3)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega: „Artikkel 14 Auditid 1. Selleks et esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (*1) artikli 59 lõike 5 teises lõigus osutatud arvamus, teeb auditeerimisasutus süsteemi-, kulu- ja raamatupidamisaruannete auditid. 2. Süsteemiauditite raames kontrollitakse, kas vastutava asutuse juhtimis- ja kontrollisüsteem on toiminud tulemuslikult, tagades piisava kindluse, et määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 kohaselt komisjonile esitatud aastabilansimakse maksetaotluses sisalduvad finantsandmed on seaduslikud ja korrektsed. Nende auditite põhjal kontrollib auditeerimisasutus vastavust komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2015/378 (*2) lisas sätestatud põhinõuetele ja seda, kas vastutav asutus vastab jätkuvalt käesoleva määruse I lisas sätestatud määramiskriteeriumidele. 3. Kuluauditid tehakse iga eelarveaasta kohta asjakohase valimi põhjal, mis tehakse finantsandmetest, mida vastutav asutus peab kõlblikuks („raamatupidamisaruannete projektid“) pärast määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 27 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 2015/840 (*3) osutatud kontrolli teostamist. Finantsandmed hõlmavad igat liiki makseid, mida vastutav asutus on teinud määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 38 määratletud eelarveaastal, sealhulgas ettemaksed, vahemaksed, lõppmaksed ning tehnilise abi ja tegevustoetusega seotud maksed. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi puhul hõlmavad finantsandmed ka ümberpaigutatud, ümberasustatud, ülekantud või seaduslikult vastu võetud isikute arvu. Kuluauditid — tehakse kontrolljälje moodustavate tõendavate dokumentide alusel ja nende käigus kontrollitakse raamatupidamisaruannete projektides esitatud finantsandmete seaduslikkust ja korrektsust; — hõlmavad vajaduse korral toetusesaajate poolt kantud kulude kohapealset kontrolli, sealhulgas mutatis mutandis tehnilise abi ja tegevustoetuse raames tehtud maksete kohapealset kontrolli; — hõlmavad vajaduse korral sellistele nõuetele vastavuse kontrolli, mis on kehtestatud isikute suhtes, kes on ümber paigutatud vastavalt nõukogu otsustele (EL) nr 2015/1523 ja 2015/1601, ümber asustatud vastavalt määruse (EL) nr 516/2014 artiklile 17, üle viidud vastavalt määruse (EL) nr 516/2014 artiklile 18 ja seaduslikult vastu võetud vastavalt nõukogu otsusele (EL) nr 2015/1601, ning mille puhul on saadud ühekordne makse; — kontrollivad toetusesaajatele tehtud ja vastutava asutuse raamatupidamises kajastatud maksete täpsust ja terviklikkust ning kontrolljälje kooskõlastavat võrdlemist kõigil tasanditel. Kui auditeerimisasutus avastab raamatupidamisaruannete projektis olulise veamäära või kui tuvastatud probleeme peetakse olemuselt süsteemseks, mistõttu võivad need kujutada riski muudele riiklikust programmist rahastatavatele maksetele, teostab auditeerimisasutus täiendava uurimise, sealhulgas vajaduse korral teeb täiendava auditi probleemide ulatuse kindlakstegemiseks. Maksimaalne olulisuse piirmäär on 2 % liidu panusest raamatupidamisaruannete projektis kajastatud finantsandmetesse. Auditeerimisasutus soovitab vastutavale asutusele vajalikke parandusmeetmeid, sealhulgas vajaduse korral kindla määraga finantskorrektsioone kookõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/378. Auditeerimisasutus esitab kuluauditite tulemused ning sellega seotud soovitused ja parandusmeetmed artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastases kontrolliaruandes. 4. Auditeerimisasutus kehtestab asjakohase valimi valimise meetodi („valimi koostamise meetod“) kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditega. Valimi koostamise meetod võimaldab auditeerimisasutusel hinnata eelarveaasta raamatupidamisaruande projekti koguveamäära. Auditeerimisasutus dokumenteerib artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastases kontrolliaruandes kutsealase otsustusprotsessi, mida kasutati statistilise või mittestatistilise valimi koostamise meetodi kehtestamiseks, ja kohaldatavad valimi koostamise parameetrid. Auditeerimisasutus säilitab valimi koostamise meetodi andmed, mis hõlmavad kavandamist, testimist ja hindamist, et tõendada, et valitud valimi koostamise meetod on sobiv. Kui statistilisi valimi koostamise meetodeid ei saa kasutada, võib auditeerimisasutus kutsealase otsustuse alusel kasutada mittestatistilist valimi koostamise meetodit. Mis tahes mittestatistiline meetod näeb ette valimiühikute juhusliku valiku ja katab vähemalt 10 % raamatupidamisaruannete projektis kajastatud finantsandmete väärtusest. Valitud valimi koostamise meetod ja valimi suurus peavad võimaldama auditeerimisasutusel teha järeldusi kogu andmekogumi kohta, mille alusel valim koostati. Vajaduse korral võib auditeerimisasutus jagada finantsandmed kihtideks, millest igaüks koosneb sarnaste omadustega valimiühikute rühmast. Kui auditivalim hõlmab vahe- ja/või lõppmakseid, millega kliiritakse varasemate eelarveaastate raamatupidamisaruannetes kajastatud ettemakseid, kuuluvad kõnealused ettemaksed kuluauditi ulatusse. Artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastases kontrolliaruandes sisalduva tabeli 10.2 „Kuluauditite tulemused“ esitamisel arvutatakse veamäärad ja auditi katvus üksnes jooksva eelarveaasta raamatupidamisaruande projekti finantsandmete põhjal koostatud auditivalimi alusel. 5. Raamatupidamisaruannete audit tehakse selleks, et tagada piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 kohaselt vastutava asutuse poolt komisjonile esitatud aastabilansimakse maksetaotluses esitatud finantsandmetest („lõplikud raamatupidamisaruanded“). Selleks et hinnata, kas lõplikud raamatupidamisaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate, kontrollib auditeerimisasutus, kas kõik finantsandmed ning avalikult sektorilt saadud toetused, mis on eelarveaasta jooksul vastutava asutuse raamatupidamisarvestusse kantud, on raamatupidamissüsteemis nõuetekohaselt kajastatud ning vastavad tõendavatele raamatupidamisdokumentidele, mida vastutav asutus säilitab. Eelkõige kohustub auditeerimisasutus nimetatud raamatupidamisarvestuse põhjal: a) kontrollima, kas aastabilansimakse maksetaotluses kajastatud finantsandmete kogusumma vastab vastutava asutuse raamatupidamissüsteemis kajastatud summale, ning kui on erinevusi, siis kas nende vastavusse viimiseks vajalike summade kohta on dokumenteeritud piisavad selgitused; b) kontrollima, kas eelarveaasta jooksul tühistatud ja tagasi nõutud summad, eelarveaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvad summad ning summad, mida ei ole võimalik tagasi nõuda, vastavad vastutava asutuse raamatupidamissüsteemis kajastatud summadele ning põhinevad vastutava asutuse dokumenteeritud otsustel; c) veenduma, et vastutav asutus on teinud haldus-, finants- ja tegevuslikud kohapealsed kontrollid vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklile 27 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 2015/840. Punktides a, b ja c osutatud kontrollimisi võib teha valimi alusel. Kulu- ja raamatupidamisauditite tulemuste põhjal kindlaks määratud koguveamäära alusel arvutab auditeerimisasutus jääkveamäära, et esitada määruse (EL), Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 teises lõigus osutatud arvamus. Jääkveamäära arvutamine dokumenteeritakse lõikes 8 osutatud iga-aastases kontrolliaruandes. 6. Juhul kui auditeerimisasutuse tehtud auditite tulemusel avastatakse olulisi nõrkusi vastutava asutuse juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslikus toimimises, kohustub auditeerimisasutus: a) hindama kõnealuste nõrkuste finantsmõju kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/378; b) esitama vastutavale asutusele nõuetekohaseid soovitusi parandus- ja ennetusmeetmete võtmiseks; c) jälgima punktis b osutatud meetmete rakendamist vastutava asutuse poolt ning hindama, kas tegevuskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemusliku toimimise taastamiseks on rakendatud. 7. Vastavalt artikli 3 lõikele 2 esitab auditeerimisasutus määravale asutusele tulemuste kohta aruande, märkides, kas vastutav asutus vastab tema arvates jätkuvalt määramiskriteeriumidele. 8. Auditeerimisasutus tagab, et kogu lõigetes 1–7 osutatud auditeerimistegevusega seotud teave esitatakse nõuetekohaselt komisjonile. Selleks koostab auditeerimisasutus iga-aastase kontrolliaruande, milles esitatakse auditi peamised tulemused. Iga-aastane kontrolliaruanne koostatakse käesoleva määruse lisas esitatud vormi põhjal ja saadetakse komisjonile komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 802/2014 artiklis 2 osutatud elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu. Iga-aastane kontrolliaruanne esitatakse komisjonile hiljemalt kolm päeva pärast seda, kui vastutav asutus esitab komisjonile aastabilansimakse maksetaotluse vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklile 44. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, ELT L 298, 26.10.2012, lk 1." (*2) Komisjoni 2. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/378, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 514/2014 rakenduseeskirjad seoses raamatupidamisarvestuse iga-aastase kontrolli korra ja rakendusaktidega vastavuse kontrolli korra rakendamisega, ELT L 64, 7.3.2015, lk 30." (*3) Komisjoni 29. mai 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/840 vastutavate asutuste tehtavate kontrollide kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 134, 30.5.2015, lk 1).“"