Euroopa Liidu Teataja L 101 , 17/04/1986 Lk 0037 - 0039

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 20 Lk 0188

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 20 Lk 0188



Komisjoni otsus, 11. märts 1986, milles sätestatakse tõupuhaste aretusveiste jõudluse kontrollimise ja aretusväärtuse hindamise meetodid (86/130/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1977. aasta direktiivi 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta, [1] viimati muudetud Kreeka ühinemisaktiga, eriti selle artikli 6 lõike 1 esimest taanet, ning arvestades, et: direktiivi 77/504/EMÜ artikli 6 lõike 1 esimese taande alusel on komisjoni ülesanne määrata nimetatud direktiivi artiklis 8 sätestatud korras kindlaks veiste jõudluse kontrollimise ja aretusväärtuse hindamise meetodid; liikmesriikides juba kohaldatavad veiste jõudluse kontrollimise ja aretusväärtuse hindamise meetodid on üldjoontes samalaadsed; seepärast on vaja nende meetodite üksikasjalikud eeskirjad vastavusse viia, et tulemused oleksid võrreldavad; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise zootehnikakomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Tõupuhaste aretusveiste jõudluse kontrollimise ja aretusväärtuse hindamise meetodid on sätestatud käesoleva otsuse lisas. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 11. märts 1986 Komisjoni nimel asepresident Frans Andriessen [1] EÜT L 206, 12.8.1977, lk 8. -------------------------------------------------- LISA Veiste geneetilise potentsiaali arvutamisel võib kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni, kõik kontrollimise tulemused peavad olema kättesaadavad. 1. Jõudluskontroll i) Jõudluskontroll kontrolljaamas a) Tuleb esitada kontrolljaama eest vastutava organi või asutuse nimi ning tulemuste arvutamise ja avaldamise eest vastutava pädeva asutuse nimi. b) Tuleb kindlaks määrata kontrolli korraldus ja kontrollitavate loomade arv. c) Tuleb kindlaks määrata järgmised üksikasjad: - kontrolljaama vastuvõtmise tingimused, - vajaduse korral pullide jõudluskontroll põllumajandusettevõttes enne kontrolljaama toomist, - kontrolljaama toodavate noorte pullide omanik ja pullide vanuse ülempiir kontrollimise ajal ning kontrolljaamas olevate samaealiste noorte pullide vanusepiirid, - kohanemis- ja kontrollperioodi pikkus kontrolljaamas, - sööda liik ja söötmissüsteem. d) Registreeritavad tunnused: tuleb registreerida vähemalt elusmass. Veisetõugude puhul tuleb lisaks registreerida söödakulu ja tailiha osatähtsuse hindamine lihakehas. e) Geneetilise potentsiaali hindamise meetod peab olema erapooletu. Kontrollitud pullide geneetiline potentsiaal tuleb esitada aretusväärtusena või võrreldes iga tunnust eakaaslastega. ii) Jõudluskontroll põllumajandusettevõttes Jõudluskontrolli võib läbi viia väljaspool kontrolljaama tingimusel, et kontrolli lõpus saab kehtivaid zootehnilisi põhimõtteid järgides arvutada geneetilise potentsiaali. 2. Piimajõudluse kontroll ja emasloomade geneetilise potentsiaali hindamine piimatoodangu omaduste põhjal Emasloomade geneetilise potentsiaali hindamisel kasutatavad piimaanni kontrollimistulemused peavad olema saadud rahvusvahelise piimaloomade jõudluskontrolli komitee poolt sätestatud standarditele vastava ametliku piimajõudluse kontrolli süsteemi vahendusel. Tuleb esitada tulemuste arvutamise ja avaldamise eest vastutava organi või asutuse nimi. Emasloomade geneetilise potentsiaali kindlaksmääramisel kasutatavad piimajõudluse kontrollimistulemused peavad: - põhinema vähemalt 305päevasel standardsel lüpsiperioodil, - olema oluliste keskkonnamõjude jaoks asjakohaselt kohandatud. Geneetilise potentsiaali arvutamise meetod peab olema erapooletu ning tulemused tuleb esitada eeldatava erinevuse või aretusväärtusena kõikide asjaomaste omaduste puhul koos täpsusastmega. Tuleb esitada kasutatava meetodi üksikasjalik kirjeldus või osutada selle allikale. Tuleb määratleda hinnatavad omadused, määrata kindlaks omaduste võrdlusbaas ja standardhälve ning esitada kontrollimisnäitajate arvutamise kuupäev. 3. Kontrollkasvatamine a) Tuleb esitada kontrolljaama eest vastutava organi või asutuse nimi ning tulemuste arvutamise ja avaldamise eest vastutava pädeva asutuse nimi. b) Isaslooma geneetilise potentsiaali arvutamisel hinnatakse piisava arvu järglaste omadusi seoses järgmisega. i) Piimatoodangu omadused: - tuleb esitada kontrollkasvatamise meetodi üksikasjalik kirjeldus või osutada selle allikale, - emasloomadest järglasi ei tuleks hankida või käsitleda valikuliselt, - esimest lüpsiperioodi peab kasutama ja hilisemaid lüpsiperioode võib kasutada; kasutatav lüpsiperiood peab olema kuni 305 päeva pikkune ja vastama rahvusvahelise piimaloomade jõudluskontrolli komitee poolt sätestatud standarditele, - isaslooma aretusväärtuse või eeldatavate erinevuste kindlaksmääramisel tuleb asjakohaste menetlustega kõrvaldada kõik muud kui geneetilise potentsiaali mõjud, - aretusväärtuse arvutamisel võetakse arvesse toodetud piima kogust ja koostist ning muid asjakohaseid andmeid, - kõik järglaste viljakust ja elujõulisust käsitlevad olemasolevad andmed avaldatakse, - aretusväärtuse või eeldatavate erinevuste hindamise meetod peab olema erapooletu, - kõikide peamiste tootmisomaduste tulemused tuleb avaldada eeldatava erinevusena või aretusväärtusena koos täpsusastmega. Tuleb määratleda hinnatavad omadused, määrata kindlaks omaduste võrdlusbaas ja standardhälve ning esitada kontrollimisnäitajate arvutamise kuupäev. ii) Lihatoodangu omadused: - tuleb esitada kontrollkasvatamise meetodi üksikasjalik kirjeldus või osutada selle allikale, - järglasi ei tuleks hankida või käsitleda valikuliselt, - tunnustatakse nelja kontrollkasvatamise liiki: A. keskne kontrollkasvatamine spetsialiseerunud kontrollkasvatamisasutustes; B. planeeritud kontrollkasvatamine koostöös veiseliha tööstusliku tootmise üksustega; C. põllumajandusettevõttes toimuva tõukarja ja/või tootmiskarja jõudluskontrollikavade andmete analüüsimine. Järglased tuleks jaotada karjadesse nii, et pulle oleks võimalik asjakohaselt võrrelda; D. identifitseeritud järglaste kohta müügikohas või tapamajas kogutud vaatlusandmed. Liikide A ja B puhul tuleb loomad valida suvaliselt noores eas ja rühmitada samaealiste loomade rühmadesse, mis on pullide arvu osas võrdsed. Liikide C ja D puhul tuleb pullide aretusväärtuse hindamisel kasutada kõiki nõuetekohaseid andmeid; - kontrollkasvatamiseks ettenähtud pulle tuleb kasutada suvaliselt karjades, milles kavandatakse hankida kontrollimiseks järglasi, - isaslooma aretusväärtuse kindlaksmääramisel tuleb asjakohaste menetlustega kõrvaldada kõik muud kui geneetiliste omaduste mõjud, - aretusväärtuse hindamisel võetakse arvesse rümba omadusi (kas see on osa valikuprogrammist) ja selle kvaliteeti ning muid asjakohaseid omadusi, - kõik järglaste viljakust ja elujõulisust käsitlevad olemasolevad andmed avaldatakse, - aretusväärtuse hindamise meetod peab olema erapooletu, - kõikide põhiomaduste tulemused tuleb avaldada eeldatava erinevusena või aretusväärtusena koos täpsusastmega. Tuleb määratleda hinnatavad omadused, määrata kindlaks omaduste võrdlusbaas ja standardhälve ning esitada kontrollimisnäitajate arvutamise kuupäev. --------------------------------------------------