NÕUKOGU OTSUS 2008/974/ÜVJP,

18. detsember 2008.

ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitleva Haagi tegevusjuhendi toetuseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on esitatud loetelu meetmetest, mida on vaja võtta nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks.

EL viib nimetatud strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle II ja III peatükis loetletud meetmeid, näiteks eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mille tulemuseks on mitmepoolse massihävitusrelvade leviku tõkestamise süsteemi tugevnemine ja mitmepoolsed usaldust suurendavad meetmed. Ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitlev Haagi tegevusjuhend (edaspidi „tegevusjuhend”) on selle süsteemi lahutamatu osa. Tegevusjuhendi eesmärk on ennetada ja ohjeldada massihävitusrelvi ja nendega seotud tehnikat kanda suutvate ballistiliste rakettide süsteemide levikut.

23. mail 2007 otsustas nõukogu võtta meetmeid, et edendada tegevusjuhendi ülemaailmset kohaldamist ning selle põhimõtete järgimist. Selleks korraldati 2007. aastal toimunud allakirjutanud riikide iga-aastase kohtumise raames seminar, kus kohtusid peamised ballistiliste rakettide kasutamise võimet omavad riigid, sealhulgas need, kes ei ole tegevusjuhendile alla kirjutanud. EL peab prioriteediks tegevusjuhendile allakirjutanud ja mitte allakirjutanud riikide vahelise dialoogi jätkumist, eesmärgiga veelgi edendada tegevusjuhendi ülemaailmset kohaldamist ning samuti selle rakendamist ja tõhustamist. Käesolev otsus peaks nimetatud protsessi toetama,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia teatavate osade jätkuva ja praktilise rakendamise tagamiseks toetab EL tegevusjuhendile allakirjutanud riikide tegevusi, et saavutada järgmised eesmärgid:

2. Seda arvestades sisaldavad ELi toetatavad projektid järgmiseid konkreetseid tegevusi:

vahendite eraldamine suunatud teavitustegevuse, näiteks seminaride korraldamiseks, mille eesmärk on soodustada allakirjutamist tegevusjuhendile uute riikide poolt piirkonnas, kus tegevusjuhendile allakirjutanud riikide osakaal on väike;

rahaliste ja tehniliste vahendite eraldamine, et hõlbustada ühelt poolt tegevusjuhendile allakirjutanud riikide vahelist teabevahetust ning teiselt poolt rahvusvaheliste vaatlejate külastusi kanderakettide (Space Launch Vehicles, SLV) katsetusteks kasutatavatele kosmodroomidele, mida allakirjutanud riigid on lubanud tegevusjuhendi artikli 4 punkti a alapunkti ii kohaselt vabatahtlikult kaaluda;

Nende projektide elluviimisest saavad kasu tegevusjuhendile allakirjutanud ja mitte allakirjutanud riigid.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „peasekretär/kõrge esindaja”). Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud.

2. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilise rakendamise eest vastutab Pariisis asuv Fondation pour la Recherche Stratégique (edaspidi „strateegiliste uuringute asutus”).

Strateegiliste uuringute asutus täidab oma ülesandeid eesistujariiki abistava peasekretäri/kõrge esindaja kontrolli all, tehes tihedat koostööd tegevusjuhendile allakirjutanud riikide iga-aastase kohtumise eesistujaga, ning samuti Austriaga, kelle ülesanne on olla tegevusjuhendiga seotud küsimustes vahetuks keskseks kontaktpunktiks (ICC)/täitevsekretariaadiks. Sel eesmärgil lepib peasekretär/kõrge esindaja strateegiliste uuringute asutusega kokku vajalike korralduste osas.

3. Eesistujariik, peasekretär/kõrge esindaja ja komisjon teavitavad üksteist regulaarselt käesoleva otsuse rakendamisest, igaüks vastavalt oma pädevusele.

Artikkel 3

1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesumma on 1 015 000 eurot.

2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Järelevalvet lõikes 2 osutatud toetusena antavate kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon strateegiliste uuringute asutusega rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et strateegiliste uuringute asutus tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esilekerkivatest probleemidest ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest strateegiliste uuringute asutuse korrapäraste aruannete alusel. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud. Komisjon esitab aruande käesoleva otsuse rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsus kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel selle jõustumisest, välja arvatud kui komisjon ja strateegiliste uuringute asutus sõlmivad enne selle tähtaja lõppu rahastamislepingu, mis puhul käesolev otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel pärast rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 6

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 302, 20.11.2003, lk 34.

LISA

ELi toetus ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitlevale Haagi tegevusjuhendile massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

1. Eesmärgid

Euroopa Liit on tegevusjuhendit kindlalt toetanud selle loomisest alates. Euroopa Liit leiab, et tegevusjuhend on oluline mitmepoolne vahend, mille eesmärgiks on takistada ballistiliste rakettide süsteemide ja nendega seotud tehnoloogiate levikut läbipaistvuse ja usaldust suurendavate meetmete abil. Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid on tegevusjuhendile allakirjutanud ning rakendavad tegevusjuhendit heas usus.

Euroopa Liit on varem püüdnud lahendada järelejäänud lünki tegevusjuhendi rakendamisel ja selle ülemaailmsel kohaldamisel, korraldades selleks seminari tegevusjuhendile allakirjutanud ja mitte allakirjutanud riikidele 2007. aastal toimunud iga-aastase kohtumise raames. Seminari tulemustest innustatuna soovib Euroopa Liit selle algatusega tööd jätkata ja toetada tegevusjuhendi kolme aspekti järgmiselt:

— tegevusjuhendi ülemaailmne kohaldamine;

— tegevusjuhendi rakendamine;

— tegevusjuhendi tõhustamine ja selle toimimise parandamine.

2. Projektide kirjeldus

2.1. Projekt 1: tegevusjuhendi ülemaailmse kohaldamise edendamine

2.1.1. Projekti eesmärk

Kuigi tegevusjuhendile allakirjutanud riikide hulk on kasvanud kahe kolmandikuni ÜRO liikmesriikidest, tuleb tööd jätkata, et saavutada tegevusjuhendi ülemaailmne kohaldamine. Iga-aastastel koosolekutel märkisid tegevusjuhendile allakirjutanud riigid, et põhjused, miks mitte allakirjutanud riigid ei soovi tegevusjuhendile alla kirjutada, on väga erinevad, varieerudes üldisest tegevusjuhendist teadlikkuse ja arusaamise puudumisest kuni poliitilist laadi põhjusteni.

2.1.2. Projekti tulemused:

— suureneb teadlikkus ja arusaamine tegevusjuhendist ning toetus sellele;

— tegevusjuhendile allakirjutanud ja mitte allakirjutanud riikide vahelise suhtlemise paranemine;

— tegevusjuhendile allakirjutanud riikide arvu suurenemine.

2.1.3. Projekti kirjeldus

Projekti raames korraldatakse kaks seminari:

— teadlikkuse suurendamise seminar piirkonna jaoks, kus asub suurim hulk tegevusjuhendile mitte allakirjutanud riike; Aafrikas ei ole tegevusjuhendile alla kirjutanud järgmised riigid: Alžeeria, Angola, Botswana, Côte d’Ivoire, Egiptus, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo Demokraatlik Vabariik, Kongo Vabariik, Lesotho, Namiibia, Somaalia, Svaasimaa, Togo ja Zimbabwe.

— üldseminar, mis järgib tegevusjuhendile allakirjutanud riikide 2007. aastal toimunud iga-aastase kohtumise raames korraldatud seminari struktuuri, kus fokuseeritud ja struktureeritud viisil tutvustatakse ballistiliste rakettide leviku alaseid tehniliste aspektide ja poliitilise julgeolekuga seotud seisukohti ning tegevusjuhendi olulisust.

2.2. Projekt 2: Tegevusjuhendi rakendamise toetamine tegevusjuhendile allakirjutanud riikide seas

2.2.1. Projekti eesmärk

Kuigi tegevusjuhend on oluline vahend ballistiliste rakettide ja nendega seotud tehnoloogiate leviku takistamiseks usaldust suurendavate ja läbipaistvusmeetmete abil, on tööd vaja jätkata, et parandada tegevusjuhendile allakirjutanud riikide vahelist teabevahetust. Projektis keskendutakse nendele teabevahetuse aspektidele, kus on võimalik saavutada reaalseid tulemusi.

2.2.2. Projekti tulemused:

— turvalise internetipõhise teabe- ja sidesüsteemi (e-ICC) prototüübi loomine, mis võimaldab kiiremat, hõlpsamat ja turvalist teabevahetust tegevusjuhendile allakirjutanud riikide vahel ning dokumentide elektroonilist levitamist;

— kui tegevusjuhendile allakirjutanud riigid otsustavad oma iga-aastasel kohtumisel luua e-ICC, saaks nimetatud prototüübi kasutusele võtta;

— kanderakettide (SLV) katsetusteks kasutatavatele kosmodroomidele vaatlejate külastuste suurem toetamine.

2.2.3. Projekti kirjeldus

Projekt hõlmab kahte liiki meetmeid:

a) Tegevusjuhendile allakirjutanud riikide vahelise teabevahetuse ja sidepidamise hõlbustamine e-ICC loomise abil. Selle projekti puhul on eriti asjakohane Prantsusmaa kogemus raketitehnoloogia kontrollirežiimi (MTCR) e-POC süsteemiga. Võttes arvesse asjaolu, et sellise süsteemi loomise otsuse saavad teha tegevusjuhendile allakirjutanud riigid iga-aastasel kohtumisel, rakendatakse projekti kahes etapis. Teise etapi rakendamine sõltub tegevusjuhendile allakirjutanud riikide eelnevast iga-aastasel kohtumisel e-ICC üle peetavast arutelust. 1. etapp: ELi ettepanek tegevusjuhendile allakirjutanud riikidele luua e-ICC E-ICC prototüüp valmistatakse ette eesmärgiga tutvustada seda võimalusel 2009. aastal tegevusjuhendile allakirjutanud riikidele ja saada neilt tagasisidet selle toimimise kohta. 2. etapp: E-ICC prototüübi kasutuselevõtmine Kui tegevusjuhendile allakirjutanud riigid peaksid iga-aastasel kohtumisel otsustama luua e-ICC, saaks nimetatud prototüübi kasutusele võtta. Selleks edastatakse oskusteave ja prototüübi olulised elemendid vahetule kesksele kontaktpunktile / täitevsekretariaadile haldamiseks ning vahetule kesksele kontaktpunktile ja tegevusjuhendile allakirjutanud riikidele korraldatakse koolitus.

b) Rahaliste vahendite eraldamine rahvusvaheliste vaatlejate külastusteks ELi liikmesriikide kanderakettide (SLV) katsetuste tegemiseks kasutatavatele kosmodroomidele.

2.3. Projekt 3: Tegevusjuhendi ja selle toimimise edasine tõhustamine ja toimimise parandamine

2.3.1. Projekti eesmärk

Julgeolekuolukord muutub pidevalt, sealhulgas massihävitusrelvi kohale toimetada suutvate vahendite leviku valdkonnas. Tegevusjuhendile allakirjutanud riigid kohtuvad igal aastal ja hindavad tegevusjuhendi rakendamist ning samuti ballistiliste rakettide ja nendega seotud tehnoloogiate leviku uusi suundumusi.

Projektiga edendatakse sügavamat arutelu tegevusjuhendile allakirjutanud riikide seas, kaasates vajadusel tegevusjuhendile mitte allakirjutanud riike mitteametlikumas vormis, ja võimaldatakse juurdepääs ballistiliste rakettide seotud tehnilistele eriteadmistele väljaspool valitsusringkonda. Projekti tulemused saaks esitada aruteludokumendina tegevusjuhendile allakirjutanud riikide iga-aastasel kohtumisel.

2.3.2. Projekti tulemused:

— parem arusaamine praegustest suundumustest ballistiliste rakettide leviku ja kanderakettide programmide vallas koos soovitustega tegevusjuhendile allakirjutanud riikidele;

— analüüs, kuidas motiveerida tegevusjuhendile allakirjutanud riike viima ellu ballistiliste rakettide ja kanderakettide alaseid programme;

— parem tegevusjuhendi, raketitehnoloogia kontrollirežiimi ning kahepoolsete ja piirkondlike usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate kokkulepete vaheliste seoste mõistmine püüdluses saavutada rakettide leviku tõkestamise ja poliitikasoovituste määratlemise eesmärk;

— seminaridel koostatavad töödokumendid ja muud dokumendid, mille EL võiks esitada tegevusjuhendi iga-aastasel kohtumisel.

2.3.3. Projekti kirjeldus

Projekt näeb ette kahte laadi tegevusi:

a) Rahastatakse praeguseid ballistiliste rakettide alaseid suundumusi ja nende leviku dünaamikat, samuti kanderakettide programme käsitleva uuringu läbiviimist, mille saaks esitada aruteludokumendina tegevusjuhendile allakirjutanud riikide iga-aastasel kohtumisel. Selle uuringu läbiviimisel tagab strateegiliste uuringute asutus, et tehtav töö ei kattu ÜRO valitsusekspertide tööga.

b) Rahastatakse tegevusjuhendile allakirjutanud ja mitte allakirjutanud riikide nii valitsuste kui ka valitsusväliste sektorite ekspertide seminaride läbiviimist. Seminarid saaks korraldada iga-aastaste kohtumiste raames. Tulemused saaks esitada töödokumendina tegevusjuhendile allakirjutanud riikide iga-aastasele kohtumisele. Seminaridel käsitletakse järgmiseid teemasid: — tegevusjuhendi, raketitehnoloogia kontrollirežiimi, kahepoolsete ja piirkondlike usaldust suurendavate meetmetega seotud kokkulepete vahelised seosed rakettide leviku vastase võitluse eesmärkide püüdlemisel ning samuti tegevusjuhendi ja ÜRO süsteemi (ÜRO Peaassamblee) vahelised seosed; — kuidas motiveerida tegevusjuhendile allakirjutanud riike viima ellu ballistiliste rakettide ja kanderakettide alaseid programme.

3. Kestus

Projektide rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

4. Kasusaajad

Käesolevas otsuses käsitletavate projektide kasusaajateks on nii tegevusjuhendile allakirjutanud kui ka mitte allakirjutanud riigid.

Kasusaavate riikide lõplik valik tehakse rakendusüksuse ja eesistujariigi, keda abistab peasekretär / kõrge esindaja, vaheliste konsultatsioonide tulemusena ning tihedas koostöös liikmesriikide ja komisjoniga nõukogu pädeva töörühma raames. Lõplik otsus tehakse rakendusüksuse esitatud ettepanekute alusel kooskõlas artikli 2 lõikega 2.

5. Rakendusüksus

Projektide rakendamine tehakse ülesandeks strateegiliste uuringute asutusele. Projekte rakendavad strateegiliste uuringute asutuse töötajad otse või tema koostööpartnerid Hamburgi Ülikooli rahu-uuringute ja julgeolekupoliitika instituut ning Varssavis asuv Poola kosmoseuuringute keskus.

Rakendusüksus koostab:

a) kvartaliaruanded projektide rakendamise kohta;

b) lõpparuande hiljemalt üks kuu pärast projektide rakendamise lõppu.

Aruanded saadetakse eesistujariigile, keda abistab nõukogu peasekretär / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.

Strateegiliste uuringute asutus tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

6. Kolmandatest isikutest osalised

Projekte rahastatakse täies ulatuses käesoleva otsuse alusel. Tegevusjuhendile allakirjutanud ja mitte allakirjutanud riikide eksperte võib käsitada kolmandatest isikutest osalejatena. Nad töötavad vastavalt strateegiliste uuringute asutuse standardeeskirjadele.