1)

5. peatüki I lisa muudetakse järgmiselt: a) punktid 2.2–2.2.1.2.2 asendatakse järgmisega: „2.2. Katsete kirjeldus 2.2.1. Normile Euro 3 vastavate L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite puhul tehakse I ja II tüübi katseid vastavalt allpool kirjeldatule. 2.2.1.1. I katsetüüp (gaasiliste saasteainete keskmised heitkogused suure liiklustihedusega linnapiirkondades külmkäivitusel). 2.2.1.1.1. Katsesõiduk asetatakse piduri ja hoorattaga varustatud rungadünamomeetrile. Katse tehakse järgmiselt: 2.2.1.1.1.1. külmkäivitusega katse 1. etapi kogukestus on 448 sekundit ja see koosneb neljast põhitsüklist, mis viiakse läbi katkestusteta; 2.2.1.1.1.2. külmkäivitusega katse 1. etapile järgneb kohe kuumkäivitusega katse 2. etapp, mille kogukestus on 448 sekundit ja mis koosneb neljast põhitsüklist. Kuumkäivitusega katse 2. etapp viiakse läbi katkestusteta; 2.2.1.1.1.3. iga külmkäivitusega katse 1. etapi ja kuumkäivitusega katse 2. etapi põhitsükkel koosneb seitsmest toimingust (tühikäik, kiirendamine, püsikiirus, aeglustamine, püsiseisund, aeglustamine, tühikäik). Nii külm- kui ka kuumkäivitusega katse ajal lahjendatakse heitgaase värske õhuga, et segu voolumaht oleks püsiv. 2.2.1.1.1.4. I katsetüüp: 2.2.1.1.1.4.1. külmkäivitusega katse 1. etapi käigus kogutakse proovivõtukotti nr 1 pidevalt heitgaaside ja lahjendusõhu segu proove. Kuumkäivitusega tsükli 2. faasi käigus kogutakse proovivõtukotti nr 2 pidevalt heitgaaside ja lahjendusõhu segu proove. Süsinikoksiidi, süsivesinike, lämmastikoksiidide ja süsinikdioksiidi kontsentratsioon proovivõtukotis nr 1 ja proovivõtukotis nr 2 määratakse eraldi; 2.2.1.1.1.4.2. kummaski proovivõtukotis oleva segu üldmass mõõdetakse ja proovivõtukottide kogumahu leidmiseks tulemused liidetakse; 2.2.1.1.1.4.3. iga katseetapi lõpus märgitakse üles tegelikult läbitud teepikkuse kogunäit, mida näitab kumulatiivne tahhomeeter, mida käitab rull. 2.2.1.1.2. Katse tehakse vastavalt 1. liites esitatud katsekirjeldusele. Gaaside kogumisel ja analüüsimisel kasutatakse selleks ette nähtud meetodeid. 2.2.1.1.3. Punkti 2.2.1.1.4 sätete alusel tehakse katset kolm korda. Iga katse käigus kogutud süsinikoksiidi, süsivesinike ja lämmastikoksiidide üldmass peab olema väiksem kui normi Euro 3 piirväärtused, mis on esitatud allpool toodud tabelis. 2.2.1.1.3.1. Tabel 1 Euro 3 lubatud heitkogused L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite puhul Osa tüübikinnitus ja toodangu vastavus CO (g/km) HC + NOx (g/km) L1 L2 1 (1) 1,2 2.2.1.1.3.2. Iga eespool nimetatud saasteaine kolmest mõõtmistulemusest üks võib siiski asjaomasele mopeedile kehtestatud piirväärtust maksimaalselt 10 % võrra ületada, kui kolme katsetulemuse aritmeetiline keskmine on ettenähtud piirväärtusest väiksem. Kui rohkem kui üks saasteaine ületab kehtestatud piirväärtuse, ei ole tähtis, kas see juhtub sama katse või erinevate katsete käigus. 2.2.1.1.4. Punktis 2.2.1.1.3 loetletud katsete arvu vähendatakse allpool esitatud tingimustel, kus V1 on iga selles punktis viidatud saasteaine puhul esimese katse tulemus ja V2 teise katse tulemus. 2.2.1.1.4.1. Kui kõigi asjaomaste saasteainete puhul on V1 ≤ 0,70 L, on vajalik vaid üks katse. 2.2.1.1.4.2. Ainult kaks katset tehakse juhul, kui kõigi asjaomaste saasteainete puhul on V1 ≤ 0,85 L ja kui vähemalt ühe saasteaine puhul on V1 > 0,70 L. Samuti peab iga asjaomase saasteaine puhul V2 olema selline, et V1 + V2 < 1,70 L ja V2 < L. 2.2.1.1.5. Normile Euro 3 vastavaks loetakse L1e-, L2e- või L6e-kategooria sõiduk, mis vastab punktis 2.2.1.1.3.1 kehtestatud Euro 3 normi I katsetüübi piirväärtustele ning käesolevas lisas kehtestatud I katsetüübi nõuetele. 2.2.1.2. II katsetüüp (süsinikoksiidi ja põlemata süsivesinike heitkogused tühikäigul). 2.2.1.2.1. Mootorist tühikäigul väljastatavat süsinikoksiidi ja põlemata süsivesinike kogust mõõdetakse ühe minuti jooksul. 2.2.1.2.2. Katse tehakse 2. liites kirjeldatud korras.”; b) 1. liites asendatakse punktid 4.2–4.2.3 järgmistega: „4.2. Heitgaasi kogumise seade Heitgaasi kogumise seade koosneb järgmistest osadest (vt 2. ja 3. alaliidet): 4.2.1. seade, millega kogutakse kokku kõik katse ajal tekkinud heitgaasid, ilma et õhurõhk mopeedi väljalaskeotsaku(te)s muutuks; 4.2.2. toru, mis ühendab heitgaasi kogumise seadet heitgaasi proovivõtusüsteemiga. See ühendustoru ja gaasikogumisseade peavad olema valmistatud roostevabast terasest või mõnest muust niisugusest materjalist, mis ei avalda mõju kogutud heitgaasi koostisele ja on vastupidav heitgaasi temperatuurile; 4.2.3. seade lahjendatud gaaside sisseimemiseks. Nimetatud seade peab tagama kogu heitgaasi sisseimemise kindlustamiseks piisava mahuga konstantse voolu;”; c) 1. liites asendatakse punktid 4.2.4–4.2.8 järgmistega: 4.2.4. heitgaasi kogumise seadmest väljapoole kinnitatud proovivõtutoru (S3), mis võimaldab katse kestel võtta pumpa, filtrit ja kulumõõturit kasutades konstantse koguse lahjendusõhu proovi; 4.2.5. proovivõtutoru, mis on asetatud lahjendatud gaaside voolusuuna suhtes ülesvoolu ja millega katse kestel võetakse segust püsival voolukiirusel proov, kasutades vajaduse korral filtrit, kulumõõturit ja pumpa. Kahes eespool kirjeldatud proovivõtusüsteemis peab gaaside minimaalne voolukiirus olema vähemalt 150 l/h; 4.2.6. kolmekäigulised ventiilid eespool kirjeldatud proovivõtuahelates, mis suunavad proovivoo katse ajal kas ümbritsevasse keskkonda või vastavatesse proovivõtukottidesse; 4.2.7. tihedad proovivõtukotid, millesse kogutakse lahjendatud gaaside segu ja lahjendusõhk. Neid kotte ei tohi mõjutada asjaomased saasteained ning nende maht peab olema piisav ega tohi mõjutada proovi tavapärast voolu. Vähemalt üks eraldi proovivõtukott (kott nr 1) on vajalik külmkäivitusega katse 1. etapi jaoks ja vähemalt üks eraldi kott kuumkäivitusega katse 2. etapi jaoks (kott nr 2). 4.2.7.1. Igal proovivõtukotil peab olema automaatne sulgur, millega saab koti katse lõpus kas proovivõtuahelas või analüüsiahelas kiiresti ja tihedalt sulgeda. 4.2.7.1.1. Koti nr 1 sulgur sulgub 448 sekundit pärast I tüübi katse alustamist. 4.2.7.1.2. Koti nr 2 sulgur avaneb automaatselt pärast koti nr 1 sulgumist ja sulgub uuesti 896 sekundit pärast I tüübi katse alustamist. 4.2.8. Kehtestatud peab olema meetod katse ajal proovivõtuseadet läbivate lahjendatud gaaside kogumahu mõõtmiseks. Heitgaaside lahjendamise süsteem peab vastama ÜRO Euroopa Majanduskomitee eeskirja nr 83 I lisa 6. peatüki 2. liite nõuetele. Joonis 1 Proovivõtmine L1e-, L2e- või L6e-kategooria sõidukite saasteainete heitkogustest normi Euro 3 võrdlemiseks normiga Euro 2 L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. Saasteainete mõõtmine Euro 3 Külm (30%) 896 sek Kuum (70%) Saasteainete mõõtmine Euro 2 112 sek 448 sek Sõiduki kiirus (km/h) 60 50 40 30 20 10 0 0 100 200 300 400 500 600 700 800 900” Katseaeg [s] d) 1. liitesse lisatakse järgmine punkt 4.3.3: „4.3.3. Analüüsiseadmetega peab olema võimalik eraldi mõõta proovivõtukottidesse nr 1 ja nr 2 kogutud heitgaaside ja lahjendusõhu segu proove.”; e) 1. liites asendatakse punktid 5.4–5.4.3 järgmistega: „5.4. Katsesõiduki ettevalmistamine 5.4.1. Katsesõiduki rehvirõhk peab vastama tootja poolt tavapäraste sõidutingimuste jaoks ette nähtud rõhule. Kui rullide läbimõõt on siiski väiksem kui 500 mm, võib rehvirõhku suurendada 30–50 % võrra. 5.4.2. Kütusepaak/-paagid tuleb tühjendada selleks ette nähtud äravooluava(de) kaudu ja täita IV lisas nimetatud katsekütusega. 5.4.3. Katsesõiduk viiakse katsealasse ja tehakse järgmised toimingud:”; f) 1. liitesse lisatakse järgmised punktid 5.4.3.1–5.4.3.5: „5.4.3.1. katsesõidukiga sõidetakse või see lükatakse rungadünamomeetrile ja seda käitatakse punktis 2.1 kirjeldatud katsetsükli alusel. Katsesõiduk ei pea olema külm ja seda võib kasutada dünamomeetri võimsuse seadistamiseks; 5.4.3.2. veoratta koormus peab olema ± 3 kg sõidukil tavapärastes sõidutingimustes olevast koormusest, kui juht kaalub 75 kg ± 5 kg ja istub sirgelt; 5.4.3.3. punktis 2.1 kirjeldatud katsetsükli proovisõite võib teha katsefaasides, kui heitkogusest proovi ei võeta, et teha kindlaks minimaalne seguklapi tegevus, mis on vajalik sobiva kiiruse-aja suhte säilitamiseks; 5.4.3.4. enne kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud alale liigutamist peab katsesõiduk läbima neli järjestikust punktis 2.1 sätestatud töötsüklit, millest iga tsükkel kestab 112 sekundit. Selle ettevalmistava katsetsükli ajal järgitakse dünamomeetri seadistamisel punktides 5.1 ja 5.2 sätestatud tingimusi. Kõnealune ettevalmistav katsetsükkel ei pea hõlmama summutitoru heitgaaside mõõtmist; 5.4.3.5. viie minuti jooksul pärast ettevalmistamise lõpetamist eemaldatakse katsesõiduk dünamomeetrilt ja sellega sõidetakse või see lükatakse parkimise eesmärgil kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud alale. Kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud alal kontrollitakse ümbritseva õhu temperatuuri, mis peab olema 298 K ± 5 K. Sõidukit hoitakse seal vähemalt kuus tundi ja mitte kauem kui 36 tundi enne külmkäivitusega I tüübi katse alustamist või kuni mootoriõli temperatuur TOil, jahutusvedeliku temperatuur TCoolant või süüteküünla pesa/tihendi temperatuur TSP (ainult õhkjahutusega mootorite puhul) on samaväärne kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud alal valitseva õhutemperatuuriga. Katsearuandes loetletakse valitud kriteeriumid.”; g) 1. liites asendatakse punktid 7.1–7.1.3 järgmistega: „7.1. Proovivõtmine 7.1.1. Proovivõtmine algab kohe katse alguses, nagu on näidatud punktis 6.2.2. 7.1.2. Proovivõtukotid nr 1 ja 2 suletakse hermeetiliselt, järgides punktis 4.2.7.1 kirjeldatud korda. Kotte ei tohi külmkäivitusega katse 1. etapi ega kuumkäivitusega katse 2. etapi ajal ühendada. 7.1.3. Viimase tsükli lõppedes suletakse lahjendatud heitgaaside ja lahjendusõhu kogumise seade ning mootori toodetud gaasid suunatakse atmosfääri.”; h) 1. liites asendatakse punkt 7.2.4 järgmisega: „7.2.4. Süsivesinike, CO ja NO x ning CO 2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaaside proovides ja lahjendusõhu kogumise kottides määratletakse mõõteseadmel nähtava või selle abil salvestatud väärtuste põhjal, kohaldades asjaomaseid kalibreerimiskõveraid.”; i) 1. liites asendatakse punktid 8–8.4.1 järgmistega: „8. GAASILISTE SAASTEAINETE KOGUSE KINDLAKSMÄÄRAMINE 8.1. CO 2 ning gaasiliste saasteainete CO, süsivesinike ja NO x mass määratakse proovivõtukottide nr 1 ja nr 2 puhul eraldi vastavalt punktidele 8.2–8.6. 8.2. Katse ajal eraldunud süsinikoksiidi mass arvutatakse järgmise valemi abil: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.2.1. COm on katse ajal eraldunud süsinikoksiidi mass g/km, mis arvutatakse iga etapi kohta eraldi; 8.2.2. SX on tegelikult läbitud teepikkus kilomeetrites, mille leidmiseks korrutatakse tahhomeetril näidatud pöörete koguarv rulli ümbermõõduga, kus X = 1 külmkäivitusega katse 1. etapi puhul; X = 2 kuumkäivitusega katse 2. etapi puhul; 8.2.3. d CO on süsinikoksiidi tihedus temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. ; 8.2.4. COc on süsinikoksiidi mahtkontsentratsioon lahjendatud gaasides, väljendatuna osades miljoni kohta ja korrigeerituna nii, et on arvesse võetud lahjendusõhu saastumist: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.2.4.1. COe on süsinikoksiidi kontsentratsioon, mõõdetuna osades miljoni kohta lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti Sa. 8.2.4.2. COd on süsinikoksiidi kontsentratsioon, mõõdetuna osades miljoni kohta lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti Sb. 8.2.4.3. DF on punktis 8.6 määratletud tegur. 8.2.5. V on lahjendatud gaaside kogumaht võrdlustemperatuuril 273,2 K (0 °C) ja võrdlusrõhul 101,3 kPa kuupmeetrites etapi kohta: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.2.5.1. V0 on pumbaga P1 ühe pöörde jooksul edastatud gaasi maht kuupmeetrites pöörde kohta. See maht oleneb rõhu erinevusest pumba enda sisse- ja väljalaskeäärikute vahel; 8.2.5.2. N on pumbaga P1 iga etapi nelja katsetsükli jooksul tehtud pöörete arv; 8.2.5.3. Pa on atmosfäärirõhk, kPa; 8.2.5.4. Pi on pumba P1 sisselaskeäärikul tegevuse jooksul esineva rõhulangu keskmine väärtus, kPa; 8.2.5.5. Tp (°C) on pumba P1 sisselaskeäärikul mõõdetud lahjendatud gaaside temperatuur. 8.3. Mopeedi väljalaskesüsteemi kaudu katse ajal eraldunud põletamata süsivesinike mass arvutatakse järgmise valemi abil: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.3.1. HCm on katse ajal eraldunud süsivesinike mass (g), mis arvutatakse iga etapi kohta eraldi; 8.3.2. SX on punktis 8.2.2 määratletud teepikkus; 8.3.3. dHC on süsivesinike tihedus temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa (bensiini puhul (E5) (C1H1,89O0,016)) (= 631 g/m3); 8.3.4. HCc on lahjendatud gaaside kontsentratsioon, väljendatuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta ja korrigeerituna nii, et on arvesse võetud lahjendusõhku: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.3.4.1. HCe on hüdrovesinike kontsentratsioon, väljendatuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti Sa; 8.3.4.2. HCd on hüdrovesinike kontsentratsioon, väljendatuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti Sb; 8.3.4.3. DF on punktis 8.6 määratletud tegur. 8.3.5. V on punktis 8.2.5 määratletud maht. 8.4. Mopeedi väljalaskesüsteemi kaudu katse ajal eraldunud lämmastikoksiidide mass arvutatakse järgmise valemi abil: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.4.1. NOxm on katse ajal eraldunud lämmastikoksiidide mass g, mis arvutatakse iga etapi kohta eraldi;”; j) 1. liitesse lisatakse järgmised punktid 8.4.2–8.6.3: „8.4.2. SX on punktis 8.2.2 määratletud teepikkus; 8.4.3. dNO2 on heitgaasides sisalduvate lämmastikoksiidide tihedus NO2 ekvivalendina temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa (= 2,050 103 g/m3); 8.4.4. NOxc on lämmastikoksiidide kontsentratsioon lahjendatud gaasides, väljendatuna osades miljoni kohta ja korrigeerituna nii, et on arvesse võetud lahjendusõhku: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.4.4.1. NOxe on lämmastikoksiidide kontsentratsioon, väljendatuna osades miljoni kohta lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti Sa; 8.4.4.2. NOxd on lämmastikoksiidide kontsentratsioon, väljendatuna osades miljoni kohta lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti Sb; 8.4.4.3. DF on punktis 8.6 määratletud tegur. 8.4.5. Kh on niiskust arvestav parandustegur L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.4.5.1. H on õhu absoluutne niiskus grammides kuiva õhu kilogrammi kohta (g/kg) L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.4.5.1.1. U on niiskussisaldus protsentides; 8.4.5.1.2. Pd on küllastunud veeauru rõhk katsetemperatuuril, kPa; 8.4.5.1.3. Pa on atmosfäärirõhk, kPa. 8.4.6. V on punktis 8.2.5 määratletud maht. 8.5. Süsinikdioksiid (CO2) Sõiduki väljalaskesüsteemi kaudu katse ajal eraldunud süsinikdioksiidi mass arvutatakse järgmise valemi abil: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.5.1. CO2 m on katse ajal eraldunud süsinikdioksiidi mass g, mis arvutatakse iga etapi kohta eraldi; 8.5.2. SX on punktis 8.2.2 määratletud teepikkus; 8.5.3. V on punktis 8.2.5 määratletud maht; 8.5.4. d CO 2 on süsinikdioksiidi tihedus temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. ; 8.5.5. CO2c on lahjendatud gaaside kontsentratsioon, väljendatuna süsinikdioksiidi ekvivalendi protsentides ja korrigeerituna nii, et on arvesse võetud lahjendusõhku, mida arvutatakse järgmise valemi abil: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus 8.5.5.1. CO2e on süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) SA; 8.5.5.2. CO2d on süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) SB; 8.5.5.3. DF on punktis 8.6 määratletud tegur. 8.6. DF on tegur, mis arvutatakse järgmise valemi abil: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. bensiini puhul (E5), kus 8.6.1. CCO2 = CO2 kontsentratsioon proovikottidesse kogutud lahjendatud heitgaasides, väljendatuna mahuprotsentides; 8.6.2. CHC = süsivesinike kontsentratsioon proovikottidesse kogutud lahjendatud heitgaasides, väljendatuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta; 8.6.3. CCO = CO kontsentratsioon proovikottidesse kogutud lahjendatud heitgaasides, väljendatuna osades miljoni kohta.”; k) 1. liites asendatakse punkt 9 järgmisega: 9. Katsetulemuste esitamine Külmkäivitusega tsükli (keskmine) tulemus on RX1 (g), kuumkäivitusega tsükli (keskmine) tulemus on RX2 (g). Nimetatud heitgaaside tulemuste põhjal arvutatakse järgmise valemi abil I katsetüübi lõplikud tulemused RX (g/km): L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. g/km, kus X = HC, CO, NOx või CO2 RHC_Cold = HCmass_cold_phase_1 (g) ja RHC_Warm = HCmass_warm_phase_2 (g), vt valemit punktis 8.3 RCO_Cold = COmass_cold_phase_1 (g) ja RCO_Warm = CO mass_warm_phase_2 (g), vt valemit punktis 8.2 RNOx_Cold = NOx mass_cold_phase_1 (g) ja RNOx_Warm = NOx mass_warm_phase_2 (g), vt valemit punktis 8.4 RCO2_Cold = CO2mass_cold_phase_1 (g) ja RCO2_Warm = CO2 mass_warm_phase_2 (g), vt valemit punktis 8.5 ST: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , L1e-, L2e- või L6e-kategooria katsesõiduki poolt kogu katsetsükli jooksul tegelikult läbitud vahemaa külmkäivituse 1. etapis ja kuumkäivituse 2. etapis.”; l) 1. liitesse lisatakse järgmine punkt 10: „10. Kütusekulu Kütusekulu arvutatakse punktis 9 nimetatud katsetulemuste põhjal järgmiselt: L3292013ET110120131120ET0001.00014141Komisjoni avaldusKomisjon on seisukohal, et pealkiri ei kajasta nõuetekohaselt direktiivi reguleerimisala. , kus FC = kütusekulu liitrites 100 km kohta; D = katsekütuse tihedus kg/l temperatuuril 288,2 K (15 °C).”; m) lisatakse järgmine 3. liide: „Liide 3 Karterigaaside heide ning CO2-heite ja kütusekulu katsetulemuste tõlgendamine 1. Tüübikinnitusega L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite puhul ei tohi esineda karterigaaside heidet. Kogu kasutusaja jooksul ei tohi L-kategooria sõidukid suunata karterigaaside heidet otse ümbritsevasse keskkonda. 2. CO 2 -heite ja kütusekulu I tüübi katse tulemuste tõlgendamine L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite puhul 2.1. Tüübikinnituse puhul võetakse CO 2 ja kütusekulu väärtuste aluseks tootja kehtestatud väärtused eeldusel, et need ei ületa tehnilise teenistuse mõõdetud väärtust enam kui nelja protsendi võrra. Mõõdetud väärtus võib olla madalam ja sellele ei kehtestata piiranguid. 2.2. Kui mõõdetud CO 2 väärtus ja kütusekulu ületavad tootja määratud CO 2 väärtust ja kütusekulu enam kui nelja protsendi võrra, tehakse sama sõidukiga veel üks katse. 2.3. Kui kahe katsetulemuse keskmine ei ületa tootja määratud väärtust enam kui nelja protsendi võrra, võetakse tüübikinnitusel aluseks tootja määratud väärtus. 2.4. Kui kahe katsetulemuse keskmine ületab tootja määratud väärtust endiselt enam kui nelja protsendi võrra, tehakse sama sõidukiga lõplik katse. Tüübikinnitusel võetakse aluseks kolme katsetulemuse keskmine.”