ET Euroopa Liidu Teataja L 46/30

NÕUKOGU OTSUS 2010/113/ÜVJP,

22. veebruar 2010,

millega pikendatakse Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/112/ÜVJP, (1) millega nimetati Roeland VAN DE GEER Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Ida-Aafrika järvede piirkonnas.

(2) Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/128/ÜVJP, (2) millega muudeti ja pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010.

(3) ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab.

(4) ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Roeland VAN DER GEERi volitusi Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja soovituse põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu (EL) poliitilistel eesmärkidel seoses Ida-Aafrika järvede piirkonna konfliktijärgse olukorra edasise stabiliseerimise ja konsolideerimisega, pöörates sealjuures erilist tähelepanu asjaomastes riikides aset leidvate sündmuste piirkondlikule mõõtmele. Nimetatud eesmärgid, millega edendatakse eelkõige demokraatia ja hea valitsemistava, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamise põhinormidest kinnipidamist, hõlmavad järgmist:

a) aktiivse ja tõhusa panuse andmine ühtsele, järjepidevale ja vastutustundelisele liidu poliitikale Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning liidu sidusa üldise lähenemisviisi edendamine piirkonnas. ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust piirkonnas;

b) liidu jätkuva toetuse tagamine piirkonna stabiliseerimis- ja ülesehitusprotsessidele, kasutades selleks aktiivset kohalolekut kõnealuses piirkonnas ja asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, ühenduse hoidmist kesksete osapooltega ja panustamist kriisiohjamisse;

c) Kongo Demokraatlikus Vabariigis (KDV) üleminekujärgse etapi toetamine, eelkõige seoses uute institutsioonide tugevdamise poliitilise protsessiga ning laiema rahvusvahelise raamistiku määratlemisega poliitilisteks konsultatsioonideks ja kooskõlastamiseks uue valitsusega;

d) tihedas koostöös Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni / MONUCiga sellistele rahvusvahelistele jõupingutustele kaasa aitamine, mis toetavad KDVs julgeolekusektori ulatusliku reformi elluviimist, võttes eelkõige arvesse koordineerivat rolli, mida liit on antud kontekstis valmis võtma;

e) Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi asjakohaste järelmeetmete toetamine, eelkõige luues tihedad suhted Ida-Aafrika järvede piirkonna sekretariaadi ja selle täitevsekretäri ning järelmeetmemehhanismide kolmikuga, ning samuti edendades piirkonnas heanaaberlikke suhteid;

f) piiriüleselt tegutsevate relvarühmituste jätkuvalt märkimisväärse probleemi käsitlemine, mis võib endaga kaasa tuua piirkonna riikide destabiliseerumise ja süvendada nende siseprobleeme;

g) Burundi, Rwanda ja Uganda konfliktijärgse stabiliseerimise toetamine, aidates eelkõige kaasa selliste relvarühmitustega nagu FNL ja LRA peetavatele rahuläbirääkimistele.

Artikkel 3

Volitused

Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a) luua ja hoida tihedaid suhteid Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide, Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni, Aafrika Liidu, võtmetähtsusega Aafrika riikide ning KDV ja liidu peamiste partnerriikidega, samuti piirkondlike ja allpiirkondlike Aafrika organisatsioonide, teiste asjaomaste kolmandate riikide ja teiste võtmetähtsusega piirkondlike liidritega;

b) anda nõu ja aru, millised on liidu võimalused toetada rahu, stabiliseerimis- ja konsolideerimisprotsessi ning kuidas liidu algatusi kõige paremini ellu viia;

c) anda nõu ja abi julgeolekusektori reformi korraldamiseks KDVs;

d) toetada Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi järelmeetmeid, eelkõige avaldades toetust piirkonnas määratletud poliitikatele, mis on suunatud konfliktide vägivallatule ja vastastikuse kaitse alusel lahendamisele, ning samuti toetada piirkondlikku koostööd, edendades inimõigusi ja demokraatiat, head valitsemistava ja õiguskoostööd, ning võitlust karistamatuse ja loodusvarade ebaseadusliku kasutamise vastu;

e) aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista liidu rolli;

f) toetada taotluse korral poolte vahel rahukokkulepete läbirääkimisi ja nende rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; LRAga võimalike läbirääkimiste kontekstis tuleks nimetatud tegevusi tihedalt kooskõlastada Sudaani määratud ELi eriesindajaga;

g) toetada ELi inimõigustealase poliitika ja ELi inimõigustealaste suuniste (eelkõige lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate ELi suuniste ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1325 (2000) seotud ELi poliitika) rakendamist, mis hõlmab ka antud valdkonnas aset leidvate sündmuste järelevalvet ja vastavat aruandlust.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1. ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2010 kuni 31. augustini 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 065 000 eurot.

2. Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. märtsist 2010. Nimetatud kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2. Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ning tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vajadust mööda kokku vastuvõtva osapoole / vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline abi

1. Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2. Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vajadust mööda logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkooseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a) koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ning mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

b) tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava suure riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

c) tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadis missioonipiirkonnale määratud riskiastmele;

d) tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1. ELi eriesindaja edendab ühise välis- ja julgeolekupoliitika / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika osapoolte ühtsust ning üldist liidu poliitilist koordineerimist. ELi eriesindaja aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2. Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

3. ELi eriesindaja tagab Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) ning Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformi ja selle õigusalase kontaktüksuse alase Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL RD Congo) tegevuse järjepidevuse ning annab nimetatud missioonide juhtidele kohalike küsimuste kohta poliitilisi juhtnööre. ELi eriesindaja aitab kaasa tegevuse kooskõlastamisele teiste rahvusvaheliste osalejatega, kes osalevad KDV julgeolekusektori reformimises. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem konsulteerivad vajadust mööda üksteisega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile volituste lõppemisel aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2010.

Artikkel 15

Avaldamine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. veebruar 2010 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) ELT L 46, 16.2.2007, lk 79.

(2) ELT L 46, 17.2.2009, lk 36.

(3) EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.