KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/2069,

30. september 2022,

millega tehakse Madalmaade taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 6859 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

(1) Direktiivis 91/676/EMÜ on sätestatud eeskirjad selle kohta, kuidas kaitsta veekogusid põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest.

(2) Direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punktis 2 on sätestatud, et liikmesriigid, kes kavatsevad lubada, et ühe hektari kohta laotatav loomasõnnikukogus sisaldab rohkem kui 170 kg lämmastikku, peavad sõnnikukoguse kindlaks määrama selliselt, et see ei takista kõnealuse direktiivi artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamist. Kui liikmesriik lubab teise lõigu punkti b alusel erinevat kogust, teavitab ta sellest komisjoni, kes kontrollib selle põhjendatust vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

(3) Otsusega 2005/880/EÜ (2) tegi komisjon Madalmaade poolt vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ esitatud taotluse alusel erandi, lubades põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 70 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut.

(4) Otsusega 2010/65/EL, (3) millega muudeti otsust 2005/880/EÜ, tegi komisjon Madalmaade poolt vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ esitatud taotluse alusel erandi, lubades põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 70 % rohumaad, laotada kuni 31. detsembrini 2013 aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut.

(5) Rakendusotsusega 2014/291/EL, (4) mille kehtivus lõppes 31. detsembril 2017, tegi komisjon vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaadele erandi, lubades põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal. Erandi alla kuulus 2016. aastal 19 564 põllumajandusettevõtet, mille maad moodustasid Madalmaades 47 % kogu põllumajandusmaa netopindalast.

(6) Rakendusotsusega (EL) 2018/820, (5) mille kehtivus lõppes 1. jaanuaril 2020, tegi komisjon vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaadele erandi, lubades põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal. Erandi alla kuulus 2019. aastal 18 818 põllumajandusettevõtet, mille maad moodustasid Madalmaades 44,7 % kogu põllumajandusmaa netopindalast.

(7) Rakendusotsusega (EL) 2020/1073, (6) mille kehtivus lõppes 31. detsembril 2021, tegi komisjon Madalmaadele erandi, lubades põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal. Kõnealune rakendusotsus kehtestati kaheks aastaks, et võimaldada Madalmaadel täielikult rakendada täiustatud rakendamisstrateegiat, et hoida ära pettusi sõnnikupoliitika rakendamisel. Peale selle lisati sellesse täiendavad tingimused, tagamaks, et kariloomade arv ei suureneks ja vähendamaks ammoniaagiheidet sõnniku laotamisel.

(8) 25. veebruaril 2022 taotlesid Madalmaad direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt uut erandit.

(9) Madalmaad esitasid direktiivi 91/676/EMÜ artikli 10 kohaselt andmed, (7) millest nähtus, et ajavahemikus 2016–2019 oli ligikaudu 14 % Madalmaade põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l, 5 % põhjavee seirejaamades 40–50 mg/l ja 73 % põhjavee seirejaamades alla 25 mg/l. Andmetest ilmnes ka, et ajavahemikus 2016–2019 oli 99 % Madalmaade pinnavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 96 % pinnavee seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Aruandeperioodil 2016–2019 olid siiski 58 % mageveekogudest eutroofsed ja 10 % oleksid võinud muutuda eutroofseteks, kui meetmeid ei oleks võetud.

(10) Need andmed, mis avaldati direktiivi 91/676/EMÜ artiklit 10 käsitlevas aruandes, (8) näitasid ka märkimisväärseid erinevusi Madalmaade provintside vahel ja seda, et mitmes Madalmaade provintsis on põhjavee nitraadisisalduse ja eutrofeerumise reostuskolded. Limburgi provintsis oli 36 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 22 % põhjavee seirejaamades täheldati keskmise nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 74 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 16 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Põhja-Brabandi provintsis oli 26 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 20 % põhjavee seirejaamades täheldati keskmise nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 68 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 7 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Zeelandi provintsis oli 14 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 47 % põhjavee seirejaamades täheldati keskmise nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 80 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 11 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Lõuna-Hollandi provintsis olid 54 % pinnaveekogudest eutroofsed ja 17 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Põhja-Hollandi provintsis olid 61 % pinnaveekogudest eutroofsed ja 19 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Utrechti provintsis täheldati 24 % põhjavee seirejaamades nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 43 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 10 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Gelderlandi provintsis oli 10 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 15 % põhjavee seirejaamades täheldati selle suurenemist. Overijsseli provintsis oli 18 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 19 % põhjavee seirejaamades täheldati selle suurenemist, samal ajal kui 67 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 4 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Drenthe provintsis oli 15 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l, samal ajal kui 65 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 9 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Friisimaa provintsis täheldati 23 % põhjavee seirejaamades nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 85 % pinnaveekogudest olid eutroofsed. Groningeni provintsis olid 52 % pinnaveekogudest eutroofsed ja 11 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta. Flevolandi provintsis olid 33 % pinnaveekogudest eutroofsed.

(11) Andmed, mille Madalmaad 2020. ja 2021. aastal rakendusotsuse (EL) 2020/1073 kohastes aruannetes esitasid, näitasid põhjavee nitraadisisalduse suurenemist lössi-, liiv- ja savimullaga aladel. 2021. aastal oli liivmullaga piirkonna lõuna- ja idaosas keskmine nitraadisisaldus põhjavee ülemises meetrises kihis 67 mg/l. See ületab liidu piirnormi, mis on 50 mg/l. Alates 2017. aastast on nitraadisisaldus liivmullaga piirkonna selles osas kahekordistunud. Keskmine sisaldus liivmullaga piirkonna põhjaosas oli liidu piirnormist väiksem, kuid suurenes 2021. aastal tasemeni 37 mg/l. Keskmine sisaldus lössimullaga piirkonnas vähenes 2020. aastal veidi, langedes tasemeni 57 mg/l, kuid ületab siiski liidu piirnormi. Savimullaga piirkonnas jäi nitraadisisaldus pidevalt piirnormist väiksemaks, kuid on suurenenud. Turbamullaga piirkonnas mõõdeti väikseimad sisaldused ja 2021. aastal oli keskmine sisaldus 14 mg/l. Andmetest ilmnes ka, et erandiga seotud seirevõrgustikku kuuluvate põllumajandusettevõtete maadel ületas juuretsooni vesi sageli nitraadisisalduse norme, isegi kui selle keskmine väärtus jäi alla 50 mg/l.

(12) Kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõikega 5 kohaldavad Madalmaad tegevusprogrammi kogu oma riigi territooriumil. 26. detsembril 2021 võtsid Madalmaad vastu uue tegevusprogrammi ajavahemikuks 2022–2025 (9) (seitsmes nitraate käsitlev tegevusprogramm), mis sisaldab lisameetmeid, et vähendada toitainete (lämmastik ja fosfor) kadu keskkonda, ja põhineb piirkondlikult diferentseeritud lähenemisviisil, mis oleneb toitainereostuse tasemest ja mullatüübist. Keskkonnamõju hindamise käigus, mille Madalmaade ametiasutuste teaduslik nõuandekomisjon (Commissie van Deskundigen Meststoffenwet) seitsmenda nitraate käsitleva tegevusprogrammi koostamisel korraldas, ilmnes siiski, et tegevusprogrammi võimalik mõju ei oleks veekvaliteedi eesmärkide saavutamiseks piisav. 25. veebruaril 2022 võtsid Madalmaad vastu seitsmenda nitraate käsitleva tegevusprogrammi addendum’i, (10) milles on osutatud riiklikule maapiirkondade programmile, (11) milles on esitatud terviklik lähenemisviis loodusele, veele ja kliimale, sealhulgas lämmastikuheitele, et täita liidu keskkonna- ja kliimanõuded. Addendum’iga soovib Madalmaade valitsus võtta seatud eesmärkide alusel konkreetseid meetmeid, et saavutada põllumajandustegevusest lähtuvate toitainetega seotud veekvaliteedialased sihid.

(13) Seitsmendas nitraate käsitlevas tegevusprogrammis ajavahemikuks 2022–2025 ja selle addendum’is on piirkondade kaupa kindlaks määratud jõupingutused, mida on vaja teha selleks, et saavutada põllumajandustegevusest lähtuvate nitraatide ja fosforiga seotud veekvaliteedialased eesmärgid, mis on kindlaks määratud direktiivis 91/676/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (12) raames vastu võetud Madalmaade veemajanduskavas. Põhjavee nitraadisisaldusega seoses peavad Zand Noordi, Zand Oosti, Westelijk Noord-Brabanti, Centraal zeeklei, Zuidwestelijk zeekleigebiedi ja Westelijk zandgebiedi piirkond eesmärkide saavutamiseks tegema mõningaid jõupingutusi, samal ajal kui Gelderse Vallei, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zandi ja Lössgebiedi piirkond peavad nende saavutamiseks tegema märkimisväärseid jõupingutusi. Pinnavee fosforisisaldusega (eutrofeerumisega) seoses peavad Zand Noordi, Zand Oosti, Westelijk Noord-Brabanti, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zandi, Noordelijk zeekleigebiedi, Centraal zeeklei ja Zuidwestelijk zeekleigebiedi piirkond tegema eesmärkide saavutamiseks mõningaid jõupingutusi, samal ajal kui Gelderse Vallei, Lössgebiedi, Westelijk Zeeklei, Westelijk veengebiedi ja Westelijk zandgebiedi piirkond peavad nende saavutamiseks tegema märkimisväärseid jõupingutusi. See on kooskõlas andmetega, mille Madalmaad esitasid direktiivi 91/676/EMÜ artikli 10 kohaselt.

(14) Madalmaad võtavad vastu uue põllumajandustegevusest lähtuvate nitraatide ja fosforiga reostunud alade (toitainereostusega alad) loetelu, mis peaks hõlmama kõiki selliste põhja- ja pinnavee seirepunktide valgalasid, kus esineb keskmist nitraadireostust või juhuslikku nitraadireostust, kus on reostuse oht ja märgatav reostuse suurenemise tendents, ning seirepunkte, kus on näha eutrofeerumist või eutrofeerumise ohtu. Loetelu koostamisel tuleks arvesse võtta ka Euroopa Liidu Kohtu asjakohast praktikat, eelkõige kohtuotsuseid C-221/03 (13) ja C-543/16 (14). Kui 1. jaanuariks 2024 ei ole uut loetelu vastu võetud, määratakse toitainereostusega aladeks kõik alad, kus on vaja teha mõningaid või märkimisväärseid jõupingutusi.

(15) Käesolevat eranditaotlust tuleks kaaluda toitainete kasutamise küsimusena laiemas ELi poliitilises kontekstis, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2000/60/EÜ, 2006/118/EÜ (15) ja 2008/56/EÜ (16) eesmärkide ja sihtide, jõupingutuste jagamise määruse (17) suuremate ambitsioonide ja Madalmaade ÜPP strateegiakava, (18) samuti Euroopa rohelise kokkuleppe toitainereostusalaste eesmärkide valguses. Euroopa rohelises kokkuleppes on kindlaks määratud liidu eesmärgid toitainekao vähendamiseks ja muude kasvuhoonegaaside kui CO2, nimelt suures osas väetamisest ja kariloomadelt lähtuva metaani ja dilämmastikoksiidi piiramiseks. Liit on võtnud strateegias „Talust taldrikule“ (19) ja nullsaaste tegevuskavas (20) eelkõige kohustuse vähendada toitainekadu 2030. aastaks 50 %, mis tooks kaasa väetisekasutuse 20 % vähenemise, ning kaitsta mullaviljakust ja vähendada 25 % võrra ELi ökosüsteemialasid, kus lämmastiku sadestumine ületab kriitilist taset ja kus õhusaaste ohustab elurikkust.

(16) 10. juuni 2022. aasta esialgses ettepanekus riikliku maapiirkondade programmi kohta (21) on Madalmaade valitsus märkinud: „Turbaladel, Natura 2000 aladel ja põhjavee kaitsealadel on suurimaks väljakutseks haavatavad vooluveekogud ja Natura 2000 alasid ümbritsevad puhvervööndid. Neil aladel on põllumajandustootjatel rohkem äritegevuse piiranguid või vähem arendusvõimalusi. Sel juhul on põllumajanduse ekstensiivistamine kõige asjakohasem toimimisviis.“ Samuti on võetud „kohustus luua Natura 2000 alade ümber üleminekualad“. „Natura 2000 alasid ümbritsevad üleminekualad (puhvervööndid) on Natura 2000 aladega külgnevad alad, mis aitavad kaasa süsteemi taastamisele, et säilitada ja taastada asjaomasel Natura 2000 alal elurikkus.“

(17) Komisjon on Madalmaade eranditaotluse läbi vaadanud, võttes arvesse direktiivi 91/676/EMÜ nõudeid ja eesmärke, varasemate erandiotsuste rakendamisest saadud kogemusi ning seitsmendat nitraate käsitlevat tegevusprogrammi ja selle addendum’it. Ta on uurinud ka veekvaliteedi suundumusi ja võtnud arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke. Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et rohumaapõhistele põllumajandusettevõtetele on vaja tagada kuni nelja-aastane prognoositav erandiga hõlmatud üleminekuperiood, kuni addendum’is esitatud kavandatud reformid on täielikult Madalmaade õigusesse üle võetud ja et uute reformide järkjärgulise rakendamisega kaasas käia. Komisjon leiab ka, et direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamiseks on vaja, et Madalmaad täidaksid rangeid lisatingimusi eelkõige, kuid mitte ainult toitainereostusega aladel. Taotletud erand peaks toetama addendum’is ja riiklikus maapiirkondade programmis kindlaks määratud reformikava.

(18) Käesoleva otsusega kehtestatav erand ei piira Madalmaade kohustust kohaldada nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (22) ja Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-293/17, (23) eelkõige selles esitatud kõnealuse direktiivi artikli 6 lõike 3 tõlgendust, ning kohaldada direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/56/EÜ ega välista, et neist direktiividest tulenevate kohustuste täitmiseks võib olla vaja võtta lisameetmeid.

(19) Väga oluline on tagada, et aastas ühe hektari kohta täiendavate sõnnikukoguste laotamise lubamine ei tekitaks viivitusi teiste selliste liidu õigusaktide nõuete täitmisel, mille eesmärkide saavutamist lämmastiku- ja fosforireostus võib takistada, ega seaks nende nõuete täitmist ohtu. Seepärast ei tohiks riiklikul tasandil lubada erandeid konkreetsetele põllumajandustootjatele põhjavee kaitsealadel ja Natura 2000 aladel või Natura 2000 alasid ümbritsevates puhvervööndites, mis on määratletud Madalmaade riiklikus maapiirkondade programmis ja mille suurus täpsustatakse 2023. aastal.

(20) Kariloomade asustustihedus Madalmaades on endiselt väga suur ning oli 2016. aastal liidu suurim, ületades liidu keskmist peaaegu viis korda. Madalmaade esitatud andmete kohaselt vähenes seal ajavahemikus 2019–2021 kariloomade koguarv 2,5 %, samal ajal kui veiste arv suurenes.

(21) 2020. aasta sõnniku kogutoodangut ei tohiks ületada. See sõnnikutoodangu ülemmäär lõimitakse liikmesriigi õigusaktidesse 1. jaanuaril 2024. Lisaks peaks riikliku maapiirkondade programmi alusel kavandatud reformide rakendamine sõnnikutootmist käesoleva otsuse kehtivusaja lõpuks järk-järgult vähendama.

(22) Seitsmendat nitraate käsitlevat tegevusprogrammi ja selle addendum’it on vaja eriti just toitainereostusega alade puhul täiendada konkreetsete meetmetega, mis on tuntud oma tõhususe poolest kestlikul toitainete kasutamisel põllumajandusettevõtetes ning põhja- ja magevette jõudva toitainekao vähendamisel.

(23) Madalmaad kehtestasid täiustatud rakendamisstrateegia, et tõhustada pettuste ärahoidmist sõnnikupoliitika elluviimisel. Kõnealust strateegiat rakendati 2020.–2021. aastal, kuid COVIDi pandeemia tõttu esines selle rakendamisel ka mõningaid viivitusi. Strateegiat tuleb selle peamisi tegevussuundi järgides tõhusalt rakendada ja laiendada ka teistele piirkondadele, kus esineb sõltumatu hinnangu kohaselt märkimisväärne sõnnikukäitlusalaste õigusnormide tahtliku rikkumise oht. Kavandatud põllumajandusreformide üleminekuperiood võib kaasa tuua ka pettuste suurenemise ja seepärast tuleks kontrollimist tõhustada.

(24) Konkreetsele põllumajandustootjale loa andmisel kohaldatakse teatavaid tingimusi, mille eesmärk on tagada põllumajandusettevõttes põllukultuuride vajadustele vastav väetamine ning hoida ära lämmastiku ja fosfaadi sattumine vette. Käesolevas otsuses sätestatavaid meetmeid tuleks kohaldada lisaks seitsmenda nitraate käsitleva tegevusprogrammi ja selle addendum’i alusel juba kohaldatavatele meetmetele.

(25) Madalmaad peavad rakendama kõik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2284 (24) III lisas kindlaks määratud meetmed ammoniaagiheite vähendamiseks. Aruandes, milles käsitleti direktiivi 91/676/EMÜ mõju gaasilisele lämmastikuheitele, (25) leiti, et mõnes suure kariloomade arvuga piirkonnas võib erandi kohaldamine põhjustada gaasilise heite suurenemist. Seepärast tuleks võtta asjakohased meetmed ammoniaagiheite vähendamiseks, sh võtta kasutusele vähese heitega sõnnikulaotamismeetodid ning kehtestada vajaduse korral maksimaalne temperatuur, millega tohib sõnnikut laotada, ja range kohustus põllule laotatud sõnnik või läga kohe mulda segada.

(26) Käesoleva otsuse artiklis 4 sätestatud tingimusi käsitatakse liikmesriigi õigusega kehtestatud kohustuslike majandamisnõuetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 (26) artiklite 12 ja 13 tähenduses ning käesoleva otsuse artiklites 5 ja 9 sätestatud tingimusi käsitatakse erandiga hõlmatud üksuste puhul liikmesriigi õigusega kehtestatud kohustuslike majandamisnõuetena määruse (EL) 2021/2115 artiklite 12 ja 13 tähenduses.

(27) Madalmaad peavad täitma 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikus sätestatud maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumise eesmärke. Maa muutmine rohumaast põllumaaks tooks kaasa mullasüsiniku heite suurenemise ja takistaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/841 (27) artikli 4 täitmist.

(28) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ (28) on sätestatud liidu ruumiandmete taristu rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja keskkonda mõjutada võivate liidu poliitika- ja tegevussuundade rakendamiseks. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid vajaduse korral olema kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. Peale selle peaksid Madalmaad selleks, et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, kasutama käesoleva otsuse raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral teavet, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (29) artikli 67 lõike 1 kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames.

(29) Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2025.

(30) Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1 Erand Madalmaade 25. veebruari 2022. aasta kirjas taotletud erand, mis võimaldab laotada maale suurema koguse rohusööjate kariloomade sõnnikus sisalduvat lämmastikku, kui on ette nähtud direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lausega, tehakse üleminekumeetmena, mis kaasneb Madalmaade põllumajandus- ja kariloomasektori reformidega, mille eesmärk on täita ELi keskkonna- ja kliimanõudeid (sh direktiiv 91/676/EMÜ), mis on seotud lämmastikuheitega (sh ammoniaagiheitega) ja toitainetega vees, ning käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.

Artikkel 2 Erandi kohaldamisala Erandit kohaldatakse rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete suhtes, kes on saanud selleks loa vastavalt artiklile 6.

Artikkel 3 Mõisted Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „rohumaapõhine põllumajandusettevõte“ – põllumajandusettevõte, kus vähemalt 80 % põllumajandusmaast, millele sõnnikut laotatakse, on rohumaa; 2) „rohusööjad kariloomad“ – veised (välja arvatud lihavasikad), lambad, kitsed, hobused, eeslid, hirved ja vesipühvlid; 3) „põllumajandusmaa“ – eraomanduses, renditud või individuaalse kirjaliku lepingu alusel põllumajandustootja poolt kasutatav maa-ala, mille haldamise eest põllumajandustootja otseselt vastutab; 4) „rohumaa“ – püsirohumaa või ajutine rohumaa, mida kasutatakse vähem kui viis aastat; 5) „väetamiskava“ – arvutused toitainete kavandatava kasutuse ja kättesaadavuse kohta; 6) „väetamisarvestus“ – toitainete tasakaalu arvestus, mis tehakse väetistes kasutatavate toitainete tegelike koguste ja selle põhjal, kuidas taimed toitaineid omastavad; 7) „väetamisregister“ – elektrooniline süsteem, mille kaudu põllumajandustootjad annavad aru tegeliku toitainekasutuse ja sõnnikukäitluse kohta; 8) „lõuna- või keskosa liivmuld“ – muld, millele Madalmaade õigusaktides (väetiseseaduse rakendusmääruse (30) artikli 1 lõige 1) osutatakse kui lõuna- või keskosa liivmullale; 9) „lössimuld“ – muld, millele Madalmaade õigusaktides (väetiseseaduse rakendusmääruse artikli 1 lõige 1) osutatakse kui lössimullale; 10) „toitained“ – lämmastik ja fosfaat.

Artikkel 4 Erandi tegemise üldtingimused Erand tehakse järgmistel tingimustel. 1) Madalmaad koostavad hiljemalt 1. jaanuariks 2024 põllumajandustegevusest lähtuvate nitraatide ja fosforiga reostunud alade (toitainereostusega alad) uue loetelu ja uue kaardi, hõlmates kõik selliste põhja- ja pinnavee seirepunktide valgalad, kus esineb keskmist nitraadireostust või juhuslikku nitraadireostust, kus on reostuse oht ja märgatav reostuse suurenemise tendents, ning seirepunktid, kus on näha eutrofeerumist või eutrofeerumise ohtu. Üleminekumeetmena ja kuni uus loetelu hiljemalt 1. jaanuariks 2024 vastu võetakse, hõlmavad toitainereostusega alad liiv- ja lössimullaga lõuna- ja keskosa piirkondi ning alates 1. jaanuarist 2023 Madalmaade Keskkonnahindamisagentuuri (PBL) riiklikus veekvaliteedi analüüsis (2020) (31) piirkondlike veekogude hulgast kindlaks määratud ja toitainete poolest mittevastavateks (halvas, kehvas ja keskpärases seisundis) aladeks liigitatud valgalasid. 1. jaanuariks 2024 on kehtestatud toitainereostusega alade lõplik loetelu ja kaart ning nende alade hulka kuuluvad vähemalt 2023. aastal kindlaks määratud alad ja mis tahes muud alad, kus põllumajanduse osa toitainereostuse tekkel on märkimisväärne, st ületab 19 % kogu toitainekoormusest. Kui 1. jaanuariks 2024 ei ole toitainereostusega alade lõplikku loetelu ja kaarti kehtestatud, kasutatakse seitsmendas nitraate käsitlevas tegevusprogrammis ja selle addendum’is kindlaks määratud alasid, mille hulka kuuluvad kõik alad, kus on vaja teha mõningaid või märkimisväärseid jõupingutusi, et saavutada nitraadi- ja fosforisisaldusega seotud veekvaliteedialased eesmärgid, mis on kindlaks määratud direktiivis 91/676/EMÜ ja direktiivi 2000/60/EÜ raames vastu võetud Madalmaade veemajanduskavas. 2) Madalmaad jälgivad toodetud sõnniku hulka ja tagavad, et riigis toodetav sõnnik ei sisalda üle 489,4 miljoni kilogrammi lämmastikku ja 150,7 miljoni kilogrammi fosfaati (2020. aastal toodetud kogus), ning et addendum’is kindlaks määratud reformide rakendamise tulemusel väheneb toodetud sõnniku kogus järk-järgult ega sisalda 2025. aastal üle 440 miljoni kilogrammi lämmastikku ja 135 miljoni kilogrammi fosfaati. 3) Alates 1. jaanuarist 2023 ei luba Madalmaad teha käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud erandeid Natura 2000 aladel, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (32) ja direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt, ning alates 1. jaanuarist 2024 riiklikus maapiirkondade programmis täpsustatud Natura 2000 alade lähedal olevates puhvervööndites, kus kriitiline lämmastikukoormus lämmastiku sadestumiseks on ületatud. 4) Alates 1. jaanuarist 2023 ei luba Madalmaad teha käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud erandeid põhjavee kaitsealadel. Põhjavee kaitsealadel, kus põhjavesi on nitraatidega reostunud, hakatakse hiljemalt 1. jaanuaril 2024 kohaldama kohustuslike meetmete paketti toitainekoormuse vähendamiseks. 5) Madalmaad kehtestavad järgmised meetmed. a) Alates 2023. aasta jaanuarist koostavad kõik põllumajandusettevõtted enne kasvuhooaega aastase väetamiskava. Väetamiskavas kirjeldatakse põllumajandusmaa külvikorda ning sõnniku ja muude lämmastik- ja fosforväetiste kavandatud kasutamist. b) Alates 1. jaanuarist 2024 võetakse kasutusele elektrooniline väetamisregister, milles registreeritakse mineraalväetiste kasutamine ning sõnniku tootmine ja laotamine. Alates 1. jaanuarist 2025 kasutavad kõik põllumajandusettevõtted elektroonilist registrit. Madalmaade ametiasutused jälgivad ja analüüsivad kasutatavate väetiste koguseid ja annavad põllumajandustootjatele nõu kasutatavate väetiste üldkoguse vähendamise meetodite kohta. c) Vooluveekogude kõrval asuval põllumajandusmaal luuakse puhverribad, kus väetamine on keelatud. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023 kõigi Madalmaades põllumajanduslikel maatükkidel asuvate vooluveekogude suhtes. Puhverribad määratakse kindlaks järgmiselt: i) vähemalt viie meetri laiune puhverriba direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kindlaks määratud ökoloogiliselt tundlike ojade ja pinnaveekogude ääres; ii) vähemalt kolme meetri laiune puhverriba kõigi muude põllumajandusmaadel asuvate vooluveekogude, sealhulgas kraavide ääres. Neid miinimumlaiusi saab paljude kuivendus- ja niisutuskraavidega aladel kohandada järgmiselt: — kolme meetri laiune puhverriba direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kindlaks määratud pinnaveekogude ääres, kui viie meetri laiuse puhverriba kogupindala maatüki tasandil moodustaks üle 4 % põllumajanduslikust maatükist. Kui direktiivi 2000/60/EÜ kohaselt kindlaks määratud ja kuni 10 meetri suurust pinnaveekogu ääristava kolme meetri laiuse puhverriba kogupindala maatüki tasandil moodustaks üle 4 % põllumajanduslikust maatükist, võib puhverriba laiust vähendada ühe meetrini; — ühe meetri laiune puhverriba kõigi muude põllumajandusmaadel asuvate vooluveekogude ääres, kui kolme meetri laiuse puhverriba kogupindala maatüki tasandil moodustaks üle 4 % põllumajanduslikust maatükist. Kui ühe meetri laiuse puhverriba kogupindala maatüki tasandil moodustaks üle 4 % põllumajanduslikust maatükist, võib puhverriba laiust vähendada 0,5 meetrini; iii) vähemalt ühe meetri laiune puhverriba suvel ära kuivavate vooluveekogude ääres (need vooluveekogud peavad olema kuivad vähemalt 1. aprillist kuni 1. oktoobrini). d) Toitainereostusega aladel kohaldatakse järgmisi tingimusi: orgaaniliste ja keemiliste väetistega väetamise kogunormi vähendatakse järk-järgult, et see norm oleks 1. jaanuari 2025. aasta seisuga 20 % väiksem kui seitsmenda nitraate käsitleva tegevusprogrammi lisas avaldatud normid. Kui väetamisnormide kavandatud läbivaatamisel määratakse kindlaks väiksemad normid, kohaldatakse neid. 6) Madalmaad kohaldavad täiustatud rakendamisstrateegiat, tuginedes rakendusotsuse (EL) 2020/1073 artikli 4 lõike 3 kohaldamisel saadud kogemustele. Täiustatud rakendamisstrateegia hõlmab vähemalt järgmist: a) pettusejuhtumite pidev sõltumatu riskihindamine ning nende sõnnikukasutuse ja -käitluse piirkondade ja osaliste kindlakstegemine, kus võidakse või kes võivad tõenäolisemalt tahtlikult rikkuda riiklikke sõnnikualaseid õigusnorme, mis on sätestatud väetiseseaduse rakendusmääruses, (33) väetiste kasutamist käsitlevas dekreedis (34) ja keskkonnajuhtimise tegevuste dekreedis, (35) niivõrd kui selles käsitletakse põllukultuurideta alasid; b) täiustatud rakendamise jätkuv kohaldamine De Peelis, Gelderse Valleis ja Twentes, mida peetakse suure riiklike sõnnikualaste õigusnormide tahtliku rikkumise ohuga piirkondadeks; täiustatud rakendamisstrateegiat laiendatakse enne 2025. aasta lõppu järk-järgult kõigile muudele piirkondadele, mille kohta hindamine näitab, et need asuvad suure ohuga alal, võttes arvesse saadud kogemusi ja parimaid tavasid; c) rakendamisstrateegias erilise tähelepanu pööramine neile sõnniku väärtusahela osalistele, sealhulgas vahendajatele ja kooskääritajatele kõikides piirkondades, kelle puhul esineb väga suur rikkumisoht; d) automaatne süsteem reaalajas aruandluseks sõnnikuveo kohta alates 1. jaanuarist 2023; e) inspekteerimis- ja kontrollisuutlikkuse, sealhulgas pistelise kontrollimise suutlikkuse jätkuv suurendamine vähemalt 40 protsendini artikli 11 lõikes 2 osutatud nõutavast loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete põldtunnustamise suutlikkusest ning sellise suutlikkuse sihipärasem kasutamine sõnnikukasutuse ja -käitluse riskipiirkondades; f) igal aastal vähemalt 5,5 % seakasvatusettevõtete individuaalne kontroll.

Artikkel 5 Loa taotlemine 1. Rohumaapõhine põllumajandusettevõte võib esitada pädevale asutusele taotluse saada aastane luba laotada suurem kogus rohusööjate kariloomade sõnnikut, sealhulgas loomade endi kohapeal tekitatud sõnnik, mille korral aastane sõnnikukogus hektari kohta sisaldab: a) 2022. aastal kuni 230 kg lämmastikku hektari kohta aastas toitainereostusega aladel ja kuni 250 kg lämmastiku hektari kohta aastas muudel aladel; b) 2023. aastal kuni 220 kg lämmastikku hektari kohta aastas toitainereostusega aladel ja kuni 240 kg lämmastiku hektari kohta aastas muudel aladel; c) 2024. aastal kuni 210 kg lämmastikku hektari kohta aastas toitainereostusega aladel ja kuni 230 kg lämmastiku hektari kohta aastas muudel aladel; d) 2025. aastal kuni 190 kg lämmastikku hektari kohta aastas toitainereostusega aladel ja kuni 200 kg lämmastiku hektari kohta aastas muudel aladel; e) pärast 31. detsembrit 2025 kuni 170 kg lämmastikku hektari kohta aastas kõikidel aladel. 2. Koos lõikes 1 osutatud taotlusega esitab taotleja kirjaliku deklaratsiooni, et ta järgib artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimusi ning on nõus artiklis 7 osutatud väetisekasutuse, väetamiskava ja väetamisarvestuse kontrollimisega, nagu on osutatud käesoleva otsuse artiklis 11.

Artikkel 6 Loa andmine Luba laotada rohumaapõhises põllumajandusettevõttes suurem kogus rohusööjate kariloomade sõnnikut, sealhulgas loomade endi kohapeal tekitatud sõnnik, antakse juhul, kui järgitakse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimusi.

Artikkel 7 Erandiga hõlmatud rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes sõnniku laotamise ja muude väetiste kasutamise tingimused 1. Rohumaapõhises põllumajandusettevõttes igal aastal maale laotatava rohusööjate kariloomade sõnniku, sealhulgas loomade endi kohapeal tekitatud sõnniku kogus ei ületa artiklis 5 täpsustatud koguseid. 2. Rohumaapõhises põllumajandusettevõttes ei kasutata keemilisi fosforväetisi. 3. Rohumaapõhine põllumajandusettevõte koostab väetamiskava hiljemalt 28. veebruariks. Kava sisaldab vähemalt rakendusotsuse (EL) 2020/1073 artikli 7 lõikes 4 loetletud andmeid. Väetamiskava vaadatakse läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust rohumaapõhise põllumajandusettevõtte põllumajandustegevuses. 4. Rohumaapõhine põllumajandusettevõte peab iga kalendriaasta kohta väetamisarvestust. Kõnealune arvestus esitatakse pädevale asutusele järgmise kalendriaasta 31. märtsiks. Väetamisarvestus sisaldab järgmisi andmeid: a) põllukultuuri alune maa; b) kariloomade arv ja liik; c) sõnnikutoodang looma kohta; d) rohumaapõhisesse põllumajandusettevõttesse sisse toodud väetiste kogus; e) rohumaapõhises põllumajandusettevõttes kasutamata jääva allhankijatele tarnitava sõnniku kogus ning asjaomaste allhankijate nimed. 5. Rohumaapõhine põllumajandusettevõte teeb vähemalt üks kord nelja aasta jooksul külvikorra ja mulla omaduste poolest samalaadsetel maa-aladel analüüsi lämmastiku ja fosfori sisaldumise kohta pinnases. Nõutav on vähemalt üks analüüs viie hektari kohta. Selle analüüsi põhjal kohaldatakse põllumajandusettevõtte väetamiskava ja parandusmeetmeid. 6. Kui rohumaa on uuendamiseks üles küntud, vähendatakse lämmastikukasutuse piirnormi igal kalendriaastal pärast 31. maid 50 kg võrra hektari kohta. Kui rohumaa on üles küntud maisi viljelemiseks, vähendatakse lämmastikukasutuse piirnormi 65 kg võrra hektari kohta. 7. Kui külvikord hõlmab liblikõielisi või muid õhulämmastikku siduvaid taimi, vähendatakse väetiste kasutamist vastavalt. 8. Sõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.

Artikkel 8 Erandiga hõlmatud rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes maa majandamise tingimused 1. Toitainereostusega aladele külvatakse pärast maisikasvatust heintaimed või muud põllukultuurid, millega tagatakse talvise taimkatte olemasolu. 2. Vahekultuure ei künta sisse enne 1. veebruari. 3. Toitainereostusega aladel küntakse rohumaad ainult kevadel, välja arvatud: a) rohumaa uuendamiseks, mida võib teha kuni 31. augustini; b) lillesibulate istutamiseks, mida võib teha sügisel. 4. Küntud rohumaale külvatakse kõikide mullatüüpide puhul kohe suure lämmastikunõudlusega põllukultuur ning väetamine põhineb mineraallämmastikku ja muid näitajaid käsitleval mullaanalüüsil, mis võetakse aluseks mulla orgaanilise aine mineraliseerumise tulemusel vabaneva lämmastiku koguse hindamisel.

Artikkel 9 Tingimused seoses ammoniaagiheite vähendamisega, et vähendada toitainete sadestumist vette 1. Artikli 6 kohase loa saanud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete suhtes kehtivad järgmised tingimused: a) liiv- ja lössimullaga rohumaal laotatakse läga pinnale; b) savi- ja turbamullaga rohumaal laotatakse läga pinnale, kasutatakse lohiskinga (segus oleva läga ja vee suhe on 2: 1) või kindlate vahemikega laoturit; c) kui välistemperatuur on 20 °C või üle selle, ei tohi läga laotamiseks lohiskinga kasutada; d) põllumaal laotatakse läga kas pinnale või küntakse kohe pärast pealekandmist pinna sisse; e) tahke sõnnik tuleb kohe pärast pealekandmist sisse künda (maksimaalselt kaks künnikorda). 2. Madalmaad pakuvad kõikidele loa saanud rohumaapõhistele põllumajandustootjatele ammoniaagiheite vähendamise meetmete alast koolitust. Esimene koolitus korraldatakse enne 31. detsembrit 2023.

Artikkel 10 Seire 1. Pädevad asutused tagavad, et koostatakse kaardid, mis sisaldavad järgmisi protsentuaalseid osakaale: a) loaga hõlmatud rohumaapõhised põllumajandusettevõtted igas vallas; b) loaga hõlmatud kariloomad igas vallas; c) loaga hõlmatud põllumajandusmaa igas vallas; Neid kaarte ajakohastatakse igal aastal. 2. Pädevad asutused loovad seirevõrgustiku loaga hõlmatud rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes asuvates seirekohtades pinnaseveest, ojadest, maapinnalähedasest põhjaveest ja äravooluveest proovide võtmiseks ning haldavad seda võrgustikku. Seirevõrgustikust saadakse andmeid lämmastiku- ja fosfaadisisalduse kohta vees, mis voolab juuretsoonist põhjavee- ja pinnaveesüsteemi. 3. Seirevõrgustikku kuulub vähemalt 300 loaga hõlmatud põllumajandusettevõtet ja see hõlmab kõiki mullatüüpe (savi-, turba-, liiv- ja liiv-lössimuld) ning reostustaset, väetamismeetodeid ja külvikordi. Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul seirevõrgustiku koosseisu ei muudeta. 4. Pädevad asutused seiravad järgmist: a) juuretsooni vesi, pinnaveekogud ja põhjavesi; b) toitainereostusega aladel tehtud edusammud nende nitraadi- ja fosfaadisisaldusega seotud veekvaliteedi eesmärkide saavutamisel, mis on kindlaks määratud direktiivis 91/676/EMÜ ja direktiivi 2000/60/EÜ raames vastu võetud Madalmaade veemajanduskavas. 5. Madalmaad esitavad komisjonile andmed pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse ning pinnavee fosfaadisisalduse ja troofilise seisundi kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes.

Artikkel 11 Kontrollimine ja põldtunnustamine 1. Pädevad asutused teevad halduskontrolle kõikide loataotluste puhul, et hinnata artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimuste täitmist. Kui selgub, et tingimused ei ole täidetud, keelduvad pädevad asutused luba andmast ja taotlejale teatatakse keeldumise põhjused. Pädevate asutuste tehtavad halduskontrollid maa kasutamise, kariloomade arvu ja sõnnikutootmise suhtes hõlmavad vähemalt 5 % loaga hõlmatud rohumaapõhistest põllumajandusettevõtetest. 2. Pädevad asutused koostavad riskianalüüsi põhjal loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete põldtunnustamise programmi, millega nähakse ette sobiv kontrollide sagedus. Programmi puhul võetakse arvesse eelnenud aastate kontrollide tulemusi, direktiivi 91/676/EMÜ ülevõtvate õigusaktide üldise pistelise kontrollimise tulemusi ja mis tahes teavet, mis võib viidata käesoleva otsuse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimuste rikkumisele. Artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimustele vastavuse hindamiseks tehtav põldtunnustamine hõlmab vähemalt 5 % loaga hõlmatud rohumaapõhistest põllumajandusettevõtetest. Lisaks tehakse täiendavaid inspekteerimisi ja kontrolle, millele on osutatud artikli 4 lõikes 6. 3. Kui mis tahes aastal tehakse kindlaks, et loaga hõlmatud rohumaapõhine põllumajandusettevõte ei ole täitnud artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimusi, karistatakse loa hoidjat vastavalt liikmesriigi õigusnormidele ja järgneval aastal ei ole tal õigust luba saada. 4. Pädevatele asutustele antakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida käesoleva otsuse alusel antud loa tingimuste täitmist.

Artikkel 12 Aruandlus 1. Pädevad asutused esitavad komisjonile igal aastal hiljemalt 30. juuniks aruande, mis sisaldab järgmist teavet: a) väetamisega seotud andmed kõikide artikli 6 kohaselt loa saanud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete kohta, sealhulgas teave saagikuse ja mullatüüpide kohta; b) kariloomade arvu muutused Madalmaades igas kariloomakategoorias ja loaga hõlmatud rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes; c) riigisisese sõnnikutootmise muutused seoses sõnnikus sisalduva lämmastiku ja fosfaadi kogustega; d) artiklis 4 sätestatud üldtingimuste rakendamine; e) artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid; f) käesoleva otsuse artikli 10 lõigetes 4 ja 5 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadi- ja fosfaadisisalduse ja eutrofeerumise seire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee kvaliteedi muutuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes, samuti andmed erandite mõju kohta veekvaliteedile; g) põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemustel põhinev hinnang artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud loatingimuste järgimisele ning artiklis 11 osutatud halduskontrollide ja inspekteerimiste tulemusena saadud teave tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta; h) artiklis 4 osutatud täiustatud rakendamisstrateegia kohaldamine ja konkreetne aruandlus iga artikli 4 lõikes 6 osutatud elemendi kohta. 2. Lõikes 1 osutatud aruandes sisalduvad ruumiandmed peavad asjakohasel juhul olema kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ. Vajalike andmete kogumisel kasutavad Madalmaad vajaduse korral teavet, mis on saadud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 1 kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames.

Artikkel 13 Kohaldamisperiood Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2025.

Artikkel 14 Adressaat Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 30. september 2022 Komisjoni nimel komisjoni liige Virginijus SINKEVIČIUS

(1) EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

(2) Komisjoni 8. detsembri 2005. aasta otsus 2005/880/EÜ, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (ELT L 324, 10.12.2005, lk 89).

(3) Komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsus 2010/65/EL, millega muudetakse otsust 2005/880/EÜ, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (ELT L 35, 6.2.2010, lk 18).

(4) Komisjoni 16. mai 2014. aasta rakendusotsus 2014/291/EL, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 148, 20.5.2014, lk 88).

(5) Komisjoni 31. mai 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/820, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 137, 4.6.2018, lk 27).

(6) Komisjoni 17. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1073, millega tehakse Madalmaade taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 234, 21.7.2020, lk 20).

(7) COM(2021) 1000 ja SWD(2021) 1001, 28. osa.

(8) COM(2021) 1000 ja SWD(2021) 1001, 28. osa.

(9) Originaalpealkiri: „7e Nederlandse actieprogramma betreffende de Nitraatrichtlijn (2022-2025)“.

(10) Originaalpealkiri: „Addendum op het 7e actieprogramma Nitraatrichtlijn“.

(11) Nationaal Programma Landelijk Gebied.

(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(13) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. september 2005, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Belgia Kuningriik, C-221/03, ECLI:EU:C:2005:573.

(14) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. juuni 2018, Euroopa Komisjon vs. Saksamaa Liitvabariik, C-543/16, ECLI:EU:C:2018:481.

(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (ELT L 372, 27.12.2006, lk 19).

(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

(18) SWD(2020) 93 final – Analysis of links between CAP Reform and Green Deal („ÜPP reformi ja rohelise kokkuleppe vaheliste seoste analüüs“); SWD(2020) 388 final – komisjoni soovitused Madalmaade ÜPP strateegiakava kohta; SWD(2020) 388 final.

(19) „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“, COM(2020) 381 final.

(20) COM(2021) 400 final.

(21) Originaalpealkiri: „Startnotitie Nationaal Programma Landelijk Gebied – 10 Juni 2022“.

(22) Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(23) Kohtuasi C-293/17: Coöperatie Mobilisation for the Environment and Vereniging Leefmilieu (ECLI:EU:C:2018:882).

(24) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

(25) The impact of the Nitrates Directive on gaseous N emissions, Effects of measures in nitrates action programme on gaseous N emissions, Contract ENV.B.1/ETU/2010/0009.

(26) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

(27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

(28) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete taristu (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

(29) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

(30) Originaalpealkiri: „Uitvoeringsregeling Meststoffenwet“.

(31) https://www.pbl.nl/sites/default/files/downloads/pbl-2020-nationale-analyse-waterkwaliteit-4002_0.pdf.

(32) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(33) Originaalpealkiri: „Uitvoeringsregeling Meststoffenwet“.

(34) Originaalpealkiri: „Besluit gebruik meststoffen“.

(35) Originaalpealkiri: „Activiteitenbesluit milieubeheer“.