KOMISJONI OTSUS,

6. mai 2010,

ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta sagedusala 790–862 MHz kasutamiseks selliste maapealsete süsteemide puhul, millega on võimalik Euroopa Liidus pakkuda elektroonilisi sideteenuseid

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2923 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/267/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjoni teatises „Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks” (2) on rõhutatud, et on tähtis kooskõlastatult avada sagedusala 790–862 MHz („sagedusala 800 MHz”) elektrooniliste sideteenuste jaoks ja võtta selleks vastu tehnilised kasutustingimused. Sagedusala 800 MHz on osa digitaalsest dividendist, see tähendab raadiosagedustest, mis tänu spektri tõhusamale kasutamisele vabanevad seoses üleminekuga maapealselt analoogtelevisioonilt maapealsele digitelevisioonile. Teadaolev sotsiaalmajanduslik kasu põhineb ühenduse lähenemisviisi eeldusel, et sagedusala 800 MHz vabastatakse aastaks 2015 ja et kehtestatakse tehnilised tingimused, mis välistavad piiriülese segamise suure võimsusega saatejaamade poolt.

Tehnoloogianeutraalsust ja teenuseneutraalsust on kinnitatud 25. novembri 2009. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/140/EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (3) (parema õigusloome direktiiv). Lisaks soovitab raadiospektripoliitika rühm 18. septembri 2009. aasta arvamuses digitaalse dividendi kohta kohaldada elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitika (WAPECS) põhimõtteid ja palub komisjonil võimalikult kiiresti järgida arvamuses esitatud soovitusi, et viia ELi tasandil miinimumini ebakindlus selles suhtes, kas liikmesriikidel on võimalik teha sagedusala 800 MHz kättesaadavaks.

Vastavalt raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõikele 2 andis komisjon 3. aprillil 2008 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi „CEPT”) volitused määrata kindlaks tehnilised tingimused, mida tuleb kohaldada sagedusalas 800 MHz, et see oleks optimeeritud kasutamiseks eelkõige paikse side ja/või mobiilside võrkude, aga ka muude kasutusviiside jaoks, pannes erilise rõhu ühistele ja minimaalsetele (kõige vähem piiravatele) tehnilistele tingimustele, kõige sobivamale sageduste jaotusele ja soovitusele, kuidas käsitleda programmitootmise ja erisündmuste edastamise (Programme-Making and Special Events, PMSE) teenuseid.

Kõnealuste volituste raames on CEPT vastu võtnud neli aruannet (CEPTi 29., 30., 31. ja 32. aruanne). Nimetatud aruannetes on esitatud tehnilised tingimused sagedusalas 800 MHz töötavate baas- ja terminaljaamade jaoks. Sellised ühtlustatud tehnilised tingimused võimaldavad kasutada mastaabisäästu; aluseks on sagedusala kõige tõenäolisema kasutuse jaoks optimeeritud parameetrid, kuid tingimustega ei nõuta ühegi konkreetse tehnoloogia kasutamist.

CEPTi 29. aruandes on antud suunised piiriülese kooskõlastamise küsimustes, mis on eriti olulised kooseksisteerimise etapil ehk sel ajal, kui mõned liikmesriigid on juba rakendanud paikse side ja/või mobiilside jaoks optimeeritud tehnilised tingimused, samas kui teistes liikmesriikides tegutsevad sagedusalas 800 MHz veel võimsad ringhäälingusaatjad. CEPT leiab, et Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu piirkondlikul raadioside konverentsil, millel käsitleti digitaalsete maapealsete ringhäälinguteenuste planeerimist piirkondade 1 ja 3 osades ning sagedusalades 174–230 MHz ja 470–862 MHz, vastuvõetud lõppaktis (GE06 kokkulepe) on esitatud piiriüleseks kooskõlastamiseks vajalikud regulatiivsed menetlused.

CEPTi 30. aruandes on esitatud kõige vähem piiravad tingimused, kasutades sagedusploki ääremaskide (Block-Edge Masks, BEM) kontseptsiooni; tegemist on regulatiivsete nõuetega, millega püütakse vältida ohtu, et naabervõrgud hakkavad segama üksteise saateid, ning need ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (6) kehtestatud aparatuuristandardite piirväärtuste kohaldamist. Nimetatud CEPTi aruande alusel optimeeritakse sagedusploki ääremaske eelkõige paikse side ja/või mobiilside võrkude, aga ka muude kasutusviiside jaoks ajajaotusdupleksi (time division duplex, TDD) ja sagedusjaotusdupleksi (frequency division duplex, FDD) abil.

CEPTi 31. aruandes on tehtud järeldus, et sagedusala 800 MHz puhul tuleks sagedused eelistatavalt jaotada FDD-režiimi alusel, et hõlbustada piiriülest kooskõlastamist ringhäälinguteenindajatega, ja on märgitud, et sellise jaotuse puhul ei soodustataks ega takistataks ühegi praegu kavandatava tehnoloogia rakendamist. See ei välista liikmesriigi jaoks võimalust kasutada teistsugust sageduste jaotust, et: a) saavutada üldiste huvidega seotud eesmärgid, b) tagada suurem tõhusus turupõhise spektrijuhtimise alusel, c) tagada suurem tõhusus olemasolevate kasutusõiguste jagamisel kooseksisteerimise aja jooksul või d) vältida segamist, näiteks kooskõlastamisel kolmandate riikidega. Sagedusala 800 MHz eraldamisel või kättesaadavaks tegemisel maapealsetele elektroonilisi sideteenuseid pakkuda suutvatele süsteemidele peavad liikmesriigid seepärast kasutama sageduste eelistatud jaotust või muid CEPTi 31. aruandes kirjeldatud jaotusi.

CEPTi 32. aruandes on tunnistatud, et ka tulevikus on vaja käitada programmitootmise ja erisündmuste edastamise rakendusi, ning esile on tõstetud rida võimalikke sagedusalasid ja innovaatilisi tehnika arengu suundumusi, mis võiksid olla lahenduseks sagedusala 800 MHz praegusele kasutamisele selleks otstarbeks. Administratsioonid peaksid edaspidigi uurima olemasolevaid võimalusi ning programmitootmise ja erisündmuste edastamise rakenduste süsteeme, et teatada oma tulemustest komisjonile korrapäraselt saadetavates spektrikasutuse aruannetes.

Arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja raadiospektripoliitika rühm on tunnistanud selle küsimuse kiireloomuliseks ning et uuringud Euroopa ja maailma tasemel näitavad nõudluse suurenemist lairibaühendust pakkuvate maapealse elektroonilise side teenuste järele, tuleb CEPTile antud volituste alusel saadud tulemused võtta Euroopa Liidus kasutusse ja liikmesriigid peavad need rakendama alates sellest ajahetkest, kui nad eraldavad sagedusala 800 MHz kasutamiseks muus võrgus kui võimsad ringhäälinguvõrgud.

Kuna on vaja kiiresti kehtestada ühised tehnilised tingimused sagedusala 800 MHz tõhusaks kasutamiseks elektroonilise side teenuste süsteemide puhul, et meetmed, mille üks või mitu liikmesriiki lähiajal võtavad, ei vähendaks ühtlustatud üleeuroopalise lähenemisviisi kasulikkust, mõjutab ajastus otseselt seda, kuidas liikmesriigid korraldavad ringhäälinguteenuste osutamise oma territooriumil.

Sagedusala 800 MHz optimaalseks kasutamiseks, kui naabruses asuv liikmesriik või kolmas riik on otsustanud seda kasutada teisiti, on vaja piiriüleste ülekannete konstruktiivset kooskõlastamist, millele kõik osalised peavad lähenema innovaatiliselt ja võtma arvesse raadiospektripoliitika rühma 19. juuni 2008. aasta arvamusi ELi välispiiridega seotud spektriküsimuste kohta ja 18. septembri 2009. aasta arvamust digitaalse dividendi kohta. Liikmesriigid peaksid arvestama, et küsimusi on vaja kooskõlastada liikmesriikidega, kus veel kasutatakse olemasolevaid suure võimsusega ringhäälingusaatjate õigusi. Nad peaksid ka hõlbustama sagedusala 800 MHz tulevast reorganiseerimist, et pikas perspektiivis oleks võimalik seda optimaalselt kasutada madala ja keskmise võimsusega süsteemides elektrooniliste sideteenuste osutamiseks. Lennunduse raadionavigatsioonisüsteemidega kooseksisteerimise erijuhul, mille puhul lisaks sagedusploki ääremaskidele läheb vaja ka tehnilisi meetmeid, peaksid liikmesriigid sõlmima kahe- või mitmepoolsed kokkulepped.

Sagedusala 800 MHz kasutamine kolmanda riigi muude olemasolevate rakenduste puhul võib mitmes liikmesriigis pidurdada nimetatud sagedusala kasutuselevõttu ja kasutamist maapealsetes süsteemides, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ning seda on vaja arvestada otsustamisel, milliseks tähtajaks peavad liikmesriigid lubama sagedusala 800 MHz kasutuselevõtu selliste maapealsete süsteemide puhul. Teave selliste piirangute kohta tuleks saata komisjonile raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 7 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt ning see tuleks avaldada vastavalt sama otsuse lõikele 5.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada sagedusala 790–862 MHz (sagedusala 800 MHz) kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tingimused nende maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada ühenduses elektroonilise side teenuseid.

Artikkel 2

1. Kui liikmesriigid eraldavad või teevad kättesaadavaks sagedusala 800 MHz muudele võrkudele kui suure võimsusega ringhäälinguvõrgud, eraldavad nad nimetatud sagedusala mittevälistaval viisil kasutamiseks maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, järgides käesoleva otsuse lisas esitatud parameetreid.

2. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud süsteemid tagavad naabersagedusaladel toimivatele süsteemidele vajaliku kaitse.

3. Liikmesriigid aitavad sõlmida piiriüleseid kooskõlastuslepinguid, mille eesmärk on võimaldada lõikes 1 osutatud süsteemide toimimist, võttes arvesse olemasolevaid regulatiivseid menetlusi ja õigusi.

4. Liikmesriigid ei ole kohustatud rakendama käesolevas otsuses sätestatud kohustusi geograafilistes piirkondades, kus spektrikasutuse kooskõlastamiseks kolmanda riigiga on vaja kõrvale kalduda käesoleva otsuse lisas esitatud parameetritest, tingimusel et nad esitavad kogu asjaomase teabe, sealhulgas selliste geograafiliste piirkondade nimed, komisjonile ja avaldavad selle vastavalt raadiospektrit käsitlevale otsusele. Liikmesriigid teevad kõik võimalikud jõupingutused, et lahendada selliste kõrvalekaldumistega seotud küsimused, ja teavitavad neist komisjoni.

Artikkel 3

Liikmesriigid jälgivad hoolikalt sagedusala 800 MHz kasutamist ning teatavad oma tulemused nõudmise korral komisjonile. Vajaduse korral vaatab komisjon käesoleva otsuse läbi.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

(2) KOM(2009) 586.

(3) ELT L 337, 18.12.2009, lk 37.

(4) Eesistujamaa järeldused, Euroopa Liidu Nõukogu, Brüssel, 12. detsember 2008, 17271/08.

(5) Nõukogu toetus konkurentsivõime nõukogu dokumendile Key Issues Paper („Võtmeküsimuste raamat”), märts 2009.

(6) EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

(7) ELT L 390, 31.12.2004, lk 24.

LISA

ARTIKLITES OSUTATUD PARAMEETRID

Käesolevas lisas esitatud tehnilised tingimused on sageduste jaotuse ja sagedusploki ääremaskide (Block Edge Masks, BEM) vormis. BEM on saatemask, mis on kindlaks määratud sageduse funktsioonina ja on seotud sellise spektriploki äärega, mille kohta käitajale on antud kasutusõigused. BEM koosneb ploki sisse ja plokist välja suunatud kiirgust käsitlevatest osadest, millega on määratud kindlaks lubatud saatetasemed litsentsis osutatud spektriploki igal sagedusel nii ploki sees kui ka sellest väljaspool.

BEMi tasemete moodustamiseks kombineeritakse järgmistes tabelites loetletud väärtusi niimoodi, et piirväärtus iga sageduse jaoks on esitatud kõige suurema (kõige vähem piirava) väärtusena, mis tuleneb a) põhinõuetest, b) üleminekunõuetest ja c) plokisisestest nõuetest (kui neid kohaldatakse). BEMid esitatakse keskmise ekvivalentse isotroopselt kiiratava võimsuse (equivalent isotropically radiated power, EIRP) või kiiratava koguvõimsuse (total radiated power, TRP) (1) ülempiirina teatava keskmistamiseks kasutatava ajavahemiku jooksul ja kogu mõõdetava sagedusala laiuse kohta. Teatava aja EIRP või TRP määramiseks keskmistatakse signaalide aktiivsed osad ja see vastab ühele ainsale võimsuse reguleerimise seadistusele. Sagedusalas määratakse EIRP või TRP üle kogu mõõdetava sagedusala, mis on kindlaks määratud järgmistes tabelites (2). Üldiselt, kui ei ole kindlaks määratud teisiti, vastavad BEMide tasemed asjaomase seadme kiiratavale võimsusele, olenemata ülekandeantennide arvust, välja arvatud baasjaamade üleminekunõuded, mis on esitatud antenni kohta.

BEMe kohaldatakse kui tehniliste tingimuste olulist osa, mis on hädavajalik teenuste pakkumise süsteemide kooseksisteerimiseks riigi tasandil. Samas tuleks mõista, et tuletatud BEMid alati ei taga ohustatud teenuste jaoks vajalikku kaitsetaset ja et tarvis läheks veel täiendavaid häirevähendamismeetmeid, mida tuleb riigi tasandil kohaldada vastavalt vajadusele, et lahendada kõik veel esinevad segamise juhud.

Liikmesriigid tagavad ka, et selliste maapealsete süsteemide käitajad, millega saab osutada elektroonilise side teenuseid sagedusalas 800 MHz, võivad kasutada järgmistes tabelites esitatust leebemaid tehnilisi parameetreid, kui selliste parameetrite kasutamine on kooskõlastatud kõigi asjaosaliste vahel ja kui käitajad täidavad seejuures tehnilisi tingimusi, mis on vajalikud muude teenuste, rakenduste või võrkude kaitseks, ning kohustusi, mis tulenevad piiriülesest kooskõlastamisest.

Kõnealuses alas töötavate seadmete puhul võib kasutada ka järgmises tabelis esitatud võimsuse piirväärtustest erinevaid piirväärtusi, kui kasutatakse sobivat segamise vähendamise tehnikat, mis vastab direktiivile 1999/5/EÜ ja pakub vähemalt samaväärset kaitset kui käesolevas otsuses esitatud tehnilised parameetrid.

Termin „sagedusploki äär” osutab volitatud kasutusõiguses kindlaks määratud sageduse piirväärtusele. Termin „sagedusala äär” osutab teatavaks kasutuseks ette nähtud sageduste vahemiku piirile.

A. Üldised parameetrid

1. Sagedusalas 790–862 MHz on sagedusjaotus järgmine: a) eraldatud sagedusplokkide suurus on 5 MHz kordne; b) käitamise dupleksrežiim on FDD vastavalt järgmistele eeskirjadele. Dupleksvahe on 41 MHz baasjaama ülekande puhul (allalülis) ning see asub 791 MHz juures algava sagedusala alumises osas ja lõpeb 821 MHz juures ning terminaljaama ülekande puhul (üleslülis) asub see sagedusalas, mis algab 832 MHz-st ja lõpeb 862 MHz juures.

2. Olenemata A osa punktist 1, kuid tingimusel, et kohaldatakse käesoleva lisa B ja C osas esitatud tehnilisi tingimusi, võivad liikmesriigid rakendada teistsugust sagedusjaotust, et: a) saavutada üldiste huvidega seotud eesmärgid, b) tagada suurem tõhusus turupõhise spektrijuhtimise alusel, c) tagada suurem tõhusus olemasolevate kasutusõiguste jagamisel kooseksisteerimise aja jooksul või d) vältida segamist.

B. FDD- või TDD-baasjaamade tehnilised tingimused

1. Plokisisesed piirid: Baasjaama ploki sisse leviva kiirguse EIRP-piir ei ole kohustuslik. Samas võivad liikmesriigid kehtestada piire ja sellised piirid on tavaliselt vahemikus 56–64 dBm / 5 MHz, kui ei ole põhjust kehtestada muid piire.

2. Plokist välja leviva kiirguse piirid: Tabel 1 Põhinäitajad – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik Suurim keskmine EIRP plokist välja Mõõdetav sagedusala FDD üleslülis kasutatavad sagedused –49,5 dBm 5 MHz TDD puhul kasutatavad sagedused –49,5 dBm 5 MHz

Tabel 2 Üleminekunõuded – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid antenni kohta (3) FDD allalülis ja TDD-režiimis kasutatavate sageduste puhul Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik Suurim keskmine EIRP plokist välja Mõõdetav sagedusala – 10 kuni – 5 MHz ploki alumisest äärest 18 dBm 5 MHz – 5 kuni 0 MHz ploki alumisest äärest 22 dBm 5 MHz 0 kuni + 5 MHz ploki ülemisest äärest 22 dBm 5 MHz + 5 kuni + 10 MHz ploki ülemisest äärest 18 dBm 5 MHz Ülejäänud FDD allalüli sagedused 11 dBm 1 MHz

Tabel 3 Üleminekunõuded – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid antenni kohta (4) kaitsevahemikuna kasutatavate sageduste puhul Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik Suurim keskmine EIRP plokist välja Mõõdetav sagedusala Kaitsevahemik 790MHz juures ringhäälinguks kasutatava sagedusala ääre ja FDD allalüli sagedusala ääre (5) vahel 17,4 dBm 1 MHz Kaitsevahemik 790 MHz juures ringhäälinguks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel 15 dBm 1 MHz Kaitsevahemik FDD allalüliks kasutatava sagedusala ääre ja FDD üleslüliks kasutatava sagedusala ääre vahel (dupleksivahe (6) 15 dBm 1 MHz Kaitsevahemik FDD allalüliks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel 15 dBm 1 MHz Kaitsevahemik FDD üleslüliks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel 15 dBm 1 MHz

Tabel 4 Põhinäitajad – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid väiksematel sagedustel kui 790 MHz Juhtum Tingimus baasjaama ploki sisse leviva EIRP jaoks, P dBm / 10 MHz Suurim keskmine EIRP plokist välja Mõõdetav sagedusala A TV-kanalite jaoks, kus ringhääling on kaitstud P ≥ 59 0 dBm 8 MHz 36 ≤ P < 59 (P – 59) dBm 8 MHz P < 36 – 23 dBm 8 MHz B TV-kanalite jaoks, kus ringhäälingu jaoks kehtib vahepealne kaitsetase P ≥ 59 10 dBm 8 MHz 36 ≤ P < 59 (P – 49) dBm 8 MHz P < 36 –13 dBm 8 MHz C TV-kanalite jaoks, kus ringhääling ei ole kaitstud Tingimusi ei ole 22 dBm 8 MHz Tabelis 4 loetletud juhtumeid A, B ja C võib kohaldada ringhäälingukanali kohta ja/või piirkonna kohta, nii et ühel ja samal ringhäälingukanalil võib olla erinev kaitsetase eri geograafilistes piirkondades ning eri ringhäälingukanalitel võib olla erinev kaitsetase ühes ja samas geograafilises piirkonnas. Liikmesriigid kohaldavad põhinõuet juhtumil A olukorras, kus digitaalseid maapealse ringhäälingu kanaleid kasutatakse samal ajal, kui võetakse kasutusele maapealsed süsteemid, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid. Liikmesriigid võivad kohaldada põhinõudeid juhtumitel A, B ja C olukorras, kus asjaomaseid ringhäälingukanaleid ei kasutata samal ajal, kui võetakse kasutusele maapealsed süsteemid, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid. Liikmesriigid võtavad arvesse, et juhtumitel A ja B jäetakse alles võimalus võtta asjaomased ringhäälingukanalid kasutusse digitaalses maapealses ringhäälingus kunagi tulevikus, samas kui juhtum C sobib siis, kui asjaomaseid ringhäälingukanaleid ei kavatseta kasutusse võtta.

C. FDD- või TDD-terminaljaamade tehnilised tingimused

Tabel 5

Plokisisesed nõuded – terminaljaama sagedusploki ääremaski plokisisese kiirguse piir FDD üleslülis ja TDD-režiimis kasutatavatel sagedustel

Suurim keskmine ploki sisse leviv võimsus 23 dBm (7)

Liikmesriigid võivad tabelis 5 esitatud piire lõdvendada konkreetsete rakenduste, näiteks maapiirkondades asuvate paiksete terminaljaamade puhul, tingimusel et muid teenuseid, võrke ja seadmeid ei häirita ja et piiriülesed kohustused on täidetud.

(1) Kiiratav koguvõimsus näitab, kui palju võimsust antenn tegelikult kiirgab. TRP on kogu kiirgusväljas eri suundades kiiratava võimsuse integraal.

(2) Nõude täitmise kontrollimiseks kasutatava mõõtmisaparaadi tegelik mõõtmiste sagedusala võib olla väiksem kui tabelites esitatud sagedusala.

(3) Ühe kuni nelja antenni jaoks.

(4) Vt joonealune märkus 3.

(5) 790–791 MHz A osa punktis 1 kirjeldatud sagedusjaotuse puhul.

(6) 821–832 MHz A osa punktis 1 kirjeldatud sagedusjaotuse puhul.

(7) Nimetatud võimsuspiir määratakse kindlaks EIRPna terminaljaama puhul, mis on kavandatud paikseks tööks või installeerimiseks, ja TRPna terminaljaama puhul, mis on kavandatud mobiilseks või asukohast sõltumatuks tööks. Isotroopsete antennide puhul on EIRP ja TRP samaväärsed. Selle väärtuse juures on siiski lubatud kõrvalekalle kuni + 2 dB, et võtta arvesse raskusi töötamisel äärmuslikes keskkonnatingimustes ja toodete võimalikke erinevusi.