ET Euroopa Liidu Teataja L 244/20

KOMISJONI OTSUS,

10. mai 2007,

meetmete C 1/06 (ex NN 103/05) kohta, mida Hispaania on Chupa Chupsi suhtes rakendanud

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1710 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/613/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles teinud huvitatud isikutele ettepaneku esitada oma märkused eelnimetatud sätete kohaselt (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I. MENETLUS

(1) Komisjon sai 22. aprillil 2005. aastal registreeritud kirja, milles konkurent esitab kaebuse äriühingule Chupa Chups SA eraldatud väidetava abi kohta. Komisjon nõudis 10. juunil 2005. aastal ja 7. septembril 2005. aastal saadetud kirjades teavet, millele Hispaania vastas 11. augustil 2005. aastal, 26. oktoobril 2005. aastal, 18. novembril 2005. aastal ja 12. detsembril 2005. aastal registreeritud kirjadega.

(2) Komisjon otsustas 25. jaanuaril 2006. aastal algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse, sest tal olid kahtlused Chupa Chupsile eri riigiasutuste poolt antud abi ühisturuga kokkusobivuse suhtes.

(3) Hispaania esitas oma seisukoha 2. märtsi 2006. aasta kirjas. Komisjon küsis Hispaania ametiasutustelt teavet 25. aprillil 2006. aastal, 6. juulil 2006. aastal ja 24. novembril 2006. aastal. Kõnealused ametiasutused vastasid 22. mail 2006. aastal, 5. septembril 2006. aastal, 7. septembril 2006. aastal, 20. oktoobril 2006. aastal, 1. veebruaril 2007. aastal, 6. veebruaril 2007. aastal ja 12. märtsil 2007. aastal registreeritud kirjadega.

(4) Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) koos huvitatud isikutele tehtud ettepanekuga esitada oma märkused abi kohta. Komisjonile saatsid märkused Chupa Chups ja Inmobiliaria Casa Batlló; märkused registreeriti vastavalt 30. mail 2006. aastal ja 8. augustil 2006. aastal. Märkused edastati Hispaania ametiasutustele 28. septembril 2006. aastal. Hispaania neile ei vastanud.

(5) Rohkem märkusi kolmandatelt isikutelt ei saadud. Kaebuse esitaja menetlusse ei sekkunud.

II. ABISAAJA JA ABIMEETMETE KIRJELDUS

(6) Chupa Chups SA on Hispaanias 1940. aastal asutatud tööstuskontserni valdusettevõtja. Tema põhitegevuseks on maiustuste, eelkõige pulgakommide tootmine ja turustamine. Praegusel ajal tegutseb kontsern neljas tootmiskeskuses, mis asuvad Venemaal, Mehhikos, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) ja Villamayoris (Astuuria). 2006. aasta juunis müüdi seni perekonna omandis olnud äriühingute kontsern Itaalia-Hollandi maiustustetootjale Perfetti Van Melle. (3)

(7) Alates 2002. aastast on kontsern olnud märkimisväärsetes rahalistes raskustes, tema kogukahjum oli 2002. aastal 22 500 000 eurot, 2003. aastal 4 720 000 eurot ja 2004. aastal 5 950 000 eurot ning käive vähenes. (4) Nende asjaolude tõttu hakkas juhtkond 2002. aastal ellu rakendama ümberkorralduskava. Äriühingu rahandusliku olukorra taastamiseks võeti järgmised meetmed: — 2002. aasta juulis andis erapankade rühm Chupa Chupsile sündikaatlaenu 75 miljonit eurot. Lepingus olid sätestatud mitmed äriühingu kohustused, sh teatud finantsnäitajate järgimine. Laenuandjaks olid mitu kontserni kuuluvat äriühingut. (5) 2005. aastal tegid pangad Chupa Chupsile ettepaneku jätkata rahastamist, kuid ettepanek lükati tagasi; — 2003. aasta märtsis tegid Chupa Chupsi omanikud äriühingule 8 miljoni euro suuruse täiendava kapitalisüsti; — struktuurilised ümberkorraldused võimaldasid saada rahalisi lisavahendeid mahus 6 790 000 eurot. (6)

(8) Rahalise ümberkorraldamise raames andis Kataloonia omavalitsuse finantsasutus Instituto Catalán de Finanzas (edaspidi „ICF”) 5. septembril 2003 Chupa Chupsi tütarettevõtjale Inmobiliaria Casa Batlló, SL (edaspidi „ICB”) 35 miljoni euro suuruse laenu. Laenu tagatiseks seati ICB omanduses olevale kinnisvarale hüpoteek, (7) mille väärtuseks hindas sõltumatu ekspert 71 miljonit eurot. Kõnealuse tagatise (1. meede) kohta, mis läks kohe ICB-lt allutatud laenuna (8) üle Chupa Chupsile, esitatigi kaebus, mille alusel algatas komisjon uurimise. Chupa Chups kasutas kõnealuseid vahendeid 2002. aasta sündikaatlaenu osaliseks kustutamiseks (20 miljonit eurot) ning muude rahaliste vajaduste katteks.

(9) Komisjoni esialgse uurimise tulemusel ilmnes, et Chupa Chupsi kasuks rakendati mitmeid täiendavaid abimeetmeid, nimelt: — Hispaania põllumajandus- ja kalandusministeeriumi (Ministerio de Agricultura y Pesca) 1 580 000 euro suurune toetus investeeringuteks Barcelona tehasesse (1989–1994) (2. meede); — muudelt riigiasutustelt saadud 4 330 000 euro suurune toetus Astuuria tehase ehituseks (1994–1997) (3. meede); — eri riigiasutustelt saadud 6 710 000 euro suurune toetus Astuuria tehase laiendamiseks (1999–2003) (4. meede); — Hispaania teadus- ja tehnoloogiaministeeriumilt (Ministerio de Ciencia y Tecnologíalt) 2004. aastal saadud 2 800 000 euro suurune intressita laen (5. meede); — määratlemata otstarbega lisatoetused 1 540 000 euro ulatuses (2004) (6. meede); — 2004. aasta lõpus jäi Chupa Chupsil 3. ja 4. meetme raames eraldatavast 11 150 000 euro suurusest summast veel saada umbes 5 miljonit eurot. 2005. aastal andis erapank Chupa Chupsile laenu 4 480 000 eurot. Laenu kiitis heaks Astuuria piirkondlik omavalitsus, kellele Chupa Chups pakkus tagatiseks 4 480 000 eurot saadavatest toetustest ning 300 000 euro suuruse pangatagatise (7. meede); — 2004. aasta veebruaris andis Hispaania maksuamet Chupa Chupsile loa jagada käibemaksu ja äriühingu tulumaksuvõlg kord kvartalis makstavateks osamaksudeks, mille tähtaeg oli 20. veebruar 2008. Maksude edasilükkamise tagatiseks seati hüpoteek Casa Batllóle (8. meede).

III. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(10) Oma 25. jaanuari 2005. aasta otsuses ametliku uurimise algatamise kohta (edaspidi „algatamisotsus”) avaldas komisjon kahtlust, et Chupa Chups on sattunud ICFi rahastamise (eespool kirjeldatud 1. meede) tõttu eelisolukorda, sest: — ICB-le anti laenu ühegi piirava tingimuseta, mis kaasnesid Chupa Chupsi ja erapankade vahel aasta varem sõlmitud sündikaatlaenulepinguga; — ICFiga kokku lepitud tingimused olid kontserni jaoks paremad kui 2002. aasta sündikaatlaenu tingimused, sest ICFilt saadud laenu kasutati kohe sündikaatlaenu osaliseks kustutamiseks; — ICFi laenu intressimäär näis vastavat heas majanduslikus seisus äriühingute suhtes kohaldatavale turumäärale, samal ajal kui Chupa Chups oli sellal juba raskustes olev ettevõte äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses; (9) — Hispaania ametiasutused ei selgitanud, miks ükski erapank ei soovinud rahastada ICFiga samadel tingimustel ning millised olid 30. juulil 2002. aastal antud sündikaatlaenu tingimused.

(11) Seoses 2.–8. meetmega viidati algatamisotsuses asjaolule, et Hispaania ametiasutused ei vastanud komisjoni teabenõudele kõnealuste meetmete laadi ja põhjenduste kohta.

IV. HISPAANIA MÄRKUSED

(12) Hispaania vaidlustas komisjoni esialgse hinnangu, mille kohaselt ICFilt saadud laen andis Chupa Chupsi kontsernile eelise ning seetõttu tuleb seda käsitada riigiabina. Hispaania esitas eelkõige järgmised märkused: — 2002. aasta sündikaatlaenu leping sõlmiti Chupa Chupsi ja erapankade rühma vahel, samal ajal kui ICFi eraldatud laen anti Chupa Chupsi tütarettevõtjale ICB, mis pidi peagi saama kontsernist täiesti sõltumatuks. (10) Seetõttu olid kummagi tehingu võlausaldajad ja laenusaajad erinevad. — Tagatised olid samuti erinevad. Chupa Chupsile 2002. aastal antud sündikaatlaenu tagatiseks ei pakutud kinnisvara. Äriühing ei saanud kõnealust kõrgema järgu hüpoteeki pakkuda, sest kinnisvara omanik oli ICB. (11) Selle asemel tagas Chupa Chups laenu mitme käitumusliku kohustusega ning kohustusega järgida teatud finantsnäitajaid. — Chupa Chupsile antud sündikaatlaenu intressimäär ei sõltunud kõnealustest kohustustest. Äriühingu tegevusnäitajate tõttu pärast 2004. aastat olid lõplikud intressimäärad samad kui ICFi poolt ICB-le määratud intressimäärad või neist isegi madalamad. — ICB ei ole raskustes olev äriühing, vaid on edukas kinnisvarafirma, kellel on tagasimaksmise kohustuse täitmiseks piisavad sissetulekud. Lisaks andis ta tagatised, mis olid enam kui piisavad ICFilt saadud laenu tagamiseks. Järelikult anti kõnealune laen tavapärastel hüpoteegituru tingimustel (kus intressimäärad on tavaliselt madalamad kui teist liiki laenude puhul (12) ning riskipreemia või muud piiravad käitumuslikud tingimused, mis kaasnesid Chupa Chupsile antud sündikaatlaenuga, ei olnud vajalikud. Samasuguse laenulepingu oleks võinud sõlmida mis tahes erapangaga ja seda oleks võinud teha samaväärsetel tingimustel. — Järelikult kehtib ICFi ja ICB vahel sõlmitud laenulepingu puhul turumajandusliku investeerimise põhimõte, samal ajal kui ICB ja Chupa Chupsi vahel sõlmitud allutatud laenu leping on kahe eraettevõtte vaheline finantstehing (ning seetõttu ei ole see riigiabi kontrolli seisukohast oluline).

(13) Vastavalt Hispaania ametiasutuste esitatud teabele rakendati 2. meedet 1989.–1994. aastal, st enam kui kümme aastat enne esimest komisjonipoolset sammu käesolevas juhtumis, st 2005. aasta mais esitatud teabenõuet.

(14) Vastavalt Hispaania ametiasutuste esitatud teabele saab 3. meedet jagada järgmiselt: — enne 1995. aastat antud 3 600 000 euro suurune toetus; — 730 000 euro suurune toetus, mis moodustab abi osatähtsusest 13 % ja mille Astuuria piirkondlik omavalitsus andis 14. märtsil 1997. aastal vastavalt 15. veebruari dekreedile 7/96, millega kehtestatakse mitmesugused VKEde toetusprogrammid (13) (dekreet 7/96). Hispaania ametiasutused leiavad, et kõnealust abi tuleks käsitleda Astuuria VKEde toetuskava N 448/94 pikendusena (erandina kohaldatakse kava suurte äriühingute suhtes, mis aitavad kaasa piirkondlikule arengule). (14) Meede täiendas piirkondlikku toetust, mille Hispaania andis 1994. aastal vastavalt 27. detsembri seadusele 50/85, mis käsitleb komisjoni poolt heaks kiidetud piirkondlikke toetusi piirkondadevaheliste erinevuste kõrvaldamiseks (LIR). (15)

(15) Vastavalt Hispaania ametiasutuste esitatud teabele saab 4. meedet jagada järgmisteks osadeks: Aasta Abi andev ametiasutus Riiklik õiguslik alus Toetus (miljonites eurodes) Abi osatähtsus 2000 Majandus- ja rahandusministeerium LIR 2,55 13 % 1999 Tööstus-, turismi- ja kaubandusministeerium 6. märtsi 1998. aasta määrus („Minería 1”) (16) 1,98 14 % 2003 Tööstus-, turismi- ja kaubandusministeerium 17. detsembri 2001. aasta määrus („Minería 2”) (17) 0,8 12 % 2000 Astuuria piirkondlik omavalitsus Dekreet 41/2000 (18) 0,69 13 % 2002 Astuuria piirkondlik omavalitsus Dekreet 41/2000 0,69 9 %

(16) Hispaania ametiasutuste esitatud teabe kohaselt anti 5. meetmena abi olemasoleva abikava „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico” (19) alusel.

(17) Vastavalt Hispaania ametiasutuste esitatud teabele on 6. meede seotud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 1 590 000 euro suuruse eksporditoetusega kolmandatesse riikidesse eksportimiseks.

(18) Hispaania ametiasutused väitsid, et Astuuria piirkondliku omavalitsuse poolt heaks kiidetud krediiditehingu käigus maksti Chupa Chupsile ettemaksuna summad, mis võrdusid toetustega, mida tal oli juba õigus saada. Kõnealused toetused maksti Astuuria tehase laiendamiseks – tingimus, mille äriühing oli laenulepingu sõlmimise ajaks juba täitnud. Riigi toetuse tagatisena pantis Chupa Chups Astuuria omavalitsusele 4 480 000 euro suuruse toetuse saamise õigused.

(19) Seega oli Astuuria piirkondliku omavalitsuse heakskiit kaetud nõuetega, mis Chupa Chupsil oli mitme riigiasutuse vastu.

(20) Hispaania ametiasutused väitsid, et Chupa Chupsi käibemaksu ja äriühingu tulumaksuvõla tagasimaksegraafiku muutmine tulenes lihtsalt sellest, et kohaldati Hispaania maksuseadust, (20) milles on kindlaks määratud abikõlblikkuse kriteeriumid, eelkõige seoses ettevõtja majandusliku seisundi ja tagatiste liigiga, ning viiviseintress (intressimäär, mida äriühingu suhtes tegelikult kohaldati). Seetõttu leidsid nad, et maksuhalduril ei olnud mingit otsustusõigust.

V. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

(21) Chupa Chups kordas oma märkustes Hispaania ametiasutuste väiteid riigiabi puudumise kohta ICFilt saadud laenu puhul. Samuti esitas ta üksikasjalikud andmed algatamisotsuses nimetatud meetmete kohta, mis olid kooskõlas Hispaania poolt juba esitatud andmetega. Chupa Chups väitis ka, et lisaks EAGGFi eksporditoetustele hõlmas 6. meede Instituto de Comercio Exteriori (edaspidi „ICEX”) antud 100 000 euro suurust toetust, mis saadi 2003. aastal komisjoni 30. mai 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1159/2000, (21) mis käsitleb liikmesriikide järgitavaid teavitamis- ja avalikustamismeetmeid soses struktuurifondide antava abiga, sätestatud programmi raames.

(22) Inmobiliaria Casa Batlló esitas raamatupidamise aastaaruanded majandusaastate 2001–2004 kohta ja temaga seotud kinnisvaraettevõtte Casa Batlló, SL aastaaruanded sama perioodi kohta.

VI. ABI HINDAMINE

1. Riigiabi olemasolu

(23) EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

1.1. 1. meede: ICFi laen (2003)

(24) ICFilt saadud laenu puhul tuleb kindlaks teha, kas see kujutab endast Chupa Chupsile antud abi, mida äriühing turutingimuste korral poleks saanud. Teisiti öeldes peab komisjon hindama, kas kõnealune ametiasutus tegutses nii, nagu samas olukorras oleks tegutsenud hüpoteetiline turumajanduse tingimustes tegutsev investor.

(25) Nagu on märgitud allpool IV osas, esitas Hispaania pärast algatamisotsust teabe, mille kohaselt ei saa 2002. aasta sündikaatlaenu ja ICFi laenu omavahel võrrelda, sest kahe tehingu laenusaajad ja tagatised on erinevad, ICB ei olnud raskustes olev äriühing ja ICB esitas tagatise, mis oli ICFi laenu tagamiseks enam kui piisav.

(26) Hispaania esitatud teabe ja väidete põhjal järeldab komisjon, et on piisavalt tõendatud, et ICFi ja ICB vahelises krediiditehingus järgiti turumajandusliku investeerimise põhimõtet ning et ICB ja Chupa Chupsi vahel sõlmitud allutatud laenu leping on kahe eraettevõtte vaheline finantstehing.

(27) Seega leiab komisjon, et 1. meede ei kujuta endast riigiabi.

1.2. 2.–5. meede

(28) 2.–5. meede olid riigi poolt otse Chupa Chupsile antud toetused. Need kujutasid endast riigi rahaliste vahendite eraldamist, mis andis ühele äriühingule eelise. Mis puudutab konkreetselt 5. meedet, siis Hispaania kasutas riigi rahalisi vahendeid äriühingule intressita laenu andmiseks. Meetmed andsid Chupa Chupsile eelise konkurentide ees, mis moonutab konkurentsi, kuna äriühingu majanduslik seisund tugevnes ja investeerimisvõime suurenes. Kuna Chupa Chups tegutseb maiustuste turul, st sektoris, kus toimub liikmesriikidevaheline kaubandus, ja on rahvusvaheline äriühing, on täidetud ka ühendusesisese kaubanduse mõjutamise kriteerium.

(29) Seetõttu leiab komisjon, et 2.–5. meede kujutavad endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Hispaania ametiasutused ei vaidle sellisele analüüsile vastu.

1.3. 6. meede: määratlemata sihtotstarbega 1 540 000 euro suurused lisatoetused

(30) Hispaanialt ja Chupa Chupsilt saadud teabe alusel koosneb 6. meede järgmistest osadest: — 1 590 000 euro suurune EAGGFi eksporditoetus eksportimiseks kolmandatesse riikidesse. (22) Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt (vt 13. oktoobri 1982. aasta otsust liidetud kohtuasjades 213-215/81: Norddeutsches Vieh- und Fleischkontor, punkt 22) ei kujuta ühise põllumajanduspoliitika eeskirjade kohaselt antud EAGGFi eksporditoetused endast riigiabi. (23) Seega ei sisalda kõnealune meede riigiabi elemente; — Chupa Chupsilt 30. mail 2006. aastal saadud märkuste kohaselt hõlmab 6. meede ka 2003. aastal ICEXilt programmi „Plan de Marcas Españolas” raames saadud 100 000 euro suurust toetust kaubamärgi Chupa Chups edendamisega seotud tegevusteks Lõuna-Koreas. Kõnealuse programmi algatas ICEX 2003. aastal ja Chupa Chupsi väitel leidsid Hispaania ametiasutused toetuse andmise ajal, et äriühingule antud toetus oli kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1159/2000. Hispaania ei ole ümber lükanud Chupa Chupsi väidet, et kõnealune toetus moodustas osa menetluse algatamise otsuse artikli 5 lõikes 5 nimetatud 1 540 000 euro suurustest „määratlemata otstarbega lisatoetustest”. Hispaania ei ole esitanud ka ühtegi märkust toetuse laadi kohta. Hoolimata asjaomase summa väiksusest ja komisjoni järelepärimistest selle kohta ei ole Hispaania väitnud, et toetust anti sel ajal kehtinud vähese tähtsusega abi tingimustel. (24)

(31) Seega leiab komisjon, et 6. meede kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses 100 000 euro ulatuses.

1.4. 7. meede: Astuuria piirkondliku omavalitsuse toetus (2005)

(32) Eespool IV osas kirjeldatud Hispaania esitatud teabe põhjal on komisjon arvamusel, et Astuuria piirkondliku omavalitsuse toetuse tagatiseks esitati äriühingu krediidiõigused, mis Chupa Chupsil olid mitme ametiasutuse suhtes. Komisjon arvab eelkõige, et Chupa Chupsil oli ametlik õigus saada laenulepingu sõlmimise ajal kõnealuseid toetusi ning allpool esitatud analüüsi kohaselt (vt 4. meetme hindamine) olid kõik need toetused nõuetekohased, v.a 800 000 eurot.

(33) Eelöeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et Astuuria omavalitsuse sekkumine ei kujutanud endast olulist ohtu ning ei ole seega riigiabi.

1.5. 8. meede: maksuvõla tasumise edasilükkamine

(34) Hispaania ametiasutuste poolt algatamisotsusele vastuseks esitatud teabes kinnitatakse järgmist: — Hispaania riiklikud haldusorganid on kohustatud järgima üldises maksuseaduses 58/2003 ja selle rakendusseaduses sätestatud menetlusi. Kõnealused menetlused on halduslikud ning ainult mõnel konkreetsel seaduses sätestatud juhul peavad haldusorganid algatama kohtumenetluse; — maksmise edasilükkamise või osamaksudena tasumise puhul rakendatavad seaduslikud summad on sätestatud seaduse 58/2003 artiklis 65; — maksude tasumise edasilükkamist võib taotleda iga maksumaksja; — maksude tasumine lükatakse edasi tagatiste esitamisel, mis katavad edasilükatud summa, edasilükatud maksudelt makstavad intressid ja 25 % lisamaksu kogusummalt. Käesoleval juhul esitas Chupa Chups 15 240 000 euro suuruse hüpoteegi, mis saadi eespool kirjeldatud arvutuste tulemusel; — Chupa Chups ei saanud kasu mitte tegelikust „maksude peatamisest” (Moratoria fiscal), vaid pigem võimalusest tasuda maksud osadena. Seega kogunes igal perioodil edasilükatud maksete pealt makstav intress Hispaania eelarveseaduses sätestatud ametlike määrade kohaselt. Kõnealused määrad on sarnased turumääradega, mida kohaldatakse muud liiki laenude suhtes; — Chupa Chups taotles maksuvõla tasumise edasilükkamist enne vabatahtliku makseperioodi lõppemist. Sellega vältis ta täitemenetluse algatamist vastavalt seaduse 58/2003 artiklile 65; — maksude tasumise edasilükkamise lepingus on sätestatud, et kõiki Chupa Chupsi poolt maksuhaldurile tehtud ettemakseid kasutatakse edasilükatud võla kustutamiseks. Võttes arvesse, et Chupa Chups teeb sageli ekspordi puhul võetava käibemaksu eest ettemakseid, lühenes esialgne maksegraafik oluliselt.

(35) Eespool esitatud väidete põhjal on komisjon arvamusel, et Hispaania on esitanud piisavad tõendid selle kohta, et Chupa Chupsi käibemaksu ja äriühingu tulumaksuvõla tagasimaksegraafiku muutmine tulenes lihtsalt Hispaania maksuseaduse kohaldamisest ning et maksuhalduril puudus otsustusõigus seoses äriühingu abikõlblikkuse, vajalike tagatiste või kohaldatavate intressimääradega.

(36) Seda arvesse võttes järeldab komisjon, et 8. meede on üldist laadi ning ei kujuta endast riigiabi.

2. 2.–6. meetme vastavus

2.1. 2. meede: Hispaania põllumajandus- ja kalandusministeeriumilt saadud 1 580 000 euro suurune toetus investeeringuteks Barcelona tehasesse (1989–1994)

(37) Hispaania esitatud teabe kohaselt rakendati 2. meedet aastatel 1989–1994, st rohkem kui kümme aastat enne esimest komisjonipoolset sammu käesolevas juhtumis, st 2005. aasta mais esitatud teabenõuet.

(38) Seetõttu leiab komisjon, et 2. meetme puhul nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) artiklis 15 sätestatud tähtaeg on möödunud ning meede ei kujuta endast riigiabi.

2.2. 3. meede: muudelt ametiasutustelt saadud 4 330 000 euro suurune toetus Astuuria tehase ehitamiseks (1994–1997)

(39) Komisjon märgib, et Hispaania esitatud teabe kohaselt anti 3. meetme raames eraldatud 3 600 000 euro suurune toetus enne 1995. aastat, st rohkem kui kümme aastat enne esimest komisjonipoolset sammu käesolevas juhtumis, ja seetõttu on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 sätestatud tähtaeg möödunud. Seetõttu kujutavad kõnealused toetused endast olemasolevat abi.

(40) Seoses 730 000 euro suuruse toetusega, mille Astuuria piirkondlik omavalitsus andis 14. märtsil 1997. aastal vastavalt dekreedile 7/96, väidavad Hispaania ametiasutused, et kõnealust abi tuleks käsitada Astuuria VKEde toetuskava N 448/94 pikendusena (mida kohaldatakse erandina suurte äriühingute suhtes, kes aitavad kaasa piirkonna arengule) ja et see täiendab piirkondlikku abi, mille Hispaania andis 1994. aastal vastavalt seadusele 50/85 (LIR). Komisjon märgib, et kava N 448/94 rakendamine lõpetati 1996. aasta lõpus ja seejärel seda ei pikendatud. Sellest hoolimata leiab komisjon, et Astuuria piirkondlikult omavalitsuselt saadud lisatoetust võib vaadelda eraldi dekreedi 7/96 ja komisjoni otsuses N 463/94 (26) sätestatud Hispaania piirkondliku abi piirmäärade kontekstis. Seega võib abi kuulutada kokkusobivaks, sest: i) see on piirkondlik abi, kuna seda kasutati investeeringuteks põhivarasse, mis oli LIRi kohaselt abikõlblik; ii) kumulatiivse abi osatähtsus jäi sel ajal alla Astuuria piirkonnas kohaldatavat 50 % piirmäära.

2.3. 4. meede: muudelt ametiasutustelt saadud 6 710 000 euro suurune toetus sama Astuuria tehase laiendamiseks (1999–2003)

(41) Komisjon kiitis LIRi kava heaks 1. septembri 1987. aasta otsusega. Seetõttu on Chupa Chupsile kõnealuse piirkondliku abikava raames antud 2 550 000 euro suurune abi ühisturuga kokkusobiv.

(42) Seoses 1 980 000 euro suuruse toetusega, mille Chupa Chups sai 1999. aastal kava „Minería 1” raames, märgib komisjon, et kõnealune kava ei ole heakskiidetud abikava. Pärast meetme eraldi hindamist leidis komisjon siiski, et vastavalt komisjoni 1998. aasta suunistele siseriikliku piirkondliku abi kohta (1998. aasta RAG) (27) on kõnealune toetus ühisturuga kokkusobiv piirkondlik abi. Hispaania esitas tõendid selle kohta, et abi piirdus esialgse investeeringuga, abikõlblikud kulud olid 1998. aasta RAGis nimetatud kulud, abi suurus vastas Astuurias sel ajal kohaldatud piirkondlikele piirmääradele, järgiti kumulatsioonieeskirju, vähemalt 25 % investeeringust saadi abisaaja omavahenditest ja et investeeringut hoiti rohkem kui viis aastat pärast abi saamist.

(43) Seoses 800 000 euroga, mis eraldati 2003. aastal kava „Minería 2” raames piirkondliku abina, märgib komisjon, et „Minería 2” on heakskiidetud abikava. (28) Komisjoni kirjas, millega kiidetakse heaks abikava, on siiski selgitatud, et seda ei tohi kohaldada raskustes olevate äriühingute suhtes. Komisjon märgib, et pärast 2002. aasta suurt kahjumit (29) ja 2003. aasta tulemusi (30) tuli Chupa Chupsi abi andmise hetkel käsitada raskustes oleva äriühinguna. (31) Seetõttu ei olnud Chupa Chupsil õigust saada kõnealust abi. Hispaania ametiasutused väitsid, et kõnealust toetust ei ole veel välja makstud.

(44) Seoses kahe dekreedi 41/2000 kohaselt antud toetusega märgib komisjon, et kõnealune dekreet kiideti heaks 30. mai 2000. aasta otsusega, et 2000. ja 2002. aastal (toetuste andmise ajal) oli Chupa Chupsil veel õigus saada piirkondlikku abi ja toetuste andmisel järgiti Astuuria suhtes kehtestatud piirkondliku abi piirmäärasid. Seetõttu on kahe kõnealuse toetuse puhul tegu ühisturuga kokku sobiva piirkondliku abiga.

(45) Komisjon järeldab eelneva põhjal, et 4. meetme raames antud 5 910 000 euro suurune toetus on ühisturuga kokkusobiv piirkondlik abi ning 800 000 euro suurune toetus kujutab endast kokkusobimatut abi. Viimatinimetatud summat ei ole Hispaania ametivõimud veel välja maksnud.

2.4. 5. meede: Hispaania teadus- ja tehnoloogiaministeeriumilt 2004. aastal saadud 2 800 000 euro suurune intressita laen

(46) Hispaania ametiasutused on esitanud tõendid selle kohta, et 5. meetmena anti abi olemasoleva abikava „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico” raames. Seetõttu on tegemist ühisturuga kokkusobiva abiga.

2.5. 6. meede: pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 1159/2000 vastuvõtmist ICEXilt saadud 100 000 euro suurune toetus

(47) Komisjon märgib, et määrus (EÜ) nr 1159/2000 käsitleb liikmesriigis järgitavaid avalikustamismeetmeid seoses struktuurifondidest saadava abiga ning see ei ole abi andmise õiguslik alus. Hoolimata komisjoni sellekohasest taotlusest ei ole Hispaania kõnealuse toetuse lubamist muul viisil põhjendanud. Hispaania ei ole esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et ICEXi kava „Plan de Marcas Españolas” raames antav abi on olemasolev abi.

(48) Komisjon järeldab vastupidist tõendava teabe puudumisel, et kõnealuse toetuse suhtes ei ole kohaldatav ükski asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erand ja seetõttu tuleb abi pidada kokkusobimatuks.

VII. KOKKUVÕTE

(49) Komisjon leiab, et a) 1., 7. ja 8. meede ning 6. meetme raames antud 1 590 000 eurot ei ole riigiabi; b) 2., 3. ja 5. meedet ning 4. meetme raames antud 5 910 000 euro suurust abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks; c) 4. meetme raames antud 800 000 eurot ja 6. meetme raames antud 100 000 eurot kujutavad endast riigiabi, mida ei saa ühegi asutamislepingus sätestatud erandi kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks. Hispaania ametiasutuste sõnul ei ole 4. meetme raames eraldatud 800 000 eurot veel välja makstud ja seega tuleb tagasi nõuda üksnes 6. meetme raames eraldatud 100 000 eurot,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. 100 000 euro suurune riigiabi, mille Hispaania andis Chupa Chupsile asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 rikkudes, on ühisturuga kokkusobimatu.

2. 800 000 euro suurune riigiabi, mille Hispaania kavatseb eraldada Chupa Chupsile, on ühisturuga kokkusobimatu. Järelikult ei tohi seda abikava osa rakendada.

3. Ülejäänud riigiabi, mida Hispaania on andnud Chupa Chupsile ning mis hõlmab 1 580 000 euro suurust investeeringutoetust Barcelona tehasesse, 4 330 000 euro suurust Astuuria tehase ehitamise toetust, 5 910 000 euro suurust sama Astuuria tehase laiendamiseks ette nähtud toetust ning 2 800 000 euro suurust intressita laenu, on ühisturuga kokku sobiv.

Kõnealustest summadest 6 640 000 eurot (730 000 eurot Astuuria tehase ehitamise toetuseks ja 5 910 000 eurot kõnealuse tehase laiendamiseks) ja intressita laen 2 800 000 eurot on ühisturuga kokku sobiv vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c ning 5 180 000 euro suurust summat (1 580 000 euro suurune investeerimistoetus Barcelona tehasesse ja 3 600 000 eurot Astuuria tehase ehitamise toetuseks) peetakse tähtaja möödumise tõttu olemasolevaks abiks.

4. Ülejäänud käesolevas otsuses kirjeldatud Chupa Chupsi kasuks võetud meetmed, nimelt 35 000 000 euro suurune laen ICFilt, 1 590 000 euro suurune eksporditoetus EAGGFist, Astuuria piirkondliku omavalitsuse poolt 4 480 000 euro suurusele kommertslaenule antud heakskiit ja Hispaania maksuameti poolt edasi lükatud maksude tasumine ei kujuta endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

1. Hispaania peab artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi abisaajalt tagasi nõudma.

2. Tagastatavalt abilt arvutatakse intressi alates kuupäevast, mil abisummad kasutajatele anti, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3. Intress arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (32) V peatüki kohaselt.

4. Alates käesoleva otsuse kuupäevast tühistab Hispaania kõik artikli 1 lõikes 1 nimetatud tasumata toetuste maksed.

Artikkel 3

1. Artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi tagastatakse viivitamata ja tõhusalt.

2. Hispaania rakendab käesolevat otsust nelja kuu jooksul pärast sellest teatamise kuupäeva.

Artikkel 4

1. Kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist esitab Hispaania komisjonile järgmise teabe:

a) abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

b) käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

c) dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2. Hispaania teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi on lõplikult tagastatud. Hispaania esitab komisjoni taotlusel viivitamata andmed käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaaniale.

Brüssel, 10. mai 2007 Komisjoni nimel komisjoni liige Neelie KROES

(1) ELT C 97, 25.4.2006, lk 2.

(2) Vt joonealust märkust 1.

(3) Perfetti Van Melle loodi 2001. aastal Itaalia äriühingu Perfetti ja Madalmaade äriühingu Van Melle ühinemise tulemusel. Kontsern on esindatud 130 riigis, selle käive oli 2006. aastal umbes 1,5 miljardit eurot ning kontsernis töötab 12 000 inimest.

(4) 2002. aastal 344 miljonit eurot; 2003. aastal 294 miljonit eurot; 2004. aastal 261 miljonit eurot.

(5) Laen anti vastavalt turutingimustele ning käesolevas menetluses seda ei käsitleta.

(6) Mitmed 2004. aasta juunist kuni detsembrini toimunud tehingud, sh kinnisvarategevuse jagamine ja kaubamärkide varade liitmine kapitali suurendamise kaudu.

(7) Casa Batlló on Barcelona kesklinnas asuv arhitekt Gaudí meistriteos, mis on kuulutatud Hispaania ajaloo- ja kunstimälestiseks (Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional). Casa Batllóle seatud hüpoteek ICFi laenu tagatisena on kõrgeima järgu tagatis.

(8) ICF andis ICB-le laenu kuue kuu Euriboriga + 1 %. ICB poolt Chupa Chupsile antud allutatud laen lisas intressimäärale 0,125 %.

(9) 2004. aasta aruande kohaselt oli eelmiste aastate kogukahjum 38 420 000 eurot, mis on 360 % kõnealuse aasta lõpus märgitud kapitalist (10 660 000). 2004. aasta negatiivne tulem moodustab täiendavad 55,8 % kõnealusest kapitalist.

(10) Hispaania maksuamet sai äriühingu ümberkorraldamise taotluse seitse kuud enne ICFilt laenu saamist. Maksuamet andis tehinguks loa 2004. aasta märtsis, st 14 kuud pärast taotluse saamist ja seitse kuud pärast ICFi laenu heakskiitmist.

(11) Enne äriühingus toimunud ümberkorraldusi kuulus Chupa Chupsile 94 % ICB aktsiatest. Ülejäänud 6 % kuulus Chupa Chupsi ja ICB aktsionäride täisomanduses olevale valdusettevõttele.

(12) ICFi krediidi intressimäär oli suhteliselt kõrge hüpoteegituru jaoks, kus määrad on harva suuremad kui Euribor + 0,5 %.

(13) BOPA, 19.7.1996, lk 7714.

(14) Komisjoni 9. veebruari 1995. aasta otsus (SG/01388/1994).

(15) Kõnealune seadus võeti vastu dekreediga Real Decreto 1535/87, de 11 de diciembre, por el que aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 50/85 de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales. Komisjon kiitis LIRi kava heaks 1. septembri 1987. aasta kirjaga (SG(87) D/10875).

(16) Orden de 6 de Marzo 1998, modificada por la Orden de 6 de abril 1999, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras.

(17) Orden de 17 de diciembre de 2001 por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras. Komisjon kiitis programmi „Minería 2” heaks 27. novembril 2001. aastal (kiri C(2011)3628).

(18) Decreto 41/2000 de 11 de mayo por el que se establecen diversos programas de ayuda a las empresas. Kava kiideti heaks komisjoni 30. mai 2000. aasta otsusega (EÜT C 293, 14.10.2000, lk 7).

(19) Regionaalpoliitika peadirektoraadi kiri (8. mai 1995, registreeritud numbri all DG/95104085), millega teatati Hispaania ametiasutustele, et CDTI abikava tuleb käsitada olemasoleva abikavana. Konkurentsi peadirektoraadi 24. veebruari 1995. aasta kiri regionaalpoliitika peadirektoraadile, registreeritud numbri all D/12874.

(20) Ley General Tributaria 58/2003 ja Reglamento General de Recaudación.

(21) EÜT L 130, 31.5.2000, lk 30.

(22) Chupa Chupsi 30. mai 2006. aasta märkuste kohaselt anti EAGGFi eksporditoetusi kokku 1 440 000 eurot. 7. septembri 2006. aasta dokumendis aga näitas Hispaania, et 2004. aastal anti äriühingule EAGGFi eksporditoetusi kokku 1 590 000 eurot.

(23) EKL 1982, lk 3583.

(24) Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30).

(25) EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1). Määruse artiklis 15 on sätestatud: „1. Komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. 2. Tähtaja kulg algab päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames. Igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmise peale liikmesriigipoolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus katkestab nimetatud tähtaja kulgemise. Katkenud aegumistähtaja kulg algab iga kord uuesti. […] 3. Abi, mille suhtes aegumistähtaeg on möödunud, loetakse olemasolevaks abiks”.

(26) EÜT C 25, 31.1.1996, lk 3.

(27) EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

(28) Vt 17. joonealust märkust.

(29) 22,078 miljonit eurot, mis vastab 86,5 % majandusaasta lõpus märgitud kapitalist.

(30) Tulemuseks oli täiendav kahjum 4,72 miljonit eurot.

(31) Ühenduse suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta punkti 5 alapunkti a tähenduses (EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2).

(32) ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.