei ületaks käesoleva otsusega kehtestatud maksimumkoguseid.
(1)

30. mail 2002 sõlmiti Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja teiste assotsieerunud riikide liikluskindlustuse riiklike büroode vahel mitmepoolne leping (edaspidi “leping”). Leping on lisatud komisjoni 28. juuli 2003. aasta otsusele 2003/564/EÜ nõukogu direktiivi 72/166/EMÜ kohaldamise kohta mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse kontrolli suhtes, (2) millega komisjon määras kindlaks kuupäeva, millest alates liikmesriigid peavad loobuma tsiviilvastutuskindlustuse kontrollimisest sõidukite puhul, mille asukoht on üks lepingule allakirjutanud riik, ja mille suhtes lepingut kohaldatakse. Lepingut on hiljem laiendatud teistele riikidele 1. addendum’i vastuvõtmisega.
(6)

18. jaanuaril 2005 tunnistas nõukogu kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 8 ning võttes arvesse komisjoni soovitust, et Ungari on valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2004. ja 2005. aastal võtnud enne 5. novembri 2004. aasta tähtaega mitmeid meetmeid. Nõukogu avaldas siiski arvamust, et need ei ole piisavad eesmärkide saavutamiseks ning ei hoia ära kõrvalekaldumist mais 2004 Ungari lähenemisprogrammis esitatud eelarve tasakaalustamise kavast. Lisaks arvas nõukogu, et valitsuse jätkuvat püüet korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks tuleb toetada otsustavate meetmetega eelarve edasiseks tasakaalustamiseks ja struktuurireformide kindlameelsema jätkamisega. Seda arvestades jõudis nõukogu otsusele, et vastuseks 5. juuli 2004. aasta soovitusele ei ole Ungari 5. novembriks 2004 võtnud tõhusaid meetmeid.
(19)

Otsuses jõutakse järeldusele, et ühepoolsete mõjude esinemine on ebatõenäoline, sest tootmisvõimsus suureneb kiiremini kui eeldatav nõudlus, ja seetõttu on piisavalt tootmisvõimsust, et võidelda võimaliku hinnatõusuga. Lisaks sellele paistab, et tarbijatel on tarnijaid lihtne vahetada, eriti seetõttu, et enamik tarbijaid kasutab mitut allikat. Koordineeritud mõjude puhul jõutakse pärast põhjalikku turu struktuuri, turu läbipaistvuse, usaldusväärse vastuabinõude mehhanismi, tarbijate ning praeguste ja tulevaste konkurentide reageeringute analüüsimist otsuses järeldusele, et selliste mõjude esinemine on ebatõenäoline.
(72)

Mis puudutab IGAPE poolt antud garantiid (vt põhjendus 26), siis sisaldab komisjoni menetlus (23) üksikute garantiide hindamiseks mitmeid tingimusi selle kohta, et garantii ei kujutaks endast riigiabi. Käesoleval juhul märgib komisjon, et Siderúrgica Añón ei olnud rahalistes raskustes, nagu on defineeritud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (24) ning on saanud laene finantsturgudelt ilma igasuguse riigipoolse sekkumiseta. Samuti märgib komisjon, et garantii on seotud kindla laenuga, on fikseeritud maksimumsummale, katab 30 % tasumata laenust ning ei ole tähtajatu. Mis puudutab garantii eest makstud hinda, siis on komisjonil kahtlusi, kas makstud lisatasu (0,2 % aastas garanteeritud tasumata laenu kohta, vormistamistasuta) vastas sarnase garantii turuhinnale, võttes peamiselt arvesse kahe laenus osalenud panga poolt avaldatud garantiide maksimumhindade nimekirju.
(3)

Madalmaade ametiasutused on komisjonile teatanud, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. Näib, et esitatud toimikud vastavad ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti alalisele toiduahela ja loomatervishoiu komiteele.
(6)

Komisjon teostas jätkuvalt faktilisi ja õiguslikke uurimisi ja esitas 29. mail 2002, 13. oktoobril 2003 ja 29. juunil 2004 nõuandekomiteele kolm uurimistulemuste aruannet. Kõnealustest aruannetest ilmnes, et Tai on võtnud meetmeid helisalvestiste piraatluse taseme tõhusaks vähendamiseks (sealhulgas Tai parlamendi vastuvõetud Optilise andmekandja seadus), intensiivistanud täitetoiminguid muusika piraatlusega tegelevate isikute suhtes, on tihendanud koostööd erinevate muusika piraatlusega võitlevate Tai asutuste vahel ning kõnealuste Tai asutuste ja muusikatööstust esindavate ühingute vahel, lisaks on organiseeritud avalikke kampaaniaid, et teavitada tarbijaid piraatluse kahjulikust mõjust.
(89)

Saksamaa on komisjonile esitanud üksikasjalikud andmed teraskonstruktsioonide turu olukorra kohta ning sellega tõendanud, et Saksa turul, kus Jahnke Halle on peamiselt tegev ja kus tema turuosa on väiksem kui 1 %, ei ole struktuurset liigvõimsust, nagu ka Euroopa turul, kus Jahnke turuosa on alla 0,001 %.
(33)

Prantsusmaa poolt teatatud meetme näol on tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Et abi eraldajaks on riik, toimub abi rahastamine riigi vahenditest ning abi saajaks on konkreetne ettevõte, Bull. Abi ei saa käsitleda erainvestori tavalise käitumisena turumajanduse tingimustes. Sealjuures ei saa väita, et riik sekkub samadel alustel ja samadel tingimustel kui konverteeritavate obligatsioonide omanikud, sest Prantsusmaa võlanõue on seotud riigi antud päästmisabiga, mille tagasimaksmise tähtaeg on möödunud ja sellest võlanõudest loobumist või tagasimakstava abiga sama suure uue abi andmist ei saa käsitleda investori tavalise käitumisena ning seda ei saa pidada seega erainvestori normaalseks toimimiseks. Lisaks erineb teatatud abimeede oma vormi ja tingimuste poolest aktsionäride ja konverteeritavate obligatsioonide omanike finantsmeetmetest. On kindel, et teatatud meetme rakendamisega ei kaasne teiste aktsionäride samalaadseid finantskohustusi. Abi kahjustab liikmesriikide vahelist kaubavahetust ja kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest Bulli näol on tegemist rahvusvahelise ettevõttega ning selle tooted on rahvusvahelise kaubavahetuse objektiks. Lisaks on Bullil konkurente ühisturul, näiteks IBM, Fujitsu/Siemens, Sun ja HP. Prantsusmaa ametiasutused ei vaidlusta seda hinnangut.
(15)

Esiteks on Itaalia ametiasutused seisukohal, et meede on vahet tegemata kohaldatav kõigi majandussektorite puhul ja on kättesaadav kõigile äriühingutele, kellel on kohustus maksta Itaalias ettevõtte tulumaksu ja kes nad kannavad välismaistel messidel osalemise kulusid. Ka toonitavad Itaalia ametiasutused, et kõnealust maksusoodustust kohaldatakse ka äriühingute suhtes, kellel on välismaal püsiv tegevuskoht. Lisaks märgivad Itaalia ametiasutused, et kõnealune maksusoodustus on rangelt seotud välismaistel messide osalemise kuludega ja sellest ei tulene ebaproportsionaalseid maksusoodustusi. Itaalia ametiasutused on arvamusel, et kava ei edenda messidel osalemist eraldi kaubandustegevusena, vaid kõigile äriühingutele kättesaadava investeeringuna, keda Itaalia valitus tahab julgustada üldisel majanduspoliitilisel eesmärgil. Lõpetuseks selgitavad Itaalia ametiasutused, et soodustust kohaldatakse äriühingute suhtes, kellel on välismaal püsiv tegevuskoht, eeldusel, et messidel osalemise kulud on kandnud Itaalias asuv peakontor.
(12)

Suuniste punkti 11.3.8 kohaselt, mis võimaldab põllumajandustootjatele või tootjate organisatsioonidele, mille liikmed nad on, hüvitada ainult halbadest ilmastikutingimustest tekkivad kahjud, ei ole mõeldav nende eeskirjade rakendamine analoogia alusel töötlusettevõtetele, kellele on tekkinud selle haigusega seonduvad kahjud. Komisjon leiab, et reeglina on agrotööstusettevõtetele omane teatav paindlikkus oma tarneallikate haldamises. See võib mõistagi kaasa tuua toorme lisamaksumuse ja tasuvuse vähenemise, kuid see ei tundu õigustavat põllumajandustoodangule kohaldatavate eeskirjade otsest rakendamist.
(97)

Herlitz AG maksejõuetusmenetluses ei käitunud rühma HAG 3 kuulunud avaliku sektori võlausaldaja samal viisil kui võrreldavad rühma HAG 2 kuulunud erasektori võlausaldajad. Seega on rühma HAG 3 loobumised riigiabi, mille summa on suurem kui tema loobutud osa ja erasektori nõuetest loobutud osa vahe. See on nii kasvõi sellepärast, et erasektori asutused ei oleks loobunud sellisel määral ilma avaliku sektori võlausaldajate suurema loobumiseta. Samamoodi võib olla oluline mitte ainult nõuetest loobumise osakaal, vaid ka kogusumma igas võlausaldajate klassis. Sellistes tingimustes võib abisumma olla ükskõik kui suur – kuni 100 % loobutud nõudest. Siiski ei ole käesoleval juhul vaja kõnealust summat täpselt välja arvutada, sest isegi kui see on 100 % loobutud nõudest, on abi ikkagi ühisturuga kokkusobiv.
(6)

Kättesaadav teave annab seega piisavalt alust järeldada, et need rikkumised on tõsised ja süstemaatilised ning et Valgevene juurdepääsu peatamine üldiste tariifsete soodustuste kavale on õigustatud. Uurimisel tehtud järelduste aruanne esitati üldiste tariifsete soodustuste komiteele.
(8)

Vastavalt 2004. aasta ühenduse eelarve täitmise sise-eeskirjade artiklile 15 võib ka tööprogrammi lugeda rahastamisotsuseks tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku ning et käesolevas otsuses ettenähtud hinnang, uurimus ja läbivaatamine moodustavad sellise raamistiku.
(2)

Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et Rumeenia võib erandkorras viie aasta jooksul pärast Euroopa lepingu jõustumist ja lõike 1 punkti 3 erandi kohaselt anda terasetoodetega seotud restruktureerimiseks riigiabi, tingimusel et see aitab muuta abisaavad ettevõtted restruktureerimisperioodi lõpuks tavalistes turutingimustes elujõulisteks, sellise abi suurus ja osatähtsus on rangelt piiratud elujõulisuse taastamiseks hädavajalikuga ja seda vähendatakse järk-järgult ning restruktureerimiskava on seotud üldise ratsionaliseerimise ja võimsuse vähendamisega Rumeenias.
(8)

Kõnealuse toimeaine hindamise käigus on ilmnenud mitu murettekitavat valdkonda. Eriti on probleeme seoses säilimise ja käitumisega keskkonnas, kuna toimeaine lagunemise kulg ei ole täiesti selge ning mulla lagunemise, vee/põhjasetete lagunemise ja mesokosmi uuringutel on leitud tundmatuid metaboliite. Jääb ka hulk ökotoksikoloogilisi probleeme, sest olemasoleva teabe põhjal ei saa piisavalt hinnata pikaajalisi riske, eriti eespool nimetatud metaboliitide olemasolu tõttu. Samuti ei peeta olemasoleva teabe põhjal piisavalt käsitletuks kasutaja kokkupuudet sisetingimustes. Lisaks on endosulfaan lenduv aine, selle peamine metaboliit on püsiv ning seda on leitud seiretulemustest piirkondades, kus toimeainet ei ole kasutatud. Järelikult, kui kõnealused probleemid jäävad lahendamata, ei ole esitatud teabe põhjal koostatud hindamisaruandest selgunud, et endosulfaani sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.
(1)

Vastavalt ühinemisakti artiklile 42 võib komisjon võtta üleminekumeetmeid, kui need üleminekumeetmed on vajalikud, et lihtsustada üleminekut uutes liikmesriikides kehtivalt korralt ühenduse veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade kohaldamisest tulenevale korrale. Kõnealuste eeskirjade hulka kuuluvad metsapaljundusmaterjali turustamisega seotud eeskirjad.
(8)

Kuna senisel hindamisel ei ole leitud otsest põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lubasid 24 kuuks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et toimikute läbivaatamine saaks jätkuda. On alust loota, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik iga asjaomase toimeaine I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul.
(3)

Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastab asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimik vastab direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad on vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud seejärel asjaomase toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
ET Euroopa Liidu Teataja L 269/23

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

7. september 2005,

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta taastusabi andmiseks tsunami tagajärjel kannatanud riikidele vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 24

(2005/707/EÜ)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta, (1) eelkõige selle punkti 24,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

Eelarvepädevad institutsioonid on nõustunud andma maavärina/tsunami tagajärjel kannatanud riikidele (peamiselt Indoneesia, Sri Lanka ja Maldiivid) 350 miljoni euro suuruse kogusumma ulatuses taastusabi, millest 170 miljonit eurot on mõeldud 2005. aastaks, osa ettenähtud abist asjaomaste valitsuste nõusolekul kõnealusele piirkonnale mõeldud soovituslike ja veel kohustuste hulka võtmata programmide määratluse muutmise teel (60 miljonit eurot), kiirreageerimise korra kasutamise teel (12 miljonit eurot) ja hädaolukorra vahendite kasutuselevõtu teel (70 miljonit eurot). Kuna rubriigi 4 (välistegevus) ülemmäär on 2005. aastal juba 100 miljoni euro võrra ületatud ja kõiki assigneeringute ümberjaotamise võimalusi nimetatud rubriigi piires on uuritud, saab 15 miljonit eurot rahastada üksnes paindlikkusinstrumendi täiendava kasutamise teel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt Euroopa Liidu 2005. finantsaasta üldeelarve paranduseelarvele nr 3/2005 kasutatakse paindlikkusinstrumenti, et näha ette 15 000 000 euro suurused kulukohustuste assigneeringud.

Kõnealust summat kasutatakse maavärina/tsunami tagajärjel kannatanud Aasia riikidele antava ja finantsperspektiivi rubriiki 4 (välistegevus) kuuluva taastusabi rahastamiseks 2005. aasta eelarveartikli 19 10 04 “Taastamismeetmed Aasia arengumaades” raames.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 7. september 2005 Euroopa Parlamendi nimel president J. BORRELL FONTELLES Nõukogu nimel eesistuja D. ALEXANDER

(1) EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).
(2)

Interneti leviku kasv ühenduses on jätkuvalt märkimisväärne. Interneti pakutavaid võimalusi tuleks kasutada, et kõik ühenduse organisatsioonid ja üksikisikud saaksid info ja teadmiste jagamisest sotsiaalset ja majanduslikku kasu. Euroopas on nüüd olemas digitaalse infosisu potentsiaali kasutamise tingimused.
(15)

Abi ulatub tagasi aastani 1985. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) ei ole sätestatud aegumistähtaega seoses sellise abi uurimisega, mis on ebaseaduslik selle määruse artikli 1 punkti f tähenduses, see tähendab, mis on määratud, ilma et komisjonil oleks olnud võimalust avaldada arvamust selle ühisturuga kokkusobivuse kohta. Samas nähakse nimetatud määruse artikliga 15 ette, et komisjonil on kümne aasta jooksul õigus abi tagasi nõuda ja et aegumistähtaeg algab päevast, millal abi abisaajale määratakse ja selle tähtaja katkestab igasugune komisjoni võetud meede. Seda arvestades leiab komisjon, et ei ole mõtet uurida selle aegumistähtaja raamesse jäävat abi, see tähendab abi, mis on määratud rohkem kui kümme aastat tagasi alates hetkest, kui komisjon sellega seoses mingeid meetmeid võttis.
(20)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 tunnistab igasuguse riiklikest vahenditest konkreetsele ettevõttele antud abi ühisturuga kokkusobimatuks juhul, kui selline abi moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, sel määral, et see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubavahetust. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 1 reguleeritud meetmed, mis ei ole olemasolev abi, on üldjuhul ühisturuga kokkusobimatud, välja arvatud juhul, kui need ei jää EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 2 või lõikega 3 sätestatud erandite kohaldamisalasse.