ET Euroopa Liidu Teataja L 327/20

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/2226,

30. november 2017,

millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 87 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni tõi oma 13. veebruari 2008. aasta teatises „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine“ esile vajaduse luua liidu integreeritud piirihalduse strateegia osana riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mis registreerib elektrooniliselt liikmesriikide territooriumil lühiajaliseks viibimiseks loa saanud kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist väljumise aja ja koha ning arvutab nende lubatud viibimisaja.

(2) 19.–20. juuni 2008. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisel rõhutati vajadust jätkata liidu integreeritud piirihalduse strateegia arendamist, sealhulgas kaasaegse tehnoloogia paremat kasutamist, et parandada välispiiride haldamist.

(3) Komisjoni soovitas oma 10. juuni 2009. aasta teatises „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses“ luua elektrooniline süsteem, mille abil registreerida üle välispiiri liikmesriikide territooriumile sisenemine ja sealt lahkumine, et tagada liikmesriikide territooriumile sisenemise tõhusam haldamine.

(4) 23.–24. juuni 2011. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisel kutsuti üles tegema tööd e-piiride kiireks arendamiseks. Komisjon avaldas 25. oktoobril 2011 teatise „Arukad piirid – valikud ja edasised sammud“.

(5) Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 2014. aasta juunis vastu võetud strateegilistes suunistes, et inimestel ilma sisepiiridel toimuva kontrollita reisida võimaldav Schengeni ala ning aina suurenev arv liitu sõitvaid inimesi nõuab liidu ühiste välispiiride tõhusat haldamist, et tagada tugev kaitse. Samuti rõhutas ta, et liit peab võtma kasutusele kõik tema käsutuses olevad vahendid, et aidata liikmesriikidel oma ülesannet täita ning sel eesmärgil tuleks kulutõhusal viisil ajakohastada välispiiride integreeritud haldamist, et tagada arukas piirihaldus riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga, mida toetab uus suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet (eu-LISA).

(6) Komisjon märkis oma 13. mai 2015. aasta teatises „Euroopa rände tegevuskava“, et uus etapp algab algatusega „Arukad piirid“, mille eesmärk on suurendada piiriületuste tõhusust, lihtsustada piiriületust suurele enamikule „heausksetele“ kolmandast riigist pärit reisijatele, tugevdades samal ajal võitlust ebaseadusliku rände vastu, registreerides kolmandate riikide kodanike kõik piiriülesed liikumised ja pidades täielikult kinni proportsionaalsuse põhimõtet.

(7) Selleks et veelgi parandada välispiiri haldamist ja eeskätt selleks, et kontrollida liikmesriikide territooriumil lubatud viibimisaega käsitlevate sätete järgimist, tuleks luua riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mis registreerib elektrooniliselt liikmesriikide territooriumil lühiajalise viibimise luba omavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist väljumise aja ja koha ning arvutab nende lubatud viibimisaja. See süsteem peaks asendama kolmandate riikide kodanike passide tembeldamise kohustuse, mida kohaldavad kõik liikmesriigid.

(8) On vaja fikseerida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärgid, sellesse süsteemi sisestatavad andmeliigid, nende andmete kasutamise eesmärgid, sisestamiskriteeriumid, andmetele juurdepääsu õigust omavad asutused, andmetöötluse ja isikuandmete kaitse täiendavad normid, samuti riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tehniline ülesehitus, selle toimimise, kasutamise ja teiste infosüsteemidega koostalitlusega seotud normid. Ühtlasi on vaja määrata kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi vastutusvaldkonnad.

(9) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tuleks kohaldada liikmesriikide territooriumil lühiajaliseks viibimiseks loa saanud kolmandate riikide kodanike suhtes. Seda tuleks kohaldada ka kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on keelatud riiki lühiajaliseks viibimiseks siseneda.

(10) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem tuleks kasutusele võtta Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide välispiiridel. On soovitatav, et liikmesriigid, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, hakkaksid seda tegema alates riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamisest. Kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamise algusajaks ei ole piirikontrolli sisepiiridel võimalik kaotada, on vaja täpsustada süsteemi rakendus tingimused asjaomastele liikmesriikidele, mis Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, ning kehtestada sätted, mis käsitlevad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi toimimist ja kasutamist nendel sisepiiridel, kus kontrolli ei ole veel kaotatud. Mis puudutab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendamise tingimusi, siis tuleks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendada nende liikmesriikide välispiiridel, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kelle kontrollimine kohaldatava Schengeni hindamiskorra kohaselt on juba edukalt lõpule viidud, kellele on antud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendamise eesmärgil passiivne juurdepääs nõukogu otsusega 2004/512/EÜ (3) loodud viisainfosüsteemile (VIS), ning kelle suhtes on jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (4) loodud Schengeni infosüsteemi (SIS) käsitlevad Schengeni acquis’ sätted kooskõlas asjaomase ühinemisaktiga. Mis puudutab sätteid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendamise ja kasutamise kohta selliseid tingimusi täitvate liikmesriikide poolt, tuleks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendada nimetatud liikmesriikide kõikidel sisepiiridel, kus kontrolli ei ole veel kaotatud. Sellistel piiridel tuleks aga riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendamisel ja kasutamisel kohaldada erisätteid, et minimeerida sellistel piiridel teostatavate kontrollide menetluse mõju, mõjutamata seejuures riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi turvalisuse taset ja nõuetekohast toimimist ning piiramata muid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (5) kohaseid piirikontrollikohustusi.

(11) Käesoleva määruse kohaldamisel tuleneb ajavahemik, mille kestel on kolmandate riikide kodanikel lubatud liikmesriikide territooriumil viibida, kohaldatavast Schengen acquis’st.

(12) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks sisaldama automaatkalkulaatorit. Automaatkalkulaator peaks iga 180-päevasesse ajavahemikku jääva 90-päevase ülempiiri arvutamisel võtma arvesse viibimisi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendavate liikmesriikide territooriumil. Kolmanda riigi kodaniku järgmisel sisenemisel liikmesriikide territooriumile tuleks nimetatud ülempiiri arvutamisel võtta arvesse iga lubatud viibimisaja pikendamist. Viibimisi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi veel mitte rakendavate liikmesriikide territooriumil tuleks arvutada eraldi kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse löödud templite alusel.

(13) Automaatkalkulaator peaks arvesse võtma viibimisi üksnes nende liikmesriikide territooriumil, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, selle kontrollimiseks, et mis tahes 180-päevasesse ajavahemikku jäävat 90-päevast ülempiiri ei ole ületatud, ning Schengeni lühiajalise viisa kehtivusaja kontrollimiseks. Automaatkalkulaator ei peaks arvutama viibimisaega, mis on lubatud riikliku lühiajalise viisaga, mille on väljastanud liikmesriik, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi. Schengeni lühiajalise viisaga lubatud viibimisaja arvutamisel ei peaks automaatkalkulaator arvesse võtma viibimisi liikmesriikide territooriumil, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.

(14) Tuleks sätestada täpsed normid, mis reguleerivad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamise ja toimimisega seotud vastutust ning liikmesriikide vastutust nende ühendamisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (6) loodud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet peaks vastutama keskse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamise ja operatiivjuhtimise eest kooskõlas käesoleva määrusega. Määrust (EL) nr 1077/2011 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

(15) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärk peaks olema parandada välispiiride haldamist, hoida ära ebaseaduslikku sisserännet ja hõlbustada rändevoogude juhtimist. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks eelkõige – ja kui see on asjakohane – aitama tuvastada isikuid, kelle puhul liikmesriikide territooriumil lubatud viibimise kestusega seotud tingimused ei olnud täidetud või ei ole enam täidetud. Ühtlasi peaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem aitama kaasa terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamisele, avastamisele ja uurimisele.

(16) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks koosnema kesksüsteemist („riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteem“), mis kasutab biomeetriliste ja tähtnumbriliste andmete arvutipõhist keskandmebaasi, ühtsest riiklikust liidesest igas liikmesriigis, turvalisest sidekanalist riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja VISi keskse infosüsteemi (VISi kesksüsteem) vahel ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja ühtsete riiklike liideste vahelisest turvalisest ja krüpteeritud sidetaristust. Iga liikmesriik peaks turvalisel viisil ühendama oma piiritaristud ühtse riikliku liidesega. Statistika ja aruandluse koostamise võimaldamiseks peaks looma kesktasandi andmehoidla. Selleks et kolmandate riikide kodanikel oleks igal ajal võimalik kontrollida oma järelejäänud lubatud viibimisaega, tuleks välja töötada veebiteenus. Veebiteenus peaks samuti võimaldama vedajatel kontrollida, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud Schengeni lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on oma viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud. Veebiteenuse arendusjärgus tuleks konsulteerida asjaomaste sidusrühmadega. Tehniliste kirjelduste koostamisel vedajatele veebiteenusele juurdepääsu võimaldamiseks tuleks nii palju kui võimalik piirata reisijate veole ja vedajatele avalduvat mõju. Sel eesmärgil tuleks kaaluda asjakohast lõimimist asjaomaste süsteemidega.

(17) Tuleks saavutada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja VISi koostalitlusvõime, luues VISi kesksüsteemi ja riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi vahelise otsese sidekanali, mis võimaldab piirivalveasutustel kasutada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi päringute tegemiseks VISis, et saada viisadega seotud andmeid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi või sisenemiskeeluandmestiku loomiseks või ajakohastamiseks, võimaldab piirivalveasutustel kontrollida viisaomanike viisa kehtivust ja isikusamasust sõrmejälgede otsese võrdlemise kaudu VISi andmetega piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ning mis võimaldab piirivalveasutustel kontrollida viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike isikusamasust, võrreldes nende sõrmejälgi VISis olevate andmetega. Koostalitlusvõime peaks samuti võimaldama VISi kasutavatel piirivalve- ja viisasid väljastavatel asutustel teha VISi kaudu otse päringuid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, et vaadata läbi viisataotlusi ja võtta vastu otsuseid nende taotluste kohta, ning võimaldama viisasid väljastavatel asutustel ajakohastada viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või pikendamisel viisaga seotud andmeid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 767/2008 (7) tuleks vastavalt muuta. Kui asjaomane asutus alustab viisadega seotud andmete võtmist VISist, nende importimist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning nende ajakohastamist VISist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, peaks see olema automaatne menetlus. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning VISi vahelise koostalitlusvõime loomisel tuleks järgida eesmärgi piiramise põhimõtet.

(18) Käesolevas määruses tuleks kindlaks määrata liikmesriikide asutused, kellele võidakse anda luba juurdepääsuks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks või päringute tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi konkreetsetel eesmärkidel ning oma ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses.

(19) Igasugune riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete töötlemine peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja vajalik pädevate asutuste ülesannete täitmiseks. Pädevad asutused peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamisel tagama nende isikute inimväärikuse ja puutumatuse austamise, kelle kohta andmeid saada soovitakse, ning nad ei tohiks diskrimineerida isikuid soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu.

(20) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks säilitama ja töötlema tähtnumbrilisi andmeid ja biomeetrilisi andmeid peamiselt selleks, et parandada välispiiride haldamist, hoida ära ebaseaduslikku sisserännet ja hõlbustada rändevoogude juhtimist. Lisaks peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kogutud isikuandmed olema kättesaadavad terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimisele kaasaaitamiseks üksnes käesolevas määruses kehtestatud tingimustel. Biomeetriliste andmete kasutamine hoolimata selle mõjust reisijate privaatsusele on õigustatud kahel põhjusel. Esiteks on biomeetriliste andmete kasutamine usaldusväärne meetod nende kolmandate riikide kodanike tuvastamiseks, kellel ei ole liikmesriikide territooriumil viibides reisidokumenti või muud isikut tõendavat dokumenti, mis on ebaseaduslike rändajate puhul tavapärane. Teiseks on biomeetrilised andmed usaldusväärsemad seaduslike rändajate riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete võrdlemisel. Näokujutise kasutamine koos sõrmejälgedega võimaldab vähendada registreerimist vajavate sõrmejälgede, koguarvu, tagades samas täpse tuvastamise.

(21) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tuleks sisestada – kui see on füüsiliselt võimalik – viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodaniku neli sõrmejälge, et võimaldada täpset kontrolli ja tuvastamist ning teha seega kindlaks, et kolmanda riigi kodanik ei ole juba registreeritud teise isikuna või teise reisidokumendiga, ning tagada piisavate andmete olemasolu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärkide saavutamiseks igas olukorras. Viisat omavate kolmandate riikide kodanike sõrmejälgi võrreldakse VISi andmetega. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tuleks salvestada nii viisanõudest vabastatud kui ka viisat omavate kolmandate riikide kodanike näokujutised. Sõrmejälgi või näokujutist tuleks kasutada biomeetrilise tunnusena nende kolmandate riikide kodanike isikusamasuse kontrollimiseks, kes on varem riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud ning kelle isiklikku toimikut ei ole veel kustutatud. Iga piiripunkti eripära ja eri liiki piiride arvessevõtmiseks peaksid liikmesriikide asutused iga piiripunkti puhul kindlaks määrama, kas vajaliku kontrolli läbiviimisel tuleks peamise biomeetrilise tunnusena kasutada sõrmejälgi või näokujutist.

(22) Võitluses terroriaktide ja muude raskete kuritegude vastu on vaja, et määratud asutustel oleks oma ülesannete täitmiseks kõige ajakohasem teave. Õiguskaitse eesmärgil VISi andmetele juurdepääsust on juba olnud kasu vägivaldselt surnud isikute tuvastamisel või need on uurijatel aidanud teha märkimisväärseid edusamme inimkaubanduse, terrorismi ja ebaseadusliku uimastikaubanduse juhtumite uurimisel. Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis sisalduvatele andmetele on vajalik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/541 (8) osutatud terroriaktide ja nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK (9) sätestatud muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmeid peaks olema võimalik kasutada isikusamasuse kontrollimiseks nii siis, kui kolmanda riigi kodanik on oma dokumendid hävitanud, kui ka juhul, kui määratud asutused kasutavad kuriteo uurimiseks sõrmejälgi või näokujutist ja tahavad isikut kindlaks teha. Süsteemi andmeid peaks olema võimalik kasutada ka vahendina tõendite kogumiseks, jälgides kuriteos kahtlustatava või kuriteoohvri reisimarsruute. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmed olema käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja piirangutel kättesaadavad liikmesriikide määratud asutustele ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (10) asutatud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametile (Europol). Tingimused, mis on ette nähtud juurdepääsuks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, peaksid võimaldama liikmesriikide määratud asutustel käsitleda neid juhtumeid, kus kahtlustatavad kasutavad mitut identiteeti. Seda eesmärki silmas pidades, ei tohiks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu takistada see, et enne riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga ühenduse võtmist saadi asjakohases andmebaasis päringu tegemisel hoiatusteade. Õiguskaitse eesmärkide ning terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise seisukohast peaks lugema otsingu tegemise riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmebaasis proportsionaalseks, kui avalikku julgeolekut ähvardab suur oht. Otsing peab olema nõuetekohaselt põhjendatud ja proportsionaalne taotletava eesmärgi suhtes.

(23) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andemetes peaks olema õigus teha päringuid ainult määratud asutustel, kes vastutavad terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise või uurimise eest ning kelle puhul liikmesriigid saavad tagada, et nad kohaldavad kõiki käesoleva määruse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (11) sätteid, ning kelle puhul võivad pädevad asutused, sealhulgas vastavalt direktiivile (EL) 2016/680 loodud järelevalveasutus, nende sätete korrektset kohaldamist kontrollida.

(24) Europolil on liikmesriikide piiriülese kuritegevuse uurimisega tegelevate ametiasutuste vahelises koostöös keskne roll, kuna ta toetab kuritegevuse ennetamist, analüüsimist ja uurimist kogu liidus. Seega peaks ka Europolil olema oma ülesannete raames ja kooskõlas määrusega (EL) 2016/794 juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele. Euroopa Andmekaitseinspektor peaks jälgima andmete töötlemist Europoli poolt ja tagama täieliku kooskõla kohaldatavate andmekaitse eeskirjadega.

(25) Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise või uurimise eesmärgil kujutab endast sekkumist nende isikute põhiõigustesse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, kelle isikuandmeid töödeldakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis. Kõik sellised sekkumised peavad olema kooskõlas õigusnormidega, mis tuleb sõnastada piisavalt täpselt, et inimesed saaksid oma käitumist kohandada, ja et kaitsta neid omavoli eest ning määrata piisavalt täpselt kindlaks pädevatele asutustele antava kaalutlusõiguse ulatus ja selle kasutamise kord. Demokraatlikus ühiskonnas peab iga põhiõigustesse sekkumine piirduma sellega, mis on vajalik õigustatud ja proportsionaalse huvi kaitsmiseks ning mis on proportsionaalne õiguspärase eesmärgiga, mida tahetakse saavutada.

(26) Andmete võrdlemine kuriteopaigalt leitavate daktüloskoopiliste andmetega („latentsed sõrmejäljed“) on politseikoostöö valdkonnas keskse tähtsusega. Võimalus võrrelda latentseid sõrmejälgi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis salvestatud sõrmejälgedega juhul, kui on piisavalt alust arvata, et kuriteo toimepanija või ohver võib olla selles süsteemis registreeritud, on liikmesriikide määratud asutustele vajalik, et terroriakte või muid raskeid kuritegusid ennetada, avastada või uurida, näiteks juhul, kui kuriteopaigalt leitavad ainsad tõendid on latentsed sõrmejäljed.

(27) On vaja määrata liikmesriikide pädevad asutused ja keskne juurdepääsupunkt, mille kaudu taotletakse juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele, ning pidada nimekirja määratud asutuste tegevusüksustest, kellel on õigus taotleda sellist juurdepääsu konkreetsel eesmärgil terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks.

(28) Määratud asutuste tegevusüksused peaksid esitama kesksele juurdepääsupunktile riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele juurdepääsu taotluse, mis peaks olema nõuetekohaselt põhjendatud. Määratud asutuste tegevusüksused, kellel on õigus taotleda juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele, ei tohiks tegutseda kontrolliasutustena. Keskseks juurdepääsupunktiks peaks olema asutus või üksus, kellele on siseriikliku õigusega antud avaliku võimu ülesanded ning kes peaks piisava arvu kvalifitseeritud töötajate abil suutma tõhusalt kontrollida, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu taotlemise tingimused on igal juhul täidetud. Kesksed juurdepääsupunktid peaksid olema määratud asutustest sõltumatud ja nende ülesanne peaks olema sõltumatul viisil tagada käesolevas määruses sätestatud juurdepääsutingimuste range täitmine. Kiireloomulistel juhtudel, kui terroriaktide või muude raskete kuritegudega seotud konkreetsele ja tegelikule ohule reageerimine eeldab varajast juurdepääsu süsteemile, peaks kesksel juurdepääsupunktil olema võimalik menetleda taotlust viivitamata ning teha kontroll tagantjärele.

(29) Isikuandmete kaitsmiseks ja süstemaatiliste otsingute välistamiseks tuleks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmeid töödelda ainult erijuhtudel ning kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Määratud ametiasutused ja Europol peaksid taotlema juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile üksnes siis, kui neil on piisavalt alust arvata, et selle abil saadakse teavet, mis aitab olulisel määral kaasa terroriakti või muu raske kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele.

(30) Lisaks tuleks võimaldada juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatava, selle toimepannud isiku või ohvri tuvastamiseks, kui tema isik on kindlaks tegemata, ainult tingimusel, et otsingud liikmesriigi riiklikes andmebaasides on tehtud ja otsingud kõikide teiste liikmesriikide automaatse sõrmejälgede tuvastamise süsteemides nõukogu otsuse 2008/615/JSK (12) kohaselt on täielikult läbi viidud või otsingut ei ole täielikult läbi viidud kahe päeva jooksul alates selle alustamisest.

(31) Isikuandmete tõhusaks võrdlemiseks ja vahetamiseks peaksid liikmesriigid täielikult rakendama ja kasutama kehtivaid rahvusvahelisi kokkuleppeid, samuti juba kehtivaid isikuandmete vahetamist käsitlevaid liidu õigusakte, eelkõige otsust 2008/615/JSK.

(32) Isikuandmeid ei tohiks hoida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kauem, kui see on tingimata vajalik andmete töötlemiseks. Piisav on hoida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis andmeid nende kolmandate riikide kodanike kohta, kes on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kinni pidanud lubatud viibimisaja kestusest, piirihalduse eesmärgil kolm aastat, et vältida vajadust registreerida kolmandate riikide kodanikke korduvalt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis enne selle perioodi möödumist. Kolmeaastane säilitamistähtaeg vähendab sagedase uuesti registreerimise vajadust ja on kasulik kõikidele reisijatele, kuna keskmine piiriületusaeg ja ooteaeg piiripunktis väheneb. Ooteaeg piiriületuspunktis väheneb isegi ainult üks kord liikmesriikide territooriumile sisenevate reisijate jaoks, sest teisi reisijaid, kes on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis juba registreeritud, ei ole vaja uuesti registreerida enne selle kolmeaastase säilitamistähtaja möödumist. Kolmeaastane säilitamistähtaeg on vajalik ka piiriületuse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks, sealhulgas kasutades automaatseid ja iseteenindussüsteeme. Samuti on asjakohane kehtestada andmete kolmeaastane säilitamistähtaeg nende kolmandate riikide kodanike puhul, kellele on keeldutud andmast lühiajalist riigis viibimise luba. Nende kolmandate riikide kodanike puhul, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (13) kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate kolmandate riikide kodanike pereliikmed ja kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti, on asjakohane säilitada kõik üksteisega seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed kuni üks aasta pärast liikmesriikide territooriumilt lahkumise kuupäeva. Asjaomase säilitamistähtaja möödumisel tuleks andmed automaatselt kustutada.

(33) Viis aastat on vaja hoida andmeid nende kolmandate riikide kodanike kohta, kes ei ole lubatud viibimisaja jooksul liikmesriikide territooriumilt lahkunud, et toetada tuvastamist ja tagasisaatmise protsessi. Nimetatud andmed tuleks automaatselt kustutada viie aasta pärast, välja arvatud juhul, kui on alust need varem kustutada.

(34) Isikuandmeid on vaja hoida lubatud viibimisaja kestusest kinni pidanud kolmandate riikide kodanike ja nende kolmandate riikide kodanike puhul, kellele on keeldutud andmast lühiajalist riigis viibimise luba, kolm aastat, ning kolmandate riikide kodanike puhul, kes ei ole lubatud viibimisaja jooksul liikmesriikide territooriumilt lahkunud, viis aastat, et võimaldada piirivalvel teha määruse (EL) 2016/399 kohane riskianalüüs enne reisijale liikmesriigi territooriumile sisenemise loa andmist. Konsulaarametnikud peavad viisataotluste menetlemisel samuti analüüsima taotlejate varasemate reiside andmeid, et hinnata varasemate viisade kasutamist ja seda, kas riigis viibimise tingimused on täidetud. Passide tembeldamine asendatakse päringute tegemisega riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetes. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kättesaadavad varasemate reiside andmed peaksid seetõttu hõlmama ajavahemikku, mis on viisa väljaandmise eesmärgil piisav. Piiril tehtava riskianalüüsi ja viisataotluse läbivaatamise käigus tuleks kontrollida kolmandate riikide kodanike varasemate reiside andmeid, et teha kindlaks, kas nad on varem ületanud maksimaalset riigis lubatud viibimise aega. Nende kolmandate riikide kodanike isikuandmeid, kes ei ole lubatud viibimisaja jooksul liikmesriikide territooriumilt lahkunud, on seega vaja hoida viieaastase tähtaja jooksul ehk kauem kui lubatud viibimisaja kestusest kinni pidanud kolmandate riikide kodanike ja nende kolmandate riikide kodanike isikuandmeid, kellele on keeldutud andmast lühiajalist riigis viibimise luba.

(35) Tuleks kehtestada normid, mis käsitlevad liikmesriikide vastutust käesoleva määruse rikkumisega tekitatud kahju korral.

(36) Ilma et see piiraks käesolevas määruses isikuandmete töötlemise kohta sätestatud konkreetsemate õigusnormide kohaldamist, tuleks liikmesriikides kohaldada käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679, (14) välja arvatud juhul, kui andmeid töötlevad liikmesriikide määratud asutused või kesksed juurdepääsupunktid terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, uurimise või avastamise eesmärgil.

(37) Käesoleva määruse kohase isikuandmete töötlemise suhtes, mis toimub liikmesriikide pädevates asutustes terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, uurimise või avastamise eesmärgil, tuleks kohaldada direktiivi (EL) 2016/680 kohaselt vastu võetud siseriiklikke õigus- ja haldusnorme, piiramata käesolevas määruses isikuandmete töötlemise kohta sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist.

(38) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (15) tuleks kohaldada liidu institutsioonide ja asutuste tegevuse suhtes, kui nad täidavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi operatiivjuhtimise eest vastutajatena oma ülesandeid.

(39) Isikuandmeid, mida liikmesriigid saavad käesoleva määruse kohaselt, ei tohiks edastada ega teha kättesaadavaks kolmandale riigile, rahvusvahelisele organisatsioonile ega liidus või väljaspool seda loodud eraõiguslikule üksusele. Erandina sellest reeglist peaks selliseid isikuandmeid olema võimalik edastada kolmandale riigile rahvusvahelisele organisatsioonile kui sellele kohaldatakse rangeid tingimusi ning kui see on konkreetsel juhul vajalik kolmanda riigi kodaniku tuvastamiseks seoses tema tagasisaatmisega. Kui määruse (EL) 2016/679 alusel ei ole rakendusaktiga vastu võetud otsust kaitse piisavuse kohta või kui ei ole võetud asjakohaseid kaitsemeetmeid nimetatud määruse alusel, võib riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmeid tagasisaatmise eesmärgil erandkorras edastada kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile ainult juhul, kui see on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel, nagu on osutatud kõnealuses määruses.

(40) Samuti peaks olema võimalik edastada isikuandmeid, mida liikmesriigid on saanud käesoleva määruse alusel, kolmandale riigile kiireloomulistel erandjuhtudel, kui on olemas terroriaktiga seotud vahetu oht või raske kuriteoga seotud vahetu oht isiku elule. Vahetut ohtu isiku elule tuleks mõista nii, et see hõlmab tõsisest kuriteost tulenevat ohtu isiku suhtes, näiteks raske kehavigastuse tekitamine, ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega, inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine, laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno ning vägistamine. Selliseid andmeid peaks kolmandale riigile edastama üksnes juhul, kui on tagatud taotleval kolmandal riigil olevate igasuguste riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete vastastikune edastamine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendavatele liikmesriikidele. Nende liikmesriikide pädevatel asutustel, kelle määratud asutustel on käesoleva määruse alusel juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, peaks olema võimalik edastada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi teavet liikmesriikidele, kes kõnealust süsteemi ei rakenda, ning liikmesriikidele, kelle suhtes käesolevat määrust ei kohaldata. Selline teabe edastamine peaks toimuma nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel ning piirduma sellega, mis on vajalik terroriakti või muu raske kuriteo ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendav liikmesriik peaks saama sellist teavet edastada üksnes juhul, kui on tagatud taotleval liikmesriigil olevate igasuguste riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete vastastikune edastamine kõnealust süsteemi rakendavatele liikmesriikidele. Direktiivi (EL) 2016/680 kohaldatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmete igasuguse järgneva töötlemise suhtes.

(41) Igas liikmesriigis peaks määruse (EL) 2016/679 kohaselt loodud järelevalveasutus jälgima, et liikmesriigid töötleksid isikuandmeid õiguspäraselt, ning Euroopa Andmekaitseinspektor peaks jälgima liidu institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega. Euroopa Andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid tegema riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi üle järele valvates koostööd.

(42) Igas liikmesriigis peaks kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/680 loodud järelevalveasutus jälgima, et liikmesriigid töötleksid isikuandmeid õiguskaitse eesmärgil seaduslikult.

(43) Lisaks kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 esitatavale teabele peaks kolmanda riigi kodanikele, kelle andmed registreeritakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, andma asjakohast teavet seoses nende andmete registreerimisega. Seda teavet peaksid liikmesriigid esitama kirjalikult asjakohasel kujul, sealhulgas voldiku, plakati või elektrooniliste vahendite abil.

(44) Tõhusa järelevalve tagamiseks käesoleva määruse kohaldamise üle tuleks käesolevat määrust korrapäraste ajavahemike järel hinnata.

(45) Liikmesriigid peaksid kehtestama normid käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise.

(46) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

(47) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kehtestamist ning andmete kasutamise ühiste kohustuste, tingimuste ja korra loomist ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatust ja mõju silmas pidades paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(48) Pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamist tuleks muuta konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (17) („Schengeni lepingu rakendamise konventsioon“) seoses liikmesriikide sõlmitud kahepoolsete lepingutega ning viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike lubatud viibimisajaga üle 90 päeva mis tahes 180päevase ajavahemiku jooksul. Komisjon peaks oma üldhinnangus riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kohta hindama ka kahepoolsete lepingute kasutamist liikmesriikide poolt. Esimene hindamisaruanne peaks sisaldama võimalusi kahepoolsete lepingute järkjärguliseks kaotamiseks ja asendamiseks liidu õigusaktiga.

(49) Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kavandatud kulud on väiksemad kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014 (18) kehtestatud välispiiride ja viisade rahastamisvahendi ja ühise viisapoliitika jaoks ettenähtud eelarve. Pärast käesoleva määruse vastuvõtmist peaks komisjon seega summa, mis on praegu ette nähtud üle välispiiride liikuvate rändevoogude haldamist toetavate IT-süsteemide väljatöötamiseks, vastavalt määruses (EL) nr 515/2014 ettenähtud delegeeritud õigusaktiga ümber jaotama.

(50) Käesolev määrus ei piira direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist.

(51) ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

(52) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (19) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(53) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (20) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(54) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (21) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (22) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

(55) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (23) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (24) artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2008/149/JSK (25) artikliga 3.

(56) Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (26) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (27) artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2011/349/EL (28) artikliga 3.

(57) Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul kujutavad käesoleva määruse SISi ja VISi käsitlevad sätted endast Schengeni acquis’l põhinevaid või muul viisil sellega seotud sätteid vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, mida tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL, (29) (EL) 2017/733 (30) ja (EL) 2017/1908, (31) mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias. Lisaks nõuab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamine VISile passiivse juurdepääsu andmist ning seda, et kõik SISi käsitlevad Schengeni acquis’ sätted oleksid jõustatud kooskõlas asjaomaste nõukogu otsustega. Neid tingimusi saab täita alles siis, kui kontrollimine kohaldatava Schengeni hindamiskorra kohaselt on edukalt lõpule viidud. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendama ainult need liikmesriigid, mis neile tingimustele vastavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamise ajal. Liikmesriigid, mis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi selle esmasest töölerakendamisest alates ei rakenda, tuleks ühendada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt niipea, kui nad vastavad kõikidele nimetatud tingimustele.

(58) Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 21. septembril 2016.

(59) Käesoleva määrusega kehtestatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu ranged normid ning selliseks juurdepääsuks vajalikud kaitsemeetmed. Sellega nähakse ka ette üksikisikute õigused pääseda ligi oma andmetele, neid parandada, täiendada ja kustutada, nende õigus õiguskaitsevahendile, eelkõige kohtulikule õiguskaitsevahendile, ning avalike sõltumatute asutuste poolne järelevalve andmete töötlemise üle. Käesolevas määruses võetakse seega arvesse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, orjapidamise ja sunniviisilise töö keeldu, õigust vabadusele ja turvalisusele, era- ja perekonnaelu austamist, isikuandmete kaitset, diskrimineerimiskeeldu, lapse õigusi, eakate õigusi, puuetega inimeste integreerimist ühiskonda ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ning õiglasele kohtulikule arutamisele.

(60) Käesoleva määruse kohaldamine ei piira kohustusi, mis tulenevad 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonist, mida on täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, et

a) registreerida liikmesriikides, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, piiri ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise kuupäev, kellaaeg ja koht, ning neid andmeid säilitada;

b) arvutada nende kolmandate riikide kodanike riigis lubatud viibimise kestus;

c) edastada liikmesriikidele hoiatusteade, kui lubatud viibimisaeg on lõppenud, ning

d) registreerida nendele kolmandate riikide kodanikele, kellel on keelatud riiki lühiajaliseks viibimiseks siseneda, antud sisenemiskeelu kuupäev, kellaaeg ja koht, sisenemiskeelu andnud liikmesriigi asutus ja sisenemiskeelu põhjused ning neid andmeid säilitada.

2. Terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärgil sätestatakse käesolevas määruses ka tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriikide määratud asutused ja Europol saada juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile selles päringute tegemiseks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse

a) kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on lubatud viibida liikmesriikide territooriumil lühiajaliselt ja keda määruse (EL) 2016/399 kohaselt kontrollitakse piiril, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ning

b) liikmesriikide territooriumile sisenevate ja sealt lahkuvate nende kolmandate riikide kodanike suhtes, i) kes on liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning ii) kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või nõukogu määruse (EÜ) nr 1030/2002 (32) kohast elamisluba.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel keelatakse siseneda liikmesriikide territooriumile lühiajaliseks viibimiseks kooskõlas määruse (EL) 2016/399 artikliga 14.

3. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste isikute suhtes:

a) liidu kodaniku kolmandate riikide kodanikest pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ ja kellel on nimetatud direktiivi kohane elamisloakaart, olenemata sellest, kas nad reisivad koos või ühinevad kõnealuse liidu kodanikuga;

b) kolmandate riikide kodanikud, kes on sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed (olenemata sellest, kas nad reisivad temaga koos või ühinevad temaga) kellel on i) ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning ii) direktiivi 2004/38/EÜ kohane elamisloakaart või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohane elamisluba;

c) määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 16 osutatud elamisloa omanikud, välja arvatud käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud isikud;

d) kolmandate riikide kodanikud, kes kasutavad oma liikuvuse õigust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/66/EL (33) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/801 (34);

e) pikaajalise viisa omanikud;

f) Andorra, Monaco ja San Marino kodanikud ning Vatikani Linnriigi väljastatud passi kasutajad;

g) määruse (EL) 2016/399 artikli 6a lõike 3 punktis g osutatud isikud või isikute kategooriad, kes on kontrollidest piiril vabastatud või kelle suhtes kohaldatakse piiril teostatavate kontrollide erireegleid;

h) määruse (EL) 2016/399 artikli 6a lõike 3 punktides h, i, j ja k osutatud isikud või isikute kategooriad.

4. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad riigis lubatud viibimisaja kestuse arvutamist ja liikmesriikidele hoiatusteate edastamist, kui lubatud viibimisaeg on lõppenud, ei kohaldata nende kolmandate riikide kodanike suhtes,

a) kes on liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning

b) kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohast elamisluba.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „välispiirid“– määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõikes 2 määratletud välispiirid;

2) „sisepiirid“– määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõikes 1 määratletud sisepiirid;

3) „piirivalveasutused“– piirivalvega tegelevad asutused, kellele on siseriikliku õiguse kohaselt tehtud ülesandeks teostada kontrolle piiril, nagu on määratletud määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 11;

4) „immigratsiooniasutused“– pädevad asutused, kes vastutavad siseriikliku õiguse alusel ühe või mitme järgneva eest:

a) liikmesriikide territooriumil kontrollimine, kas liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimused on täidetud;

b) tingimuste analüüsimine ja otsuste tegemine seoses kolmandate riikide kodanike elamisega liikmesriikide territooriumil, niivõrd, kuivõrd kõnealune asutus ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (35) artikli 2 punktis f määratletud „menetlev ametiasutus“, ning vajaduse korral nõu andmine vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 377/2004 (36);

c) kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine kolmandasse päritolu- või transiidiriiki;

5) „viisasid väljastav asutus“– määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 4 lõikes 3 määratletud viisasid väljastav asutus;

6) „kolmanda riigi kodanik“– iga isik, kes ei ole liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses, välja arvatud isikud, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmandate riikide vaheliste lepingute alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega;

7) „reisidokument“– pass või sellega samaväärne dokument, mis lubab selle kasutajal ületada välispiiri ning kuhu võib kanda viisa;

8) „lühiajaline viibimine“– viibimine liikmesriigi territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/399 artikli 6 lõikes 1;

9) „lühiajaline viisa“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 810/2009 (37) artikli 2 punkti 2 alapunktis a määratletud viisa;

10) „riiklik lühiajaline viisa“– Schengeni acquis’d täielikult mitte kohaldava liikmesriigi väljastatud luba kavandatud viibimiseks selle liikmesriigi territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul;

11) „lubatud viibimisaeg“– täpne päevade arv, mille jooksul kolmanda riigi kodanikul on lubatud liikmesriikide territooriumil seaduslikult viibida; päevade arvestamist alustatakse riiki sisenemise kuupäevast vastavalt kohaldatavatele sätetele;

12) „vastutav liikmesriik“– liikmesriik, kes on sisestanud andmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi;

13) „isikusamasuse kontroll“– andmekogumite võrdlemise protsess väidetava isikusamasuse kindlakstegemiseks (üks-ühele kontroll);

14) „tuvastamine“– isikusamasuse kindlakstegemise protsess andmebaasis tehtava otsingu kaudu, mille käigus võrreldakse andmeid mitmete andmekogumitega (üks-mitmele kontroll);

15) „tähtnumbrilised andmed“– tähtede, numbrite, erimärkide, tühikute ja kirjavahemärkidena esitatud andmed;

16) „sõrmejälgede andmed“– olemasolu korral parema käe ja selle puudumisel vasaku käe nelja sõrmejälje – nimetissõrme, keskmise sõrme, neljanda sõrme ja väikese sõrme – andmed;

17) „näokujutis“– näo digitaalne kujutis;

18) „biomeetrilised andmed“– sõrmejälgede andmed ja näokujutis;

19) „viibimisaja ületaja“– kolmanda riigi kodanik, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lubatud lühiajalise viibimisaja kestusega seotud tingimusi;

20) „eu-LISA“– määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet;

21) „järelevalveasutused“– kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 51 lõikega 1 loodud järelevalveasutus ja kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 41 lõikega 1 loodud järelevalveasutus;

22) „riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmed“– kõik artikli 14 ja artiklite 16–20 kohaselt riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi salvestatud andmed;

23) „õiguskaitse“– terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamine, avastamine või uurimine;

24) „terroriakt“– liikmesriigi õiguse rikkumine, mis vastab ühele direktiivis (EL) 2017/541 osutatud õigusrikkumistest või on sellega samaväärne;

25) „raske kuritegu“– õigusrikkumine, mis vastab ühele raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusrikkumistest või on sellega samaväärne, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat;

26) „määratud asutus“– asutus, kelle liikmesriik on määranud vastavalt artiklile 29 vastutama terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise või uurimise eest;

27) „iseteenindussüsteem“– määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 23 määratletud iseteenindussüsteem;

28) „e-värav“– määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 24 määratletud taristu;

29) „registreerimise ebaõnnestumise määr“– biomeetriliseks registreerimiseks ebapiisava kvaliteediga registreerimiste osatähtsus;

30) „valepositiivsete tuvastamiste määr“– selliste biomeetrilise otsingu käigus saadud päringutabamuste osatähtsus, mis ei puuduta kontrollitavat reisijat;

31) „valenegatiivsete tuvastamiste määr“– biomeetrilise otsingu käigus saamata jäänud päringutabamuste osatähtsus, ehkki reisija biomeetrilised andmed olid registreeritud.

2. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 4 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel.

3. Direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 3 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud eesmärkidel.

Artikkel 4

Piirid, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine nendel piiridel

1. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendatakse välispiiridel.

2. Schengeni acquis’d täielikult kohaldavad liikmesriigid võtavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutusele oma sisepiiridel nende liikmesriikidega, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.

3. Liikmesriigid, kes kohaldavad Schengeni acquis’d täielikult, ja liikmesriigid, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, võtavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutusele oma sisepiiridel nende liikmesriikidega, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ei rakenda.

4. Liikmesriigid, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, võtavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutusele oma sisepiiridel nagu on määratletud määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõike 1 punktides b ja c.

5. Erandina artikli 23 lõike 2 kolmandast ja neljandast lõigust ning artiklist 27 võtab liikmesriik, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutusele ilma biomeetriliste andmete töötlemise funktsioonideta oma maismaapiiridel liikmesriigiga, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi. Kui kolmanda riigi kodanik ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis veel registreeritud, luuakse kõnealuse kolmanda riigi kodaniku kohta nimetatud sisepiiridel isiklik toimik ilma biomeetrilisi andmeid salvestamata. Biomeetrilised andmed lisatakse järgmises piiripunktis, kus riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendatakse koos biomeetriliste andmete töötlemise funktsioonidega.

Artikkel 5

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõtmine

eu-LISA töötab välja riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, sealhulgas artikli 16 lõike 1 punktis d ning artikli 17 lõike 1 punktides b ja c osutatud biomeetriliste andmete töötlemiseks vajalikud funktsioonid, ning tagab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi operatiivjuhtimise ja piisava turvalisuse.

Artikkel 6

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärgid

1. Registreerides ja salvestades riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis andmed ning andes liikmesriikidele juurdepääsu nendele andmetele, on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärgid:

a) tõhustada kontrolle piiril liikmesriikide territooriumil lühiajalise viibimise luba omavate kolmandate riikide kodanike sisenemisel ja lahkumisel nende lubatud viibimisaja kestuse arvutamise ja sellest kinnipidamise kontrollimise teel;

b) aidata tuvastada kolmanda riigi kodanikku, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal lühiajalise viibimise tingimusi;

c) võimaldada viibimisaja ületajate tuvastamist ja avastamist ning anda liikmesriikide pädevatele asutustele võimalus võtta asjakohaseid meetmeid;

d) võimaldada elektrooniliselt kontrollida sisenemiskeelde riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis;

e) võimaldada kolmandate riikide kodanike automaatseid kontrolle piiril;

f) anda viisasid väljastavatele asutustele juurdepääs varasemate viisade seaduslikku kasutamist käsitlevale teabele;

g) teavitada kolmandate riikide kodanikke nende lubatud viibimisajast;

h) teha statistikat kolmandate riikide kodanike sisenemiste ja lahkumiste, sisenemiskeeldude ja viibimisaja ületamiste kohta, et parandada viibimisaja ületamise riski hindamist ja toetada liidu rändepoliitika tõenduspõhist kujundamist;

i) võidelda identiteedipettuse ja reisidokumentide väärkasutamise vastu.

2. Tagades määratud ametiasutustele juurdepääsu vastavalt käesolevas määruses kehtestatud tingimustele, on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ülesanne

a) aidata ennetada, avastada ja uurida terroriakte või muid raskeid kuritegusid;

b) võimaldada koostada teavet terrorismi või muude raskete kuritegude uurimiseks, sealhulgas selle toimepanijate, toimepanemises kahtlustatavate ja ohvrite tuvastamiseks, kes on ületanud välispiiri.

3. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem toetab, kui see on asjakohane, liikmesriike määruse (EL) 2016/399 artikli 8d alusel loodud riiklike lihtsustusprogrammide kasutamisel, et hõlbustada kolmandate riikide kodanike piiriületust järgmisel viisil:

a) võimaldades määruse (EL) 2016/399 artiklis 8d osutatud liikmesriikide pädevatel asutustel saada juurdepääs teabele eelmiste lühiajaliste viibimiste või sisenemiskeeldude kohta, et vaadata läbi riiklikes lihtsustusprogrammides osalemise taotlused ja võtta vastu käesoleva määruse artiklis 25 osutatud otsuseid;

b) teatades piirivalveasutustele, et riiklikule lihtsustusprogrammile on antud juurdepääs.

Artikkel 7

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tehniline ülesehitus

1. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem koosneb järgmistest elementidest:

a) kesksüsteem (riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteem);

b) iga liikmesriigi ühtne riiklik liides, mis põhineb ühtsel tehnilisel kirjeldusel ja on kõikidel liikmesriikidel ühesugune ning võimaldab ühendada riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi liikmesriikide piiritaristutega turvalisel viisil;

c) turvaline sidekanal riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ning keskse VISi vahel;

d) turvaline ja krüpteeritud sidetaristu riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja ühtsete riiklike liideste vahel;

e) artiklis 13 osutatud veebiteenus;

f) artikli 63 lõikes 2 osutatud kesktasandi andmehoidla.

2. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi haldab eu-LISA oma tehnilistes keskustes. Ta tagab käesoleva määrusega ette nähtud funktsioonide toimimise vastavalt artikli 37 lõike 3 kohastele kättesaadavust, kvaliteeti ja kiirust puudutavatele tingimustele.

3. Ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2008/602/EÜ (38) kohaldamist, on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi sidetaristu teatavad riistvara- ja tarkvarakomponendid otsuse 2004/512/EÜ artikli 1 lõikes 2 osutatud VISi sidetaristuga ühised. Tagatakse VISi andmete ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete loogiline lahusus.

Artikkel 8

Koostalitlusvõime VISiga

1. eu-LISA loob riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning VISi koostalitlusvõime tagamiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ning VISi kesksüsteemi vahel turvalise sidekanali. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja VISi vaheline otsene päringute tegemine on võimalik ainult siis, kui see on nii käesoleva määrusega kui ka määrusega (EÜ) nr 767/2008 ette nähtud. Kui asjaomane asutus alustab viisadega seotud andmete võtmist VISist, nende importimist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning nende ajakohastamist VISist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, on see automaatne menetlus.

2. Koostalitlusvõime võimaldab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutavatel piirivalveasutustel teha selle süsteemi kaudu päringuid VISis eesmärgiga:

a) võtta viisaga seotud andmed otse VISist ning importida need riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, et registreerida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis viisaomanikku puudutavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed või sisenemiskeeluandmed või neid ajakohastada kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 14, 16 ja 18 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a;

b) võtta viisaga seotud andmed otse VISist ning importida need riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, et ajakohastada viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või pikendamisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed kooskõlas käesoleva määruse artikliga 19 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13, 14 ja 18a;

c) kontrollida vastavalt käesoleva määruse artiklile 23 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikele 2 viisa autentsust ja kehtivust või liikmesriikide territooriumile sisenemise tingimuste täitmist kooskõlas määruse (EL) 2016/399 artikliga 6;

d) kontrollida piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, kas viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodanik on registreeritud VISis kooskõlas käesoleva määruse artikliga 23 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 19a, ning

e) kontrollida piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, viisaomaniku isikusamasust viisaomaniku sõrmejälgede võrdlemisega VISi salvestatud sõrmejälgedega kooskõlas käesoleva määruse artikliga 23 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikega 6, kui viisaomaniku isikusamasust kontrollitakse sõrmejälgede abil.

3. Koostalitlusvõime võimaldab VISi kasutavatel viisasid väljastavatel asutustel teha selle süsteemi kaudu päringuid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis eesmärgiga, et

a) vaadata läbi viisataotlusi ja võtta vastu otsuseid nende taotluste kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 15 lõikega 4;

b) vaadata läbi taotlusi riiklike lühiajaliste viisade saamiseks ja võtta nende kohta vastu otsuseid liikmesriikides, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi;

c) ajakohastada viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või pikendamisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete hulgas viisaga seotud andmeid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 19 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13 ja 14.

4. Artiklis 13 osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi veebiteenuse töölerakendamiseks ajakohastab VIS kord päevas artikli 13 lõikes 5 osutatud eraldi andmebaasi, mis on ette nähtud ainult andmetega tutvumiseks, tehes ühesuunalise väljavõtte vähimatest vajalikest VISi andmetest.

Artikkel 9

Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks ja päringute tegemiseks

1. Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile artiklis 14 ning artiklites 16–20 osutatud andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks ja päringute tegemiseks antakse üksnes liikmesriikide nende riiklike asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kes on pädevad saavutama artiklites 23–35 sätestatud eesmärke. Juurdepääs tagatakse ainult sellises ulatuses, mis on vajalik kõnealuste riiklike asutuste ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud eesmärkidega ja on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.

2. Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil pädevad riiklikud asutused, kelleks on piirivalveasutused, viisasid väljastavad asutused ja immigratsiooniasutused. Pädevate riiklike asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel on juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks või päringute tegemiseks. Iga liikmesriik edastab eu-LISA-le viivitamata nende pädevate riiklike asutuste nimekirja. Selles nimekirjas täpsustatakse, millisel eesmärgil pääseb iga asutus juurde riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi salvestatud andmetele.

3. Asutused, kellel on õigus teha terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärgil päringuid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete hulgas või pääseda juurde nendele andmetele, määratakse IV peatüki kohaselt.

Artikkel 10

Üldpõhimõtted

1. Kõik pädevad asutused, kellel on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu õigus, tagavad, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine on vajalik, asjakohane ja proportsionaalne.

2. Kõik pädevad asutused tagavad, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine, sealhulgas biomeetriliste andmete kogumine, on kooskõlas inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetega. Eelkõige seatakse lapse andmete kogumisel esikohale lapse huvid.

Artikkel 11

Automaatkalkulaator ja kohustus teavitada kolmandate riikide kodanikke järelejäänud lubatud viibimisajast

1. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem sisaldab automaatkalkulaatorit, mis näitab iga riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud kolmanda riigi kodaniku maksimaalset lubatud viibimisaega

Automaatkalkulaatorit ei kasutata nende kolmandate riikide kodanike puhul,

a) kes on liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning

b) kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohast elamisluba.

2. Automaatkalkulaator teatab pädevatele asutustele

a) kolmandate riikide kodanike riiki sisenemisel maksimaalse lubatud viibimisaja ja seda, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalise viisaga lubatud sisenemiste arv on ammendatud;

b) liikmesriikide territooriumil kontrollide tegemisel või isikusamasuse kontrollimisel kolmandate riikide kodanike järelejäänud lubatud viibimisaja või viibimisaja ületamise;

c) kolmandate riikide kodanike riigist lahkumisel nende viibimisaja ületamise;

d) lühiajaliste viisade taotluste läbivaatamisel ja nende kohta otsuse tegemisel maksimaalse järelejäänud lubatud viibimisaja kavandatud riiki sisenemise kuupäevade alusel.

3. Piirivalveasutused teavitavad kolmanda riigi kodanikku lubatud maksimaalsest viibimisajast, võttes arvesse sisenemiste arvu ja viisaga lubatud viibimisaja kestust, kooskõlas määruse (EL) 2016/399 artikli 8 lõikega 9. Selle teabe edastab kas piirivalveametnik piiril kontrollide teostamise ajal või piiripunkti paigaldatud seadme abil, mis võimaldab kolmanda riigi kodanikul kasutada veebiteenust, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 13 lõikes 1 ja 2.

4. Schengeni acquis’d veel täielikult mitte kohaldavates, aga riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendavates liikmesriikides lühiajalise viisa või riikliku lühiajalise viisa alusel viibivate kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, ei märgi automaatkalkulaator lubatud viibimisaega lühiajalise viisa või riikliku lühiajalise viisa alusel.

Esimeses lõigus osutatud juhul kontrollib automaatkalkulaator ainult seda, et

a) mis tahes 180-päevasesse ajavahemikku jäävat 90-päevast ülempiiri ei ole ületatud ning

b) lühiajaliste viisade korral, et nende viisade kehtivusaega ei ole ületatud.

5. Selle kontrollimiseks, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on oma lühiajalise viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud, võtab automaatkalkulaator arvesse ainult sisenemisi Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumile. Seda kontrolli ei tehta sisenemisel nende liikmesriikide territooriumile, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.

6. Automaatkalkulaatorit kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 25 lõike 1 punkti b alusel välja antud piiratud territoriaalse kehtivusega lühiajalise viisaga lubatud lühiajaliste viibimiste suhtes. Sellisel juhul võtab automaatkalkulaator arvesse sellise viisaga lubatud viibimisaega, olenemata sellest, kas asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibitud päevade koguarv on mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul suurem kui 90 päeva.

Artikkel 12

Teavitusmehhanism

1. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kuulub mehhanism, mis tuvastab kohe pärast lubatud viibimisaja lõppemist automaatselt, millistes riiki sisenemise või riigist lahkumise andmetes puuduvad andmed lahkumise kohta, ning tuvastab kanded, mille puhul maksimaalne lubatud viibimisaeg ületati.

2. Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 693/2003 (39) väljastatud kehtiva transiiti hõlbustava dokumendi alusel piiri ületavate kolmandate riikide kodanike puhul kuulub riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi mehhanism, mis tuvastab kohe pärast lubatud viibimisaja lõppemist automaatselt, millistes riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetes puuduvad andmed lahkumise kohta, ning tuvastab automaatselt kanded, mille puhul maksimaalne lubatud viibimisaeg ületati.

3. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loodud nimekiri, mis sisaldab artiklites 16 ja 17 osutatud andmeid kõikide tuvastatud isikute kohta, kelle viibimisaeg on ületatud, on kättesaadav määratud riiklikele pädevatele asutustele vastavalt artikli 9 lõikele 2, et kõnealused asutused saaksid võtta asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 13

Veebiteenus

1. Selleks et kolmandate riikide kodanikel oleks igal ajal võimalik kontrollida oma lubatud järelejäänud viibimisaega, võimaldab turvalise juurdepääsuga veebiteenus, mida eu-LISA oma tehnilistes keskustes haldab, kolmandate riikide kodanikel sisestada artikli 16 lõike 1 punkti b kohaselt nõutavad andmed koos nende plaanitava sisenemis- või lahkumiskuupäevaga või mõlemaga. Veebiteenus annab nende põhjal kolmandate riikide kodanikele vastuse, kas kõik on korras või mitte („OK“/„NOT OK“), samuti teabe järelejäänud lubatud viibimisaja kohta.

2. Erandina lõikest 1, ei anna veebiteenus Schengeni acquis’d veel täielikult mitte kohaldavas, aga riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendavas liikmesriigis kavandatud viibimise korral mingit teavet lühiajalise viisa või riikliku lühiajalise viisa alusel lubatud viibimisaja kohta.

Esimeses lõigus osutatud juhul võimaldab veebiteenus kolmanda riigi kodanikel kontrollida, et mis tahes 180-päevasesse ajavahemikku jäävat 90-päevast ülempiiri ei ole ületatud, ning saada teavet selle ülempiiri raames järelejäänud lubatud viibimisaja kohta. Seda teavet antakse viibimiste kohta 180-päevasel ajavahemikul enne veebiteenusega konsulteerimist või nende plaanitavat sisenemis- või lahkumiskuupäeva või mõlemat.

3. Selleks et täita oma kohustusi Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 lõike 1 punkti b alusel, kasutavad vedajad veebiteenust, et kontrollida, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on oma viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud. Vedaja sisestab käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud andmed. Veebiteenus annab nende põhjal vedajatele vastuse, kas kõik on korras või mitte („OK“/„NOT OK“). Vedajad võivad säilitada saadetud teabe ja saadud vastuse vastavalt kohaldatavale õigusele. Vedajad kehtestavad autentimissüsteemi, et tagada ainult selleks luba omavatele töötajatele juurdepääs veebiteenusele. Vastust, kas kõik on korras või mitte („OK“/„NOT OK“) ei saa pidada otsuseks, millega antakse riiki sisenemise luba või keeld vastavalt määrusele (EL) 2016/399.

4. Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 lõike 2 rakendamise eesmärgil või nimetatud konventsiooni artiklist 26 tuleneva võimaliku vaidluse lahendamise eesmärgil säilitab eu-LISA logifailid kõikide andmetöötlustoimingute kohta, mida vedajad on veebiteenuse kaudu teinud. Need logifailid sisaldavad iga toimingu kuupäeva ja kellaaega, päringus kasutatud andmeid, veebiteenuse edastatud andmeid ja kõnealuse vedaja nime.

Logifaile säilitatakse kaks aastat. Logifaile kaitstakse asjakohaste meetmetega loata juurdepääsu eest.

5. Veebiteenus kasutab eraldi andmebaasi, mis on ette nähtud ainult andmetega tutvumiseks ja mida ajakohastatakse kord päevas, tehes ühesuunalise väljavõtte vähimatest vajalikest riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning VISi andmetest. eu-LISA vastutab veebiteenuse ja seal sisalduvate isikuandmete turvalisuse kontrollimise eest ning isikuandmete väljavõtmise eest eraldi andmebaasi, mis on ette nähtud ainult andmetega tutvumiseks.

6. Veebiteenus ei võimalda vedajatel kontrollida, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud riiklikku lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on kõnealuse viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud.

7. Komisjon võtab vastu rakendusaktid veebiteenuse kasutustingimuste üksikasjalike normide ja veebiteenuse suhtes kohaldatavate andmekaitse- ja andmeturbe-eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 68 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.

II PEATÜKK

ANDMETE SISESTAMINE JA KASUTAMINE PÄDEVATE ASUTUSTE POOLT

Artikkel 14

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete sisestamise kord

1. Piirivalveasutused kontrollivad kooskõlas artikliga 23 kolmanda riigi kodaniku isikusamasust ja seda, kas tema kohta on eelnevalt loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis isiklik toimik. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab iseteenindussüsteemi andmete eelregistreerimiseks või kontrollideks piiril, tehakse kontroll iseteenindussüsteemi abil.

2. Kui kolmanda riigi kodaniku isiklik toimik on eelnevalt loodud, siis vajaduse korral piirivalveasutus

a) ajakohastab artiklites 16, 17 ja 18 osutatud isikliku toimiku andmeid ning

b) sisestab andmestikku andmed iga riiki sisenemise kohta ja iga riigist lahkumise kohta kooskõlas artiklitega 16 ja 17 või asjakohasel juhul sisenemiskeeluandmed kooskõlas artikliga 18.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud andmestik seotakse asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga.

Asjakohasel juhul lisatakse asjaomase kolmanda riigi kodaniku riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku artikli 19 lõigetes 1, 2, 4 ja 5 osutatud andmed. Kolmanda riigi kodaniku isiklikku toimikusse lisatakse reisidokumendid ja isikuandmed, mida kolmanda riigi kodanik seaduslikult kasutab.

Juhul kui isiklik toimik on eelnevalt salvestatud ja kolmanda riigi kodanik esitab kehtiva reisidokumendi, mis erineb eelnevalt salvestatud reisidokumendist, ajakohastatakse kooskõlas artikliga 15 ka artikli 16 lõike 1 punktis d ja artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud andmeid.

3. Kui on vaja sisestada või ajakohastada viisaomaniku riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmeid, võivad piirivalveasutused võtta VISist ning importida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktides c–f ette nähtud andmeid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a.

4. Kui kolmanda riigi kodanikku ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis varem registreeritud, loob piirivalveasutus asjaomase kolmanda riigi kodaniku kohta isikliku toimiku, sisestades vastavalt vajadusele artikli 16 lõigetes 1 ja 6, artikli 17 lõikes 1 ja artikli 18 lõikes 1 osutatud andmed.

5. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab andmete eelregistreerimiseks iseteenindussüsteemi, kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 artiklit 8a. Sel juhul võib kolmanda riigi kodanik eelregistreerida isikliku toimiku andmed või vajaduse korral riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus olevad andmed, mida tuleb ajakohastada. Piirivalveasutused peavad need andmed kinnitama, kui kooskõlas määrusega (EL) 2016/399 on tehtud otsus anda välja sisenemisluba või sisenemiskeeld. Käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktides c–f loetletud andmeid võib võtta VISist ning importida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.

6. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab kontrollideks piiril iseteenindussüsteemi, kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 artiklit 8b. Sellisel juhul tehakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud isikusamasuse kontroll iseteenindussüsteemi abil.

7. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab välispiiri ületamiseks või sisepiiri ületamiseks seal, kus kontrolli ei ole veel kaotatud, e-väravat, kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 artiklit 8b. Sellisel juhul registreeritakse asjaomane riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestik ning seotakse see vastava isikliku toimikuga e-värava abil.

8. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 20 ja määruse (EL) 2016/399 artikli 12 lõike 3 kohaldamist, kui liikmesriigi territooriumil viibiva kolmanda riigi kodaniku lühiajaline viibimine algab kohe pärast elamisloa või pikaajalise viisa alusel viibimist ning varasemat isiklikku toimikut ei ole loodud, võib kolmanda riigi kodanik taotleda, et pädevad asutused koostaksid käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud isikliku toimiku ning looksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestiku, sisestades käesoleva määruse artikli 16 lõigetes 1, 2 ja 6 ning artikli 17 lõikes 1 osutatud andmed. Käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktis a osutatud andmete asemel sisestavad nimetatud pädevad asutused lühiajalise viibimise alguskuupäeva ning käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktis b osutatud andmete asemel sisestavad nad need andmed sisestanud asutuse nime.

Artikkel 15

Kolmandate riikide kodanike näokujutis

1. Kui on vaja luua isiklik toimik või ajakohastada artikli 16 lõike 1 punktis d ja artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud näokujutist, salvestatakse tegelik näokujutis.

2. Erandina lõikest 1 võib erandjuhtudel, kui ei ole võimalik järgida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis näokujutise salvestamiseks ette nähtud näokujutise kvaliteedi ja eraldusvõime tehnilisi kirjeldusi, võib näokujutise võtta elektrooniliselt masinloetava reisidokumendi elektrooniliselt kiibilt. Sellisel juhul sisestatakse näokujutis isiklikku toimikusse alles pärast selle elektroonilist kontrollimist, et masinloetava reisidokumendi elektroonilisele kiibile salvestatud näokujutis vastab asjaomase kolmanda riigi kodaniku tegelikule näokujutisele.

3. Iga liikmesriik edastab komisjonile kord aastas aruande lõike 2 kohaldamise kohta. Kõnealune aruanne sisaldab asjaomaste kolmandate riikide kodanike arvu ja selgitust aset leidnud erandjuhtude kohta.

4. Kolmanda riigi kodaniku näokujutis peab olema sellise lahutusvõime ja kvaliteediga, et seda saaks kasutada automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks.

5. Kahe aasta jooksul pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõttu koostab komisjon aruande VISi salvestatud näokujutiste kvaliteedistandardite ja selle kohta, kas need võimaldavad biomeetrilist võrdlemist, eesmärgiga kasutada VISi salvestatud näokujutisi piiridel ja liikmesriikide territooriumil nende kolmandate riikide kodanike isikusamasuse kontrollimiseks, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, ilma et peaks neid näokujutisi salvestama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi. Komisjon edastab selle aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kui komisjon peab seda asjakohaseks, kaasnevad selle aruandega seadusandlikud ettepanekud, sealhulgas ettepanekud muuta käesolevat määrust, määrust (EÜ) nr 767/2008 või mõlemat seoses VISi salvestatud kolmandate riikide kodanike näokujutiste kasutamisega käesolevas lõikes osutatud eesmärkidel.

Artikkel 16

Isikuandmed kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet

1. Piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, koostab piirivalveasutus kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, isikliku toimiku, sisestades järgmised andmed:

a) perekonnanimi; eesnimi (eesnimed); sünniaeg; kodakondsus(ed); sugu;

b) reisidokumendi või reisidokumentide liik ja number ning selle (need) välja andnud riigi kolmetäheline kood;

c) reisidokumendi (reisidokumentide) kehtivusaja lõppkuupäev;

d) näokujutis, nagu on osutatud artiklis 15.

2. Piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, lisatakse kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, igal riiki sisenemisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi järgmised andmed:

a) sisenemise kuupäev ja kellaaeg;

b) piiripunkt ja sisenemiseks loa andnud asutus;

c) asjakohasel juhul kõnealuse kolmanda riigi kodaniku staatus, mis näitab, et tegemist on kolmanda riigi kodanikuga, i) kes on liidu kodaniku pereliige, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliige, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning ii) kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohast elamisluba;

d) lühiajalise viisakleebise number, sealhulgas selle välja andnud liikmesriigi kolmetäheline kood, lühiajalise viisa liik, lühiajalise viisaga lubatud maksimaalse viibimisaja lõppkuupäev, mida ajakohastatakse igal sisenemisel, ning asjakohasel juhul lühiajalise viisa kehtivusaja lõppkuupäev;

e) lühiajalise viisa alusel esmakordsel sisenemisel lühiajalise viisaga lubatud sisenemiste arv ja viibimisaeg, nagu on märgitud lühiajalise viisa kleebisel;

f) asjakohasel juhul teave selle kohta, et määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 25 lõike 1 punkti b kohaselt on väljastatud piiratud territoriaalse kehtivusega lühiajaline viisa;

g) liikmesriikide puhul, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, asjakohasel juhul märge selle kohta, et asjaomane kolmanda riigi kodanik kasutas riiki sisenemisel riiklikku lühiajalist viisat.

Esimeses lõigus osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestik seotakse selle kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga, kasutades individuaalset viitenumbrit, mille riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on isikliku toimiku koostamisel loonud.

3. Piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, lisatakse kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, igal riigist lahkumisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku järgmised andmed:

a) lahkumise kuupäev ja kellaaeg;

b) lahkumise piiripunkt.

Kui nimetatud kolmanda riigi kodanik kasutab muud viisat kui see, mis registreeriti riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus viimasel riiki sisenemisel, siis ajakohastatakse vastavalt lõike 2 punktides d–g loetletud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus olevad andmed.

Esimeses lõigus osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestik seotakse selle kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga.

4. Kui vahetult pärast lubatud viibimisaja lõppkuupäeva puuduvad andmed isiku lahkumise kohta, lisab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku teatava märke ning viibimisaja ületajana tuvastatud kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, andmed kantakse artiklis 12 osutatud nimekirja.

5. Piirivalveasutus võib kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku andmete sisestamiseks või ajakohastamiseks võtta VISist käesoleva artikli lõike 2 punktides c–f ette nähtud andmeid ning importida neid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a.

6. Kui kolmanda riigi kodanik osaleb liikmesriigi riiklikus lihtsustusprogrammis kooskõlas määruse (EL) 2016/399 artikliga 8d, lisavad liikmesriigid tema isiklikku toimikusse teavituse asjaomase liikmesriigi riikliku lihtsustusprogrammi kohta.

7. Kehtiva transiiti hõlbustava dokumendi alusel piiri ületavate kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatakse II lisas toodud erisätteid.

Artikkel 17

Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike isikuandmed

1. Piirivalveasutus koostab viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike isikliku toimiku, sisestades

a) artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud andmed;

b) näokujutise, nagu on osutatud artiklis 15;

c) parema käe sõrmejälgede andmed kui need on olemas ja nende puudumisel vasaku käe vastavad sõrmejälgede andmed, sõrmejälgede andmed peavad olema piisava lahutusvõime ja kvaliteediga, et neid saaks kasutada automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks;

d) asjakohasel juhul artikli 16 lõikes 6 osutatud andmed.

2. Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artikli 16 lõike 2 punkte a, b ja c, artikli 16 lõike 3 punkte a ja b ning artikli 16 lõiget 4.

3. Alla 12-aastased lapsed on sõrmejälgede andmise nõudest vabastatud.

4. Sõrmejälgede andmise nõudest vabastatakse isikud, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta.

Kui aga sõrmejälgede võtmine on ajutiselt füüsiliselt võimatu, registreeritakse see asjaolu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ning isiku sõrmejäljed tuleb võtta isiku riigist lahkumisel või järgmisel riiki sisenemisel. Kõnealune teave kustutatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist, kui sõrmejäljed on võetud. Piirivalveasutustel on õigus nõuda lähemaid selgitusi, miks isik on ajutiselt võimetu sõrmejälgi andma. Liikmesriigid tagavad, et on olemas sobivad menetlused, mis tagavad isiku inimväärikuse juhul, kui sõrmejälgede võtmine on raskendatud.

5. Kui asjaomane isik on lõigete 3 või 4 alusel vabastatud sõrmejälgede andmise nõudest, siis lisatakse asjaomasele andmeväljale märge „ei kohaldata“.

Artikkel 18

Sisenemiskeelu saanud kolmandate riikide kodanike isikuandmed

1. Kui piirivalveasutus on otsustanud vastavalt määruse (EL) 2016/399 artiklile 14 ja V lisale keelata kolmanda riigi kodanikul siseneda liikmesriikide territooriumile lühiajaliselt ning kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ei ole asjaomase kolmanda riigi kodaniku toimikut varem salvestatud, koostab piirivalveasutus tema isikliku toimiku ning sisestab sinna

a) kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 alusel nõutavad tähtnumbrilised andmed ja asjakohasel juhul käesoleva määruse artikli 16 lõikes 6 osutatud andmed;

b) viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 alusel nõutavad tähtnumbrilised andmed.

2. Kui kolmanda riigi kodanikul keelatakse riiki siseneda põhjusel, mis vastab määruse (EL) 2016/399 V lisa B osa punktidele B, D või H ning kui asjaomase kolmanda riigi kodaniku biomeetriliste andmetega toimikut ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis varem salvestatud, koostab piirivalveasutus tema isikliku toimiku, millesse ta kannab käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 või artikli 17 lõike 1 alusel nõutavad tähtnumbrilised andmed kui see on asjakohane, ja järgmised andmed:

a) kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punktis d osutatud näokujutis;

b) viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 punktide b ja c alusel nõutavad biomeetrilised andmed;

c) kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet ja kes ei ole VISi registreeritud käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punktis d osutatud näokujutis ja käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 punktis c osutatud sõrmejälgede andmed.

3. Erandina käesoleva artikli lõikest 2, kui kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 V lisa B osa punktile H vastavat põhjust ja kui kolmanda riigi kodaniku biomeetrilised andmed on riiki sisenemise keelamise tulemusel salvestatud SISi hoiatusteadete süsteemi, siis asjaomase kolmanda riigi kodaniku riiki biomeetrilisi andmeid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ei kanta.

4. Kui kolmanda riigi kodanikul keelatakse riiki siseneda põhjusel, mis vastab määruse (EL) 2016/399 V lisa B osa punktile I, ning kui asjaomase kolmanda riigi kodaniku biomeetriliste andmetega toimikut ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis varem salvestatud, kantakse biomeetrilised andmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, kui riiki sisenemine keelati seetõttu, et asjaomane kolmanda riigi kodanik kujutab endast ohtu sisejulgeolekule, sealhulgas, kui see on asjakohane, avalikule korrale.

5. Kui kolmanda riigi kodanikul keelatakse riigi siseneda põhjusel, mis vastab määruse (EL) 2016/399 V lisa B osa punktile J, koostab piirivalveasutus kõnealuse kolmanda riigi kodaniku isikliku toimiku ilma biomeetrilisi andmeid lisamata. Kui kolmanda riigi kodanikul on masinloetav reisidokument, siis võetakse näokujutis masinloetavast reisidokumendist.

6. Kui piirivalveasutus on otsustanud vastavalt määruse (EL) 2016/399 artiklile 14 ja V lisale keelata kolmanda riigi kodanikul siseneda liikmesriikide territooriumile lühiajaliselt, sisestatakse eraldi sisenemiskeeluandmestikku järgmised andmed:

a) sisenemiskeelu kuupäev ja kellaaeg;

b) piiripunkt;

c) sisenemiskeelu andnud asutus;

d) sisenemiskeelu põhjusele vastav punkt (põhjustele vastavad punktid) kooskõlas määruse (EL) 2016/399 V lisa B osaga.

Samuti lisatakse kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, sisenemiskeeluandmestikku käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktides d–g sätestatud andmed.

Kolmanda riigi kodanike, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, sisenemiskeeluandmestiku loomiseks või ajakohastamiseks võib pädev piirivalveasutus võtta käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktides d, e ja f sätestatud andmeid VISist ning importida neid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a.

7. Lõikes 6 sätestatud sisenemiskeeluandmestik seotakse asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga.

Artikkel 19

Andmed, mis tuleb lisada lühiajalise viibimisloa kehtetuks tunnistamise, tühistamise või pikendamise korral

1. Kui otsustatakse lühiajaline viibimisluba või viisa kehtetuks tunnistada või tühistada või lubatud viibimisaega või viisat pikendada, lisab otsuse teinud pädev asutus viimaste asjakohaste riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete hulka järgmised andmed:

a) staatuse andmed, mis osutavad, et lühiajaline viibimisluba või viisa on kehtetuks tunnistatud või tühistatud või et lubatud viibimisaega või viisat on pikendatud;

b) lühiajalise viibimisloa või viisa kehtetuks tunnistanud või tühistanud või lubatud viibimisaega või viisat pikendanud asutuse andmed;

c) lühiajalise viibimisloa või viisa kehtetuks tunnistamise või tühistamise või lubatud viibimisaja või viisa pikendamise otsuse koht ja kuupäev;

d) asjakohasel juhul uue viisakleebise number, sealhulgas selle välja andnud riigi kolmetäheline kood;

e) asjakohasel juhul pikendatud lubatud viibimisaja kestus;

f) asjakohasel juhul lubatud viibimisaja või viisa kehtivuse uus lõppkuupäev.

2. Kui lubatud viibimisaega on pikendatud kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 20 lõikega 2, siis lisab pädev asutus, kes lubatud viibimisaega pikendas, lubatud viibimisaja pikendamise andmed viimaste asjakohaste riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete hulka ning teeb asjakohasel juhul märke selle kohta, et lubatud viibimisaega pikendati kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 20 lõike 2 punktiga b.

3. Kui otsustatakse viisa kehtetuks tunnistada või tühistada või viisat pikendada, peab otsuse teinud viisasid väljastav asutus viivitamata võtma käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud andmed VISist ning importima need otse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13 ja 14.

4. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus on märgitud lühiajalise viibimise kehtetuks tunnistamise või tühistamise põhjused, mis on järgmised:

a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ (40) kohaselt vastu võetud tagasisaatmisotsus;

b) liikmesriigi pädevate asutuste muu otsus, mis on tehtud kooskõlas liikmesriigi õigusega ja mille tulemusena saadetakse tagasi või saadetakse riigist välja või lahkub riigist vabatahtlikult kolmanda riigi kodanik, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimusi.

5. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus märgitakse lubatud viibimisaja pikendamise põhjused.

6. Kui isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud või välja saadetud vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud otsusele, sisestab pädev asutus artikli 14 lõike 2 kohaselt riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku asjaomased andmed.

Artikkel 20

Andmed, mis tuleb lisada, kui eeldus, et kolmanda riigi kodanik ei täida lubatud viibimise kestust käsitlevaid nõudeid, lükatakse ümber

Ilma et see piiraks artikli 22 kohaldamist, võivad pädevad asutused juhul, kui liikmesriigi territooriumil viibiva kolmanda riigi kodaniku kohta ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis loodud isiklikku toimikut või kui puuduvad kõnealuse kolmanda riigi kodaniku viimased asjakohased riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed, eeldada, et kolmanda riigi kodanik ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lubatud viibimisajaga seotud tingimusi.

Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud juhul kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 artiklit 12 ja kui see eeldus lükatakse ümber vastavalt nimetatud määruse artikli 12 lõikele 3,

a) loovad pädevad asutused selle kolmanda riigi kodaniku kohta vajaduse korral isikliku toimiku riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis;

b) ajakohastavad viimaseid riiki sisenemise/riigist lahkumise andmeid, sisestades puuduvad andmed vastavalt käesoleva määruse artiklitele 16 ja 17 või

c) kustutavad olemasoleva toimiku, kui käesoleva määruse artikkel 35 Sellise kustutamise võimaluse ette näeb.

Artikkel 21

Varumenetlused, kui andmete sisestamine on tehniliselt võimatu või riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tekib viga

1. Kui andmete sisestamine riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi on tehniliselt võimatu või kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemis tekib viga, salvestatakse artiklites 16–20 osutatud andmed ajutiselt ühtses riiklikus liideses. Kui see ei ole võimalik, salvestatakse andmed ajutiselt kohapeal elektrooniliselt. Mõlemal juhul sisestatakse andmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi niipea, kui tehniline probleem või viga on kõrvaldatud. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid ning kasutavad vajalikku taristut, seadmeid ja ressursse, et tagada sellise ajutise kohapealse salvestamise võimalus igal ajal ja igas piiripunktis.

2. Ilma et see piiraks kohustust teostada piiril kontrolle määruse (EL) 2016/399 alusel, salvestab piirivalveasutus erandolukorras, kui tehniliselt ei ole võimalik sisestada andmeid riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja ühtsesse riiklikku liidesesse ning ajutine kohapealne elektrooniline salvestamine ei ole tehniliselt võimalik, käesoleva määruse artiklites 16–20 osutatud andmed käsitsi, välja arvatud biomeetrilised andmed, ning lööb kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti sisenemis- või väljumistempli. Andmed sisestatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi niipea, kui see on tehniliselt võimalik.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud erandolukorras reisidokumentidesse templi löömisest. Komisjon võtab vastu rakendusaktid komisjonile esitatavate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem näitab, et artiklites 16–20 osutatud andmed sisestati varumenetluse raames ning et vastavalt käesoleva määruse lõikele 2 loodud isiklikus toimikus puuduvad biomeetrilised andmed. Biomeetrilised andmed sisestatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi järgmisel piiriületusel.

Artikkel 22

Üleminekuperiood ja -meetmed

1. 180 päeva jooksul pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamist võtavad pädevad piirivalveasutused selleks, et teha lühiajalise viibimise luba omavate kolmanda riigi kodanike riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel kindlaks, et nad ei ole ületanud maksimaalset lubatud viibimisaega, ning asjakohasel juhul kontrollida riiki sisenemisel, et kolmanda riigi kodanikud ei ole ületanud üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalise viisaga lubatud sisenemiste arvu, arvesse liikmesriikide territooriumil viibimisi riiki sisenemisele või riigist lahkumisele eelnenud 180 päeva jooksul, kontrollides peale riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ka reisidokumentidesse löödud templeid.

2. Kui kolmanda riigi kodanik on liikmesriikide territooriumile sisenenud enne ja lahkub pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamist, luuakse selle kolmanda riigi kodaniku lahkumisel tema kohta isiklik toimik ning sisestatakse tema riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku sisenemiskuupäev passi löödud templi alusel kooskõlas artikli 16 lõikega 2. Selle sätte suhtes ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamise järgset 180-päevast tähtaega. Kui sisenemistempli ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed erinevad, peetakse õigeks templi andmeid.

Artikkel 23

Andmete kasutamine isikusamasuse kontrollimiseks piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi

1. Piirivalveasutustel on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääs kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse ja varasemate registreeringute kontrollimiseks, vajaduse korral riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete ajakohastamiseks ning päringute tegemiseks piiril kontrollide teostamiseks vajalikus ulatuses.

2. Oma ülesannete täitmiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 antakse piirivalveasutustele juurdepääs otsingute tegemiseks artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c ning artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud andmete alusel.

Lisaks algatavad piirivalveasutused nende kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, VISis määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 kohase kontrollimise eesmärgil tehtava otsingu otse VISis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kaudu, kasutades samu tähtnumbrilisi andmeid või asjakohasel juhul teevad VISis päringuid kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikega 2a.

Kui käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud andmete alusel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on selles süsteemis registreeritud, võrdlevad piirivalveasutused asjaomase kolmanda riigi kodaniku tegelikku näokujutist käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punktis d ja artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud näokujutisega või võrdlevad viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike sõrmejälgi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetega ning kolmandate riikide kodanike, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, sõrmejälgi otse VISi andmetega kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18. Piirivalveasutused võivad viisaomanike sõrmejälgede kontrollimiseks VISi andmete alusel teha otsingu VISis otse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kaudu, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 18 lõikes 6.

Kui näokujutise kontrollimine ebaõnnestub, tehakse isikusamasuse kontroll sõrmejälgi kasutades, ja vastupidi.

3. Kui lõikes 2 sätestatud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, antakse piirivalveasutustele juurdepääs päringu tegemiseks selle kolmanda riigi kodaniku isiklikus toimikus ning sellega seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus või andmestikes või sisenemiskeeluandmestikus või -andmestikes.

4. Kui käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tähtnumbriliste andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, kui kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse kontrollimine vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 ebaõnnestub või kui kolmanda riigi kodaniku isikusamasuses on kahtlusi, antakse piirivalveasutustele andmetele juurdepääs isikusamasuse tuvastamiseks kooskõlas käesoleva määruse artikliga 27.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikusamasuse tuvastamiseke lisaks kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) kui nende kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, selgub määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikes 1 osutatud andmete alusel VISis tehtud otsingust, et asjaomane