ET Euroopa Liidu Teataja L 225/1

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU KODUKORD,

25. juuli 2007

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 225a,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 140b,

võttes arvesse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta, eriti selle I lisa,

võttes arvesse nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsust 2004/752/EÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus, (1)

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

võttes arvesse nõukogu heakskiitu, mis on antud 19. aprillil 2007,

ning arvestades, et:

(1) Avaliku Teenistuse Kohtul on kohustus kehtestada oma kodukord kokkuleppel Euroopa Kohtuga ja nõukogu nõusolekul, mis antakse kvalifitseeritud häälteenamusega.

(2) Tuleb kehtestada asutamislepingute, protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta, selle põhikirja I lisa ja otsusega 2004/752/EÜ, Euratom Avaliku Teenistuse Kohtu toimimiseks ettenähtud normid ning otsustada muude sätete üle, mis on vajalikud nimetatud aktide kohaldamiseks, täpsustamiseks ja täiendamiseks.

(3) Avaliku Teenistuse Kohtu jaoks tuleb kehtestada menetlused, mis vastavad esimese astme kohtuna asju arutava kohtu vajadustele ja talle pandud ülesandele lahendada asju normide kohaselt, mis on kohandatud tema menetluses olevate asjade eripärale, ja uurida menetluse igas staadiumis võimalusi vaidluse lahendamiseks kompromissiga.

(4) Kogu kohtusüsteemi ühtsuse ja ühetaolisuse tagamiseks on soovitatav, et Avaliku Teenistuse Kohtu menetlust reguleerivad normid ei erineks rohkem kui vajalik 19. juunil 1991 vastuvõetud ja hiljem muudetud Euroopa Kohtu kodukorras (2) ettenähtud menetlust reguleerivatest normidest ega 2. mail 1991 vastuvõetud ja hiljem muudetud Esimese Astme Kohtu kodukorras (3) ettenähtud menetlust reguleerivatest normidest,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

KODUKORD

EELSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

1. Käesolevas kodukorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

— EÜ asutamisleping – Euroopa Ühenduse asutamisleping;

— Euratomi asutamisleping – Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping;

— Euroopa Kohtu põhikiri – protokoll Euroopa Kohtu põhikirja kohta;

— personalieeskirjad – määrus, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused.

2. Käesoleva kodukorra tähenduses on:

— Avaliku Teenistuse Kohus – Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus või asjade osas, mida lahendab koda või ainukohtunik, vastav koda või ainukohtunik;

— Avaliku Teenistuse Kohtu president – Avaliku Teenistuse Kohtu president, esimees – kohtukoosseisu esimees;

— institutsioonid – ühenduste institutsioonid ja asutused, mis on loodud asutamislepingutega või nende rakendamiseks vastuvõetud õigusaktiga ning mis võivad olla poolteks Avaliku Teenistuse Kohtus.

I JAOTIS

AVALIKU TEENISTUSE KOHTU KORRALDUS

1. peatükk

AVALIKU TEENISTUSE KOHTU PRESIDENT JA LIIKMED

Artikkel 2

Kohtuniku ametiaeg

1. Kohtuniku ametiaeg algab tema ametisse nimetamise aktis märgitud kuupäeval.

2. Kui kuupäeva ei ole märgitud, algab ametiaeg ametisse nimetamise akti andmise kuupäeval.

Artikkel 3

Vande andmine

1. Enne oma kohustuste täitmisele asumist annab kohtunik Euroopa Ühenduste Kohtu ees järgmise vande:

„Tõotan täita oma kohustusi erapooletult ja kohusetundlikult; tõotan hoida kohtu nõupidamiste saladust.”

2. Vahetult pärast vande andmist kirjutab kohtunik alla avaldusele, millega ta pühalikult kohustub nii ametiaja jooksul kui ka pärast selle lõppemist täitma sellest ametist tulenevaid kohustusi ning eriti oma kohustust käituda ausalt ja diskreetselt, kui talle pärast ametist lahkumist pakutakse teatavaid ametikohti või soodustusi.

Artikkel 4

Kohtuniku ametist tagandamine ja ametist vabastamine

1. Kui Euroopa Kohtul palutakse pärast Avaliku Teenistuse Kohtuga konsulteerimist otsustada, kas Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunik endiselt vastab nõutavatele tingimustele või täidab oma ametist tulenevaid kohustusi, palub Avaliku Teenistuse Kohtu president asjaomasel kohtunikul esitada oma seisukohad Avaliku Teenistuse Kohtu kinnisel nõupidamisel ilma kohtusekretäri kohalolekuta.

2. Avaliku Teenistuse Kohus peab oma arvamust põhjendama.

3. Arvamust, et Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunik ei vasta enam nõutavatele tingimustele või ei täida oma ametist tulenevaid kohustusi, peab toetama Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike enamus. Euroopa Kohtule teatatakse hääletamise tulemused.

4. Hääletamine on salajane; asjassepuutuv kohtunik hääletamises ei osale.

Artikkel 5

Kohtunike järjestus

1. Kohtunikud, välja arvatud Avaliku Teenistuse Kohtu president ja kodade esimehed, järjestuvad vastavalt oma ametis oldud ajale.

2. Võrdse ametis oldud aja korral määratakse järjestus vanuse alusel.

3. Ametiaja lõppemisel säilitavad uueks ametiajaks tagasi nimetatud kohtunikud oma järjestuse.

Artikkel 6

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi valimine

1. Vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 4 lõikele 1 valivad kohtunikud endi hulgast kolmeks aastaks Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi. Presidendi võib tagasi valida.

2. Kui Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi ametikoht vabaneb enne ettenähtud ametiaja lõppemist, valib Avaliku Teenistuse Kohus ülejäänud ametiajaks asendaja.

3. Käesolevas artiklis ettenähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub absoluutse häälteenamuse saanud kohtunik. Kui ükski kohtunik ei saa absoluutset häälteenamust, korraldatakse teine hääletusvoor ja valituks osutub kõige enam hääli saanud kohtunik. Kui kaks või enam kohtunikku saavad võrdse arvu hääli, loetakse valituks neist vanim.

4. Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 7

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi kohustused

1. Avaliku Teenistuse Kohtu president juhib Avaliku Teenistuse Kohtu tegevust ja talitusi.

2. Ta on istungite ja nõupidamiste eesistuja:

— täiskogus;

— kojas, mis lahendab asju viieliikmelises koosseisus;

— kojas, mis lahendab asju kolmeliikmelises koosseisus, kui ta on sinna määratud.

Artikkel 8

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi asendamine

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi äraolekul või kui tal esineb takistus või kui presidendi ametikoht on täitmata, tagatakse presidendi ülesannete täitmine vastavalt artiklis 5 sätestatud järjestusele.

2. peatükk

KOHTUKOOSSEISUD

Artikkel 9

Kohtukoosseisud

Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 4 lõike 2 kohaselt lahendab Avaliku Teenistuse Kohus asju täiskoguna, viiest kohtunikust koosneva kojana, kolmest kohtunikust koosneva kojana või koosneb ühestainsast kohtunikust.

Artikkel 10

Kodade moodustamine

1. Avaliku Teenistuse Kohus moodustab kojad, mis lahendavad asju kolmeliikmelises koosseisus. Avaliku Teenistuse Kohus võib moodustada koja, mis lahendab asju viieliikmelises koosseisus.

2. Avaliku Teenistuse Kohus määrab kohtunikud kodadesse. Kui kotta määratud kohtunike arv on suurem asja lahendama pidavate kohtunike arvust, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, millise korra alusel kohtunikud kohtukoosseisu määrata.

3. Käesoleva artikli alusel tehtud otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 11

Koja esimees

1. Vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 4 lõikele 3 valivad kohtunikud endi hulgast kolmeks aastaks kolmeliikmelises koosseisus asju lahendavate kodade esimehed. Valimine toimub artikli 6 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt. Esimehe võib ametisse tagasi valida.

2. Kohaldatakse artikli 6 lõikeid 2 ja 4.

3. Koja esimees juhib koja tegevust ning on selle istungite ja nõupidamiste eesistuja.

4. Koja esimehe äraolekul või kui tal esineb takistus või kui esimehe ametikoht on täitmata, täidab koja esimehe ametiülesandeid üks selle koja kohtunikest, kes määratakse vastavalt artiklis 5 sätestatud järjestusele.

5. Juhul kui Avaliku Teenistuse Kohtu president on erandkorras kohtukoosseisu täiendav kohtunik, on ta selle koosseisu esimees.

Artikkel 12

Tavapärane kohtukoosseis. Kohtuasjade määramine kodadele

1. Kui artiklites 13 ja 14 ei ole sätestatud teisiti, lahendab Avaliku Teenistuse Kohus asju kolmeliikmelises koosseisus.

2. Avaliku Teenistuse Kohus kehtestab kriteeriumid, mille alusel kohtuasjad kodadele määratakse.

3. Eelmises lõikes nimetatud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 13

Kohtuasja suunamine täiskogule või viieliikmelisele kohtukoosseisule

1. Kohtuasi võidakse suunata Avaliku Teenistuse Kohtu täiskogule või viieliikmelises koosseisus asju lahendavale kojale, kui see on põhjendatud kohtuasja juriidiliste küsimuste keerukuse või kohtuasja olulisuse või eriliste asjaolude tõttu.

2. Kohtuasja suunamise küsimuse otsustab Avaliku Teenistuse Kohtu täiskogu asja arutava koja ettepanekul või Avaliku Teenistuse Kohtu mõne kohtuniku ettepanekul. Seda võib teha menetluse igas staadiumis.

Artikkel 14

Kohtuasja suunamine ainukohtunikule

1. Kolmeliikmelises koosseisus asju lahendavale kojale määratud kohtuasju võib lahendada ettekandja-kohtunik ainuisikuliselt, kui kohtuasjad sobivad selliseks otsustamiseks, võttes arvesse, et tõstatatud õigusküsimused või faktilised asjaolud ei ole keerulised, kohtuasi on vähetähtis ja ei esine muid erilisi asjaolusid.

Ainukohtunikule ei või suunata kohtuasju, milles tõstatatakse õiguse üldakti seaduslikkuse küsimusi.

2. Kohtuasja ainukohtunikule suunamise otsus võetakse vastu pärast poolte ärakuulamist ühehäälselt koja poolt, kes asja menetleb. Seda võib teha menetluse igas staadiumis.

3. Juhul kui asi on suunatud ainukohtunikule, määrab esimees nimetatud kohtuniku äraolekul või kui tal esineb takistus teise kohtuniku teda asendama.

4. Ainukohtunik suunab kohtuasja tagasi kojale, kui ta leiab, et lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

5. Asja lahendaval ainukohtunikul on esimehe volitused.

3. peatükk

KOHTUKANTSELEI JA TALITUSED

1. jagu. Kohtukantselei

Artikkel 15

Kohtusekretäri ametisse nimetamine

1. Avaliku Teenistuse Kohus nimetab ametisse kohtusekretäri.

2. Kaks nädalat enne ametisse nimetamise kuupäeva teavitab Avaliku Teenistuse Kohtu president kohtunikke kandidaatidest sellele ametikohale.

3. Ametisse nimetamine toimub artikli 6 lõikes 3 sätestatud korras.

4. Valitud kohtusekretäri nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

5. Kohtusekretär nimetatakse ametisse kuueks aastaks. Kohtusekretäri võib ametisse tagasi nimetada.

6. Enne ametisseastumist annab kohtusekretär Avaliku Teenistuse Kohtu ees artiklis 3 sätestatud vande.

Artikkel 16

Kohtusekretäri ametikohustuste täitmise lõpetamine

1. Kohtusekretäri võib ametist vabastada üksnes juhul, kui ta ei vasta enam kehtestatud tingimustele või ei täida ametist tulenevaid kohustusi; Avaliku Teenistuse Kohus teeb otsuse, olles eelnevalt andnud kohtusekretärile võimaluse oma seisukohtade esitamiseks.

2. Kui kohtusekretäri ametikoht vabaneb ennetähtaegselt, nimetab Avaliku Teenistuse Kohus kuueks aastaks ametisse uue kohtusekretäri.

Artikkel 17

Asekohtusekretär

Avaliku Teenistuse Kohus võib kohtusekretäri ametisse nimetamiseks ettenähtud menetlust järgides nimetada ametisse asekohtusekretäri, kes abistab kohtusekretäri ja täidab tema ametiülesandeid artikli 19 lõikes 4 nimetatud ametijuhendiga ettenähtud tingimustel.

Artikkel 18

Kohtusekretäri äraolek või takistatus

Kohtusekretäri ja asekohtusekretäri, kui viimane on nimetatud, äraolekul või kui neil esineb takistus või kui nende ametikohad on täitmata, nimetab Avaliku Teenistuse Kohtu president kohtusekretäri ülesandeid ajutiselt täitma ametniku või muu kohtu teenistuja.

Artikkel 19

Kohtusekretäri ametikohustused

1. Kohtusekretär abistab Avaliku Teenistuse Kohut, Avaliku Teenistuse Kohtu presidenti ja kohtunikke nende ametikohustuste täitmisel. Ta vastutab Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi järelevalve all kohtukantselei töökorralduse ja tegevuse eest.

2. Kohtusekretär on pitsatihoidja. Ta vastutab arhiivi ja Avaliku Teenistuse Kohtu väljaannete eest. Kohtusekretär vastutab Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi järelevalve all kõigi dokumentide vastuvõtmise, edastamise ja säilitamise ning käesoleva kodukorraga ettenähtud kättetoimetamise korraldamise eest.

3. Võttes arvesse artiklit 4, artikli 16 lõiget 1 ja artiklit 27, osaleb kohtusekretär Avaliku Teenistuse Kohtu istungitel.

4. Avaliku Teenistuse Kohus võtab Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi ettepanekul vastu kohtusekretäri ametijuhendi. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 20

Registri pidamine

1. Kohtukantseleis peetakse kohtusekretäri vastutusel registrit, kuhu kantakse kõik menetlusdokumendid ning neile lisatud tõendid.

2. Registri pidamise eeskirjad on sätestatud artikli 19 lõikes 4 nimetatud kohtusekretäri ametijuhendis.

3. Kõik isikud, kellel on põhjendatud huvi, võivad tutvuda registriga kohtukantseleis ja saada tasu eest ärakirju või väljavõtteid vastavalt tasumääradele, mille kohtusekretäri ettepanekul kinnitab Avaliku Teenistuse Kohus.

4. Kohtuasja pooled võivad kooskõlas kohtukantselei tasumääradega saada täiendavaid ärakirju menetlusdokumentidest ning määrustest ja kohtuotsustest.

5. Kolmandad era- või avalik-õiguslikud isikud ei või tutvuda toimiku või menetlusdokumentidega, kui esimees ei ole andnud selleks pärast poolte ärakuulamist otsest luba. Loa võib anda ainult vastava kirjaliku taotluse alusel, millele on lisatud üksikasjalik selgitus kolmanda isiku õigustatud huvi kohta toimikuga tutvumiseks.

2. jagu. Talitused

Artikkel 21

Ametnikud ja muud teenistujad

1. Ametnikud ja muud teenistujad, kelle ülesandeks on Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi, kohtunike ja kohtusekretäri otsene abistamine, nimetatakse ametisse personalieeskirjade sätete kohaselt. Nad alluvad kohtusekretärile Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi järelevalve all.

2. Ametnikud ja muud teenistujad annavad Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi ees kohtusekretäri juuresolekul järgmise vande:

„Tõotan täita mulle Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu antud ülesandeid lojaalselt, diskreetselt ja kohusetundlikult.”

Artikkel 22

Avaliku Teenistuse Kohtu haldus ja finantsjuhtimine

Kohtusekretär vastutab Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi järelevalve all Avaliku Teenistuse Kohtu halduse, finantsjuhtimise ja raamatupidamise eest; teda abistavad Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu talitused.

4. peatükk

AVALIKU TEENISTUSE KOHTU TÖÖKORRALDUS

Artikkel 23

Avaliku Teenistuse Kohtu istungi kuupäev, kellaaeg ja koht

1. Avaliku Teenistuse Kohtu istungi kuupäeva ja kellaaja määrab esimees.

2. Avaliku Teenistuse Kohus võib pidada ühe või mitu istungit väljaspool Avaliku Teenistuse Kohtu asukohta.

Artikkel 24

Kvoorum

Kohtuasja arutamiseks Avaliku Teenistuse Kohtus on nõutav järgmine kvoorum:

— viis kohtunikku täiskogu korral;

— kolm kohtunikku viie- või kolmeliikmelise kohtukoosseisu korral.

Artikkel 25

Kohtuniku äraolek ja takistatus

1. Kui kohtuniku äraoleku või takistatuse tõttu ei ole kvoorumit koos, lükkab esimees istungi edasi, kuni kohtuniku äraolekut või takistatust põhjustanud asjaolu on ära langenud.

2. Juhul kui see on hea õigusemõistmise põhimõtete huvides, võib esimees kojas kvoorumi saavutamiseks määrata kohtukoosseisu täiendamiseks mõne teise sama koja kohtuniku, või kui see ei ole võimalik, teha Avaliku Teenistuse Kohtu presidendile ettepaneku määrata kohtunik mõnest teisest kojast. Asenduskohtunikke määratakse kordamööda vastavalt artikli 5 alusel kehtestatud järjestusele, jättes võimaluse korral välja Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi ja kodade esimehed.

3. Kui koosseisu täiendatakse eelmise lõike kohaselt pärast kohtuistungi toimumist, siis suuline menetlus uuendatakse.

Artikkel 26

Viieliikmelise kohtukoosseisu kohtuniku äraolek või takistatus enne kohtuistungit

Kui viieliikmelise kohtukoosseisu kohtunik on ära või tal esineb enne kohtuistungit takistus, määrab Avaliku Teenistuse Kohtu president kordamööda ja vastavalt artikli 5 alusel kehtestatud järjestusele teda asendama mõne teise kohtuniku. Kui viit kohtunikku kokku ei saada, võib istung siiski toimuda tingimusel, et kvoorum on koos.

Artikkel 27

Nõupidamine

1. Avaliku Teenistuse Kohtu nõupidamised on kinnised.

2. Nõupidamistel osalevad üksnes suulisel menetlusel osalenud kohtunikud.

3. Vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artikli 17 esimesele lõigule ja nimetatud põhikirja I lisa artikli 5 esimesele lõigule on Avaliku Teenistuse Kohtu otsused kehtivad üksnes siis, kui nõupidamisel osaleb paaritu arv kohtunikke.

Kui viieliikmelises koosseisus asju lahendavas kojas või täiskogus on mõne kohtuniku äraoleku või takistatuse tõttu kohtunikke paarisarv, ei osale nõupidamisel artikli 5 alusel koostatud järjestuses kõige tagapool asuv kohtunik, välja arvatud juhul, kui ta on ettekandja-kohtunik. Sellisel juhul ei osale nõupidamisel talle vahetult eelnev kohtunik.

4. Iga nõupidamisel osalev kohtunik avaldab oma arvamuse ja põhjendab seda.

Iga kohtunik võib taotleda, et Avaliku Teenistuse Kohus võtaks seisukoha küsimuses, mille ta on sõnastanud tema enda valitud keeles ja esitanud kohtule kirjalikult enne hääletamist.

Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi määravad arvamused, millega kohtunike enamus pärast lõpparutelu nõustub. Hääletatakse artiklis 5 sätestatud järjestusele vastupidises järjekorras.

Erimeelsused küsimuste sisu, sõnastuse või järjekorra üle või seoses hääletustulemuste tõlgendamisega lahendab Avaliku Teenistuse Kohus.

5. Kui Avaliku Teenistuse Kohtu nõupidamisel käsitletakse haldusküsimusi, viibib kohal ka kohtusekretär, kui Avaliku Teenistuse Kohus ei otsusta teisiti.

6. Kui Avaliku Teenistuse Kohtu nõupidamine toimub kohtusekretäri kohalolekuta, teeb kohus vajaduse korral artikli 5 alusel koostatud järjestuses kõige tagapool asuvale kohtunikule ülesandeks koostada protokoll, millele kirjutavad alla esimees ja nimetatud kohtunik.

Artikkel 28

Kohtu puhkus

1. Kui Avaliku Teenistuse Kohtu eriotsusega ei määrata teisiti, on kohtu puhkus järgmisel ajal:

— 18. detsembrist 10. jaanuarini,

— ülestõusmispühale eelnevast pühapäevast ülestõusmispühale järgneva teise pühapäevani,

— 15. juulist 15. septembrini.

2. Avaliku Teenistuse Kohtu puhkuse ajal täidab Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi kohustusi kohtu asukohas kas Avaliku Teenistuse Kohtu president ise, hoides ühendust kohtusekretäriga, või mõni koja esimees või mõni teine kohtunik, kelle president on oma asendajaks nimetanud.

Avaliku Teenistuse Kohtu president võib kiireloomuliste asjaolude korral kohtunikud kokku kutsuda.

3. Avaliku Teenistuse Kohus järgib oma asukohariigi ametlikke puhkepäevi.

4. Avaliku Teenistuse Kohus võib põhjendatud juhtudel anda kohtunikele ametipuhkust.

5. peatükk

KEELED

Artikkel 29

Keeled

Euroopa Kohtu põhikirja artikli 64 ja põhikirja I lisa artikli 7 lõike 2 kohaselt kohaldatakse Avaliku Teenistuse Kohtus Esimese Astme Kohtu kodukorras keeltekasutuse korda reguleerivaid sätteid.

6. peatükk

POOLTE ESINDAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 30

Privileegid, puutumatus ja soodustused

1. Poolte esindajatel, kes esinevad Avaliku Teenistuse Kohtus või muus kohtus, kellele Avaliku Teenistuse Kohus on esitanud õigusabitaotluse, on puutumatus seoses nende suuliste või kirjalike avaldustega kohtuasja või poolte kohta.

2. Poolte esindajatel on järgmised täiendavad privileegid ja soodustused:

a) menetlusega seotud tõendeid ja dokumente ei või läbi vaadata ega ära võtta. Vaidluse korral võib tolliametnik või politsei nimetatud tõendid ja dokumendid pitseerida, mis seejärel edastatakse viivitamata Avaliku Teenistuse Kohtule läbivaatamiseks kohtusekretäri ja asjaomase isiku juuresolekul;

b) poolte esindajatel on õigus saada valuutat sellises väärtuses, mis on vajalik nende tööülesannete täitmiseks;

c) poolte esindajatel on õigus seoses tööülesannete täitmisega takistusteta reisida.

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud privileege, puutumatust ja soodustusi võimaldatakse eranditult menetluse huvides.

4. Avaliku Teenistuse Kohus võib puutumatuse ära võtta, kui ta leiab, et sellega ei takistata menetluse nõuetekohast kulgu.

Artikkel 31

Poolte esindajate staatus

Artiklis 30 nimetatud privileegide, puutumatuse ja soodustuste saamiseks tõendavad selleks õigustatud isikud oma staatust järgmiselt:

a) esindajad esitavad ametliku dokumendi, mille on välja andnud nende volitaja ning edastavad selle ärakirja viivitamatult kohtusekretärile;

b) nõustajad ja advokaadid esitavad kohtusekretäri allkirjaga tõendi. Nimetatud tõend kehtib kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mida võib pikendada või lühendada vastavalt menetluse kestusele.

Artikkel 32

Menetlusest kõrvaldamine

1. Kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab, et poole esindaja käitumine Avaliku Teenistuse Kohtu, koosseisu esimehe, kohtuniku või kohtusekretäri suhtes on kokkusobimatu Avaliku Teenistuse Kohtu väärikuse või hea õigusemõistmise põhimõtetega, või kui see esindaja ei kasuta oma õigusi vastavalt ettenähtud otstarbele, annab kohus sellest asjaomasele isikule teada. Avaliku Teenistuse Kohus võib sellest teavitada pädevaid ametiasutusi, millega isik on seotud; ärakiri nendele ametiasutustele saadetud kirjast edastatakse ka asjaomasele isikule.

Samadel põhjustel võib Avaliku Teenistuse Kohus igal ajal asjaomase isiku määrusega menetlusest kõrvaldada, olles ta eelnevalt ära kuulanud. Määrus kuulub viivitamatult täitmisele.

2. Kui poole esindaja on menetlusest kõrvaldatud, peatatakse menetlus esimehe määratud ajaks, et võimaldada asjaomasel poolel määrata uus esindaja.

3. Käesoleva artikli alusel tehtud lahendid võidakse tühistada.

II JAOTIS

MENETLUS

1. peatükk

KIRJALIK MENETLUS

Artikkel 33

Üldsätted

1. Kirjalik menetlus koosneb hagiavalduse ja kostja vastuse esitamisest ning artiklis 41 sätestatud juhul ka repliigi ja vasturepliigi esitamisest.

2. Menetlusdokumentide esitamise kuupäevad või tähtajad määrab esimees.

Artikkel 34

Menetlusdokumentide esitamine

1. Iga menetlusdokumendi originaalile peab olema alla kirjutanud poole esindaja.

Menetlusdokument koos kõigi selles märgitud lisadega esitatakse koos viie ärakirjaga Avaliku Teenistuse Kohtule ning lisaks üks ärakiri igale poolele. Ärakirja õigsust tõestab selle esitanud pool.

2. Lisaks esitavad institutsioonid Avaliku Teenistuse Kohtu antud tähtaja jooksul nende enda koostatud menetlusdokumentide tõlked muudesse nõukogu määruse nr 1 artiklis 1 ettenähtud keeltesse. Kohaldatakse käesoleva artikli lõike 1 teist lõiku.

3. Igale menetlusdokumendile märgitakse kuupäev. Menetlustähtaegade arvutamisel lähtutakse üksnes kohtukantseleile esitamise kuupäevast.

4. Igale menetlusdokumendile lisatakse kaust, mis sisaldab menetlusdokumendis viidatud tõendeid ja dokumente ning nimekirja nendest tõenditest ja dokumentidest.

5. Kui menetlusdokumendile on tõendi või dokumendi mahu tõttu lisatud üksnes väljavõtted sellest, esitatakse tõend või dokument tervikuna või selle täielik ärakiri kohtukantseleile.

6. Ilma et see piiraks lõigete 1–4 kohaldamist, loetakse menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel menetlusdokumendi esitamiskuupäevaks kuupäeva, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali ärakiri koos lõikes 4 märgitud dokumentide nimekirjaga jõuab Avaliku Teenistuse Kohtu käsutuses oleva tehnilise sidevahendi teel kohtukantseleisse, tingimusel et hiljemalt kümne päeva pärast alates ärakirjade kättesaamistest kohtukantseleis esitatakse sinna menetlusdokumendi allkirjastatud originaal koos lõike 1 teises lõigus nimetatud lisade ja ärakirjadega. Sellele kümnepäevasele tähtajale ei kohaldata artikli 100 lõiget 3.

7. Ilma et see piiraks lõike 1 esimese lõigu ja lõigete 2–4 kohaldamist, võib Avaliku Teenistuse Kohus otsusega määrata, millistel tingimustel võib elektroonilisi kanaleid pidi kohtukantseleile edastatud menetlusdokumenti pidada dokumendi originaaliks. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 35

Hagiavaldus

1. Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 21 nimetatud hagiavalduses tuleb märkida:

a) hageja nimi ja aadress;

b) allakirjutanu amet ja aadress;

c) pool, kelle vastu hagi esitatakse;

d) hagi ese ja hageja nõuded;

e) väited ning faktilised ja õiguslikud argumendid;

f) tõendid, juhul, kui neid esitatakse.

2. Hagile lisatakse olemasolu korral:

a) akt, mille tühistamist nõutakse;

b) personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 kohaselt esitatud kaebus ja kaebuse rahuldamata jätmise otsus koos kaebuse esitamise ja otsusest teadaandmise kuupäevadega.

3. Asja menetlemiseks märgitakse hagiavalduses:

— Avaliku Teenistuse Kohtu asukohas olev kohtudokumentide kättetoimetamise aadress ja isiku nimi, keda on volitatud kõiki kohtudokumente vastu võtma; või

— milliste Avaliku Teenistuse Kohtu käsutuses olevate tehniliste sidevahendite teel hageja esindaja nõustub kõiki kättetoimetatavaid menetlusdokumente vastu võtma; või

— mõlemad eespool nimetatud menetlusdokumentide kättetoimetamise võimalused.

4. Kui hagiavaldus ei vasta lõikes 3 esitatud nõuetele, toimetatakse kuni nende nõuete täitmiseni asjaomasele poolele kõik menetlusega seotud dokumendid tema esindajale adresseeritud tähtkirjaga. Erandina artikli 99 lõikest 1 loetakse kättetoimetamine nõuetekohaselt sooritatuks, kui tähtkiri postitatakse Avaliku Teenistuse Kohtu asukoha postkontoris.

5. Hageja advokaat on kohustatud kohtukantseleile esitama tõendi, mis näitab, et tal on õigus esineda liikmesriigi või muu Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi kohtus.

Artikkel 36

Puuduste kõrvaldamine

Kui hagiavaldus ei vasta artikli 35 lõike 1 punktides a, b ja c või lõigetes 2 või 5 sätestatud nõuetele, määrab kohtusekretär hagejale mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui hageja ei kõrvalda neid puudusi ettenähtud tähtaja jooksul, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nõutud tingimuste täitmata jätmine muudab hagiavalduse vorminõuete eiramise tõttu vastuvõetamatuks.

Artikkel 37

Hagiavalduse kättetoimetamine ja teatis Euroopa Liidu Teatajas

1. Hagiavaldus toimetatakse kostjale kätte. Artiklis 36 nimetatud juhul toimub kättetoimetamine kohe, kui hagiavalduse puudused on kõrvaldatud või kui seda ei tehta, siis kohe, kui Avaliku Teenistuse Kohus on tunnistanud hagiavalduse vastuvõetavaks.

2. Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teatis, milles esitatakse hagiavalduse esitamise kuupäev, pooled, hagi eseme ja sisu kirjeldus ning hagi nõuded.

Artikkel 38

Esialgne kohtuasja määramine kohtukoosseisule

Kohe, kui hagiavaldus on esitatud, määrab Avaliku Teenistuse Kohtu president kohtuasja ühele kolmeliikmelises koosseisus asju lahendavale kojale vastavalt artikli 12 lõikes 2 nimetatud kriteeriumidele.

Selle koja esimees teeb Avaliku Teenistuse Kohtu presidendile ettepaneku ettekandja-kohtuniku nimetamise kohta iga kojale määratud kohtuasja suhtes; otsuse teeb Avaliku Teenistuse Kohtu president.

Artikkel 39

Kostja vastus

1. Kahe kuu jooksul pärast hagiavalduse kättetoimetamist esitab kostja vastuse. Vastuses tuleb märkida:

a) kostja nimi ja aadress;

b) allakirjutanu amet ja aadress;

c) kostja nõuded;

d) väited ning faktilised ja õiguslikud argumendid;

e) tõendid, juhul, kui neid esitatakse.

Kostja vastusele kohaldatakse artikli 35 lõikeid 3 ja 4.

Kostjat abistav advokaat peab kohtukantseleile esitama tõendi, mis näitab, et tal on õigus esineda liikmesriigi või muu Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi kohtus.

2. Esimees võib erilistel asjaoludel käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega kostja põhjendatud taotlusel pikendada.

Artikkel 40

Asja edastamine nõukogule ja komisjonile

Kui nõukogu või komisjon ei ole kohtuasja pool, saadab Avaliku Teenistuse Kohus talle hagiavalduse ja kostja vastuse ärakirjad ilma lisadeta, et võimaldada tal hinnata, kas EÜ asutamislepingu artikli 241 alusel või Euratomi asutamislepingu artikli 156 alusel taotletakse tema õigusakti kohaldamata jätmist.

Artikkel 41

Teine kirjalik seisukohtade esitamine

Vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 7 lõikele 3 võib Avaliku Teenistuse Kohus omal algatusel või hageja põhistatud taotlusel otsustada, et asja materjalide täiendamiseks on vajalik teine kirjalik seisukohtade esitamine.

Artikkel 42

Uute tõendite esitamine

Kuni kohtuistungi lõpuni võivad pooled esitada oma argumentide kinnitamiseks täiendavaid tõendeid, tingimusel et tõendite hiline esitamine on nõuetekohaselt põhjendatud.

Artikkel 43

Uued väited

1. Pärast esimest seisukohtade esitamist ei või esitada uusi väiteid, kui need ei tugine faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis on tulnud ilmsiks menetluse käigus.

2. Kui menetluse käigus esitab üks pool uue väite, võib esimees ettekandja-kohtuniku ettekande põhjal määrata teisele poolele tähtaja sellele väitele vastamiseks ka pärast menetlustähtaegade möödumist.

Väite vastuvõetavus otsustatakse kohtuasja lõpetavas lahendis.

Artikkel 44

Dokumendid ja muud tõendid. Konfidentsiaalsus. Anonüümsus

1. Kui artikli 109 lõikes 5 ei ole ettenähtud teisiti, võtab Avaliku Teenistuse Kohus arvesse ainult neid dokumente ja muid tõendeid, mis on tehtud kättesaadavaks poolte esindajatele ja mille kohta neile on antud võimalus avaldada oma arvamust.

2. Kui Avaliku Teenistuse Kohtul on vaja kontrollida kohtuasja lahendamiseks olulise dokumendi konfidentsiaalsust ühe või mitme poole suhtes, siis ei edastata seda dokumenti pooltele enne vastava kontrolli lõppemist. Avaliku Teenistuse Kohus võib selle dokumendi määrusega välja nõuda.

3. Kui dokument, millele juurdepääsu lubamisest ühenduse institutsioon on keeldunud, esitatakse Avaliku Teenistuse Kohtule vaidluses sellise keeldumise õiguspärasuse üle, ei edastata seda dokumenti teistele pooltele.

4. Avaliku Teenistuse Kohus võib poole taotlusel või omal algatusel kohtuasjaga seotud väljaannetest jätta välja hageja või teiste menetluse käigus mainitud isikute nimed või muu teabe, kui esineb õigustatud huvi hoida asjassepuutuva isiku isikuandmeid või muud teavet konfidentsiaalsena.

Artikkel 45

Esialgne ettekanne

1. Pärast poolte viimast seisukohtade esitamist määrab esimees kindlaks kuupäeva, mil ettekandja-kohtunik esitab Avaliku Teenistuse Kohtule oma esialgse ettekande.

2. Esialgne ettekanne sisaldab ettepanekuid selle kohta, kas on vaja võtta tarvitusele menetlust korraldavaid meetmeid või läbi viia menetlustoiminguid, kas on võimalik jõuda kompromissini või kas kohtuasi tuleks suunata täiskogule, viieliikmelises koosseisus asju lahendavale kojale või ettekandja-kohtunikule, kes lahendab asja ainuisikuliselt.

3. Avaliku Teenistuse Kohus otsustab, millised meetmed ettekandja-kohtuniku ettepanekul võtta.

Artikkel 46

Seotud asjad. Liitmine

1. Kui see on hea õigusemõistmise põhimõtete huvides, võib esimees pärast poolte ärakuulamist igal ajal kirjaliku või suulise menetluse või lõpliku kohtulahendi huvides üksteisega seotud kohtuasjad määrusega liita. Ta võib need kohtuasjad hiljem uuesti eraldada. Esimees võib anda need küsimused lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtule.

2. Kui erinevatele kohtukoosseisudele määratud kohtuasjad tuleks nende seotuse tõttu liita, otsustab asjade ümberjagamise Avaliku Teenistuse Kohtu president.

3. Poolte esindajad liidetud kohtuasjades võivad kohtukantseleis tutvuda teistes liidetud asjades pooltele kättetoimetatud menetlusdokumentidega. Sellegipoolest võib esimees poolte taotlusel välistada nende dokumentide hulgast salajased või konfidentsiaalsed tõendid, ilma et see piiraks artikli 44 lõigete 1 ja 2 kohaldamist.

Artikkel 47

Kohtuasjade lahendamise järjekord

1. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab tema menetluses olevaid kohtuasju nende ettevalmistatuse järjekorras.

2. Esimees võib erilistel asjaoludel otsustada, et kohtuasja tuleb menetleda eelisjärjekorras.

3. Esimees, olles pooled ära kuulanud, võib eriliste asjaolude esinemisel, eelkõige kompromissi saavutamise hõlbustamiseks, kohtuasja lahendamise omal algatusel või poole taotlusel edasi lükata.

2. peatükk

SUULINE MENETLUS

Artikkel 48

Kohtuistung

1. Ilma et see takistaks käesoleva kodukorra sätete kohaldamist, mis lubavad Avaliku Teenistuse Kohtul asi lahendada määrusega, ning arvestades käesoleva artikli lõikes 2 sätestatut, hõlmab menetlus Avaliku Teenistuse Kohtus kohtuistungit.

2. Juhul kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab pärast teist seisukohtade esitamist, et kohtuistung ei ole vajalik, võib kohus pooltega kokkuleppel asja lahendada ilma kohtuistungita.

Artikkel 49

Kohtuistungi toimumise kuupäev

Kohtuistungi toimumise kuupäeva määrab esimees.

Artikkel 50

Poolte puudumine kohtuistungilt

Poolte esindajad, kes on nõuetekohaselt kohtuistungile kutsutud, on kohustatud kohtukantseleid aegsasti informeerima, kui nad ei soovi kohtuistungil osaleda.

Kui kõigi poolte esindajad on teatanud, et nad kohtuistungil ei osale, võib Avaliku Teenistuse Kohus otsustada, et suuline menetlus on lõppenud.

Artikkel 51

Kohtuistungi käik

1. Kohtuistungi avab ja seda juhib esimees, kes vastutab kohtuistungi nõuetekohase läbiviimise eest.

2. Kinniseks kuulutatud kohtuistungi sisu ei avalikustata.

3. Pooled võivad kohtus esineda üksnes esindaja kaudu.

4. Esimees ja iga kohtunik võivad kohtuistungi käigus:

a) esitada poolte esindajatele küsimusi;

b) paluda pooltel isiklikult anda seletusi vaidluse mõne aspekti kohta.

Artikkel 52

Suulise menetluse lõpetamine

1. Esimees kuulutab kohtuistungi lõppedes suulise menetluse lõppenuks.

2. Avaliku Teenistuse Kohus võib suulise menetluse määrusega uuendada.

Artikkel 53

Kohtuistungi protokoll

1. Kohtusekretär koostab iga kohtuistungi kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla esimees ja kohtusekretär. Protokoll on autentne dokument.

2. Pooled võivad tutvuda protokollidega kohtukantseleis ning saada nendest omal kulul ärakirju.

3. peatükk

MENETLUST KORRALDAVAD MEETMED JA MENETLUSTOIMINGUD

Artikkel 54

Üldsätted

1. Menetlust korraldavate meetmete ja menetlustoimingute eesmärgiks on tagada kohtuasjade kohtuistungiks ettevalmistamine, menetluse läbiviimine ja kohtuvaidluste lahendamine parimatel võimalikel tingimustel.

Menetlust korraldavaid meetmeid võib võtta ja menetlustoiminguid teha ning neid muuta menetluse igas staadiumis.

2. Pool võib menetluse igas staadiumis teha ettepaneku menetlust korraldavate meetmete võtmiseks ja menetlustoimingute tegemiseks või nende muutmiseks. Sellisel juhul kuulatakse enne nende meetmete võtmise või toimingute tegemise üle otsustamist ära teised pooled.

3. Kui menetlus seda nõuab, teavitab kohtusekretär või ka Avaliku Teenistuse Kohus pooli kavandatavatest meetmetest või toimingute tegemisest ning annab neile võimaluse esitada suulisi või kirjalikke märkusi.

1. jagu. Menetlust korraldavad meetmed

Artikkel 55

Eesmärk ja liigid

1. Menetlust korraldavate meetmete eesmärgiks on:

a) tagada kirjaliku ja suulise menetluse efektiivne toimimine ja hõlbustada tõendite kogumist;

b) selgitada välja küsimused, mille kohta pooled peavad oma argumente täiendama või mille puhul on vaja teha teatud menetlustoiming;

c) täpsustada poolte nõuded, nende väited ja argumendid ning selgitada pooltevahelised vaidlusküsimused.

2. Menetlust korraldavate meetmete hulka kuuluvad eelkõige:

a) küsimused pooltele;

b) pooltelt vaidluse mõne aspekti kohta kirjalike või suuliste arvamuste küsimine;

c) pooltelt informatsiooni või üksikasjade küsimine;

d) pooltelt kohtuasjaga seotud dokumentide või muude tõendite küsimine;

e) pooltega kohtumine.

Artikkel 56

Kohaldamise kord

Ilma et see piiraks artikli 44 lõike 2 kohaldamist, otsustab menetlust korraldavate meetmete võtmise ettekandja-kohtunik, välja arvatud juhul, kui ta annab küsimuse lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtule kas kavandatavate meetmete ulatuse või nende olulisuse tõttu vaidluse lahendamisel. Meetmetest teavitab pooli kohtusekretär.

2. jagu. Menetlustoimingud

Artikkel 57

Menetlustoimingute liigid

Ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja artiklite 24 ja 25 kohaldamist, võidakse teha järgmisi menetlustoiminguid:

a) poolte isiklik kohale kutsumine;

b) nõue kolmandatele isikutele informatsiooni või üksikasjade esitamiseks;

c) nõue kolmandatele isikutele kohtuasjaga seotud dokumentide või muude tõendite esitamiseks;

d) tunnistajate ärakuulamine;

e) ekspertiis;

f) sündmuskoha vaatlus.

Artikkel 58

Menetlustoimingute tegemine

1. Menetlustoimingute tegemise otsustab Avaliku Teenistuse Kohus.

2. Artikli 57 punktides d, e ja f nimetatud toimingute tegemine otsustatakse pärast poolte ärakuulamist määrusega, milles märgitakse tõendamist vajavad asjaolud.

Artikli 57 punktides a, b ja c nimetatud toimingute tegemise otsusest annab pooltele teada kohtusekretär.

3. Pooltel on õigus osaleda menetlustoimingute tegemisel.

4. Kui Avaliku Teenistuse Kohus otsustab menetlustoimingu läbi viia, kuid ei teosta seda ise, teeb ta selle ülesandeks ettekandja-kohtunikule.

5. Poolel on igal ajal õigus esitada vastutõend või täiendada varem esitatud tõendeid.

3. jagu. Tunnistajate ja ekspertide kohtusse kutsumine ja ärakuulamine

Artikkel 59

Tunnistajate kohtusse kutsumine

1. Avaliku Teenistuse Kohus nõuab omal algatusel või poole taotlusel mõne asjaolu tõendamist tunnistaja ütlustega.

Poole taotluses tunnistaja ärakuulamiseks näidatakse täpselt, milliste asjaoludega seoses ja millistel põhjustel on vaja tunnistaja ära kuulata.

2. Tunnistaja, kelle ärakuulamist peetakse vajalikuks, kutsutakse Avaliku Teenistuse Kohtusse määrusega, milles märgitakse:

a) tunnistaja perekonnanimi, eesnimed, amet ja elukoht;

b) ärakuulamise aeg ja koht;

c) faktilised asjaolud, mille kohta hakatakse tunnistajat ära kuulama;

d) vajadusel Avaliku Teenistuse Kohtu kehtestatud eeskirjad tunnistaja kulude hüvitamise kohta ning karistused, mida kohaldatakse kohtusse ilmumata jäänud tunnistajate suhtes.

3. Avaliku Teenistuse Kohus võib erandjuhul poole taotlusel tunnistaja kohtusse kutsumise tingimuseks seada piisava rahasumma deponeerimise Avaliku Teenistuse Kohtu kassasse, et tagada eeldatavate kulude katmine; summa suuruse määrab Avaliku Teenistuse Kohus.

Avaliku Teenistuse Kohtu enda algatusel kohtusse kutsutud tunnistaja ärakuulamisega seotud kulud kaetakse Avaliku Teenistuse Kohtu kassast.

Artikkel 60

Tunnistajate ärakuulamine

1. Pärast tunnistaja isikuandmete kontrollimist teatab esimees tunnistajale, et tal tuleb kinnitada käesoleva artikli lõikes 2 ja artiklis 63 sätestatud viisil, et ta annab tõepäraseid ütlusi.

Avaliku Teenistuse Kohus kuulab tunnistaja ära, olles kutsunud pooled osalema ütluste andmisel. Esimees ja kohtunikud võivad pärast tunnistaja ütluste andmist poole taotlusel või omal algatusel esitada tunnistajale küsimusi.

Esimehe loal võivad poolte esindajad tunnistajatele küsimusi esitada.

2. Piiramata artikli 63 sätete kohaldamist, annab tunnistaja enne ütluste andmist järgmise vande:

„Vannun, et räägin tõtt, kogu tõe ja ainult tõtt.”

Avaliku Teenistuse Kohus võib pärast poolte ärakuulamist vabastada tunnistaja vande andmisest.

3. Kohtusekretär koostab protokolli, mis kajastab tunnistaja ütlusi.

Protokollile kirjutavad alla esimees või tunnistaja ärakuulamise eest vastutav ettekandja-kohtunik ja kohtusekretär. Enne protokollile allakirjutamist tuleb tunnistajale anda võimalus kontrollida protokolli sisu ja sellele alla kirjutada.

Protokoll on autentne dokument.

Artikkel 61

Tunnistaja kohustused

1. Kohtusse nõuetekohaselt kutsutud tunnistajad on kohustatud kohtukutse peale kohale ilmuma ja kohtuistungil osalema.

2. Kui nõuetekohaselt kutsutud tunnistaja Avaliku Teenistuse Kohtu ette ei ilmu, võib kohus määrata talle rahatrahvi, mille ülemmäär on 5 000 eurot, ja kutsuda tunnistaja uuesti kohtusse tunnistaja enda kulul.

Sama karistust võib kohaldada tunnistajale, kes ilma mõjuva põhjuseta keeldub andmast ütlusi või vannet või sellega samaväärset pühalikku tõotust.

3. Tunnistajale määratud rahatrahvi võib tühistada, kui ta tõendab Avaliku Teenistuse Kohtule mõjuva põhjuse olemasolu. Tunnistaja taotlusel võib rahatrahvi vähendada, kui ta tõendab, et see on tema sissetulekutega võrreldes ebaproportsionaalne.

4. Käesoleva artikli alusel määratud karistused või meetmed pööratakse täitmisele EÜ asutamislepingu artiklite 244 ja 256 ning Euratomi asutamislepingu artiklite 159 ja 164 kohaselt.

Artikkel 62

Ekspertiis

1. Avaliku Teenistuse Kohus võib omal algatusel või poole taotlusel määrata ekspertiisi. Eksperdi nimetamise määruses määratakse kindlaks tema ülesanne ja tähtaeg eksperdiarvamuse esitamiseks.

2. Ekspert saab määruse ärakirja koos kõigi ülesande täitmiseks vajalike dokumentidega. Eksperdi tegevust kontrollib ettekandja-kohtunik, kes võib osaleda ekspertiisitoimingute teostamisel ja keda teavitatakse eksperdi ülesannete täitmise käigust.

Avaliku Teenistuse Kohus võib nõuda, et pooled või üks nendest deponeeriks ekspertiisikulude katmiseks rahasumma.

3. Eksperdi taotlusel võib Avaliku Teenistuse Kohus määrata tunnistaja ärakuulamise, mis toimub artikli 60 kohaselt.

4. Ekspert võib anda arvamuse üksnes talle esitatud asjaolude kohta.

5. Pärast eksperdiarvamuse esitamist võib Avaliku Teenistuse Kohus teha määruse eksperdi ärakuulamiseks, kutsudes pooled ärakuulamisel osalema.

Esimehe loal võivad poolte esindajad esitada eksperdile küsimusi.

6. Piiramata artikli 63 sätete kohaldamist, annab ekspert pärast eksperdiarvamuse esitamist Avaliku Teenistuse Kohtu ees järgmise vande:

„Vannun, et olen täitnud oma ülesande kohusetundlikult ja erapooletult.”

Avaliku Teenistuse Kohus võib pärast poolte ärakuulamist vabastada eksperdi vande andmisest.

Artikkel 63

Vanne

1. Esimees kohustab iga isikut, kes peab Avaliku Teenistuse Kohtus tunnistaja või eksperdina vande andma, rääkima tõtt või täitma oma ülesandeid kohusetundlikult ja erapooletult ning hoiatab teda kriminaalvastutuse eest, mis on selle kohustuse rikkumise eest ettenähtud tema päritoluriigi siseriikliku õigusega.

2. Tunnistaja ja ekspert annavad vande, mis on sätestatud artikli 60 lõike 2 esimeses lõigus ja artikli 62 lõike 6 esimeses lõigus või vastavalt nende päritoluriigi siseriiklikule õigusele.

3. Kui siseriikliku õiguse kohaselt võib kohtumenetluses anda koos vandega või selle asemel vandega samaväärse pühaliku tõotuse, võivad tunnistaja ja ekspert anda sellise tõotuse nende päritoluriigi siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustel ja viisil.

Kui siseriiklikus õiguses ei ole vande ega pühaliku tõotuse andmist ette nähtud, järgitakse lõikes 1 ettenähtud menetlust.

Artikkel 64

Valeütluste andmine. Vale eksperdiarvamuse esitamine

1. Tunnistaja või eksperdi poolt vande all Avaliku Teenistuse Kohtule antud valeütluse või vale eksperdiarvamuse korral võib Avaliku Teenistuse Kohus artikli 63 sätteid arvesse võttes teatada sellest Euroopa Kohtu kodukorra lisasätete III lisas nimetatud pädevale asutusele liikmesriigis, mille kohtud on pädevad tunnistaja või eksperdi vastutusele võtma.

2. Kohtusekretär edastab Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse. Selles tuuakse ära teatamise aluseks olevad faktilised ja muud asjaolud.

Artikkel 65

Taandamine

1. Kui üks pooltest nõuab tunnistaja või eksperdi taandamist tema ebapädevuse või ebasobivuse tõttu või muul põhjusel või kui tunnistaja või ekspert keeldub andmast ütlusi või vannet või sellega samaväärset pühalikku tõotust, lahendab Avaliku Teenistuse Kohus küsimuse põhistatud määrusega.

2. Tunnistaja või eksperdi taandamist saab taotleda kahe nädala jooksul tunnistaja kohtusse kutsumise või eksperdi nimetamise määruse kättetoimetamisest arvates, nimetades taotluses ära taandamise alused ja esitatavad tõendid.

Artikkel 66

Kulude katmine. Hüvitise maksmine

1. Tunnistajal ja eksperdil on õigus saada reisi- ja elamiskulude hüvitist. Avaliku Teenistuse Kohtu kassast võib teha ettemakse nende kulude katmiseks.

2. Tunnistajal on õigus hüvitisele saamata jäänud töötasu eest ja eksperdil on õigus töötasule. Avaliku Teenistuse Kohtu kassast makstakse tunnistajale ja eksperdile nende hüvitised ja tasud välja pärast seda, kui nad on oma kohustused ja ülesanded täitnud.

Artikkel 67

Õigusabitaotlus

1. Avaliku Teenistuse Kohus võib poole taotlusel või omal algatusel esitada õigusabitaotluse tunnistaja või eksperdi ärakuulamiseks.

2. Õigusabitaotluse kohta tehakse määrus, milles märgitakse tunnistaja või eksperdi perekonnanimi, eesnimed, amet ja aadress ning faktilised asjaolud, mille kohta hakatakse tunnistajat või eksperti ära kuulama, nimetatakse pooled, nende esindajad, nende aadress ja kirjeldatakse lühidalt kohtuvaidluse sisu.

3. Kohtusekretär edastab määruse Euroopa Kohtu kodukorra lisasätete I lisas nimetatud pädevale asutusele selles liikmesriigis, mille territooriumil tunnistaja või ekspert ära kuulatakse. Vajaduse korral lisatakse määrusele selle liikmesriigi riigikeelde või riigikeeltesse tehtud tõlge.

Esimese lõiguga kooskõlas nimetatud asutus edastab määruse siseriiklike õigusaktide kohaselt pädevale kohtule.

Pädev kohus täidab õigusabitaotluse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Pärast õigusabitaotluse täitmist esitab kohus esimese lõiguga kooskõlas nimetatud asutusele määruse õigusabitaotluse kohta, kõik dokumendid, mis tulenevad selle täitmisest ja täpse aruandluse kulude kohta. Need dokumendid saadetakse kohtusekretärile.

Kohtusekretär tagab dokumentide tõlkimise kohtumenetluse keelde.

4. Avaliku Teenistuse Kohus katab õigusabitaotlusega seonduvad kulud, ilma et see piiraks õigust vajadusel kulusid sisse nõuda pooltelt.

4. peatükk

VAIDLUSE LAHENDAMINE KOMPROMISSIGA

Artikkel 68

Kohaldamise tingimused

1. Avaliku Teenistuse Kohus võib menetluse igas staadiumis uurida võimalusi hageja ja kostja vahelise vaidluse osaliseks või täielikuks lahendamiseks kompromissiga, teha ühe või mitu ettepanekut erimeelsuste lahendamiseks ja võtta kohaseid meetmeid vaidluse lahendamisele kaasaaitamiseks.

Avaliku Teenistuse Kohus võib eelkõige:

— teha pooltele või kolmandatele isikutele ettepaneku informatsiooni või üksikasjade esitamiseks;

— teha pooltele või kolmandatele isikutele ettepaneku dokumentide esitamiseks;

— kutsuda kohtumisele poolte esindajaid, pooli isiklikult või institutsioonide ametnikke või teenistujaid, kes on volitatud kokkuleppe tingimusi läbi rääkima.

2. Lõiget 1 kohaldatakse ka ajutiste meetmete taotluse lahendamisel.

3. Avaliku Teenistuse Kohus võib teha ettekandja-kohtunikule ülesandeks püüda kohtusekretäri abiga saavutada kompromiss või rakendada meetmeid, mida kohus on otsustanud võtta kompromissi saavutamiseks.

Artikkel 69

Poolte kokkulepe

1. Kui hageja ja kostja lepivad Avaliku Teenistuse Kohtus või ettekandja-kohtuniku juuresolekul kokku lahenduses, mis lõpetab vaidluse, võidakse kokkuleppe tingimused sätestada protokollis, millele kirjutavad alla esimees või ettekandja-kohtunik ja kohtusekretär. Protokollis kajastatud kokkulepe on autentne.

Kohtuasi kustutatakse registrist esimehe põhistatud määruse alusel.

Esimees kinnitab hageja ja kostja taotlusel kokkuleppe tingimused kohtuasja registrist kustutamise määruses.

2. Juhul kui hageja ja kostja teavitavad Avaliku Teenistuse Kohut, et nad on jõudnud kohtuväliselt vaidluse lahendamises kokkuleppele ja täpsustavad, et nad loobuvad kõikidest nõuetest, teeb esimees määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

3. Esimees otsustab kohtukulude jaotuse vastavalt sõlmitud kokkuleppele või jaotab kokkuleppe puudumisel kohtukulud omal äranägemisel.

Artikkel 70

Kompromiss ja kohtumenetlus

Avaliku Teenistuse Kohus ja pooled ei saa kohtumenetluses kasutada kompromissi saavutamiseks avaldatud arvamusi, esitatud soovitusi, tehtud ettepanekuid või mööndusi või avaldatud dokumente.

5. peatükk

MENETLUSE PEATAMINE JA ASJA ÜLEANDMINE EUROOPA KOHTULE VÕI ESIMESE ASTME KOHTULE

Artikkel 71

Menetluse peatamise asjaolud ja kord

1. Ilma et see piiraks artikli 117 lõike 4, artikli 118 lõike 4 ja artikli 119 lõike 4 kohaldamist, võib menetluse peatada:

a) juhul, kui Avaliku Teenistuse Kohtus ning vastavalt Euroopa Kohtus või Esimese Astme Kohtus on läbivaatamisel kohtuasjad, milles tõstatatakse üks ja seesama tõlgendamisküsimus või vaidlustatakse ühe ja sellesama akti kehtivus, kuni Esimese Astme Kohus või Euroopa Kohus oma otsuse kuulutab;

b) kui Esimese Astme Kohtule esitatakse apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi peale, millega lahendati sisulised küsimused ainult osaliselt, lahendati pädevuse puudumise või vastuvõetamatuse küsimus või jäeti rahuldamata menetlusse astumise avaldus;

c) poolte ühisel taotlusel;

d) muudel erijuhtudel, kui hea õigusemõistmise põhimõtted seda nõuavad.

2. Menetlus peatatakse esimehe põhistatud määrusega pärast poolte ärakuulamist; esimees võib suunata küsimuse otsustamiseks Avaliku Teenistuse Kohtule.

3. Otsus menetluse uuendamise kohta, mis tehakse enne menetluse peatamise tähtaja möödumist või tehakse artikli 72 lõike 2 kohaselt, võetakse vastu käesolevas artiklis sätestatud korras.

Artikkel 72

Menetluse peatamise kestus ja tagajärjed

1. Menetluse peatamine jõustub määruses märgitud kuupäeval või kui selline märge puudub, siis määruse tegemise kuupäeval.

2. Kui menetluse peatamise määruses ei ole peatamise tähtaega märgitud, siis lõpeb see menetluse uuendamise määruses märgitud kuupäeval või selle puudumisel menetluse uuendamise määruse tegemise kuupäeval.

3. Ajal, mil menetlus on peatatud, ei aegu ükski kohaldatav menetlustähtaeg, välja arvatud menetlusse astumise avalduse esitamise tähtaeg, mis on sätestatud artikli 109 lõikes 1.

Menetlustähtajad hakkavad kulgema uuesti otsast peale alates kuupäevast, mil menetluse peatamine lõpeb.

Artikkel 73

Pädevuse puudumine

1. Vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 8 lõikele 2 suunab Avaliku Teenistuse Kohus, kui ta leiab, et tema menetluses on kohtuasi, mida on pädev lahendama Euroopa Kohus või Esimese Astme Kohus, kohtuasja vastavalt Euroopa Kohtule või Esimese Astme Kohtule.

2. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab küsimuse põhistatud määrusega.

6. peatükk

HAGIST LOOBUMINE, OTSUSE TEGEMISE VAJADUSE ÄRALANGEMINE JA MENETLUSKÜSIMUSED

Artikkel 74

Hagist loobumine

Kui hageja teatab Avaliku Teenistuse Kohtule kirjalikult või kohtuistungil oma soovist hagist loobuda, teeb esimees määruse kohtuasja registrist kustutamiseks ja otsustab kohtukulude jaotuse vastavalt artikli 89 lõikele 5.

Artikkel 75

Otsuse tegemise vajaduse äralangemine

Kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab, et hagi ese on ära langenud ning puudub vajadus otsuse tegemiseks, võib ta igal ajal omal algatusel, olles pooled ära kuulanud, lõpetada menetluse põhistatud määrusega.

Artikkel 76

Ilmselgelt vastuvõetamatu hagi

Kui Avaliku Teenistuse Kohus ei ole ilmselgelt pädev hagi või mõnda selle nõuet läbi vaatama või kui hagi on tervikuna või osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu, võib Avaliku Teenistuse Kohus menetlust jätkamata otsustada põhistatud määrusega menetlus lõpetada.

Artikkel 77

Oluline asja läbivaatamist takistav asjaolu

Avaliku Teenistuse Kohus võib igal ajal omal algatusel, olles pooled ära kuulanud, otsustada, et esineb oluline asja läbivaatamist takistav asjaolu. Kui Avaliku Teenistuse Kohtul on piisavalt informatsiooni, võib ta menetlust jätkamata otsustada põhistatud määrusega menetlus lõpetada.

Artikkel 78

Taotlus lahendada asi sisulise arutamiseta

1. Kui pool palub Avaliku Teenistuse Kohtul lahendada vastuväide või menetlusküsimus, mis ei puuduta kohtuvaidluse sisu, esitab ta oma taotluse eraldi dokumendiga. Vastuvõetamatuse küsimuse lahendamise taotlus tuleb esitada ühe kuu jooksul alates hagiavalduse kättetoimetamisest.

Taotlus peab sisaldama fakti- ja õigusväiteid, millele taotleja tugineb, taotleja nõudeid ning tõendeid, mis esitatakse lisadena.

2. Esimees määrab kohe pärast taotluse esitamist tähtaja, mille jooksul vastaspool võib kirjalikult esitada oma nõuded ning faktilised ja õiguslikud argumendid.

Taotluse edasine menetlus on suuline, kui Avaliku Teenistuse Kohus ei otsusta teisiti.

3. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab taotluse põhistatud määrusega või liidab selle põhikohtuasjaga.

Kui Avaliku Teenistuse Kohus jätab taotluse rahuldamata või liidab selle põhikohtuasjaga, määrab esimees uued tähtajad kohtuasja menetluse jätkamiseks.

4. Avaliku Teenistuse Kohus suunab kohtuasja Euroopa Kohtusse või Esimese Astme Kohtusse, kui kohtuasi on nende kohtute pädevuses.

7. peatükk

KOHTUOTSUSED JA MÄÄRUSED

Artikkel 79

Kohtuotsus

Kohtuotsuses märgitakse:

— märge, et otsuse on teinud Avaliku Teenistuse Kohus,

— otsuse kuulutamise kuupäev,

— esimehe ja otsuse tegemisel osalenud kohtunike nimed, näidates ära ettekandja-kohtuniku,

— kohtusekretäri nimi,

— kohtuasja poolte nimed,

— poolte esindajate nimed,

— poolte nõuded,

— lühiülevaade faktilistest asjaoludest,

— põhjendused,

— resolutsioon, sealhulgas otsus kohtukulude jaotamise kohta.

Artikkel 80

Kohtuotsuse kuulutamine

1. Kohtuotsus kuulutatakse avalikul kohtuistungil. Pooli teavitatakse nõuetekohaselt kohtuotsuse kuulutamise kuupäevast.

2. Kohtuotsuse originaal, millele on alla kirjutanud esimees, nõupidamistel osalenud kohtunikud ja kohtusekretär, pitseeritakse ja antakse hoiule kohtukantseleisse; kohtusekretär edastab pooltele kohtuotsuse tõestatud ärakirja.

3. Kohtuotsuse originaalile märgib kohtusekretär selle kuulutamise kuupäeva.

Artikkel 81

Määrus

1. Määruses märgitakse:

— märge, et määruse on teinud Avaliku Teenistuse Kohus, Avaliku Teenistuse Kohtu president või kohtukoosseis,

— määruse tegemise kuupäev,

— esimehe ja juhul, kui määruse tegemisel osalesid kohtunikud, siis ka nende nimed, näidates ära ettekandja-kohtuniku,

— kohtusekretäri nimi,

— kohtuasja poolte nimed,

— poolte esindajate nimed,

— resolutsioon, sealhulgas otsus kohtukulude jaotamise kohta, kui selline otsus tehakse.

2. Juhul kui käesoleva kodukorra kohaselt peab määrus olema põhistatud, märgitakse määruses ka:

— poolte nõuded,

— lühiülevaade faktilistest asjaoludest,

— põhjendused.

Artikkel 82

Määruse vastuvõtmine

Määruse originaal, millele on alla kirjutanud esimees, pitseeritakse ja antakse hoiule kohtukantseleisse; kohtusekretär edastab pooltele määruse tõestatud ärakirja.

Artikkel 83

Siduvus

1. Ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 12 lõike 1 kohaldamist, on kohtuotsus siduv alates selle kuulutamise päevast.

2. Määrused on siduvad alates nende kättetoimetamisest, kui Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 12 lõikes 1 ja käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 84

Kohtulahendite parandamine

1. Avaliku Teenistuse Kohus võib pärast poolte ärakuulamist omal algatusel või juhul, kui pool esitab ühe kuu jooksul alates kohtulahendi kättetoimetamisest vastava taotluse, parandada määrusega kohtulahendis tehtud kirja- ja arvutusvigu ning ilmseid ebatäpsusi.

2. Kohtulahendi parandamise määruse originaal lisatakse parandatud kohtulahendi originaalile. Parandatud kohtulahendi originaali servale tehakse määruse kohta märge.

Artikkel 85

Kohtukulude kohta otsuse tegemata jätmine

1. Kui Avaliku Teenistuse Kohus jätab kohtukulude kohta otsuse tegemata, võib huvitatud pool esitada Avaliku Teenistuse Kohtule kuu aja jooksul alates kohtulahendi kättetoimetamisest hagi kohtulahendi täiendamiseks.

2. Hagiavaldus toimetatakse vastaspoolele kätte ja esimees määrab talle tähtaja kirjalike märkuste esitamiseks.

3. Pärast kirjalike märkuste esitamist teeb Avaliku Teenistuse Kohus otsuse hagi vastuvõetavuse kohta samal ajal, kui ta otsustab selle põhjendatuse üle.

8. peatükk

KOHTUKULUD JA ASJA LÄBIVAATAMISE KULUD

Artikkel 86

Otsus kohtukulude kohta

Kohtuotsuses või määruses, millega lõpetatakse asjas menetlus, lahendatakse kohtukulude jaotamine.

Artikkel 87

Kohtukulude jaotus. Üldreeglid

1. Ilma et see piiraks käesoleva peatüki teiste sätete kohaldamist, kannab kaotaja pool kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.

2. Kui õiglus seda nõuab, võib Avaliku Teenistuse Kohus otsustada, et kaotaja pool kannab vaid osa kohtukuludest või et ta ei kanna neid üldse.

Artikkel 88

Põhjendamatud või pahatahtlikud kulud

Poolelt, isegi kui asi lahendatakse tema kasuks, võidakse kohtukulud tervikuna või osaliselt välja mõista, kui see on õigustatud tema käitumise tõttu, sealhulgas käitumise tõttu enne kohtumenetlust, eriti juhul, kui ta on kohtu arvates tekitanud teisele poolele kulusid põhjendamatult või pahatahtlikult.

Artikkel 89

Kohtukulude jaotus. Erandid

1. Kui kaotanud poolel on mitu isikut, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus kohtukulude jaotamise.

2. Kui osa nõudeid rahuldatakse ühe poole, osa teise poole kasuks, võib Avaliku Teenistuse Kohus otsustada kulude jaotuse või jätta kummagi poole kohtukulud tema enda kanda.

3. Kui kohtukulude hüvitamise nõuet ei ole esitatud, kannavad pooled ise oma kohtukulud.

4. Menetlusse astuja kannab ise oma kohtukulud.

5. Pool, kes hagist loobub, peab hüvitama kohtukulud, kui vastaspool seda nõuab oma märkustes hagist loobumise kohta. Hagist loobunud poole taotlusel kannab kohtukulud vastaspool, kui see on viimase käitumise tõttu õigustatud.

6. Kui kohtuasjas otsust ei tehta, jaotab Avaliku Teenistuse Kohus kohtukulud omal äranägemisel.

7. Kui pooled on kohtukulude suhtes kokku leppinud, tehakse otsus kohtukulude kohta vastavalt sellele kokkuleppele.

Artikkel 90

Täitmisele pööramise kulud

Kulud, mida pool pidi kandma Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse või määruse täitmisele pööramiseks, hüvitab vastaspool vastavalt tasumääradele, mis kehtivad riigis, kus täitmine aset leiab.

Artikkel 91

Hüvitatavad kulud

Ilma et see piiraks artikli 94 kohaldamist, kuuluvad hüvitamisele järgmised kulud:

a) artikli 66 kohaselt tunnistajatele ja ekspertidele makstavad summad;

b) poolte menetlusega seotud kulud, eelkõige reisi- ja elamiskulud ning esindaja teenustasud, kui need on vältimatud.

Artikkel 92

Kulude vaidlustamine

1. Kui hüvitatavate kulude summa ja olemuse üle tekib vaidlus, lahendab selle Avaliku Teenistuse Kohus huvitatud poole taotlusel ja pärast vastaspoole seisukohtade ärakuulamist põhistatud määrusega.

See määrus ei kuulu vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 11 lõikele 2 edasikaebamisele.

2. Pooled võivad määruse täitmiseks taotleda selle tõestatud ärakirja.

Artikkel 93

Maksmine

1. Avaliku Teenistuse Kohtu kassa ja tema võlgnikud teevad maksed eurodes.

2. Kui hüvitatavad kulud on kantud mingis muus valuutas kui euro või kui hüvitise aluseks olevad toimingud on tehtud riigis, mille valuuta ei ole euro, konverteeritakse valuuta eurodeks maksepäeval kehtiva Euroopa Keskpanga ametliku vahetuskursi alusel.

Artikkel 94

Asja läbivaatamise kulud

Menetlus Avaliku Teenistuse Kohtus on tasuta, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) kui pool on tekitanud Avaliku Teenistuse Kohtule kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult, võib ta need kulud tekitanud poolelt välja mõista osaliselt või tervikuna, kuid väljamõistetav summa ei või ületada 2 000 eurot;

b) kui poole taotlusel on tehtud ärakirju või tõlkeid, mida kohtusekretär peab ülemääraseks, kannab see pool need kulud artiklis 20 viidatud tasumäärade alusel.

9. peatükk

TASUTA ÕIGUSABI

Artikkel 95

Tasuta õigusabi andmise tingimused

1. Õiguskaitse tegeliku kättesaadavuse tagamiseks antakse Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses tasuta õigusabi alljärgnevate sätete kohaselt.

Tasuta õigusabi katab õigusabi ja Avaliku Teenistuse Kohtus esindamisega seotud kulud täielikult või osaliselt. Need kulud kannab Avaliku Teenistuse Kohtu kassa.

2. Igal füüsilisel isikul, kes oma majandusliku olukorra tõttu ei suuda lõikes 1 märgitud kulusid täielikult või osaliselt tasuda, on õigus saada tasuta õigusabi.

Majanduslikku olukorda hinnatakse objektiivsetel alustel, nagu sissetulek, vara ja perekondlik olukord.

3. Tasuta õigusabist keeldutakse, kui hagi, millega seoses seda taotletakse, on ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt põhjendamatu.

Artikkel 96

Vorminõuded

1. Tasuta õigusabi võib taotleda enne või pärast hagiavalduse esitamist.

Taotlust ei pea esitama advokaadi kaudu.

2. Taotlusele tuleb lisada kogu informatsioon ja tõendid, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda, näiteks pädeva siseriikliku asutuse tõend majandusliku olukorra kohta.

Kui taotlus esitatakse enne hagiavalduse esitamist, peab taotleja kirjeldama lühidalt kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni. Taotlusele tuleb lisada seda tõendavad dokumendid.

3. Avaliku Teenistuse Kohus võib artikli 120 alusel kehtestada tasuta õigusabi taotluse kohustusliku vormi.

Artikkel 97

Menetlus

1. Enne tasuta õigusabi taotluse üle otsustamist teeb Avaliku Teenistuse Kohus teisele poolele ettepaneku kirjalike märkuste esitamiseks, välja arvatud juhul, kui juba esitatud dokumentidest ilmneb, et artikli 95 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud või et sama artikli lõikes 3 toodud tingimused on täidetud.

2. Tasuta õigusabi taotluse üle otsustab määrusega Avaliku Teenistuse Kohtu president, või juhul, kui kohtuasi on juba kojale määratud, siis selle esimees. Esimees võib küsimuse suunata Avaliku Teenistuse Kohtule.

Tasuta õigusabist keeldumise määrus peab olema põhistatud.

3. Tasuta õigusabi võimaldamise määrusega nimetatakse advokaat seda isikut esindama.

Kui isik ei teata oma valitud advokaati või kui Avaliku Teenistuse Kohus ei nõustu tema valikuga, saadab kohtusekretär tasuta õigusabi võimaldamise määruse ja taotluse koopia Euroopa Kohtu kodukorra lisasätete II lisas nimetatud asjaomase riigi pädevale asutusele. Taotlejat esindav advokaat määratakse selle asutuse ettepanekuid arvestades.

Tasuta õigusabi võimaldamise määruses võidakse nimetada summa, mis makstakse asjaomast isikut esindama määratud advokaadile, või määrata piir, mida advokaadi kulud ja tasud reeglina ei või ületada. Sellega võidakse ette näha, et asjaomane isik tasub osa artikli 95 lõikes 1 sätestatud kuludest, arvestades tema majanduslikku olukorda.

4. Tasuta õigusabi taotluse esitamisega peatub hagiavalduse esitamise tähtaeg kuni selle taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamiseni või lõike 3 teises lõigus sätestatud juhtudel isikut esindava advokaadi nimetamise määruse kättetoimetamiseni.

5. Kui tasuta õigusabi andmist võimaldanud asjaolud on menetluse käigus muutunud, võib esimees omal algatusel või taotluse alusel lõpetada tasuta õigusabi andmise, olles asjaomase isiku ära kuulanud. Esimees võib küsimuse suunata Avaliku Teenistuse Kohtule.

Tasuta õigusabi andmise lõpetamise määrus peab olema põhistatud.

6. Käesoleva artikli alusel tehtud määrused ei kuulu edasikaebamisele.

Artikkel 98

Ettemakse. Kulude katmine

1. Tasuta õigusabi võimaldamisel võib esimees asjaomase isiku advokaadi taotlusel otsustada, et advokaadile tehakse kulude katteks ettemakse.

2. Kui tasuta õigusabi saaja peab menetlust lõpetava kohtulahendi kohaselt oma kulud ise katma, määrab esimees põhistatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele, advokaadi kulud ja tasud, mis makstakse Avaliku Teenistuse Kohtu kassast. Esimees võib küsimuse suunata Avaliku Teenistuse Kohtule.

3. Kui teine pool peab menetlust lõpetava kohtulahendi kohaselt kandma tasuta õigusabi saaja kulud, peab see pool maksma Avaliku Teenistuse Kohtu kassasse tasuta õigusabi korras ettemakstud summad.

Vaidluse korral või kui pool ei täida kohtusekretäri nõuet hüvitada need summad, lahendab esimees küsimuse põhistatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele. Esimees võib küsimuse suunata Avaliku Teenistuse Kohtule.

4. Kui kohtulahend tehakse tasuta õigusabi saaja kahjuks, võib Avaliku Teenistuse Kohus, kui õiglus seda nõuab, antud kohtuastmes menetlust lõpetavas kohtulahendis kohtukulude üle otsustades määrata, et üks või mitu teist poolt kannavad oma kohtukulud ise või et need kulud kaetakse tasuta õigusabi korras tervikuna või osaliselt Avaliku Teenistuse Kohtu kassast.

10. peatükk

KOHTUDOKUMENTIDE KÄTTETOIMETAMINE

Artikkel 99

Kättetoimetamine

1. Kohtusekretär tagab, et käesolevas kodukorras ettenähtud menetlusdokumendid toimetatakse kätte:

— Avaliku Teenistuse Kohtu asukohas olevale kohtudokumentide kättetoimetamise aadressile, juhul, kui see on valitud, saates dokumendi ärakirja vastuvõtuteatisega tähtkirjaga posti teel või toimetades selle ärakirja allkirja vastu isiklikult kätte, või

— sidevahendi teel, kui adressaat on artikli 35 lõike 3 või artikli 39 lõike 1 teise lõigu kohaselt andnud nõusoleku, et kohtudokumendid toimetatakse talle kätte Avaliku Teenistuse Kohtu käsutuses oleva tehnilise sidevahendi teel.

Kohtusekretär teeb kättetoimetamisele kuuluvatest originaaldokumentidest ärakirju ja tõestab nende õigsust, välja arvatud juhul, kui vastavalt artikli 34 lõike 1 teisele lõigule esitavad ärakirju pooled.

2. Kui seda nõuavad tehnilised põhjused, mis on seotud eelkõige dokumendi mahukusega, või kui kättetoimetatav dokument on kohtuotsus või määrus, ja kui adressaat ei ole teatanud kohtudokumentide kättetoimetamise aadressi, toimetatakse dokument tema aadressile lõike 1 esimeses taandes sätestatud viisil. Adressaadile teatatakse sellest faksi või muu Avaliku Teenistuse Kohtu käsutuses oleva tehnilise sidevahendi teel. Tähtkirjaga saatmisel loetakse dokumendid adressaadile nõuetekohaselt kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast tähtkirja postitamist Avaliku Teenistuse Kohtu asukoha postkontoris, välja arvatud juhul, kui vastuvõtuteatisest nähtub, et dokument saadi kätte muul kuupäeval, või kui adressaat teatab kohtusekretärile kolme nädala jooksul alates hetkest, mil teda on faksi või muu tehnilise sidevahendi teel dokumendi saatmisest teavitatud, et kättetoimetatav dokument ei ole tema kätte jõudnud.

11. peatükk

TÄHTAJAD

Artikkel 100

Tähtaegade arvutamine. Suurte vahemaadega arvestamine

1. EÜ asutamislepingus ja Euratomi asutamislepingus, Euroopa Kohtu põhikirjas ja käesolevas kodukorras ettenähtud menetlustähtaegu arvutatakse järgmiselt:

a) kui päevades, nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaega arvutatakse sündmuse toimumise või toimingu tegemise ajast, ei arvestata selle tähtaja sisse päeva, mil see sündmus toimub või toiming tehakse;

b) nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg lõpeb tähtaja viimase nädala, kuu või aasta päeval, mis kannab sama nimetust või kuupäeva kui päev, mil toimus sündmus või tehti toiming, millest alates tähtaega arvutatakse. Kui kuudes või aastates väljendatud tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus päeva, mil tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg selle kuu viimasel päeval;

c) kui tähtaeg on väljendatud kuudes ja päevades, arvutatakse seda kõigepealt täiskuudes ja seejärel päevades;

d) ametlikud puhkepäevad, pühapäevad ja laupäevad loetakse tähtaja sisse;

e) tähtaegade kulgemine ei peatu kohtu puhkuse ajal.

2. Kui tähtaja lõpp langeb laupäevale, pühapäevale või ametlikule puhkepäevale, pikeneb see tähtaeg kuni esimese järgneva tööpäeva lõpuni.

Avaliku Teenistuse Kohtu suhtes kohaldatakse Euroopa Kohtu koostatud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ametlike puhkepäevade nimekirja.

3. Menetlustähtaegu pikendatakse seoses suurte vahemaadega kümne päeva võrra.

Artikkel 101

Pikendamine. Delegeerimine

1. Käesoleva kodukorraga määratud tähtaega võib pikendada tähtaja määraja.

2. Esimees võib käesoleva kodukorra kohaselt tema ülesandeks olevate tähtaegade määramise või nende pikendamise õiguse delegeerida kohtusekretärile.

III JAOTIS

ERIMENETLUSED

1. peatükk

KOHALDAMISE PEATAMINE JA MUUD AJUTISED MEETMED

Artikkel 102

Ajutiste meetmete kohaldamise taotlus

1. EÜ asutamislepingu artikli 242 ja Euratomi asutamislepingu artikli 157 kohaselt esitatud taotlus institutsiooni õigusakti kohaldamise peatamiseks on vastuvõetav üksnes juhul, kui hageja on esitanud Avaliku Teenistuse Kohtule hagi selle õigusakti vaidlustamiseks.

EÜ asutamislepingu artiklis 243 või Euratomi asutamislepingu artiklis 158 märgitud muu ajutise meetme kohaldamise taotlus on vastuvõetav üksnes juhul, kui selle esitab Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses oleva kohtuasja pool ja kui see on nimetatud kohtuasjaga seotud.

Taotlusi võib esitada viivitamatult pärast personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 sätestatud kaebuse esitamist tingimustel, mis on sätestatud personalieeskirjade artikli 91 lõikes 4.

2. Eelmises lõikes märgitud taotluses tuleb nimetada hagi ese, kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited, mis esmapilgul õigustavad taotletava ajutise meetme kohaldamist.

3. Taotlus esitatakse eraldi dokumendina vastavalt artiklites 34 ja 35 sätestatud tingimustele.

Artikkel 103

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi pädevus

1. Artikli 102 lõike 1 alusel esitatud taotlusi lahendab Avaliku Teenistuse Kohtu president.

2. Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi äraolekul või kui tal esineb takistus, asendab teda ajutiste meetmete kohaldamisel teine kohtunik, kes määratakse Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse kohaselt, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 104

Taotluse läbivaatamine

1. Taotlus toimetatakse vastaspoolele kätte ja Avaliku Teenistuse Kohtu president määrab lühikese tähtaja, mille jooksul see pool võib esitada kirjalikke või suulisi märkusi.

2. Avaliku Teenistuse Kohtu president otsustab vastavalt vajadusele menetlust korraldavate meetmete võtmise ja menetlustoimingute tegemise.

3. Avaliku Teenistuse Kohtu president võib taotluse rahuldada ka enne vastaspoole märkuste esitamist. Ajutist meedet võib hiljem muuta või tühistada ka kohtu enda algatusel.

Artikkel 105

Ajutiste meetmete kohta tehtav lahend

1. Taotlus lahendatakse põhistatud määrusega.

2. Määruse täitmise tingimusena võib nõuda, et taotleja maksaks kautsjoni, mille suurus ja maksmise kord määratakse asjaoludest lähtuvalt.

3. Määruses võib ette näha kuupäeva, mil ajutise meetme kehtivus lõpeb. Kuupäeva puudumisel muutub meede kehtetuks alates menetlust lõpetava kohtulahendi kuulutamisest.

4. Määrus on ajutise toimega ning ei mõjuta Avaliku Teenistuse Kohtu sisulist otsust.

Artikkel 106

Asjaolude muutumine

Asjaolude muutumise korral võib poole taotlusel määrust igal ajal muuta või selle tühistada.

Artikkel 107

Uus taotlus

Ajutise meetme kohaldamise taotluse rahuldamata jätmine ei takista seda esitanud poolel esitada uut taotlust, mis põhineb uutel faktilistel asjaoludel.

Artikkel 108

Õigusakti täitmise peatamine

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse EÜ asutamislepingu artiklite 244 ja 256 ning Euratomi asutamislepingu artiklite 159 ja 164 kohaselt esitatud taotluse suhtes ühenduse institutsiooni õigusakti täitmise peatamiseks.

Taotluse rahuldamise määruses nähakse vajaduse korral ette kuupäev, mil ajutise meetme kehtivus lõpeb.

2. peatükk

MENETLUSSE ASTUMINE

Artikkel 109

Menetlusse astumise avaldus

1. Menetlusse astumise avaldus tuleb esitada nelja nädala jooksul alates artikli 37 lõikes 2 märgitud teatise avaldamise kuupäevast.

2. Menetlusse astumise avalduses märgitakse:

a) kohtuasi;

b) kohtuasja pooled;

c) menetlusse astuja nimi ja aadress;

d) menetlusse astuja kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Avaliku Teenistuse Kohtu asukohas või märge, milliste Avaliku Teenistuse Kohtu käsutuses olevate tehniliste sidevahendite teel hageja esindaja nõustub kõiki kättetoimetatavaid menetlusdokumente vastu võtma;

e) menetlusse astuja nõuded, millega toetatakse või vaidlustatakse hageja nõudeid;

f) asjaolud, mis annavad õiguse menetlusse astumiseks, kui avaldus esitatakse Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu alusel või mõne muu erisätte alusel.

3. Menetlusse astuja suhtes kohaldatakse artikleid 34 ja 35.

4. Menetlusse astuja peab olema esindatud Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 kohaselt.

5. Menetlusse astumise avaldus toimetatakse pooltele kätte, et nad saaksid selle kohta esitada kirjalikke või suulisi märkusi ja vajadusel teatada kohtukantseleile, milliseid tõendeid nad peavad salajaseks või konfidentsiaalseks ning mille edastamist teistele pooltele nad seetõttu ei soovi.

6. Esimees lahendab menetlusse astumise avalduse määrusega või annab selle lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtule. Kui avaldust ei rahuldata, peab määrus olema põhistatud.

Artikkel 110

Menetlusse astumise tingimused

1. Kui menetlusse astumise avaldus rahuldatakse, määrab esimees tähtaja, mille jooksul menetlusse astuja võib esitada oma seisukohad.

2. Menetlusse astujale edastatakse ärakirjad kõigist pooltele kättetoimetatud dokumentidest. Esimees võib poole taotlusel jätta salajased või konfidentsiaalsed tõendid edastamata.

3. Menetlusse astuja seisukohad sisaldavad:

a) menetlusse astuja nõudeid;

b) menetlusse astuja väiteid ja argumente;

c) tõendeid, juhul, kui neid esitatakse.

4. Menetlusse astuja nõuded on vastuvõetavad vaid juhul, kui need toetavad täielikult või osaliselt kohtuasja ühe poole nõudeid.

5. Pärast menetlusse astuja seisukohtade esitamist määrab esimees tähtaja, mille jooksul võivad pooled seisukohtadele kirjalikult vastata, või palub pooltel neile vastata suulises menetluses.

6. Menetlusse astuja on käesoleva kodukorra tähenduses võrdsustatud poolega, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 111

Menetlusse astumise ettepanek

1. Esimees võib menetluse igas staadiumis, olles pooled ärakuulanud, paluda igal vaidluse lahendist huvitatud isikul, institutsioonil või liikmesriigil Avaliku Teenistuse Kohtule teada anda, kas ta soovib menetlusse astuda. Ettepanekus tehakse viide artikli 37 lõikes 2 märgitud teatisele.

2. Juhul kui asjassepuutuv isik, institutsioon või liikmesriik teatab Avaliku Teenistuse Kohtule esimehe määratud tähtaja jooksul, et ta soovib menetlusse astuda, annab esimees sellest pooltele teada, võimaldades neil vajadusel teatada kohtukantseleile, milliseid tõendeid nad peavad salajaseks või konfidentsiaalseks ning mille edastamist asjassepuutuvale isikule, institutsioonile või liikmesriigile nad seetõttu ei soovi.

Kohaldatakse artikli 110 lõike 2 sätteid.

3. Asjassepuutuv isik, institutsioon või liikmesriik esitab menetlusse astuja seisukohad ühe kuu jooksul alates sellest, kui menetlusdokumendid talle edastati.

Kohaldatakse artikleid 34 ja 35, artikli 109 lõike 2 punkte a–e ja lõiget 4 ning artikli 110 lõikeid 3–6.

3. peatükk

APELLATSIOONKAEBUS JA TÜHISTATUD LAHENDITE SAATMINE UUEKS ARUTAMISEKS

Artikkel 112

Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi peale apellatsioonkaebuse esitamise tingimused

Avaliku Teenistuse Kohtu määruste ja kohtuotsuste peale võib esitada Esimese Astme Kohtule apellatsioonkaebuse Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artiklites 9–12 sätestatud tingimustel.

Artikkel 113

Kohtuasja saatmine uueks arutamiseks pärast lahendi tühistamist. Tagasisaadetud kohtuasja määramine kohtukoosseisule

1. Juhul kui Esimese Astme Kohus saadab kohtuasja pärast Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuotsuse või määruse tühistamist Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 13 alusel tagasi Avaliku Teenistuse Kohtule, edastatakse Avaliku Teenistuse Kohtule kohtuasja uueks arutamiseks saatmise otsus.

2. Avaliku Teenistuse Kohtu president määrab kohtuasja kas kohtukoosseisule, kes tühistatud kohtulahendi tegi, või mõnele teisele kohtukoosseisule.

Juhul kui tühistatud kohtulahendi tegi ainukohtunik, määrab Avaliku Teenistuse Kohtu president kohtuasja kolmeliikmelises koosseisus asja lahendavale kojale, mille liige see kohtunik ei ole.

Artikkel 114

Uueks arutamiseks saadetud kohtuasja läbivaatamine

1. Hageja võib esitada kirjalikke märkusi kahe kuu jooksul alates sellest, kui Esimese Astme Kohtu otsus on talle kätte toimetatud.

2. Kostja võib esitada kirjalikke märkusi ühe kuu jooksul alates sellest, kui hageja märkused on talle edastatud. Kostjale märkuste esitamiseks jäetav aeg ei või mingil juhul olla lühem kui kaks kuud alates sellest, kui Esimese Astme Kohtu otsus on talle kätte toimetatud.

3. Menetlusse astuja võib esitada kirjalikke märkusi ühe kuu jooksul alates sellest, kui hageja ja kostja märkused on talle üheaegselt edastatud. Menetlusse astujale märkuste esitamiseks jäetav aeg ei või mingil juhul olla lühem kui kaks kuud alates sellest, kui Esimese Astme Kohtu otsus on talle kätte toimetatud.

4. Erandina lõigetest 1–3, kui kirjalik menetlus Avaliku Teenistuse Kohtus ei ole asja uueks arutamiseks saatmise otsuse kuulutamise ajaks lõppenud, jätkatakse menetlust staadiumis, kuhu see oli jõudnud, Avaliku Teenistuse Kohtu võetavate menetlust korraldavate meetmetega.

5. Avaliku Teenistuse Kohus võib lubada täiendavate kirjalike märkuste esitamist, kui see on asjaolude tõttu põhjendatud.

6. Menetlus toimub käesoleva kodukorra II jaotise sätete kohaselt.

Artikkel 115

Kohtukulud

Avaliku Teenistuse Kohus otsustab nii tema menetluse kui ka Esimese Astme Kohtus apellatsioonkaebuse menetlusega seotud kohtukulude üle.

4. peatükk

TAGASELJAOTSUS JA KAJA

Artikkel 116

Menetlus

1. Kui nõuetekohaselt hagiavalduse saanud kostja ei esita oma vastust ettenähtud tähtaega ja vorminõudeid järgides, võib hageja taotleda Avaliku Teenistuse Kohtult tagaseljaotsuse tegemist.

Vastav taotlus toimetatakse kostjale kätte. Avaliku Teenistuse Kohus võib taotluse lahendamiseks avada suulise menetluse.

2. Enne tagaseljaotsuse tegemist kaalub Avaliku Teenistuse Kohus, kas hagiavaldus on vastuvõetav, kas vorminõuded on täidetud ning kas hageja nõuded näivad olevat põhjendatud. Avaliku Teenistuse Kohus võib määrata menetlustoiminguid.

3. Tagaseljaotsus kuulub täitmisele.

Avaliku Teenistuse Kohus võib otsuse täitmise peatada, kuni ta on käesoleva artikli lõike 4 alusel esitatud kaja lahendanud, või ta võib seada täitmise tingimuseks kautsjoni maksmise, mille suurus ja maksmise kord otsustatakse asjaoludest lähtuvalt; kautsjon tagastatakse, kui kaja ei esitata või kui seda ei rahuldata.

4. Tagaseljaotsuse peale võib esitada kaja.

Kaja tuleb esitada ühe kuu jooksul alates kohtuotsuse kättetoimetamisest.

Kaja tuleb esitada artiklites 34 ja 35 sätestatud vormis.

5. Pärast kaja kättetoimetamist määrab kohtukoosseisu esimees tähtaja, mille jooksul võib vastaspool esitada oma kirjalikud märkused.

Menetlust jätkatakse vastavalt käesoleva kodukorra II jaotise sätetele.

6. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab kaja kohtuotsusega, mis ei kuulu edasikaebamisele. Selle otsuse originaal lisatakse tagaseljaotsuse originaalile. Tagaseljaotsuse originaali servale tehakse märge kaja suhtes tehtud kohtuotsuse kohta.

5. peatükk

ERAKORRALISED ÕIGUSKAITSEVAHENDID

Artikkel 117

Kohtulahendi vaidlustamine kolmanda isiku poolt

1. Vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artiklile 42 võivad kolmandad isikud vaidlustada ilma neid ära kuulamata tehtud kohtulahendi, kui see piirab nende õigusi.

Kui vaidlustatav kohtulahend on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tuleb kohtulahendi vaidlustamise avaldus esitada kahe kuu jooksul alates lahendi avaldamisest.

2. Kolmanda isiku poolt esitatud kohtulahendi vaidlustamise avalduse suhtes kohaldatakse artikleid 34 ja 35; avalduses tuleb lisaks märkida:

a) vaidlustatav kohtulahend;

b) mil viisil vaidlustatav kohtulahend kahjustab kolmanda isiku õigusi;

c) põhjused, miks kolmas isik ei saanud osaleda põhikohtuasja menetluses Avaliku Teenistuse Kohtus.

Avaldus tuleb esitada põhikohtuasja kõikide poolte vastu.

Kolmanda isiku poolt esitatud kohtulahendi vaidlustamise avaldus määratakse kohtukoosseisule, kes tegi avalduse aluseks oleva lahendi.

3. Vaidlustatud kohtulahendit muudetakse kolmanda isiku nõuete rahuldamise ulatuses.

Kolmanda isiku poolt vaidlustatud kohtulahendi kohta tehtud kohtuotsuse originaal lisatakse vaidlustatud kohtulahendi originaalile. Vaidlustatud kohtulahendi originaali servale tehakse märge kolmanda isiku poolt vaidlustatud kohtulahendi kohta tehtud kohtuotsusest.

4. Kui Esimese Astme Kohtu läbivaatamisel olev apellatsioonkaebus ja Avaliku Teenistuse Kohtus läbivaatamisel olev kolmanda isiku poolt esitatud kohtulahendi vaidlustamise avaldus on esitatud sama Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi suhtes, võib Avaliku Teenistuse Kohus pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada, kuni Esimese Astme Kohus on oma otsuse kuulutanud.

5. Avaliku Teenistuse Kohus võib kolmanda isiku avalduse alusel vaidlustatud kohtulahendi täitmise peatada. Kohaldatakse III jaotise 1. peatüki sätteid.

Artikkel 118

Avaliku Teenistuse Kohtu lahendite tõlgendamine

1. Vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artiklile 43 annab Avaliku Teenistuse Kohus juhul, kui kohtulahendi mõte või ulatus on kahtluse all, mis tahes huvitatud poole või ühenduste institutsiooni avalduse alusel selle tõlgenduse.

Kohtulahendi tõlgendamistaotluse esitamiseks ei ole tähtaega.

2. Kohtulahendi tõlgendamistaotluse suhtes kohaldatakse artikleid 34 ja 35; lisaks märgitakse taotluses:

a) kohtulahend, mida taotlus puudutab;

b) kohtulahendi lõigud, mille tõlgendamist taotletakse.

Taotlus tuleb esitada selle kohtulahendi kõigi poolte vastu, mille tõlgendamist taotletakse.

Tõlgendamistaotlus määratakse kohtukoosseisule, kes tegi taotluse aluseks oleva kohtulahendi.

3. Avaliku Teenistuse Kohus teeb asjas kohtuotsuse pärast pooltele märkuste esitamiseks võimaluse andmist.

Tõlgendava kohtuotsuse originaal lisatakse tõlgendatud kohtulahendi originaalile. Tõlgendatud kohtulahendi originaali servale tehakse märge tõlgendava kohtuotsuse kohta.

4. Kui Esimese Astme Kohtus läbivaatamisel olev apellatsioonkaebus ja Avaliku Teenistuse Kohtus olev tõlgendamistaotlus on esitatud sama Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi suhtes, võib viimane pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada, kuni Esimese Astme Kohus on oma otsuse kuulutanud.

Artikkel 119

Teistmine

1. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 44 kohaselt võib avalduse Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi teistmiseks Euroopa Kohtule esitada üksnes sellise asjaolu teadasaamisel, mis oma olemuselt on otsustav ja mis enne kohtulahendi kuulutamist või tegemist ei olnud Avaliku Teenistuse Kohtule ega teistmist taotlevale poolele teada.

Ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja artikli 44 kolmandas lõigus ettenähtud kümneaastast tähtaega, esitatakse teistmisavaldus kolme kuu jooksul alates päevast, mil avalduse esitaja sai teada teistmisavalduse aluseks olevast faktilisest asjaolust.

2. Teistmisavalduse suhtes kohaldatakse artikleid 34 ja 35, avalduses tuleb lisaks märkida:

a) vaidlustatav kohtulahend;

b) millised kohtulahendi punktid vaidlustatakse;

c) avalduse aluseks olevad faktilised asjaolud;

d) tõendid kohtuotsuse teistmist õigustavate faktiliste asjaolude ja käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaja järgimise kohta.

Teistmisavaldus tuleb esitada vaidlustatud kohtuasja kõikide poolte vastu.

Teistmisavaldus määratakse kohtukoosseisule, kes tegi avalduse aluseks oleva lahendi.

3. Pärast poolte kirjalike märkuste esitamist teeb Avaliku Teenistuse Kohus kohtuotsuse avalduse vastuvõetavuse kohta.

Kui Avaliku Teenistuse Kohus tunnistab avalduse vastuvõetavaks, on edasine menetlus suuline, kui Avaliku Teenistuse Kohus ei otsusta teisiti. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab asja kohtuotsusega.

Teistva kohtuotsuse originaal lisatakse teistetud kohtulahendi originaalile. Teistetud kohtulahendi originaali servale tehakse märge teistva kohtuotsuse kohta.

4. Kui Esimese Astme Kohtus läbivaatamisel olev apellatsioonkaebus ja Avaliku Teenistuse Kohtus olev teistmisavaldus on esitatud sama Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi suhtes, võib viimane pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada, kuni Esimese Astme Kohus on oma otsuse kuulutanud.

LÕPPSÄTTED

Artikkel 120

Avaliku Teenistuse Kohtu praktilised juhised

Avaliku Teenistuse Kohus võib anda praktilisi juhiseid eelkõige kohtuistungite ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks, kompromissi saavutamiseks ning kirjalike seisukohtade ja märkuste esitamiseks ja edastamiseks.

Artikkel 121

Kodukorra avaldamine

Käesolev kodukord on autentne Esimese Astme Kohtu kodukorras nimetatud keeltes, see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Kodukord jõustub selle avaldamisele järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

Artikkel 122

Üleminekusätted kohtukulude kohta

Alates käesoleva kodukorra jõustumisest kohaldatakse kodukorra II jaotise 8. peatüki sätteid kohtukulude ja asja läbivaatamise kulude kohta ainult nendele kohtuasjadele, mis esitatakse Avaliku Teenistuse Kohtule.

Kohtuasjadele, mis on Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses enne nimetatud kuupäeva, kohaldatakse mutatis mutandis Esimese Astme Kohtu kodukorra asjakohaseid sätteid.

Luxembourgis 25. juulil 2007 Kohtusekretär W. HAKENBERG President P.J. MAHONEY

(1) ELT L 333, 9.11.2004, lk 7.

(2) EÜT L 176, 4.7.1991, lk 7. Kodukorda on viimati muudetud otsusega 2006/955/EÜ, Euratom (ELT L 386, 29.12.2006, lk 44).

(3) EÜT L 136, 30.5.1991, lk 1. Kodukorda on viimati muudetud otsusega 2006/956/EÜ, Euratom (ELT L 386, 29.12.2006, lk 45).