KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/7,

5. jaanuar 2016,

millega kehtestatakse Euroopa ühtse hankedokumendi standardvorm

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 59 lõiget 2, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (2) eriti selle artikli 80 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL üks peamine eesmärk on vähendada avaliku sektori hankijate, võrgustiku sektori hankijate ja ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormust. Selle saavutamise üks põhielement on Euroopa ühtne hankedokument. Seega tuleks Euroopa ühtse hankedokumendi standardvorm koostada nii, et välditakse suure hulga tõendite või muude menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide ja kvalifitseerimise tingimustega seotud dokumentide esitamise vajadust. Samal eesmärgil tuleks standardvormis esitada asjakohane teave üksuste kohta, kelle suutlikkusele ettevõtja toetub, nii et seda teavet saaks kontrollida koos peamist ettevõtjat käsitleva teabega ja samadel tingimustel.

Selleks et vältida halduskoormust avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele ning võimalikke vastuolulisi tingimusi erinevates hankedokumentides, peaksid avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad selgelt määrama ära ettevõtjate poolt Euroopa ühtses hankedokumendis esitatava teabe juba eelnevalt hankekuulutuses või selles esitatud viidetes hankedokumentide muudele osadele. Ettevõtjad peavad need dokumendid igal juhul hoolikalt läbi vaatama, kui nad soovivad osaleda ja võimaluse korral pakkumuse esitada.

Tuleks meeles pidada, et komisjon vaatab Euroopa ühtse hankedokumendi praktilise kohaldamise läbi liikmesriikide andmebaaside tehnilist arengut arvesse võttes ning esitab selle kohta hiljemalt 18. aprilliks 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Seda tehes võib komisjon võtta arvesse võimalikke soovitusi Euroopa ühtse hankedokumendi toimivuse parandamiseks, et suurendada avalikes hangetes piiriülese osalemise võimalusi eelkõige VKEde jaoks, või võimalikku lihtsustamist direktiivis 2014/24/EL sätestatud raamistikus. Komisjon võib ka kaaluda võimalikke probleeme, mis tulenevad tõendite või muud liiki tõendavate dokumentide järjepideva nõudmisega kõikide ühes hankes osalejate kohta, või selliste tavade kasutamisega, millega diskrimineerival viisil kohustatakse teatavaid ettevõtjaid selliseid dokumente esitama.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates direktiivi 2014/24/EL rakendavate siseriiklike õigusaktide jõustumisest ja hiljemalt 18. aprillist 2016 kasutatakse käesoleva määruse 2. lisas esitatud standardvormi direktiivi 2014/24/EL artiklis 59 osutatud Euroopa ühtse hankedokumendi koostamiseks. Euroopa ühtse hankedokumendi kasutamise juhised on esitatud käesoleva määruse 1. lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(2) ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

1. LISA

Juhised

Euroopa ühtne hankedokument on ettevõtjate endi kinnitus, mis on esialgne tõend ametiasutuste või kolmandate isikute poolt väljastatavate tõendite asemel. Nagu direktiivi 2014/24/EL artiklis 59 sätestatud, on tegemist ettevõtja ametliku kinnitusega selle kohta, et ta ei ole üheski olukorras, mille puhul ettevõtjad jäetakse või võidakse jätta menetlusest kõrvale; et ta vastab asjakohastele kvalifitseerimise tingimustele, täidab objektiivseid reegleid ja kriteeriume, mille kehtestamise eesmärk on piirata muidu nõuetele vastavate ja osalema kutsutavate taotlejate arvu. Selle eesmärk on vähendada halduskoormust, mis tuleneb nõudest esitada suur hulk tõendeid või muid menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide ja kvalifitseerimise tingimustega seotud dokumente.

Selleks et lihtsustada ettevõtjatel Euroopa ühtse hankedokumendi täitmist, võivad liikmesriigid anda suuniseid Euroopa ühtse hankedokumendi kasutamiseks, näiteks selgitada, millised siseriikliku õiguse sätted on olulised III osa A jao puhul, (1) või et asjaomane liikmesriik ei pruugi olla koostanud või välja andnud tunnustatud ettevõtjate ametlikku nimekirja või samaväärset tõendit, või täpsustada, millised viited või teave tuleb esitada, et avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad saaksid tellida asjaomase tõendi elektrooniliselt.

Konkreetse hankemenetluse jaoks hankedokumente ette valmistades peavad avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad osutama hankekuulutuses, selles viidatud hankedokumentides või huvi kinnitamise ettepanekus seda, millist teavet nad ettevõtjatelt ootavad, sealhulgas sõnaselge kinnituse selle kohta, kas nende allhankijate kohta, kelle suutlikkusele ettevõtja ei toetu, (2) tuleks esitada II ja III osas nõutavat teavet (3). Nad võivad ka lihtsustada ettevõtja ülesannet, märkides selle teabe ära otse Euroopa ühtse hankedokumendi elektroonilisel versioonil, kasutades näiteks Euroopa ühtse hankedokumendi teenust (https://webgate.acceptance.ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis2/resources/espd/index.html) (4), mille komisjoni talitused teevad avaliku sektori hankijatele, võrgustiku sektori hankijatele, ettevõtjatele, elektrooniliste teenuste pakkujatele ja muudele huvitatud isikutele tasuta kättesaadavaks.

Avatud hankemenetluse pakkumustele ning piiratud hankemenetluse, konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse, võistleva dialoogi või innovatsioonipartnerluse osalemistaotlustele peab olema lisatud Euroopa ühtne hankedokument, mille ettevõtjad on nõutud teabe esitamiseks täitnud (5). Pakkuja, kellega kavatsetakse leping sõlmida, peab esitama ajakohastatud tõendid ja muud täiendavad dokumendid, välja arvatud teatavate raamlepingutel põhinevate hankelepingute puhul.

Liikmesriigid võivad reguleerida Euroopa ühtse hankedokumendi kasutamist osana direktiiviide 2014/24/EL või 2014/25/EL üksikasjalike hankereeglitega katmata või osaliselt kaetud hankemenetlustes (näiteks teatavast künnisest allapoole jäävad hanked või hanked, mille suhtes kohaldatakse sotsiaalteenuste ja muude eriteenuste erinorme, nn lihtsustatud korda), või jätta see avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate otsustada (6). Sarnaselt võivad liikmesriigid reguleerida seda, kas kasutada Euroopa ühtset hankedokumenti nii direktiivi 2014/23/EL (7) kohaldamisalasse kuuluvate kui ka sinna mitte kuuluvate kontsessioonilepingute sõlmimisel, või jätta see avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate otsustada.

Avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija võib mis tahes ajal menetluse kestel paluda mis tahes pakkujal esitada kõik või mõned nõutavad tõendid ja täiendavad dokumendid, kui see on vajalik menetluse nõuetekohase läbiviimise tagamiseks.

Ettevõtja võib hankemenetlusest kõrvale jätta või siseriikliku õiguse alusel vastutusele võtta juhul, kui ta on Euroopa ühtse hankedokumendi täitmisel esitanud valeandmeid või üldiselt esitanud kõrvalejätmise aluste puudumise või kvalifitseerimise tingimuste täitmise kontrollimiseks nõutavate teabe kohta valeandmeid, on jätnud sellise teabe esitamata või ei ole suuteline esitama täiendavaid dokumente.

Ettevõtjad võivad kasutada uuesti juba varasemas hankemenetluses kasutatud Euroopa ühtses hankedokumendis esitatud teavet, kui see teave on endiselt korrektne ja asjakohane. Kõige lihtsam viis selleks on lisada teave uude Euroopa ühtsesse hankedokumenti eespool nimetatud Euroopa ühtse hankedokumendi elektroonilises teenuses selleks spetsiaalselt loodud asjakohaste funktsioonide abil. Muidugi on võimalik teavet uuesti kasutada ka näiteks ettevõtja IT-seadmetesse (personaalarvuti, tahvelarvuti, serverid, …) salvestatud teabe kopeerimise ja kleepimise teel.

Direktiivi 2014/24/EL artikli 59 lõike 2 teise lõigu kohaselt esitatakse Euroopa ühtset hankedokumenti ainult elektroonilisel kujul. Sellisel kujul esitamise võib siiski hiljemalt kuni 18. aprillini 2018 edasi lükata (8). See tähendab, et Euroopa ühtse hankedokumendi täiselektroonilised ja paberpõhised versioonid kehtivad paralleelselt kuni hiljemalt 18. aprillini 2018. Eespool nimetatud Euroopa ühtse hankedokumendi elektrooniline teenus võimaldab kõikidel ettevõtjatel täita Euroopa ühtset hankedokumenti elektrooniliselt kõikidel juhtudel, võimaldades neil kasutada täielikult ära pakutavate võimaluste eelised (mis ei piirdu teabe uuesti kasutamisega). Nende hankemenetluste puhul, kus elektrooniliste sidevahendite kasutamine on edasi lükatud (lubatud samuti hiljemalt kuni 18. aprillini 2018), võimaldab Euroopa ühtse hankedokumendi teenus ettevõtjatel printida elektrooniliselt täidetud Euroopa ühtne hankedokument paberkujul välja ja esitada see avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale muudel viisidel kui elektrooniliste sidevahendite abil (9).

Nagu juba eelnevalt mainitud, sisaldab Euroopa ühtne hankedokument ettevõtja ametlikku kinnitust selle kohta, et asjaomased kõrvalejätmise alused ei ole kohaldatavad, asjaomased kvalifitseerimise tingimused on täidetud ning et Euroopa ühtses hankedokumendis esitatakse avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nõutav asjakohane teave.

Kui hanked on jagatud osadeks ja kvalifitseerimise tingimused (10) erinevad ositi, tuleks Euroopa ühtne hankedokument täita eraldi iga osa kohta (või samasuguste kvalifitseerimise tingimustega osade grupi kohta).

Lisaks esitatakse Euroopa ühtses hankedokumendis selle ametiasutuse või kolmanda isiku andmed, kes vastutab täiendavate dokumentide (11) koostamise eest, ning see sisaldab ametlikku kinnitust selle kohta, et ettevõtja saab taotluse korral need täiendavad dokumendid viivitamata esitada.

Avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija võib otsustada piirata või on liikmesriik teda kohustanud (12) piirama kvalifitseerimise tingimuste kohta nõutavat teabe ühe jah/ei küsimusega selle kohta, kas ettevõtjad vastavad kõikidele kvalifitseerimise tingimustele. Kuigi sellele lisaks võib esitada täiendava teabe ja/või dokumentide taotlusi, tuleks hoolikalt jälgida, et ettevõtjatele ei pandaks liigset halduskoormust, nõudes järjepidevalt kõikidelt ühes hankes osalejatelt tõendeid või muid liiki tõendavaid dokumente, ega kasutataks tavasid, millega diskrimineerival viisil kohustatakse teatavaid ettevõtjaid selliseid dokumente esitama.

Avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kohustus hankida dokumendid otse ükskõik millise liikmesriigi tasuta kasutatavast andmebaasist kehtib ka siis, kui esialgselt kvalifitseerimise tingimuste kohta nõutud teave on piirdunud jah/ei vastusega. Kui nõutakse selliseid elektroonilisi dokumente, peavad ettevõtjad esitama avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale teabe siis, kui kvalifitseerimise tingimuste täitmist kontrollitakse, selle asemel, et see teave otse Euroopa ühtses hankedokumendis esitada.

Kui avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale on elektrooniliselt kättesaadav väljavõte asjaomasest registrist, näiteks karistusregistrist, võib ettevõtja märkida, kust on teave leitav (st andmebaasi nimi, veebiaadress, toimiku või registri andmed jne), et avaliku sektori hankija võiks selle teabe saada. Esitades käesoleva teabe, nõustub ettevõtja, et avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija võib saada asjaomased dokumendid, mille suhtes kohaldatakse siseriiklikke norme, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ (13) isikuandmete töötlemise kohta, ning eelkõige dokumendid sellist liiki andmetega nagu õigusrikkumised, süüdimõistvad kohtuotsused ja turvameetmed.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL artikli 64 kohaselt võivad ettevõtjad, kes on kantud tunnustatud ettevõtjate ametlikesse nimekirjadesse või on asjaomaselt sertifitseeritud avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste poolt, III kuni V osa kohaselt nõutud teabe puhul esitada avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale pädeva asutuse väljastatud registreerimistõendi või pädeva sertifitseerimisasutuse väljastatud tõendi.

Ettevõtja, kes osaleb enda nimel ja kes ei toetu kvalifitseerimise tingimuste täitmiseks teiste üksuste suutlikkusele, peab täitma ühe Euroopa ühtse hankedokumendi.

Ettevõtja, kes osaleb enda nimel, kuid toetub teiste üksuste suutlikkusele, peab tagama, et avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija saab tema Euroopa ühtse hankedokumendi koos eraldi Euroopa ühtse hankedokumendiga, kus on esitatud asjakohane teave (14) iga üksuse kohta, kellele ta toetub.

Kokkuvõttes, kui ettevõtjate rühmad, sealhulgas ajutised ühendused, osalevad hankemenetluses koos, tuleb II kuni V osa kohaselt nõutud teavet sisaldav Euroopa ühtne hankedokument esitada eraldi iga osaleva ettevõtja kohta.

Alati, kui rohkem kui üks isik on ettevõtja haldus-, juht- või järelevalveorgani liige või kui rohkem kui ühel isikul on volitused seda ettevõtjat esindada, tema nimel otsuseid teha või teda kontrollida, võib, sõltuvalt siseriiklikest normidest, sealhulgas sõltuvalt andmekaitsenormidest, kõigil olla kohustus allkirjastada sama Euroopa ühtne hankedokument.

Mis puutub Euroopa ühtse hankedokumendi allkirjastamisse, siis ei pruugi olla tarvis allkirjastada Euroopa ühtset hankedokumenti juhul, kui see edastatakse osana muudest dokumentidest, mille autentsus ja terviklikkus on tagatud edastamise vahendil nõutavate allkirjadega (15).

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud hankekuulutusega hankemenetluste puhul saadakse I osas nõutav teave automaatselt, eeldusel et Euroopa ühtse hankedokumendi loomiseks ja täitmiseks kasutatakse eespool nimetatud Euroopa ühtse hankedokumendi elektroonilist teenust .

Kui Euroopa Liidu Teatajas hankekuulutust avaldatud ei ole, siis peab avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija ise teabe esitama, et hankemenetlust saaks üheselt identifitseerida . Teabe Euroopa ühtse hankedokumendi kõikide muude jagude kohta peab ettevõtja ise esitama.

Euroopa ühtsel hankedokumendil on järgmised osad ja jaod:

— I osa. Hankemenetluse ja avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankijaga seotud teave;

— II osa. Ettevõtjaga seotud teave;

— III osa. Menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid: — A: Kõrvalejätmise alused seoses kriminaalasjas tehtud süüdimõistva otsusega (nende kohaldamine on kohustuslik vastavalt direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõikele 1. Direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõike 1 kohaselt on nende aluste kohaldamine avaliku sektori hankijate jaoks kohustuslik, samas kui võrgustiku sektori hankijad, kes ei ole avaliku sektori hankijad, võivad ise otsustada kõrvalejätmise aluste kohaldamise üle); — B: Kõrvalejätmise alused seoses maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega (nende kohaldamine on lõpliku ja siduva otsuse korral direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõike 2 kohaselt kohustuslik. Samadel tingimustel on direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõike 1 kohaselt nende aluste kohaldamine avaliku sektori hankijate jaoks kohustuslik, samas kui võrgustiku sektori hankijad, kes ei ole avaliku sektori hankijad, võivad ise otsustada kõrvalejätmise aluste kohaldamise üle). Juhime tähelepanu sellele, et teatavate liikmesriikide õigusaktide kohaselt võib kõrvalejätmine olla muudetud kohustuslikuks ka juhul, kui otsus ei ole lõplik ega siduv.); — C: Kõrvalejätmise alused seoses maksejõuetusega, huvide konfliktiga või ametialaste käitumisreeglite rikkumisega (vt direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõige 4) (olukorrad, mille puhul võib ettevõtja kõrvale jätta; liikmesriigid võivad nende aluste kohaldamise muuta avaliku sektori hankijatele kohustuslikuks. Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõikele 1 võivad kõik võrgustiku hankijad, sõltumata sellest kas nad on avaliku sektori hankijad, otsustada kohaldada nimetatud kõrvalejätmise aluseid või võivad liikmesriigid neilt nende aluste kohaldamist nõuda; — D: Muud kõrvalejätmise alused, mis võivad olla ette nähtud avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides;

— IV osa. Kvalifitseerimise tingimused (16): — α: Kõikide kvalifitseerimise tingimuste kokkuvõte; — A: Sobivus; — B: Majanduslik ja finantsseisund; — C: Tehniline ja kutsealane suutlikkus; — D: Kvaliteeditagamissüsteemid ja keskkonnajuhtimisstandardid (17) (18);

— V osa. Nõuetele vastavate taotlejate arvu piiramine (19);

— VI osa. Kokkuvõttev kinnitus.

(1) Näiteks siseriikliku karistusseadustiku artiklite x, y ja z alusel süüdi mõistetud ettevõtjad peavad sellest teatama, kui nad esitavad teavet kuritegelikus rühmituses või rahapesus osalemise eest süüdimõistmise kohta.

(2) Vt direktiivi 2014/24/EL artikli 71 lõike 5 kolmas lõik ja direktiivi 2014/24/EL artikli 88 lõike 5 kolmas lõik.

(3) Teave kõrvalejätmise aluste kohta.

(4) See link viib praegu koostatava esialgse versioonini. Valmimise korral lisatakse link täieliku kasutusversioonini või tehakse see versioon muul viisil kättesaadavaks.

(5) Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korral on olukord keerulisem ja seda on reguleeritud direktiivi 2014/24/EL artiklis 32 ja direktiivi 2014/25/EL artiklis 50, sest neid sätteid kohaldatakse väga erinevate olukordade suhtes.

Euroopa ühtse hankedokumendi nõudmine kujutab endast tarbetut halduskoormust või on muul viisil ebasobiv, 1) kui lubatud on vaid üks kindlaksmääratud ettevõtja (direktiivi 2014/24/EL artikli 32 lõike 2 punktid b ja d ning lõige 5 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 50 alapunktid c, e, f ja i); 2) kui on tegemist kiireloomulise olukorraga (direktiivi 2014/24/EL artikli 32 lõike 2 punkt c ning direktiivi 2014/25/EL artikli 50 alapunktid d ja h), või kui tooraineturul noteeritud ja sealt ostetavate asjade puhul tehingu eripära seda tingib (direktiivi 2014/24/EL artikli 32 lõike 3 punkt c ning direktiivi 2014/25/EL artikli 50 alapunkt g).

Teisest küljest tuleks ülejäänud olukordades nõuda Euroopa ühtset hankedokumenti, kuna see täidab täielikult oma ülesannet. Nendeks olukordadeks on rohkem kui ühe taotleja võimalik osalemine ning kiireloomulisuse ja tehingu eripärade puudumine; siia kuuluvad direktiivi 2014/24/EL artikli 32 lõike 2 punkt a, lõike 3 punkt a ja lõige 4 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 50 alapunktid a, b ja j).

(6) Vastavalt direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL artiklid 74–79 ja 91–94.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta, 26. veebruar 2014 (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

(8) Vt direktiivi 2014/24/EL artikli 90 lõige 3.

(9) Ettevõtjad saavad ka luua Euroopa ühtse hankedokumendi PDF-vormingus failina, mida võib elektrooniliselt manusena edastada. Selleks et teavet hiljem uuesti kasutada, peaksid ettevõtjad salvestama täidetud Euroopa ühtse hankedokumendi sobivas elektroonilises vormingus (näiteks.xml-vormingus).

(10) See võib olla nii minimaalse nõutava käibe puhul, mis tuleb sellisel juhul määrata kindlaks asjaomaste osade maksimaalse hinnangulise väärtuse kohaselt.

(11) Välja arvatud juhul, kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija on kinnitatud, et üldteave („jah”/„ei”) tingimuste täitmise kohta on esialgses etapis piisav. Allpool on esitatud täpsem teave selle võimaluse kohta.

(12) Sellised nõuded võivad olla üldised või piirduda konkreetsete olukordadega, nt ainult avatud hankemenetlused, kaheetapilised menetlused või juhud, kus osalema kutsutakse kõik miinimumnõuetele vastavad taotlejad.

(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

(14) Vt II osa, C jagu.

(15) Näiteks: kui avatud hankemenetluses edastatakse pakkumus ja lisatud Euroopa ühtne hankedokument e-postiga, mis on kinnitatud nõutavat liiki elektroonilise allkirjaga, ei pruugi Euroopa ühtsel hankedokumendil olla tarvis täiendavaid allkirju. E-allkirja ei pruugi olla Euroopa ühtsel hankedokumendil tarvis kasutada ka juhul, kui Euroopa ühtne hankedokument on integreeritud e-hanke platvormi ja platvormi kasutamiseks nõutakse elektroonilist autentimist.

(16) Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõikele 2 võivad võrgustiku hankijad, sõltumata sellest, kas nad on avaliku sektori hankijad, otsustada kohaldada direktiivi 2014/24EL artiklis 58 ette nähtud kvalifitseerimise tingimusi (IV osa A, B ja C jagu).

(17) Kuigi direktiiviga 2014/25/EL ei ole sõnaselgelt ette nähtud, et võrgustiku sektori hankijad peaksid kasutama Euroopa ühtset hankedokumenti seoses kvaliteeditagamissüsteemide ja keskkonnajuhtimisstandarditega (IV osa, D jagu), tuleks seda siiski praktilistel kaalutlustel lubada, sest direktiivi 2014/24/EL artikkel 62 ja direktiivi 2014/25/EL artikkel 81 on sisuliselt samasugused.

(18) Vastavalt direktiivi 2014/24/EL artikli 77 lõikele 2 ja artikli 78 lõikele 1 valivad võrgustiku sektori hankijad taotlejaid objektiivsete reeglite ja kriteeriumide alusel. Nagu juba eelnevalt kirjeldatud, võivad mõningatel juhtudel nendeks kriteeriumideks olla direktiivis 2014/24/EL sätestatud kriteeriumid või need võivad sisaldada kõnealuse direktiivi sätetega märkimisväärselt suures osas samaväärseid sätteid (vt joonealune märkus 16). Objektiivsed reeglid ja kriteeriumid võivad siiski olla kohandatud konkreetse võrgustiku sektori hankija või konkreetse hankemenetluse jaoks. Sellised juhtumid ei ole standardvormiga kaetud.

(19) Kuigi direktiiviga 2014/25/EL ei ole sõnaselgelt ette nähtud, et võrgustiku sektori hankijad peaksid kasutama nõuetele vastavate taotlejate arvu piiramisel (V osa) Euroopa ühtset hankedokumenti, tuleks seda siiski praktilistel kaalutlustel lubada, sest direktiivi 2014/24/EL artikliga 65 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 78 lõikega 2 on nõutud, et taotlejate arvu selline piiramine toimuks objektiivsete ja mittediskrimineerivate reeglite või kriteeriumide alusel.