IV LISA

Mõistete ja muutujate määratlused

I. MÕISTED

Residendist statistilised üksused

Statistilised üksused, mis on määruse (EL) nr 549/2013 (1) kohaselt riigi residendist üksused.

Majandusterritoorium

Majandusterritooriumi hulka kuuluvad:

a) ühe valitsuse toimiva haldus- ja majanduskontrolli alla kuuluv ala (geograafiline territoorium);

b) kõik vabatsoonid, sealhulgas tollilaod ja tollikontrolli all olevad vabrikud;

c) riigi õhuruum, territoriaalveed ja rahvusvahelistes vetes asuv mandrilava, millele riigil on ainuõigus;

d) territoriaalsed enklaavid, st geograafilised territooriumid, mis asuvad välismaailmas ja mida riigi valitsemissektori asutused (nagu saatkonnad, konsulaadid, sõjaväebaasid, teaduskeskused jms) kasutavad rahvusvaheliste lepingute või riikidevaheliste kokkulepete alusel;

e) rahvusvahelistes vetes riigi mandrilavast väljaspool paiknevad nafta-, maagaasi- jms maardlad, mida käitavad üksused on punktides a–d määratletud territooriumi residendid.

Majandusterritooriumi hulka ei kuulu:

— eksterritoriaalsed enklaavid (st riigi geograafilise territooriumi osad, mida teiste riikide valitsemissektori asutused, Euroopa Liidu institutsioonid ja organid või rahvusvahelised organisatsioonid kasutavad rahvusvaheliste lepingute või riikidevaheliste kokkulepete alusel).

Sise- ja välisturg

Sise- ja välisturu erinevust tuleb ettevõtluse lühiajastatistika otstarbel tõlgendada vastavalt liikmesriikide territooriumidele.

II. MUUTUJAD

A. ETTEVÕTETE ÜLDKOGUM

1) Muutuja 110101: registreerimised

Vaatluskvartali q jooksul mis tahes ajal asjaomase haldus- või kohtumenetluse kohaselt registreerimiste registrisse kantud juriidiliste üksuste arv.

2) Muutuja 110102: pankrotid

Selliste juriidiliste üksuste arv, mis on vaatluskvartali q jooksul mis tahes ajal alustanud kohtu otsusega pankroti väljakuulutamise menetlust (mis on sageli esialgne ega tähenda alati tegevuse lõpetamist).

3) Muutuja 210101: tegutsevate ettevõtete arv

Tegutsevate ettevõtete arv on kõigi selliste statistiliste üksuste arv, mis on vaatlusperioodi mis tahes ajahetkel olnud „ettevõtted“ nõukogu määruse (EMÜ) nr 696/93 (2) tähenduses ja mis on samal vaatlusperioodil ka tegutsenud.

Statistiline üksus loetakse vaatlusperioodil tegutsevaks, kui ta on sel perioodil kas saavutanud positiivse netokäibe või tootnud toodangut või kui tal on töötajaid või kui ta on teinud investeeringuid.

4) Muutuja 210102: vähemalt ühe töötajaga ettevõtete arv

Selliste ettevõtete hulk, kus on vaatlusperioodi t jooksul mis tahes ajal olnud vähemalt üks töötaja.

5) Muutuja 210103: suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arv

Selliste ettevõtete hulk, kus t–3 jooksul on olnud vähemalt 10 töötajat ning kus töötajate arvu keskmine aastane kasv kolmeaastase perioodi vältel (t–3 kuni t) on suurem kui 10 %. Siia hulka ei loeta ettevõtteid, mis on aastal t–3 määratletud muutuja 210201 „ettevõtete sünd“ all.

6) Muutuja 210104: suure kasvupotentsiaaliga noorte ettevõtete arv

Suure kasvupotentsiaaliga noored ettevõtted (nn gasellid) kui suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete alarühm peavad vastama lisatingimusele, et nad olid aastal t–4 või t–5 ettevõtted, nagu on määratletud muutuja 210201 „ettevõtete sünd“ all.

7) Muutuja 210201: ettevõtete sünd

Ettevõtlusregistri asjakohasesse kogumisse kantud ettevõtete sündide arv, milles on tehtud vigu arvestavad parandused. Ettevõtte sünniks peetakse tootmisteguritest koosneva terviku loomist, kusjuures selles sündmuses ei osale ükski teine ettevõte. Ettevõtete sündide hulka ei loeta selliseid kandeid, mis tulenevad ettevõtete rühma ühinemisest, likvideerimisest, jagunemisest või restruktureerimisest. Siia ei loeta ka selliseid kandeid alamkogumi hulka, mis tulenevad üksnes tegevusala muutumisest.

8) Muutuja 210202: ettevõtete surm

Ettevõtlusregistri asjakohasesse kogumisse kantud ettevõtete surmade arv, milles on tehtud vigu arvestavad parandused. Ettevõtte surmaks loetakse tootmisteguritest koosneva terviku likvideerimist, kusjuures selles sündmuses ei osale ükski teine ettevõte. Surmade hulka ei loeta kogumist väljaarvamist, mis tuleneb ettevõtete rühma ühinemisest, ülevõtmisest, likvideerimisest või restruktureerimisest. Siia ei loeta ka alamkogumi hulgast väljaarvamist, mis tuleneb üksnes tegevusala muutumisest.

9) Muutuja 210203: ettevõtete püsimajäämine

Ettevõtte püsimajäämine leiab aset, kui ettevõte tegutseb sünniaastal (t–1 kuni t–5) ja sellele järgneva(te)l aasta(te)l. Eristada saab kahte liiki püsimajäämist:

Aastal t–1 sündinud ettevõte loetakse aastal t püsimajäänuks, kui ta aasta t mis tahes osas tegutseb (= püsimajäämine muutusteta).

Samuti loetakse ettevõte püsimajäänuks, kui seotud juriidiline üksus/juriidilised üksused on lõpetanud tegevuse, kuid nende tegevuse on võtnud üle uus juriidiline üksus, mis on loodud spetsiaalselt kõnealuse ettevõtte tootmistegurite ülevõtmiseks (= püsimajäämine ülevõtmise teel).

10) Muutuja 210204: ettevõtted, kus on esimene töötaja

Selliste ettevõtete hulk, kus on vaatlusperioodi t jooksul mis tahes ajal olnud esimene töötaja. See võib hõlmata muutuja 210201 all määratletud ettevõtete sünde, aga ka muutuja 210101 all määratletud ettevõtteid, kui ettevõtted on tegutsenud juba varasematel vaatlusperioodidel, kuid neil ei olnud eelmise kahe vaatlusperioodi jooksul töötajaid.

11) Muutuja 210205: ettevõtted, kus töötajaid enam ei ole

Selliste ettevõtete hulk, kus vaatlusperioodi t mis tahes hetkest ei ole enam töötajaid ja kus asjaomase vaatlusperioodi t varasemal ajahetkel on olnud vähemalt üks töötaja. See võib tähendada vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surma, mis on määratletud muutuja 210202 all, aga ka muutuja 210102 all määratletud ettevõtteid, kui need ettevõtted jätkavad tegevust, kuid neil ei ole enam töötajaid alates antud vaatlusperioodi t teatavast hetkest ega kahel järgmisel vaatlusperioodil: t+1 ja t+2. Sama kehtib ka juhul, kui viimase töötaja tööleping lõpeb t jooksul 31. detsembril.

12) Muutuja 210206: vähemalt ühe töötajaga ettevõtete püsimajäämine

Selliste ettevõtete hulk, kus alates esimese töötaja saamise aastast (t–1 kuni t–5) kuni antud vaatlusperioodini t on igal aastal mis tahes hetkel olnud vähemalt üks töötaja. „Selliste ettevõtete kogum, kus t jooksul on esimene töötaja“ on määratletud samamoodi nagu muutuja 210204 all. Samuti loetakse ettevõte püsimajäänuks, kui seotud juriidiline üksus/juriidilised üksused on lõpetanud tegevuse, kuid nende tegevuse on võtnud üle uus juriidiline üksus, mis on loodud spetsiaalselt kõnealuse ettevõtte tootmistegurite ülevõtmiseks (= püsimajäämine ülevõtmise teel).

13) Muutuja 210301: välismaise kontrolli all olevate ettevõtete arv

Riigi tasandi ettevõtlusstatistikas tähendab välismaise kontrolli all olev ettevõte statistikat tegeva riigi residendist ettevõtet, mida kontrollib kõrgeim kontrolliv üksus, mis ei ole statistikat tegeva riigi resident. Ettevõtted tähendavad tegutsevaid ettevõtteid, nagu on määratletud punktis A3 muutuja 210101 all.

Kontroll tähendab võimet määrata ettevõtte üldist poliitikat, näiteks valides vajaduse korral sobivad direktorid. Selles kontekstis peetakse ettevõtet A institutsionaalse üksuse B kontrolli all olevaks, kui B kontrollib otseselt või kaudselt enamat kui poolt aktsionäride hääleõigusest või on muul viisil omandanud A üle kontrolli.

Välismaine kontroll tähendab, et kõrgeim kontrolliv üksus asub muus riigis kui see riik, kus asub tema kontrolli all olev institutsionaalne üksus.

Filiaalid on välismaiste ettevõtete kohalikud üksused, mis ei moodusta eraldi juriidilisi isikuid. Neid käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena määruse (EL) nr 549/2013 tähenduses ja välismaiste tütarettevõtete statistikas loetakse nad ettevõteteks.

Tütarettevõtte kõrgeim kontrolliv üksus on institutsionaalne üksus, mis asub tütarettevõtte kontrolliahela tipus ja mida ei kontrolli muu institutsionaalne üksus.

Välismaine tütarettevõte on ettevõte, mis on statistikat tegeva riigi resident ja mille üle on lõplik kontroll institutsionaalsel üksusel, mis ei ole statistikat tegeva riigi resident, või ettevõte, mis ei ole statistikat tegeva riigi resident ja mille üle on lõplik kontroll institutsionaalsel üksusel, mis on statistikat tegeva riigi resident.

Lõpliku kontrolli riik on kõrgeima kontrolliva üksuse või kooskõlastatult tegutseva üksuste rühma asukohariik.

Institutsionaalne üksus ja kohalik üksus tähendavad sama, mis määruses (EMÜ) nr 696/93.

Statistikat tegevas riigis asuvate välismaiste tütarettevõtete statistika on statistika, mis kirjeldab statistikat tegeva riigi residentidest välismaiste tütarettevõtete tegevust.

14) Muutuja 210401: välismaiste ettevõtete üle kontrolli omavate ettevõtete (kõrgeima kontrolliva üksuse mõiste) ja nende kodumaiste tütarettevõtete arv

Välismaiste ettevõtete üle kontrolli omav ettevõte on kõrgeim kontrolliv residendist üksus, millel on vähemalt üks välismaine tütarettevõte ja mis on tegutsev ettevõte, nagu on määratletud punktis A3 muutuja 210101 all. „Kontroll“ ja „kõrgeim kontrolliv üksus“ on määratletud välismaise kontrolli all olevate ettevõtete juures.

Kodumaine tütarettevõte on statistikat tegevas riigis asuv ettevõte, mida kontrollib samas riigis asuv kõrgeim kontrolliv üksus. Ettevõtte ja filiaali mõisted on määratletud välismaise kontrolli all olevate ettevõtete juures.

Riigi tasandi ettevõtlusstatistikas tähendab välisriigis asuvate välismaiste tütarettevõtete statistika statistikat, mis kirjeldab kõigi vähemalt üht välismaist tütarettevõtet omavate residentidest kõrgeimate kontrollivate üksuste kodumaiste tütarettevõtete tegevust ja statistikat tegeva riigi residentidest välismaiste ettevõtete üle kontrolli omavate ettevõtete tegevust.

15) Muutuja 310101: kohalike üksuste arv

Nõukogu määruses (EMÜ) nr 696/93 määratletud kohalike üksuste arv, mis on kantud ettevõtlusregistri asjakohasesse kogumisse ja milles on tehtud vigu, eelkõige loendi vigu arvestavad parandused. Kohalikud üksused peavad olema hõlmatud, isegi kui üksustes puuduvad palgatöötajad. See statistika peaks sisaldama kõiki üksusi, mis on vähemalt vaatlusperioodi ühe osa jooksul tegutsenud.

16) Muutuja 310102: tegutsevate ettevõtete arv

Sama, mis määratletud punktis A3 muutuja 210101 all.

17) Muutuja 310103: vähemalt ühe töötajaga ettevõtete arv

Sama, mis määratletud punktis A4 muutuja 210102 all.

18) Muutuja 310104: suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arv

Sama, mis määratletud punktis A5 muutuja 210103 all.

19) Muutuja 310201: ettevõtete sünd

Sama, mis määratletud punktis A7 muutuja 210201 all.

20) Muutuja 310202: ettevõtete surm

Sama, mis määratletud punktis A8 muutuja 210202 all.

21) Muutuja 310203: ettevõtete püsimajäämine (ainult kolme kalendriaasta püsimajäämine)

Sama, mis määratletud punktis A9 muutuja 210203 all.

22) Muutuja 310204: ettevõtted, kus on esimene töötaja

Sama, mis määratletud punktis A10 muutuja 210204 all.

23) Muutuja 310205: ettevõtted, kus töötajaid enam ei ole

Sama, mis määratletud punktis A11 muutuja 210205 all.

24) Muutuja 310206: vähemalt ühe töötajaga ettevõtete püsimajäämine (ainult ettevõtete puhul, mis on püsinud kolm kalendriaastat)

Sama, mis määratletud punktis A12 muutuja 210206 all.

25) Muutuja 410101: andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevate välisriigis asuvate ettevõtete arv

Andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olev välisriigis asuv ettevõte on ettevõte, mis ei ole statistikat tegeva riigi resident ja mille üle on lõplik kontroll statistikat tegeva riigi residendist institutsionaalsel üksusel. Kontrolli, ettevõtte, filiaali ja kõrgeima kontrolliva üksuse mõisted on määratletud välismaise kontrolli all olevate ettevõtete juures.

Rahvusvahelise tegevuse statistikas tähendab välisriigis asuvate välismaiste tütarettevõtete statistika statistikat, mis kirjeldab statistikat tegeva riigi residendist institutsionaalse üksuse lõpliku kontrolli all olevate välismaiste tütarettevõtete tegevust välisriigis.

B. TÖÖJÕUD

1) Muutuja 120101: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv

Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv on töötajate arvu ja füüsilisest isikust ettevõtjate arvu summa. „Töötajate arv“ on määratletud punktis B5 muutuja 220102 all. Füüsilisest isikust ettevõtjate arv on selliste isikute keskmine arv, kes on vaatlusperioodi jooksul olnud mingil ajal selle statistilise üksuse ainuomanikud või kaasomanikud, kus nad töötavad. Siia kuuluvad ka pereettevõtte töötajad ja kodustöötajad, kelle sissetulek sõltub statistilise üksuse toodangu väärtusest.

2) Muutuja 120201: töötajate töötunnid

Töötajate töötundide koguarv on töötajate poolt vaatlusperioodil statistilise üksuse toodangu jaoks tegelikult töötatud tundide arv.

Siia kuulub ka aeg, mis on kulutatud kõrvaltegevusele, mis kaudselt aitab kaasa väljundile (nt planeerimine, ettevalmistamine, haldus jms), samuti aeg, mis on kulutatud ilma tegeliku tööta, kuid mida statistiline üksus sellisena arvestab ja tasustab (nt lühikesed pausid, lühikesed katkestused, mis tulenevad loiumast ajast tootmises, koolitused jne).

Arvesse võetakse ka aega, mis kulub tegelikult tasustamata tööle, sealhulgas kõrvaltööle (nt tasustamata ületunnitöö).

Siia ei kuulu tasustatud aeg, mis on veedetud ilma tegeliku tööta ja mida statistiline üksus ei pea selliseks (nt põhipuhkus, haiguspuhkus, rasedus- ja sünnituspuhkus, ametlikud puhkepäevad, pikemad puhkepausid, söögipausid, streigid, liikumine kodu ja töökoha vahel jne).

Aastast lühemate ajavahemike statistikas ei pruugi olla võimalik arvesse võtta kõiki neid aspekte, näiteks tasustamata ületunnitööd.

3) Muutuja 120301: palgad

Muutuja „palgad“ hõlmab kõiki vaatlusperioodil tehtud kulutusi statistilise üksuse kõigi töötajate rahalisele või mitterahalisele brutotöötasule. Palgad kuuluvad muutuja 220301 „töötajate hüvitiste kulu“ alla.

Brutotöötasu kokku, kas rahas või loonusena, sisaldab näitena järgmisi elemente, kuid ei piirdu nendega: otsesed töötasud, preemiad, toetused, lisatasud, jootrahad, vahendustasud, maksed töötajate säästukavadesse, maksed mittetöötatud päevade eest, mitterahalised palgad, ettevõtte tooted, töötajate eluase, ettevõtte autod, aktsiaoptsioonid ja ostukavad, tööandja poolt kinni peetavad summad (töötaja sotsiaalkindlustusmaksed, üksikisiku tulumaks jne). Aastast lühemate ajavahemike statistikas ei pruugi olla võimalik kõiki neid aspekte arvesse võtta.

Siia ei kuulu renditöötajate kaudu osutatud teenustega seotud kulud, samuti sotsiaalkindlustusmaksete ja muude sarnaste (otseselt või kaudselt palgaga seotud) maksukohustuste kulud, kui need on tekkinud tööandjal.

4) Muutuja 220101: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv

Sama, mis määratletud punktis B1 muutuja 120101 all.

5) Muutuja 220102: töötajate arv

Töötajate arv on nende isikute keskmine arv, kes on vaatlusperioodi jooksul mingil ajal olnud statistilise üksuse töötajad.

Selgitav märkus

Kuigi töösuhe, mis pooled kvalifitseerib (töötajaks ja tööandjaks), on määratletud konkreetsetes õigusaktides või lepingus, tähendab mõiste „töötaja“ tavaliselt isikut, kelle statistiline üksus on palganud selleks, et ta osutaks talle regulaarselt teenuseid hüvitiste eest ja juhul, kui osutatavad teenused ei ole osa iseseisvast ettevõttest. Selguse huvides loetakse töötajateks ka sellistel tingimustel tööle võetud praktikante.

Keskmine tuleks arvutada töötajate arvu aritmeetilise keskmisena kõige lühemate võrdse pikkusega ajavahemike jooksul, mis mahuvad vaatlusperioodi sisse ja mille puhul on võimalik teha korrapäraseid vaatlusi (nt päev, nädal, kuu, kvartal jne).

6) Muutuja 220103: töötajate arv taandatuna täistööajale

See muutuja väljendab töötajate arvu taandatuna täistööajale.

Nende töötajate arv, kes töötavad täistööajaga töötaja aastasest normaaltööajast vähem, tuleks taandada täistööajale, võttes arvesse üksuse täistööajaga töötaja aastast normaaltööaega. Selleks tuleb kogu töötatud tundide arv jagada majandusterritooriumil täistööajaga töökohtade aasta keskmise töötatud tundide arvuga. Kuna täistööaja pikkus on aja jooksul muutunud ja on eri majandusharudes erinev, tuleb kasutada meetodeid, millega määratakse iga ametikohtade rühma jaoks kindlaks suhe keskmisesse ja keskmine alla täistööaja töötatud tundide arv. Kõigepealt tuleb igas ametikohtade rühmas kindlaks määrata normaalne täistöönädal. Kui võimalik, siis võib majandusharus määratleda ametikohtade rühma vastavalt inimeste soole ja/või töö iseloomule. Nende näitajate väljaselgitamisel töötaja ametikohtade jaoks on sobivaks kriteeriumiks lepingus kindlaksmääratud tunnid. Täistööaja ekvivalent arvutatakse igas ametikohtade rühmas eraldi ja siis liidetakse kokku.

Sellesse kategooriasse kuuluvad isikud, kes töötavad lühemat aega kui normaaltööpäev, vähem päevi nädalas kui normaaltöönädalal või vähem nädalaid/kuid kui normaaltööaastas. Taandamisel tuleks lähtuda töötundide, -päevade, -nädalate või -kuude arvust.

7) Muutuja 220104: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv vähemalt ühe töötajaga ettevõtetes

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „vähemalt ühe töötajaga ettevõtete arv“ punktis A4 muutuja 210102 all.

8) Muutuja 220105: töötajate arv vähemalt ühe töötajaga ettevõtetes

„Töötajate arv“ on määratletud punktis B5 muutuja 220102 all ja „vähemalt ühe töötajaga ettevõtete arv“ punktis A4 muutuja 210102 all.

9) Muutuja 220106: töötajate arv suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetes

„Töötajate arv“ on määratletud punktis B5 muutuja 220102 all. „Suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kogum“ on määratletud punktis A5 muutuja 210103 all.

10) Muutuja 220107: töötajate arv suure kasvupotentsiaaliga noortes ettevõtetes

„Töötajate arv“ on määratletud punktis B5 muutuja 220102 all. „Suure kasvupotentsiaaliga noorte ettevõtete kogum“ on määratletud punktis A6 muutuja 210104 all.

11) Muutuja 220201: töötajate töötunnid

Sama, mis määratletud punktis B2 muutuja 120201 all.

12) Muutuja 220301: töötajate hüvitiste kulud

See muutuja sisaldab kõiki töötajate hüvitistega seotud kulusid, mida statistiline üksus on vaatlusperioodil kajastanud.

Töötajate hüvitised on igas vormis tasu, mida statistiline üksus annab töötajatele vastutasuks nende tööalase teenistuse eest või töösuhte lõpetamise eest.

13) Muutuja 220302: palgad

Sama, mis määratletud punktis B3 muutuja 120301 all.

14) Muutuja 220303: sotsiaalkindlustusmaksete kulud

Tööandja sotsiaalkindlustusmaksete kulu on summa, mis võrdub sotsiaalkindlustusmaksete summaga, mida tööandjad maksavad selleks, et tagada töötajatele õigus saada sotsiaaltoetusi.

Tööandja sotsiaalkindlustusmaksete kulude hulka kuuluvad tööandja sotsiaalkindlustusmaksed vanaduspensioni, haiguse, raseduse ja sünnituse, puude, töötuse, tööõnnetuste ja kutsehaiguste või peretoetustega seotud kavadesse ning muudesse kavadesse.

Sellesse kuuluvad kõigi töötajate, sealhulgas kodustöötajate ja praktikantide eest tehtavaid maksed.

Siia hulka loetakse maksed kõigisse kavadesse, olenemata sellest, kas need on seadusega ette nähtud, kollektiivlepinguga määratud, lepingulised või vabatahtlikud. Palgad, mille maksmist tööandja jätkab haiguse, tööõnnetuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse või lühendatud tööajaga töötamise korral, võib olenevalt üksuse raamatupidamistavadest registreerida kas siin rubriigis või palkade all.

15) Muutuja 220401: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv äsja sündinud ettevõtetes

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „äsja sündinud ettevõtted“ (ettevõtete sünd) punktis A7 muutuja 210201 all.

16) Muutuja 220402: töötajate arv äsja sündinud ettevõtetes

„Töötajate arv“ on määratletud punktis B5 muutuja 220102 all ja „äsja sündinud ettevõtted“ (ettevõtete sünd) punktis A7 muutuja 210201 all.

17) Muutuja 220403: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtete surmades

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „ettevõtete surm“ punktis A8 muutuja 210202 all.

18) Muutuja 220404: töötajate arv ettevõtete surmades

„Töötajate arv“ on määratletud punktis B5 muutuja 220102 all ja „ettevõtete surm“ punktis A8 muutuja 210202 all.

19) Muutuja 220405: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtete püsimajäämistes

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „ettevõtete püsimajäämine“ punktis A9 muutuja 210203 all.

20) Muutuja 220406: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtete püsimajäämistes sünniaastal

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „ettevõtete püsimajäämine“ punktis A9 muutuja 210203 all. Selle muutuja puhul on töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arvuks nende arv punktis A7 määratletud ettevõtte sünniaastal.

21) Muutuja 220407: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtetes, kus on esimene töötaja

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „ettevõtted, kus on esimene töötaja“ punktis A10 muutuja 210204 all.

22) Muutuja 220408: töötajate arv ettevõtetes, kus on esimene töötaja

„Töötajate arv“ on määratletud punktis B5 muutuja 220102 all ja „ettevõtted, kus on esimene töötaja“ punktis A10 muutuja 210204 all.

23) Muutuja 220409: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtetes, kus töötajaid enam ei ole

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „ettevõtted, kus töötajaid enam ei ole“ punktis A11 muutuja 210205 all.

24) Muutuja 220410: töötajate arv ettevõtetes, kus töötajaid enam ei ole

„Töötajate arv“ on määratletud punktis B5 muutuja 220102 all ja „ettevõtted, kus töötajaid enam ei ole“ punktis A11 muutuja 210205 all.

25) Muutuja 220411: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv vähemalt ühe töötajaga ettevõtete püsimajäämistes

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „vähemalt ühe töötajaga ettevõtete püsimajäämine“ punktis A12 muutuja 210206 all.

26) Muutuja 220412: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv vähemalt ühe töötajaga ettevõtete püsimajäämistes sünniaastal

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „vähemalt ühe töötajaga ettevõtete püsimajäämine“ punktis A12 muutuja 210206 all. Selle muutuja puhul on töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arvuks nende arv ettevõtte sünniaastal, st aastal, mil ettevõttel on esimene töötaja, nagu on määratletud punktis A10 muutuja 210204 all.

27) Muutuja 220501: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv välismaise kontrolli all olevates ettevõtetes

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „välismaise kontrolli all olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

28) Muutuja 220601: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv välismaiste ettevõtete üle kontrolli omavates ettevõtetes (kõrgeima kontrolliva üksuse mõiste) ja nende kodumaistes tütarettevõtetes

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „välismaiste ettevõtete üle kontrolli omavad ettevõtted (kõrgeima kontrolliva üksuse mõiste) ja kodumaised tütarettevõtted“ punktis A14 muutuja 210401 all.

29) Muutuja 220701: töötajate hüvitiste kulu välismaise kontrolli all olevates ettevõtetes

„Töötajate hüvitiste kulu“ on määratletud punktis B12 muutuja 220301 all ja „välismaise kontrolli all olevate ettevõtete arv“ punktis A13 muutuja 210301 all.

30) Muutuja 320101: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv kohalikes üksustes

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „kohalikud üksused“ punktis A15 muutuja 310101 all.

31) Muutuja 320102: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv

Sama, mis määratletud punktis B1 muutuja 120101 all.

32) Muutuja 320103: töötajate arv

Sama, mis määratletud punktis B5 muutuja 220102 all.

33) Muutuja 320301: palgad kohalikes üksustes

„Palgad“ on määratletud punktis B3 muutuja 120301 all ja „kohalike üksuste arv“ punktis A17 muutuja 310101 all.

34) Muutuja 320104: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv vähemalt ühe töötajaga ettevõtetes

Sama, mis määratletud punktis B7 muutuja 220104 all.

35) Muutuja 320105: töötajate arv vähemalt ühe töötajaga ettevõtetes

Sama, mis määratletud punktis B8 muutuja 220105 all.

36) Muutuja 320201: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv äsja sündinud ettevõtetes

Sama, mis määratletud punktis B15 muutuja 220401 all.

37) Muutuja 320202: töötajate arv äsja sündinud ettevõtetes

Sama, mis määratletud punktis B16 muutuja 220402 all.

38) Muutuja 320203: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtete surmades

Sama, mis määratletud punktis B17 muutuja 220403 all.

39) Muutuja 320204: töötajate arv ettevõtete surmades

Sama, mis määratletud punktis B18 muutuja 220404 all.

40) Muutuja 320205: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtete püsimajäämistes (ainult ettevõtete puhul, mis on püsinud kolm kalendriaastat)

Sama, mis määratletud punktis B19 muutuja 220405 all.

41) Muutuja 320206: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtete püsimajäämistes sünniaastal (ainult ettevõtete puhul, mis on püsinud kolm kalendriaastat)

Sama, mis määratletud punktis B20 muutuja 220406 all.

42) Muutuja 320207: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtetes, kus on t jooksul esimene töötaja

Sama, mis määratletud punktis B21 muutuja 220407 all.

43) Muutuja 320208: töötajate arv ettevõtetes, kus on esimene töötaja

Sama, mis määratletud punktis B22 muutuja 220408 all.

44) Muutuja 320209: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ettevõtetes, kus töötajaid enam ei ole

Sama, mis määratletud punktis B23 muutuja 220409 all.

45) Muutuja 320210: töötajate arv ettevõtetes, kus töötajaid enam ei ole

Sama, mis määratletud punktis B24 muutuja 220410 all.

46) Muutuja 320211: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv vähemalt ühe töötajaga ettevõtete püsimajäämistes (ainult ettevõtete puhul, mis on püsinud kolm kalendriaastat)

Sama, mis määratletud punktis B25 muutuja 204011 all.

47) Muutuja 320212: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv vähemalt ühe töötajaga ettevõtete püsimajäämistes sünniaastal (ainult ettevõtete puhul, mis on püsinud kolm kalendriaastat)

Sama, mis määratletud punktis B26 muutuja 241012 all.

48) Muutuja 420101: töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevatel välisriigis asuvates ettevõtetes

„Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv“ on määratletud punktis B1 muutuja 120101 all ja „andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevad välisriigis asuvad ettevõtted“ punktis A25 muutuja 410101 all.

49) Muutuja 420201: andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevate välisriigis asuvate ettevõtete töötajate hüvitiste kulu

„Töötajate hüvitiste kulu“ on määratletud punktis B12 muutuja 220301 all ja „andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevad välisriigis asuvad ettevõtted“ punktis A25 muutuja 410101 all.

C. HINNAD

1) Muutuja 130101: impordihinnad

Impordihinnaindeksite eesmärk on mõõta residentide poolt mitteresidentidelt ostetud kaupade tehinguhinna igakuist arengut. Algselt on rakendusalast välja jäetud kõik seotud teenused, välja arvatud need, mis on hõlmatud CIF-kaubanduslepinguga (kulud, kindlustus, vedu). Hinnaindeksid peaksid jälgima võrreldavate elementide hinnadünaamikat aja jooksul.

Oluline on võtta arvesse kõiki toodete hinda määravaid tunnuseid, sh müüdud ühikute hulka, pakutud transporti, allahindlusi, teenindus- ja garantiitingimusi, päritolu ning sihtkohta. Spetsifikatsioon peab olema niisugune, et vaatlusüksus suudaks järgmistel vaatlusperioodidel toote identifitseerida ja esitada asjakohase ühikuhinna.

Impordihindade mõiste ulatusel on järgmised piirangud:

— ei arvestata kodumajapidamiste, valitsusüksuste ja mittetulundusühingute importi,

— aluseks olev kaubandussüsteem on kaubanduse erisüsteem ja seega kuulub siia nii tavaimport kui ka import seestöötlemiseks ja pärast välistöötlemist, kui andmeid esitav üksus omandab kaupade omandiõiguse. Importi remontimiseks ei arvestata,

— hõlmatud on üksnes CPA B, C ja D jakku kuuluvad tooted. Seotud teenuseid ei arvestata.

Impordihindade määratlemisel juhindutakse järgmisest.

— Asjakohane hind on CIF-hind (kulud, kindlustus, vedu) piiril, välja arvatud kõik kaupade ja teenuste tollimaksud ja muud maksud, mida peab tasuma andmeid esitav üksus.

— Selleks et näidata hinnadünaamika tegelikku arengut, tuleks kasutada tegelikku tehinguhinda, mitte hinnakirjas esitatud hinda, seetõttu tuleks hinnaalandused hinnast maha arvata.

— Et näidata puhast hinnadünaamikat, tuleks hinnaindeksi koostamisel arvestada muutusi toodete kvaliteedis ja teha vastavad kohandused.

— Muid toodete hinda mõjutavaid tegureid tuleks samuti käsitleda järjekindalt.

— Import kirjendatakse, kui toimub omandiõiguse üleminek (s.o kui osapooled kajastavad tehingu oma raamatu- või arvepidamises).

— Laevade ja lennukite ning kosmoseaparaatide omandiõiguse üleminek muus riigis asuvalt isikult kõnealuses liikmesriigis asuvale isikule loetakse impordiks.

Indeks peaks põhimõtteliselt näitama keskmist hinda vaatlusperioodil. Tegelikkuses võib kogutud teave viidata konkreetsele päevale vaatlusperioodi keskel, mis tuleks määrata selliselt, et see oleks vaatlusperioodi esindav. Toodete puhul, millel on riigi majandusele märkimisväärne mõju ning millel esineb kas või aeg-ajalt hinnakõikumisi, on oluline, et indeks väljendaks tõepoolest keskmist hinda.

2) Muutuja 130102: impordihinnad (euroala) (euroalaväliste riikide puhul vabatahtlik)

3) Muutuja 130103: impordihinnad (euroalavälised riigid) (euroalaväliste riikide puhul vabatahtlik)

Impordihindade indeksid nõuavad eraldi arvutamist vastavalt kauba lähteriigile (euroala riigid ja euroalavälised riigid). Lähteriik määratletakse järjekindlalt tollireeglite järgi.

4) Muutuja 130201: tootjahinnad

Tootjahinnaindeksi eesmärk on mõõta majandustegevuse tehinguhindade arengut tööstuses, ehituses ja teenuste valdkonnas.

Tootjahindade määratlemisel juhindutakse järgmisest:

Arvesse võetakse kõiki toote hinda määravaid tegureid, sealhulgas nt müüdud ühikute hulka, pakutud transporti, lisatasusid, allahindlusi, hinnaalandeid, teenindus- ja garantiitingimusi, sihtkohta jms.

Tootjahindadega mõõdetakse hindade arengut tootja/müüja seisukohast. Asjakohane hind on alushind, mis ei sisalda lisandväärtusmaksu ega muid samalaadseid mahaarvamisele kuuluvaid käibega otseselt seotud makse ega üksuse arvetel esitatud kaupade ja teenustega seotud tollimakse ja muid makse, samas tuleb aga sellele lisada tootja saadud tootesubsiidiumid, kui neid on.

Selleks et näidata hinnadünaamika tegelikku arengut, tuleks kasutada tegelikku tehinguhinda, mitte hinnakirjas esitatud hinda.

Et näidata puhast hinnadünaamikat, tuleb tootjahinnaindeksi koostamisel arvestada muutusi toodete kvaliteedis ja teha vastavad kohandused.

Spetsifikatsioon peab olema niisugune, et vaatlusüksus suudaks järgmistel vaatlusperioodidel toote identifitseerida ja esitada asjakohase ühikuhinna.

Indeks peaks põhimõtteliselt näitama keskmist hinda vaatlusperioodil. Tegelikkuses võib kogutud teave viidata konkreetsele päevale vaatlusperioodi keskel, mis tuleks määrata selliselt, et see oleks vaatlusperioodi esindav. Toodete puhul, millel on riigi majandusele märkimisväärne mõju ning millel esineb kas või aeg-ajalt hinnakõikumisi, on oluline, et indeks väljendaks tõepoolest keskmist hinda.

Hinnaandmed peaksid kajastama hindu tegeliku tehingu hetkel, st siis, kui nõuded ja kohustused tekivad, muutuvad või kustutatakse.

Teenuste hinnad tuleks põhimõtteliselt kajastada siis, kui teenus osutatakse. Kui teenuse osutamine hõlmab mitut ajavahemikku või kui teenused ostetakse enne nende osutamist, tuleb teha asjakohased kohandused.

Majandustegevusala teenuste tootjahinnaindeksiga mõõdetakse kõikide teenuste keskmiste hindade arengut ettevõttelt-kõigile-tasandil, mis koosneb ettevõtetevahelisest (B2B) ja ettevõtjalt tarbijale suunatud (B2C) kaubandusest. B2B kaubandus hõlmab ka müüki avalikule sektorile ehk ettevõttelt riigile (B2G).

5) Muutuja 130202: siseturu tootjahinnad

6) Muutuja 130203: välisturu tootjahinnad

7) Muutuja 130204: välisturu tootjahinnad (euroala) (euroalaväliste riikide puhul vabatahtlik)

8) Muutuja 130205: välisturu tootjahinnad (euroalavälised riigid) (euroalaväliste riikide puhul vabatahtlik)

Majandustegevusala siseturu tootjahinnaindeksiga mõõdetakse kõikide sellest tegevusalast pärinevate ning siseturul müüdavate kaupade ja nendega seotud teenuste keskmise hinna dünaamikat. Välisturu tootjahinnaindeks näitab kõikide sellest tegevusalast pärinevate ja väljaspool siseturgu müüdavate kaupade ja nendega seotud teenuste keskmise hinna dünaamikat (kohalikku vääringusse ümber arvestatuna).

Need kaks indeksit üheskoos näitavad teatavast majandustegevusalast pärinevate kaupade ja nendega seotud teenuste keskmist hinnadünaamikat. Välisturu tootjahinnad tuleks arvutada hindadena riigipiiril, s.o FOB-hindadena (franko laeva pardal).

Sise- ja välisturu tootjahinnaindeksite jaoks on vaja koostada eraldi tootjahinnaindeksid vastavalt toote sihtkohale. Sihtkoht määratakse kindlaks toote tellinud või ostnud kolmanda isiku asukoha alusel.

Uute elamute tootjahinnad või ehituskulud

Ehitussektori tootjahinnaindeksitega mõõdetakse ainult uute elamute arendamist ning see ei hõlma kogukondade elamuid, mitteeluhooneid, maa hinda, arhitektide tasusid ega muid tasusid. Need kajastavad hinda, mida tellija maksab ehitusettevõtjale. Seepärast ei kajasta indeksid mitte ainult ehituskulude varieerumist, vaid ka tootlikkuse ja kasumimarginaali muutumist. Lisaks sellele on tootjahinna ja sellele vastavate tootmiskulude vahel ajaline vahe. Tootjahindade asendajana võib kasutada uute elamute ehitamise kogukulusid.

Ehituskulude indeksi eesmärk on näidata töövõtjal ehitustegevuse käigus tekkinud kulude arengut.

Kulud, mis moodustavad uute elamute ehitamise kogukulu, on materjalikulud, tööjõukulud, sisseseade ja varustus, transport, energia ja muud kulud. Kogukondade eluasemete kulud, mitteeluhoonete kulud, maahinnad, arhitektitasud ja muud tasud ei kuulu ehituskulude hulka.

Materjalikulud arvutatakse tavaliselt materjalide hinna alusel. Materjalide hinnad peaksid põhinema tegelikel hindadel, mitte hinnakirjas esitatud hindadel. Hinnad peaksid põhinema toodete ja tarnijate valimil. Hinnad arvutatakse ilma lisandväärtusmaksuta.

Tööjõukulud peaksid hõlmama kõikide tööga hõivatud isikute palku ja sotsiaalkindlustusmakse. Sotsiaalkindlustusmaksude hulka kuuluvad: i) tööandja makstavad kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed, ii) tööandja makstavad kollektiivlepingujärgsed, lepingulised ja vabatahtlikud sotsiaalkindlustusmaksed ja iii) arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (otseselt tööandja makstavad sotsiaaltoetused).

Uus elamu on hoone, mis on ehitatud alaliseks või ajutiseks eluruumina kasutamiseks, või hoone, mis on muudetud muust kasutusest alaliseks või ajutiseks eluruumina kasutamiseks ning mille jaoks on siseriiklike õigusaktide kohaselt nõutav ehitus- või planeerimisluba.

D. TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSE SISENDID

1) Muutuja 230101: ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulud

Teadus- ja arendustegevus tähendab loomingulist ja järjepidevat tööd, mida tehakse selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimkonna, kultuuri ja ühiskonna kohta käivate teadmiste hulka ning töötada välja uusi viise olemasolevate teadmiste rakendamiseks.

Ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulud kujutavad endast rahasummat, mis kulutatakse teadus- ja arendustegevusele, mida tehakse andmeid esitavas üksuses.

Ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulud on kõik jooksvad kulud pluss teadus- ja arendustegevusega seotud kulutused kapitali kogumahutuseks põhivarasse, mida tehakse statistilises üksuses konkreetse vaatlusperioodi jooksul, olenemata rahaliste vahendite allikast. Teadus- ja arendustegevuse jooksvate kulude hulka kuuluvad ettevõttesiseste teadus- ja arendustöötajate tööjõukulud ja muud jooksvad kulud (ettevõtteväliste teadus- ja arendustöötajate kulud, teenuste sisseost). Teadus- ja arendustegevusega seotud kulutused kapitali kogumahutuseks põhivarasse sisaldavad järgmist: maa omandamine, hoonete soetamine, info- ja sidevahendite soetamine, transpordivahendite soetamine, muude masinate ja seadmete soetamine, kapitaliseeritud arvutitarkvara soetamine, muude intellektuaalomandiõigusega seotud toodete soetamine.

2) Muutuja 230201: teadus- ja arendustöötajad

Teadus- ja arendustegevus tähendab loomingulist ja järjepidevat tööd, mida tehakse selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimkonna, kultuuri ja ühiskonna kohta käivate teadmiste hulka ning töötada välja uusi viise olemasolevate teadmiste rakendamiseks.

Statistilise üksuse teadus- ja arendustöötajad on kõik isikud, kes tegelevad otseselt teadus- ja arendustegevusega, olenemata sellest, kas nad töötavad statistilises üksuses või on statistilise üksuse teadus- ja arendustegevusse täielikult lõimitud välisosalejad, samuti isikud, kes osutavad otseseid teenuseid teadus- ja arendustegevuseks (nt teadus- ja arendusjuhid, administraatorid, tehnikud ja kantseleitöötajad).

Isikud, kes osutavad kaudseid tugi- ja abiteenuseid, nagu söökla-, hooldus-, haldus- ja turvatöötajad, tuleks punktis D1 määratletud ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulude mõõtmisel välja jätta, isegi kui nende palk sisaldub „muude jooksvate kulude“ all.

Teadus- ja arendustöötajaskond koosneb kahest peamisest isikute rühmast:

— statistilise üksuse töötajad, kes osalevad üksusesiseses teadus- ja arendustegevuses (sisemised teadus- ja arendustöötajad),

— välisosalised, kes on täielikult lõimitud üksusesisesesse teadus- ja arendustegevusse (välised teadus- ja arendustöötajad), kes võivad olla kas iseseisvad (füüsilisest isikust ettevõtjad) või sõltuvad (saavad palka, kuid mitte teadus- ja arendustegevust tegevalt statistiliselt üksuselt).

3) Muutuja 230202: teadlased

Teadlased on kutsetöötajad, kes tegelevad uute teadmiste väljatöötamise või loomisega. Nad teevad teadusuuringuid ja täiustavad või arendavad kontseptsioone, teooriaid, mudeleid, tehnikaid, seadmeid, tarkvara või töömudeleid.

Teadlase töö teaduslike ja tehniliste aspektide kavandamise ja juhtimisega tegelevad juhid ja administraatorid liigitatakse samuti „teadlasteks“.

4) Muutuja 230301: ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulud välismaise kontrolli all olevates ettevõtetes

„Ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulud“ on määratletud punktis D1 muutuja 230101 all ja „välismaise kontrolli alla olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

5) Muutuja 230401: teadus- ja arendustöötajad välismaise kontrolli all olevates ettevõtetes

„Teadus- ja arendustöötajad“ on määratletud punktis D2 muutuja 230201 all ja „välismaise kontrolli alla olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

6) Muutuja 230501: riigieelarve eraldised teadus- ja arendustegevusele

Riigieelarve eraldised teadus- ja arendustegevusele on kõik assigneeringud, mis on valitsemissektori eelarvetes eraldatud teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks (kõigis sektorites). Valitsemissektor koosneb keskvalitsuse (föderaalvalitsuse), piirkondliku (liidumaa/osariigi vms) valitsuse ja kohaliku omavalitsuse allsektoritest (viimase teadus- ja arendustegevuse rahastust on lubatud teadus- ja arendustegevusele ette nähtud riigieelarve eraldiste hulka mitte arvata, kui seda ei peeta oluliseks või kui andmeid ei ole võimalik koguda). Riigieelarve eraldised teadus- ja arendustegevusele tähendavad eelarveandmeid alates eelarveprognoosidest kuni tegelike kulutusteni, kuid andmete kogumisel keskendutakse tavaliselt „esialgsetele eelarveassigneeringutele“ ja „lõplikele eelarveassigneeringutele“.

7) Muutuja 230502: riikidevaheliselt koordineeritud teadus- ja arendustegevuse rahastamine riiklikest vahenditest

Riikidevaheliselt koordineeritud teadus- ja arendustegevuse riiklik rahastamine on määratluse kohaselt valitsemissektori kogu eelarveline rahastamine, mõõdetuna riigieelarve eraldistena teadus- ja arendustegevusele, mille eesmärk on toetada riikidevahelises avaliku sektori teadus- ja arendustegevuses osalejaid, üleeuroopalisi riikidevahelisi avaliku sektori teadus- ja arendusprogramme ning ELi liikmesriikide, kandidaatriikide või EFTA riikide vahelisi kahe- või mitmepoolseid avaliku sektori teadus- ja arendusprogramme.

8) Muutuja 330101: ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulud

Sama, mis määratletud punktis D1 muutuja 230101 all.

9) Muutuja 330201: teadus- ja arendustöötajad

Sama, mis määratletud punktis D2 muutuja 230201 all.

10) Muutuja 330202: teadlased

Sama, mis määratletud punktis D3 muutuja 230202 all.

E. OSTUD

1) Muutuja 240101: kaupade ja teenuste ost kokku

Kaupade ja teenuste ost kokku hõlmab statistilise üksuse ostetud kaupade ja teenuste kogusummat, mida kajastatakse vaatlusperioodil arvepidamises kas käibevarana või kuludena.

Sellise kaupade ostu hulka kuuluvad näiteks (mitteammendav loetelu): toor-, abi- ja pakkematerjalid, tarbekaubad, kütus, varuosad, seemned ja sööt, loomad, väikeinventar ja edasimüügiks ostetud kaubad.

Teenuste ostu hulka kuuluvad näiteks (mitteammendav loetelu) elektri-, kütte-, vee-, hooldus-, remondi-, litsentsitasu-, rendi-, kindlustus-, teadusuuringu- (kui neid teevad kolmandad isikud), renditöö-, reklaami-, müügiedendus-, transpordi-, side-, pangandus-, õigus-, raamatupidamis- ja muud teenused, mida osutavad kolmandad isikud ja mida kajastatakse vaatlusperioodil kuluna.

Siia ei kuulu valmistoodangu ja lõpetamata toodangu, samuti finantsvarade ja põhivara lisandumine. Erandina võetakse siin arvesse ka muudest klassidest eespool loetletud kirjeteks ümber liigitatud varasid.

Käesolevas määratluses nimetatud kaupade ja teenuste ostu hinnatakse vastavalt reeglitele, mis on sätestatud raamatupidamisstandardites, mille alusel eespool nimetatud varasid ja kulusid on kajastatud.

2) Muutuja 240102: kaupade ja teenuste ost edasimüügiks

Kaupade ja teenuste ost nende edasimüümiseks muutmata kujul on kaupade ost nende edasimüümiseks kolmandatele isikutele ilma edasise töötlemiseta. Siia hulka kuulub ka teenuste ost arveid esitavate teenindusettevõtete poolt, st ettevõtete poolt, mille käive ei koosne mitte üksnes tehingu pealt võetavatest agentuuritasudest (näiteks kinnisvaramaaklerite puhul), vaid ka teenuse tegelikest kuludest, näiteks transporditeenuste ostmisel reisibüroode kaudu.

Arvesse ei võeta kolmandatele isikutele vahendustasu eest müüdavate kaupade ja teenuste väärtust, sest neid kaupu ei osta ega müü vahendustasu saav vahendaja.

Kaupade ja teenuste ost nende edasimüümiseks muutmata kujul on osa muutujast „Kaupade ja teenuste ost kokku“ ja seda kasutatakse muude koondsummade ja saldode arvutamisel.

3) Muutuja 240103: renditöötajate kaudu osutatud teenuste kulud

See muutuja sisaldab kõiki kulusid, mida statistiline üksus on vaatlusperioodil kajastanud, ning tähistab teenuseid, mida talle osutavad ajutist tööjõudu vahendavad asutused ja samalaadsed organisatsioonid, mis pakuvad klientide ettevõtetele piiratud ajaks töötajaid, et täiendada või ajutiselt asendada kliendi tööjõudu, ja mille puhul vahendatavad isikud on ajutise abi teenust osutava üksuse töötajad. Renditöötajate kaudu osutatud teenuste kulud on osa muutujast „Kaupade ja teenuste ost kokku“.

Kõnealused asutused ja organisatsioonid ei korralda siiski otsest kontrolli oma töötajate üle kliendi töökohtades. Muutuja sisaldab ainult kulusid, mis on seotud töötajate vahendamisega ega ole seotud konkreetse tööstusliku või muu mittetööstusliku teenuse osutamisega.

4) Muutuja 240104: pikaajalise rendi ja kasutusrendi kulud

Pikaajalise rendi kulude hulka kuuluvad kõik kulud, mida statistiline üksus vaatlusperioodil kajastab ja mis on seotud põhivara rentimisega. Selle muutuja alla kuuluvad põhivaraga seotud kasutusrendilepingu alusel tehtavad maksed.

Selle muutuja puhul liigitatakse rent kasutusrendiks, kui sellega ei kanta sisuliselt üle kõiki alusvara omandiga seotud riske ja hüvesid.

5) Muutuja 240105: energiatoodete ost

Energiatoodete ost vaatlusperioodil peaks selle muutuja alla kuuluma ainult juhul, kui neid tooteid ostetakse kasutamiseks kütusena. Siit tuleks välja arvata energiatooted, mis ostetakse kasutamiseks toorainena või töötlemata kujul edasimüümiseks. Selle muutuja puhul tuleb esitada ainult energiatoodete maksumus.

6) Muutuja 240106: maksed alltöövõtjatele

NACE jagude B–E tegevusalade puhul on maksed alltöövõtjatele maksed, mida üksus teeb kolmandatele isikutele alltöövõtusuhte raames tarnitavate tööstuskaupade ja osutatavate teenuste eest, mis on määratletud järgmiselt.

Kaks ettevõtet on omavahel alltöövõtusuhtes, kui samaaegselt on täidetud tingimused A ja B:

A. kliendist ettevõte, mida nimetatakse ka peatöövõtjaks, osaleb toote kavandamisel ning esitab tarnijast ettevõttele, mida nimetatakse ka alltöövõtjaks, teatavad või kõik tehnilised tingimused ja/või varustab teda töödeldavate materjalidega;

B. kliendist ettevõte müüb alltöövõtuga hõlmatud toote üksikult või mõne mitmeosalise toote osana ning vastutab toote garantii eest.

Märkus. Tehniliseks tingimuseks ei loeta toote värvi, suuruse või katalooginumbri kindlaksmääramist. Eritellimusel tehtud toodete valmistamine ei eelda alati alltöövõtusuhte olemasolu.

NACE F jao tegevusalade statistika puhul on maksed alltöövõtjatele maksed, mida üksus teeb kolmandatele isikutele vastutasuks ehitustööde eest, mida tehakse osana alltöövõtusuhtest.

Kaks ettevõtet on omavahel alltöövõtusuhtes, kui samaaegselt on täidetud tingimused A, B, C ja D:

A. kliendist ettevõte sõlmib tarnijast ettevõttega (edaspidi „alltöövõtja“) lepingu tööde või teenuste pakkumiseks, mis on spetsiaalselt ehitusprotsessi osa;

B. kliendist ettevõte vastutab ehitusprotsessi lõpptoote eest, vastutus hõlmab ka alltöövõtjate tehtud töid; alltöövõtja võib mõnel juhul kanda osa vastutusest;

C. kliendist ettevõte esitab alltöövõtjale spetsifikatsioonid, näiteks peab alltöövõtja tehtud töö või pakutud teenus eriprojekti tõttu olema eritellimusel tehtud töö või teenus ega saa seega olla standardne või kataloogitud töö või teenus;

D. vastastikust lepingut ei reguleeri mingil moel assotsiatiivset laadi leping, näiteks ühine vastus pakkumiskutsele, konsortsium või ühisettevõte vms.

7) Muutuja 240201: kaubavarude muutus

Kaubavarude muutus on statistilise üksuse poolt vaatlusperioodi lõpus ja alguses kajastatud varude koguväärtuse vahe. Kõnealuste varude väärtus on väärtus, millega neid on kajastatud finantsaruannetes.

8) Muutuja 240202: valmistoodangu ja lõpetamata toodangu varude muutus

See muutuja väljendab muutust, mis on toimunud statistilise üksuse toodetud, kuid veel müümata valmistoodangu või tootmises oleva toodangu varude väärtuses vaatlusperioodi esimese ja viimase päeva vahel. See on osa muutujast „kaubavarude muutus“.

Selle toodangu hulka kuulub statistilisele üksusele kuuluv lõpetamata toodang, isegi kui kõnealused tooted on kolmandate isikute valduses. Välja on arvatud statistilise üksuse valduses olevad tooted, mis kuuluvad kolmandatele isikutele.

Varude väärtus määratakse tootmiskulude alusel enne väärtuse korrigeerimist (näiteks kulumiarvestus).

9) Muutuja 240203: edasimüügiks mõeldud kaubavarude muutus

Edasimüügiks mõeldud kaubavarude muutus on statistilise üksuse poolt vaatlusperioodi lõpus ja alguses kajastatud varude kui kolmandatele isikutele muutmata kujul edasimüümiseks mõeldud kaupade koguväärtuse vahe. Kõnealuste varude väärtus on väärtus, millega neid on kajastatud finantsaruannetes. Edasimüügiks mõeldud kaubavarude muutus on osa muutujast „kaubavarude muutus“.

10) Muutuja 240301: välismaise kontrolli all olevate ettevõtete kaupade ja teenuste ost kokku

„Kaupade ja teenuste ost kokku“ on määratletud punktis E1 muutuja 240101 all ja „välismaise kontrolli alla olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

11) Muutuja 240302: välismaise kontrolli all olevate ettevõtete kaupade ja teenuste ost edasimüügiks

„Kaupade ja teenuste ost edasimüügiks“ on määratletud punktis E2 muutuja 240102 all ja „välismaise kontrolli all olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

F. VÄLJUNDID JA TULEMUSLIKKUS

1) Muutuja 140101: tootmismaht

Ettevõtluse lühiajastatistikas on tootmismahtu vaja indeksina. Tootmismahu indeks on majandusarengu võrdlusnäitaja ja seda kasutatakse eelkõige majandusarengu pöördepunktide kindlakstegemiseks varases etapis. See tuleks esitada Laspeyres’i tüüpi indeksina, milles võrreldakse praegust tootmismahtu vastava tootmismahuga baasperioodil.

Tootmismahu indeksi teoreetiline eesmärk:

— Majandustsükli statistika seisukohast tuleks mõõta omatoodangut. Mõisted „toodang“ ja „väljund“ majandustsükli statistika tähenduses ei hõlma teiste üksuste sisendeid.

— Tootmismahu indeksi eesmärk on seega mõõta lisandväärtuse mahu muutusi sagedaste korrapäraste ajavahemike järel.

— Mõõdetud lisandväärtuse mahu muutused peaksid üldiselt ligilähedaselt vastama lisandväärtusele, mida mõõdetakse rahvamajanduse arvepidamises kasutatavate lisandväärtuse mõistetega.

Tootmismahu indeksi arvutamise põhimõtted:

— Teoreetilise eesmärgi järgi määratletud indeksi koostamiseks vajalikud andmed ei ole tavaliselt igakuiselt kättesaadavad.

— Seetõttu arvutatakse lisandväärtus alushindades ainult baasperioodi kohta, eelkõige kaalude ajakohastamiseks. Kui lisandväärtus alushindades ei ole kättesaadav, võib selle asendusväärtusena kasutada kogulisandväärtust tegurikuludes.

— Lisandväärtuse igakuine jätkamine baasperioodil toimub sobivate asendusväärtuste abil.

Jätkamiseks vajalike asendusväärtuste arvutamine. Indeksite jätkamiseks sobivad järgmised asendusväärtused:

— jätkamine brutotoodangu (deflateeritud) väärtusega,

— jätkamine mahtudega,

— jätkamine (deflateeritud) käibega,

— jätkamine tööjõusisendiga,

— jätkamine toorainesisendiga,

— jätkamine energiasisendiga.

Nende asendusnäitajate ja lisandväärtuse arengu vaheline korrelatsioon võib sõltuvalt turutegevusest erineda. Iga turutegevuse jaoks tuleks valida kõrge korrelatsiooniga asendusväärtus.

Seosed rahvamajanduse arvepidamisega:

— Ühine arusaam mõistest „tootmisindeks“ kui lisandväärtuse kujunemisest on vastuolus mõiste „tootmine“ määratlusega rahvamajanduse arvepidamises või ettevõtluse struktuuristatistikas.

— Rahvamajanduse arvepidamises tähendab tootmisindeks „lisandväärtuse“ muutumist püsivhindades, samas kui lisandväärtus on põhimõtteliselt toodang miinus vahetarbimine alushindades.

2) Muutuja 140201: müügimaht

Müügimaht väljendab netokäibe väärtust püsivhindades ja on seega koguseindeks. Müügimahu saab arvutada netokäibena jooksevhindades, mida deflateeritakse sobiva hinnaindikaatoriga, või koguseindeksina, mis tuletatakse otseselt müüdud kaupade kogusest.

3) Muutuja 140301: netokäive

Kõikide tegevusalade puhul, välja arvatud NACE osad 64, 65 ja mõned NACE 66 tegevusalad, koosneb netokäive kogu tulust, mis on saadud vaatlusperioodil statistilise üksuse tavapärase tegevuse käigus, ja see esitatakse ilma üksuse tehtud hinnaalanduste, mahahindluste ja hinnavähenditeta.

Tulu on vaatlusperioodil toimunud majandusliku kasu kasv, mis väljendub vahendite sissevooluna või varade parendamise või kohustiste vähenemisena, mille tulemusena omakapital suureneb, välja arvatud omanike poolt omakapitali tehtavad sissemaksed.

Osutatud vahendite sissevool tuleneb klientidega sõlmitud lepingutest ja see teostub statistilise üksuse poolt kõnealustes lepingutes ette nähtud kohustuste täitmise kaudu. Tavaliselt seisneb toimingukohustus kaupade müügis (üleandmises) või teenuste osutamises, kuid brutosissevool võib sisaldada ka tulu, mis on saadud selle eest, et teised on kasutanud statistilise üksuse varasid.

Netokäibest jäetakse välja:

— kõik maksud, tollimaksud ja lõivud, mis on otseselt seotud tuluga;

— peamise tehingupoole nimel kogutud summad, kui statistiline üksus tegutseb oma suhetes peamise tehingupoolega agendina;

— kõik tulud, mis ei ole saadud statistilise üksuse tavapärase tegevuse käigus. Tavaliselt liigitatakse need tululiigid „muuks (tegevus)tuluks“, „finantstuluks“, „erakorraliseks tuluks“ või muusse sarnasesse rubriiki, sõltuvalt finantsaruannete koostamisel kasutatud üldtunnustatud raamatupidamisstandardite kogumist.

Aastast lühemate ajavahemike statistikas ei pruugi olla võimalik arvesse võtta selliseid aspekte nagu aastane hinnalangus, subsiidiumid, hinnavähendid ja allahindlused.

NACE K6411, K6419 ja K649 tegevusalade puhul on netokäive toodangu väärtus, millest on lahutatud subsiidiumid ja valitsusepoolsed sihtfinantseeringud.

NACE K642 ja K643 tegevusalade puhul võib netokäibe ligikaudseks väärtuseks pidada tegevuskulude kogusummat, kui netokäive ei ole kättesaadav finantsaruannetest.

NACE K6511, K6512 ja K652 tegevusalade puhul on netokäive teenitud kindlustusmaksete brutosumma.

NACE K653 tegevusalade puhul on netokäive pensionimaksete kogusumma.

NACE K66 tegevusalade puhul, mille netokäive ei ole kättesaadav finantsaruannetest, on netokäive toodangu väärtus miinus subsiidiumid ja valitsusepoolsed sihtfinantseeringud. NACE K66 tegevusalade puhul, mille netokäive on kättesaadav finantsaruannetest, kohaldatakse netokäibe standardmääratlust.

4) Muutuja 140302: netokäive siseturul

5) Muutuja 140303: netokäive välisturul

6) Muutuja 140304: netokäive välisturul (euroala)

7) Muutuja 140305: netokäive välisturul (euroalavälised riigid)

Siseturu ja välisturu netokäibe indeksite puhul tuleb netokäive jagada vastavalt toote esimesele sihtkohale, lähtudes selle omandiõiguse üleminekust (olenemata sellest, kas toode liigub füüsiliselt üle piiri või mitte). Sihtkoht määratakse kindlaks selle kolmanda isiku residentsuse alusel, kes on kaubad ja teenused ostnud.

8) Muutuja 250101: netokäive

Sama, mis määratletud punktis F3 muutuja 140301 all.

9) Muutuja 250102: põllumajanduse, metsanduse, kalanduse ja tööstuse netokäive

See osa netokäibest, mis tuleneb NACE jagudesse A–F liigitatud tegevusaladest.

Siia ei kuulu netokäive, mis on saadud muutmata kujul edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste edasimüügist.

10) Muutuja 250103: tööstuse netokäive

See osa netokäibest, mis tuleneb NACE jagudesse B–F liigitatud tegevusaladest.

Siia hulka kuulub netokäive, mis on saadud alltöövõtusuhtega hõlmatud kaupade ja teenuste müügist.

Siia ei kuulu netokäive, mis on saadud muutmata kujul edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste edasimüügist.

11) Muutuja 250104: tööstuse, välja arvatud ehituse netokäive

See osa netokäibest, mis tuleneb NACE jagudesse B–E liigitatud tegevusaladest.

Siia hulka kuulub netokäive, mis on saadud alltöövõtusuhtega hõlmatud kaupade ja teenuste müügist.

Siia ei kuulu netokäive, mis on saadud muutmata kujul edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste edasimüügist.

12) Muutuja 250105: ehituse netokäive

See osa netokäibest, mis tuleneb NACE F jakku liigitatud tegevusaladest.

Siia hulka kuulub netokäive, mis on saadud alltöövõtusuhtega hõlmatud kaupade ja teenuste müügist.

Siia ei kuulu netokäive, mis on saadud muutmata kujul edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste edasimüügist.

13) Muutuja 250106: teenuste netokäive

Tulu kõikidest osutatud teenustest (pangandus- ja kindlustusteenused, äri- ja isikuteenused).

See muutuja hõlmab nii põhi- kui ka kõrvaltegevusalast tulenevate teenuste netokäivet; teatavaid teenuseid võivad osutada tööstusüksused. Need tegevusalad liigitatakse NACE jagudesse H–N ja P–S ning NACE G jao hooldus- ja remonditööde gruppidesse 45.2 ja 45.4.

14) Muutuja 250107: kaubandustegevuse (ost ja edasimüük) ning vahendustegevuse netokäive

See osa netokäibest, mis tuleneb üksuse kaubandustegevusest (ost ja edasimüük) ning üksuse vahendustegevusest. See vastab selliste üksuse poolt oma nimel ja omal kulul ostetud kaupade müügile, mis müüakse edasi muutmata kujul või pärast seda, kui need on jae- ja hulgikaubandusettevõtetele tüüpilisel viisil märgistatud, pakitud või pakendatud, ning vahendustasudele, mis on saadud kolmandate isikute nimel ja arvel sooritatud ostudest ja müükidest ning muust samalaadsest tegevusest.

Edasimüügi võib jaotada järgmiselt:

— edasimüük teistele kauplejatele, kutselistele kasutajatele jms (hulgimüük),

— edasimüük kodumajapidamistele või väiketarbijatele (jaemüük).

Need tegevusvaldkonnad liigitatakse NACE G jakku (välja arvatud hooldus- ja remonditööd, mis kuuluvad gruppidesse 45.2 ja 45.4).

15) Muutuja 250108: hoonete ehitamise netokäive

See osa netokäibest, mis tuleneb NACE osasse F41 liigitatud tegevusaladest.

Siia hulka kuulub netokäive, mis on saadud alltöövõtusuhtega hõlmatud kaupade ja teenuste müügist.

Siia ei kuulu netokäive, mis on saadud muutmata kujul edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste edasimüügist.

16) Muutuja 250109: rajatiste ehitamise netokäive

See osa netokäibest, mis tuleneb NACE osasse F42 liigitatud tegevusaladest.

Siia hulka kuulub netokäive, mis on saadud alltöövõtusuhtega hõlmatud kaupade ja teenuste müügist.

Siia ei kuulu netokäive, mis on saadud muutmata kujul edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste edasimüügist.

17) Muutuja 250110: NACE kolmekohalise arvkoodiga tähistatud põhitegevusala netokäive

See osa netokäibest, mis tuleneb üksuse põhitegevusalast. Üksuse põhitegevusala määratakse kindlaks nõukogu määruses (EÜ) nr 696/93 sätestatud reeglite kohaselt.

Siia hulka kuulub netokäive, mis on saadud alltöövõtusuhtega hõlmatud kaupade ja teenuste müügist.

Siia ei kuulu netokäive, mis on saadud muutmata kujul edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste edasimüügist.

18) Muutuja 250111: alltöövõtu netokäive

NACE F jao tegevusalade statistika puhul on alltöövõtu netokäive see netokäive, mis on saadud üksuse oma ehitustööde pakkumisest kolmandale isikule alltöövõtusuhte alusel.

Kaks ettevõtet on omavahel alltöövõtusuhtes, kui samaaegselt on täidetud tingimused A, B, C ja D:

A. kliendist ettevõte sõlmib tarnijast ettevõttega (edaspidi „alltöövõtja“) lepingu tööde või teenuste pakkumiseks, mis on spetsiaalselt ehitusprotsessi osa;

B. kliendist ettevõte vastutab ehitusprotsessi lõpptoote eest, vastutus hõlmab ka alltöövõtjate tehtud töid; alltöövõtja võib mõnel juhul kanda osa vastutusest;

C. kliendist ettevõte esitab alltöövõtjale spetsifikatsioonid, näiteks peab alltöövõtja tehtud töö või pakutud teenus eriprojekti tõttu olema eritellimusel tehtud töö või teenus ega saa seega olla standardne või kataloogitud töö või teenus;

D. vastastikust lepingut ei reguleeri mingil moel assotsiatiivset laadi leping, näiteks ühine vastus pakkumiskutsele, konsortsium või ühisettevõte vms.

19) Muutuja 250112: netokäive kliendi residentsuse järgi

Netokäive tähendab punktis F3 muutuja 140301 all määratletud netokäivet. Residentsuse mõiste on kooskõlas määrusega (EL) nr 549/2013.

20) Muutuja 250113: netokäive toote kaupa

Netokäive tähendab punktis F3 muutuja 140301 all määratletud netokäivet. Jaotus toodete kaupa põhineb CPA-l.

21) Muutuja 250201: kogukasum kaupade edasimüügist

See on tulu, mis saadakse ostmisest ja edasimüümisest ilma edasise töötlemiseta. See arvutatakse netokäibe põhjal, mis on seotud kaubandustegevusega (ost ja edasimüük) ilma edasise töötlemiseta, edasimüügiks tehtud ostude kogusumma ning edasimüügiks ostetud kaupade ja teenuste varude muutuste põhjal.

Kaupade edasimüügi kogukasumi hulka arvatakse selliste kaupade ja teenuste müük, ost ja varude muutus, mis on seotud kaupade ja teenustega, mis ostetakse eesmärgiga tarnida need kolmandatele isikutele muutmata kujul.

Seda nimetatakse ka kaubanduslikuks juurdehindluseks.

22) Muutuja 250301: toodangu väärtus

Toodangu väärtus on statistilise üksuse poolt vaatlusperioodil loodud kogutoodangu väärtus.

Kõikide tegevusalade puhul, välja arvatud NACE 64, 65 ja 66 tegevusalad, on see järgmiste elementide summa:

+ netokäive,

± valmistoodangu ja lõpetamata toodangu varude muutus,

± edasimüügiks mõeldud kaubavarude muutus,

+ toote- või käibepõhistest subsiidiumidest saadav tulu ja

+ kapitaliseeritud toodang

– edasimüügiks mõeldud kaupade ja teenuste ost.

Toote- või käibepõhistest subsiidiumidest saadav tulu on tulu, mis saadakse statistilisele üksusele vaatlusperioodil antud valitsusepoolsest abist ja mida üksus sellisena kajastab.

Kapitaliseeritud toodang on kõigi omaloodud pikaajaliste varade kogukasv, mida statistiline üksus vaatlusperioodil sellisena kajastab.

NACE K6411 tegevusalade puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: muud halduskulud peale personalikulude pluss teenus- ja vahendustasud pluss personalikulud pluss materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsioon.

NACE K6419 ja K649 tegevusalade puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: saadavad intressid ja samalaadsed tulud miinus makstavad intressid ja samalaadsed tasud pluss saadavad vahendustasud pluss tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt pluss finantstehingute puhastulu või puhaskahjum pluss tulu toote- või käibepõhistest subsiidiumidest. NACE K6499 tegevusalade puhul on toodangu väärtus netokäive pluss subsiidiumid ja valitsusepoolsed sihtfinantseeringud või selle ligikaudseks väärtuseks võib pidada tegevuskulude kogusummat, kui netokäive ei ole kättesaadav finantsaruannetest.

NACE K642 ja K643 tegevusalade puhul on toodangu väärtus netokäive pluss subsiidiumid ja valitsusepoolsed sihtfinantseeringud või selle ligikaudseks väärtuseks võib pidada tegevuskulude kogusummat, kui netokäive ei ole kättesaadav finantsaruannetest.

NACE K6511 tegevusalade puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: teenitud kindlustusmaksete brutosumma pluss

investeerimistulu miinus tulu osalusest miinus investeeringute väärtuse korrektsioonid pluss edasikindlustajate investeerimistulu nende osalt ettevõtte kindlustustehniliste eraldiste brutosummast pluss realiseerimata kasum investeeringutelt pluss muud kindlustustehnilised tulud (arvestamata edasikindlustust), miinus tasutud nõuded pluss/miinus muutus nõuete eraldistes (suurenemine lahutada, vähenemine liita) pluss/miinus muude kindlustustehniliste eraldiste (arvestamata edasikindlustust) muutus (kulud lahutada, tulud liita) pluss/miinus (kui on olemas) muude kindlustustehniliste eraldiste edasikindlustajate osa muutus (kulud lahutada, tulud liita) pluss/miinus (kui on olemas) tulevaste eraldiste fondi muutus (kulud lahutada, tulud liita) miinus boonused ja allahindlused, arvestamata edasikindlustust, miinus investeeringute realiseerimise kahjum miinus realiseerimata kahjum investeeringutelt pluss muu tulu.

NACE K6512 ja K652 tegevusalade puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: teenitud kindlustusmaksete brutosumma pluss investeerimistulu miinus tulu osalusest miinus investeeringute väärtuse korrektsioonid pluss edasikindlustajate investeerimistulu nende osalt ettevõtte kindlustustehnilistest eraldistest pluss muud kindlustustehnilised tulud, arvestamata edasikindlustust, pluss muu tulu miinus tasutud nõuded pluss/miinus muutus nõuete eraldistes (suurenemine lahutada, vähenemine liita) miinus investeeringute realiseerimise kahjum miinus boonuste ja allahindluste netosumma pluss/miinus tasandusreservi muutus (kulud lahutada, tulud liita) pluss/miinus teistes rubriikides märkimata muude kindlustustehniliste eraldiste muutus (kulud lahutada, tulud liita).

NACE K653 tegevusalade puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: netokäive miinus tasutavad kindlustusmaksed pluss investeerimistulu pluss muud tulud pluss saadavad kindlustusnõuded miinus kogukulutused pensionidele miinus kindlustustehniliste eraldiste netomuutus (tehniliste eraldiste suurenemine lahutatakse toodangu väärtusest ja vähenemine liidetakse). Teise võimalusena võib toodangu väärtuse arvutada kulude summana.

NACE K66 tegevusalade puhul, mille netokäive ei ole kättesaadav finantsaruannetest, määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: saadavad intressid ja samalaadsed tulud miinus makstavad intressid ja samalaadsed tasud pluss saadavad vahendustasud pluss tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt pluss finantstehingute puhastulu või puhaskahjum pluss tulu toote- või käibepõhistest subsiidiumidest.

NACE K66 tegevusalade puhul, mille netokäive on kättesaadav finantsaruannetest, määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: netokäive pluss kapitaliseeritud toodang pluss tulu toote- või käibesubsiidiumidest.

23) Muutuja 250401: lisandväärtus

Lisandväärtus on netotegevustulu koondnäitaja, mida on korrigeeritud kulumi, amortisatsiooni ja töötajate hüvitiste võrra, kusjuures statistiline üksus kajastab neid komponente vaatlusperioodil sellisena. Selle väärtus saadakse järgmise valemi abil:

+ netokäive

+ toote- või käibepõhistest subsiidiumidest saadav tulu

+ kapitaliseeritud toodang

± kaubavarude muutus

– kaupade ja teenuste ost kokku.

24) Muutuja 250501: tegevuse koguülejääk

Tegevuse koguülejääk on tegevusest tekkiv ülejääk pärast tööjõukulude hüvitamist.

Selle saab arvutada lisandväärtuse alusel, millest on maha arvatud töötajate hüvitiste kulud. See on üksuse käsutuses olev bilanss, millest on võimalik maksta hüvitust omavahendite ja laenukapitali pakkujatele, tasuda maksud ning rahastada osaliselt või täielikult investeeringuid.

25) Muutuja 250601: välismaise kontrolli all olevate ettevõtete netokäive

„Netokäive“ on määratletud punktis F3 muutuja 140301 all ja „välismaise kontrolli alla olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

26) Muutuja 250701: välismaise kontrolli all olevate ettevõtete toodangu väärtus

„Toodangu väärtus“ on määratletud punktis F22 muutuja 250301 all ja „välismaise kontrolli alla olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

27) Muutuja 250801: välismaise kontrolli all olevate ettevõtete lisandväärtus

„Lisandväärtus“ on määratletud punktis F23 muutuja 250401 all ja „välismaise kontrolli alla olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

28) Muutuja 250901: välismaiste ettevõtete üle kontrolli omavate ettevõtete (kõrgeima kontrolliva üksuse mõiste) ja kodumaiste tütarettevõtete netokäive

„Netokäive“ on määratletud punktis F3 muutuja 140301 all ja „välismaiste ettevõtete üle kontrolli omavad ettevõtted (kõrgeima kontrolliva üksuse mõiste) ja kodumaised tütarettevõtted“ punktis A14 muutuja 210401 all.

29) Muutuja 440101: andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevate välisriigis asuvate ettevõtete netokäive

„Netokäive“ on määratletud punktis F3 muutuja 140301 all ja „andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevad välisriigis asuvad ettevõtted“ punktis A25 muutuja 410101 all.

30) Muutuja 251001: müüdud toodang

Müüdud toodang on riigi majandusterritooriumil mis tahes ajal tehtud toodang, mis on müüdud (arvele kantud) vaatlusperioodil. Toodang võib olla toodetud ettevõtte põhi- või kõrvaltegevuse raames. Siia hulka kuulub sama ettevõtte eri tegevusalaüksuste vahel müüdud (arvele kantud) toodang.

31) Muutuja 251002: alltöövõtu korras toodetud toodang

Alltöövõtja poolt riigi majandusterritooriumil tehtud toodang, mis on vaatlusperioodi jooksul müüdud (arvel esitatud) peamisele tehingupoolele kooskõlas CPA suunistes alltöövõtule kehtestatud tingimustega. Toodang võib olla toodetud ettevõtte põhi- või kõrvaltegevuse raames.

32) Muutuja 251003: tegelik toodang

Tegelik toodang hõlmab igasugust vaatlusperioodil riigi majandusterritooriumil toodetud toodangut, mida kasutatakse muude toodete valmistamiseks. Siia kuuluvad tooted, mis tegevusalaüksuses endas või mõnes muus samale ettevõttele kuuluvas tegevusalaüksuses:

— on ette nähtud müügiks,

— töödeldakse muuks tooteks,

— paigaldatakse muusse tootesse või

— ladustatakse.

G. INVESTEERINGUD

1) Muutuja 260101: koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse

Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse hõlmavad kõiki lisandumisi materiaalsesse põhivarasse, mida statistiline üksus vaatlusperioodil sellisena kajastab, välja arvatud suurenemine, mis on tingitud ümberhindlusest või varem kajastatud väärtuse langusest tuleneva kahjumi tühistamisest ning muude materiaalsete põhivarade ümberliigitamisest (ülekandmistest).

Lisandumine hõlmab muu hulgas soetamist, kapitalirenti, parendusi, ümberehitusi, renoveerimisi, ehitust, omal jõul ehitamist ja kapitaliseeritud kulusid, nagu on lubatud kohaldatavate raamatupidamisstandarditega, millega määratakse kindlaks kajastamise ja väärtuse hindamise kriteeriumid.

2) Muutuja 260102: koguinvesteeringud maasse

Koguinvesteeringud maasse hõlmavad kõiki maa, maa-aluste maardlate, metsade ja siseveekogude, materiaalsete uurimis- ja hindamisvarade, kaevandus-, nafta- ja gaasivarade ja muude samalaadsete varade lisandumisi, mida statistiline üksus vaatlusperioodil sellisena kajastab. Koguinvesteeringud maasse on osa muutujast „koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse“.

3) Muutuja 260103: koguinvesteeringud olemasolevate hoonete soetamisse

Koguinvesteeringud olemasolevate hoonete soetamisse hõlmavad kõiki soetamise hetkel juba kasutatud (st mitte uute) hoonete ja samalaadsete struktuuride lisandumisi või soetamisi, mida statistiline üksus vaatlusperioodil sellisena kajastab.

Koguinvesteeringud olemasolevate hoonete soetamisse on osa muutujast „koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse“.

4) Muutuja 260104: koguinvesteeringud hoonete ehitamisse ja parendamisse

Koguinvesteeringud hoonete ehitamisse ja parendamisse hõlmavad järgmist:

— lisandused uute hoonete oma tarbeks ehitamisse (omal jõul ehitatud);

— uute hoonete soetamine (tavaliselt ehituslepingu tulemus, mille kasusaaja on andmeid esitav statistiline üksus);

— olemasolevate hoonete kapitaliseeritud lisandused, ümberehitused, parendamine ja renoveerimine (kui sellega kaasneb tõenäoliselt täiendav majanduslik kasu statistilisele üksusele), mida statistiline üksus vaatlusperioodil sellisena kajastab.

Koguinvesteeringud hoonete ehitamisse ja parendamisse on osa muutujast „koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse“.

5) Muutuja 260105: koguinvesteeringud masinatesse ja seadmetesse

Koguinvesteeringud masinatesse ja seadmetesse hõlmavad kõiki masinate, sõidukite, seadmete ja sisseseade, kontoriseadmete, arvutite, side- ja võrguseadmete ning muude samalaadsete seadmete lisandumisi, mida statistiline üksus vaatlusperioodil sellisena kajastab.

Koguinvesteeringud masinatesse ja seadmetesse on osa muutujast „koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse“.

6) Muutuja 260106: koguinvesteeringud immateriaalsesse põhivarasse, v.a firmaväärtus

Koguinvesteeringud immateriaalsesse põhivarasse, v.a firmaväärtus, hõlmavad kõiki immateriaalse põhivara lisandumisi, mida statistiline üksus vaatlusperioodil sellisena kajastab, v.a firmaväärtust.

Lisandumine hõlmab muu hulgas soetamist, kapitalirenti, parendusi, lisandusi, ümberehitusi, renoveerimisi, ehitust, omal jõul ehitamist ja kapitaliseeritud kulusid, nagu on lubatud kohaldatavate raamatupidamisstandarditega, millega määratakse kindlaks kajastamise ja väärtuse hindamise kriteeriumid ning milles on määratletud ka mõiste „firmaväärtus“.

7) Muutuja 260107: investeeringud ostetud tarkvarasse

Investeeringuid ostetud tarkvarasse loetakse immateriaalseks varaks siis ja ainult siis, kui on tõenäoline, et ettevõte saab tulevikus varale omistatavaid hüvesid, ja kui vara maksumust on võimalik usaldusväärselt mõõta. Kui tarkvara ost ei vasta nendele tingimustele, kajastatakse seda tekkimisel kuluna ja see lisatakse muutuja „kaupade ja teenuste ost kokku“ väärtuse hulka.

Investeeringud ostetud tarkvarasse koosnevad selle ostuhinnast, mis sisaldab võimalikke imporditollimakse, ostmisel tasutavaid mittetagastatavaid makse ja kõiki vara otstarbekohaseks kasutuseks ettevalmistamisega otseselt seotud väljaminekuid. Otseselt seotud väljaminekud on näiteks installeerimise eest makstavad teenustasud. Kõik hinnasoodustused ja allahindlused arvatakse soetusmaksumusest maha.

8) Muutuja 260108: materiaalsete investeeringute müügitulu

Materiaalsete investeeringute müügitulu hõlmab kolmandatele isikutele müüdud olemasolevate materiaalsete kapitalikaupade väärtust. Materiaalse põhivara müügil ei hinnata selle väärtust mitte bilansilise väärtuse järgi, vaid tegeliku müügihinna alusel (välja arvatud lisandväärtusmaks), millest on maha arvatud kõik müüja kantavad omandiõiguse üleandmise kulud. Arvesse ei võeta väärtuse korrektiive ja realiseerimist, v.a kaupade müük.

9) Muutuja 260201: välismaise kontrolli all olevate ettevõtete koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse

„Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse“ on määratletud punktis G1 muutuja 260101 all ja „välismaise kontrolli all olevad ettevõtted“ punktis A13 muutuja 210301 all.

10) Muutuja 430101: andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevate välisriigis asuvate ettevõtete koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse

„Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse“ on määratletud punktis G1 muutuja 260101 all ja „andmeid esitavas riigis asuvate institutsionaalsete üksuste lõpliku kontrolli all olevad välisriigis asuvad ettevõtted“ punktis A25 muutuja 410101 all.

H. KINNISVARA

1) Muutuja 150101: ehitusload – eluruumide arv

Ehitusluba on luba alustada tööd ehitusprojekti alusel. Ehitusluba ise on avalik-õiguslikelt asutustelt saadud projekteerimis- ja ehituslubade viimane etapp enne tööde algust. Uute ehitusprojektide andmeallikate täiendamiseks võib kasutada muud teavet, näiteks detailplaneeringu heakskiitmist ja ehituse algust.

Ehitusload peaksid andma hea ettekujutuse ehitustööstuse töökoormusest lähitulevikus, kuigi see ei pruugi nii olla, kui suur osa lubadest jääb kasutamata või kui loa saamise ja ehitustegevuse alguse vahele jääb pikem ooteaeg.

Määrusega (EL) 2019/2152 nõutakse andmeid ainult uute hoonete ja mitteeluhoonete elamuteks ümberehitamise kohta, isegi kui ehituslube võib anda ka muude ehitiste ja ehitustööde jaoks.

Hooned jaotatakse elamuteks ja mitteeluhooneteks.

Elamud on ehitised, millest vähemalt poolt kasutatakse elamuna. Kui elamuna kasutatakse vähem kui poolt kogu kasulikust põrandapinnast, liigitatakse ehitis mitteeluhoonete alla vastavalt selle sihtotstarbelisele projektile.

Ehituslubade eluruumide arvu muutuja eesmärk on näidata ehitustegevuse edasist arengut, väljendatuna ühikute arvus.

See muutuja koostatakse eluruumide arvu põhjal uutes elamutes, millele on antud ehitusluba (hõlmab ühepereelamuid ja kahe või enama eluruumiga elamuid). Eluruum on tuba või tubade kogum ning sinna juurde kuuluvad kõrvalruumid, mis asuvad alalises ehitises või selle struktuuriliselt eraldatud osas, mis on ehitatud, ümber ehitatud, kohandatud jne eraeluruumiks. Sellel peaks olema eraldi juurdepääs tänavale (otse või läbi aia või õue) või hoones asuvasse ühisruumi (trepikoda, koridor, vahekäik vms). Eraldi asuvad toad, mida kasutatakse selgelt eluruumi ühe osana, tuleks lugeda eluruumi osaks. Seega võib eluruum koosneda ühel ja samal ruumiliselt piiritletud alal eraldi asuvatest hoonetest, kui need on selgelt ette nähtud elamiseks samale leibkonnale.

Olemasolevate elamute laiendusi, mille puhul ehitusluba ei nõuta, ei loeta selles statistikas eluruumideks.

2) Muutuja 150102: ehitusload – ruutmeetrid (kasulik põrandapind või muu suurusmõõt)

„Ehitusload“ on määratletud punktis H1 muutuja 150101 all. Ehituslubade kasuliku põrandapinna muutuja eesmärk on näidata ehitustegevuse edasist arengut, väljendatuna mahus.

See muutuja koostatakse loa saanud uute elamute ja mitteeluhoonete kasuliku põrandapinna ruutmeetrite põhjal. Hoone kasulik põrandapind mõõdetakse välisseinast välisseinani ning see ei hõlma järgmisi pindu:

— ehituspinnad (näiteks piirnevate rajatiste pind, tugirajatised, sambad, piilarid, šahtid, korstnad),

— funktsionaalsed abiruumid (näiteks kütte- ja kliimaseadmete või jõujaamade jaoks ette nähtud ruumid),

— läbikäidavad ruumid (trepikojad, liftid, eskalaatorid).

Hoone kogu kasuliku elamispinna hulka arvatakse köögid, elutoad, magamistoad ja abiruumid, keldrid ning korteriomanike ühiskasutuses olevad ruumid.

Kui teave kasuliku põrandapinna kohta ei ole kogutud andmete põhjal otse kättesaadav, võib seda hinnata olemasolevate allikate põhjal.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

(2) Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1).