ET Euroopa Liidu Teataja L 327/12

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1718/2006/EÜ,

15. november 2006,

toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (“MEDIA 2007”)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 150 lõiget 4 ja artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa audiovisuaalsektoril on tähtis roll Euroopa kodakondsuse kujunemisel, sest see on üheks peamiseks Euroopa Liidu ühiste põhi-, sotsiaalsete ja kultuuriliste väärtuste edastajaks Euroopa elanikele ja eelkõige noortele. Ühenduse toetus on ette nähtud selleks, et Euroopa audiovisuaalsektori kaudu saaks edendada kultuuridevahelist dialoogi, parandada Euroopa erinevate kultuuride vahelist vastastikust teadlikkust ning arendada nende poliitilist, kultuurilist, sotsiaalset ja majanduslikku potentsiaali, mis annab tõelist lisandväärtust ülesandele muuta Euroopa kodakondsus tegelikkuseks. Selline toetus on ette nähtud konkurentsivõime parandamiseks ja eelkõige mitteriiklike Euroopa teoste osakaalu suurendamiseks Euroopa turul.

(2) Samuti on vaja edendada kodanikuaktiivsust ning pingutada veelgi rohkem inimväärikuse põhimõtte austamise tagamiseks, meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamiseks ja võidelda igasuguse diskrimineerimise ja tõrjutuse, sealhulgas rassismi ja ksenofoobia vastu.

(3) Kõik käesoleva programmi alusel vastu võetud meetmed peaksid olema kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ja eelkõige selle artikliga 11 sõnavabaduse ja massiteabevahendite mitmekesisuse kohta.

(4) Nimetatud harta artiklis 22 sätestatakse, et Euroopa Liit austab kultuurilist ja keelelist mitmekesisust. Seetõttu on vaja pöörata tähelepanu väiksemate liikmesriikide ja rohkem kui ühe keelelise piirkonnaga liikmesriikide erivajadustele.

(5) Ühenduse toetuse puhul audiovisuaalsektorile võetakse arvesse asutamislepingu artiklit 151.

(6) Ühenduse toetus audiovisuaalsektorile ühildub ka Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel Euroopa Liidu jaoks määratletud uue strateegilise eesmärgiga, nimelt edendada koolitust, tööhõivet, majandusreforme ja sotsiaalset ühtekuuluvust teadmistepõhises majandussüsteemis. Euroopa Ülemkogu nentis oma järeldustes, et “Euroopa kultuurilist mitmekesisust ära kasutades ja kultuuridevahelist võrgustikku toetades toodab infosisu tööstus lisandväärtust”. Taolist lähenemist kinnitati Euroopa Ülemkogu 20. ja 21. märtsi 2003. aasta Brüsseli kohtumise järeldustes.

(7) Ühenduse toetus audivisuaalsektoris rajaneb suurel kogemusel, mis on omandatud programmide “MEDIA I”, “MEDIA II”, “MEDIA Plus” ja “MEDIA – koolitus” (4) kasutamisel ning mis on alates 1991. aastast aidanud audiovisuaaltööstusel areneda, nagu näitab selgelt nende programmide hindamine.

(8) Saadud tulemused näitavad, et ühenduse meetmed peavad eelkõige keskenduma järgmisele: — audiovisuaalsektori tootmiseelsele etapile, Euroopa audiovisuaalteoste arendamisele, audiovisuaalvaldkonnaga seotud oskuste omandamisele ja täiustamisele, viimati nimetatut tuleb käsitleda kui audiovisuaalsektori tootmiseelse protsessi lahutamatut osa, — tootmisjärgsele etapile, toodete levitamisele, kinodes näitamisele ja Euroopa audiovisuaalteoste müügi edendamisele, — digiteerimine annab otsustava panuse audivisuaalsektori tugevdamisele ja on “MEDIA 2007” keskseks teemaks. Digitaalteenuste ja Euroopa kataloogide toetamine on üheks programmi prioriteediks, et üle saada Euroopa audiovisuaalturu killustatusest.

(9) Media programm peaks autoreid (stsenariste ja režissööre) loomeprotsessis julgustama ning julgustama neid uute loometehnikate täiustamisel ja omandamisel, mis tugevdaks Euroopa audiovisuaalsektori uuendusvõimet.

(10) Filmide linastamisel on rohkem kui üks digitaalplatvorm sõltuvalt erinevatest kasutustest, kasutajatest ja vajadustest. MEDIA programmi katseprojektid on audiovisuaalsektori edaspidise arengu testimise vahendiks.

(11) Ettevalmistav meede “Majanduskasv ja audiovisuaalsektor: i2i audiovisuaalsektor”, mis täiendab programme “MEDIA Plus” ja “MEDIA – koolitus”, tähistas uut etappi audiovisuaalsektorile ühenduse toetuse andmise põhimõtete rakendamisel. See oli spetsiaalselt mõeldud nende probleemide lahendamiseks, mis selle sektori väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on rahastamisele juurdepääsemisel. Meetme “Majanduskasv ja audiovisuaalsektor: i2i audivisuaalsektor” hindamine kinnitas, et see vastas sektori vajadustele ja kinnitas vajadust taolise ühenduse tegevuse järele, aga see tegevus peaks olema enam suunatud sektori konkreetsetele vajadustele.

(12) Euroopa audiovisuaalsektorit iseloomustab selle märkimisväärne kasvu, innovatsiooni ja dünaamilisuse potentsiaal, turu killustatus kui kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tulemus ning sellest tulenevalt suur hulk keskmise suurusega, väikeseid ja väga väikeseid ettevõtjaid, keda iseloomustab alatine vähene kapitalisatsioon. Ühenduse toetuse rakendamisel tuleks arvestada audiovisuaalsektori konkreetset olemust ja tagada toetussummaga seotud haldus- ja finantsmenetluste võimalikult laiaulatuslik lihtsustamine ning kohandamine vastavalt taotletavatele eesmärkidele ja sektori tavadele ja nõuetele.

(13) Kogu ELis on üheks peamiseks konkurentsi takistuseks selliste ettevõtjate peaaegu täielik puudumine, kes spetsialiseeruvad audivisuaalsektori rahastamiseks laenu andmisele.

(14) Komisjon ja liikmesriigid peaksid läbi vaatama nende poolt audiovisuaalsektorile antava toetuse, eelkõige ettevalmistava meetme “Majanduskasv ja audiovisuaalsektor: i2i audiovisuaalsektor” tulemused, et kindlaks teha, mis ulatuses võib tulevane toetus hõlbustada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele tehtavate asjatundlike pakkumiste väljatöötamist seoses laenu finantseerimisega.

(15) Tuleks uurida laenu finantseerimise süsteeme, mis on liikmesriikides siseriiklike audiovisuaalprojektide edendamiseks ja erakapitali kaasamiseks välja arendatud, et näha, kas sellist kapitali saaks teha kättesaadavaks ka mitteriiklikele Euroopa projektidele.

(16) Euroopa audiovisuaalturgu käsitleva teabe suurem läbipaistvus ja parem levitamine võib kõnealuse sektori ettevõtjaid ning eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid muuta konkurentsivõimelisemaks. See võiks suurendada erainvestorite usaldust, parandades nende arusaamist kõnealuse tööstuse potentsiaalist. See lihtsustab samuti ühenduse meetmete hindamist ja järelmeetmete rakendamist. Euroopa Liidu osalemine Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse töös peaks hõlbustama nimetatud eesmärkide saavutamist.

(17) 25 liikmesriigiga ühenduses muutub koostöö järjest enam Euroopa filmitööstuse konkurentsivõime tugevdamise strateegiliseks vahendiks. Seetõttu on vaja rohkem toetada kogu ELi hõlmavate võrgustike jaoks ette nähtud projekte kõigil MEDIA programmi tasanditel – koolitus, arendamine, levitamine ja müügi edendamine. Eelkõige puudutab see koostööd sellel alal tegutsejatega liikmesriikidest, mis ühinesid Euroopa Liiduga pärast 30. aprilli 2004. Tuleks rõhutada, et audivisuaalsektori alal tegutsejate vaheline igasugune koostööstrateegia peaks olema kooskõlas ühenduse konkurentsiõigusega.

(18) Kinematograafia avalikest vahenditest toetamine Euroopa, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil on oluline sektori struktuurilistest raskustest ülesaamiseks ja selleks, et võimaldada Euroopa audivisuaaltööstusel toime tulla globaliseerumisest tulenevate probleemidega.

(19) Euroopa Liiduga läbi rääkivaid riike ja neid EFTA riike, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigid, käsitletakse võimalike osalejatena ühenduse programmides nende riikidega sõlmitud lepingute kohaselt.

(20) Vaja on tugevdada koostööd MEDIA programmi ja Eurimagesi vahel ilma, et see viiks rahastamis- ja haldusküsimuste ühendamiseni.

(21) Euroopa Ülemkogu võttis 19. ja 20. juunil 2003. aasta Thessaloniki kohtumisel vastu “Tegevussuunised Lääne-Balkani riikidele: liikudes Euroopa integratsiooni poole”, milles nähakse ette, et ühenduse programmid peaksid olema avatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatele riikidele ühenduse ja nende riikide vahel sõlmitavate raamlepingute alusel.

(22) Muud Euroopa riigid, kes osalevad Euroopa Nõukogu piiriülese televisiooni konventsioonis, moodustavad Euroopa audiovisuaalruumi lahutamatu osa ja seetõttu peaks neil soovi korral ja eelarvelisi kaalutlusi või nende audivisuaaltööstuse kaalutlusi arvesse võttes olema võimalik osaleda käesolevas programmis ja kasutada pisut rohkem piiratud koostöö vorme lähtuvalt täiendavatest eraldistest vastavalt asjaomaste poolte vahelistes lepingutes kehtestatavatele tingimustele.

(23) Vastastikustele tasakaalustatud huvidele toetuv koostöö väljaspool Euroopat asuvate kolmandate riikidega võib luua Euroopa audiovisuaalsektorile lisandväärtusi Euroopa päritoluga teoste müügi edendamise, turulepääsu, turustamise, levitamise ja näitamise näol kõnealustes riikides. Taolist koostööd tuleks arendada täiendavatest eraldistest ja asjaomaste osaliste vahel kokkulepitavast korrast lähtudes.

(24) Tuleks võtta sobivaid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuste ärahoidmiseks ning kaduma läinud, valesti üle kantud või valesti kasutatud summade tagasinõudmiseks.

(25) Käesolev otsus kehtestab kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5) punkti 37 tähenduses.

(26) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

(27) Järelevalve ja hindamise meetmete kord peaks hõlmama üksikasjalikke aastaaruandeid, samuti spetsiifilisi, mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja tähtajalisi eesmärke ja näitajaid.

(28) On vaja ette näha meetmed, millega reguleeritakse programmidelt “MEDIA Plus” ja “MEDIA – koolitus” üleminekut käesoleva otsusega loodud programmile.

(29) Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on tegevuse ulatuse ja toime tõttu neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

I PEATÜKK

ÜLDEESMÄRGID JA EELARVE

Artikkel 1

Programmi eesmärgid ja prioriteedid

1. Käesoleva otsusega kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm (edaspidi “programm”).

2. Audivisuaalsektoril on oluline osa Euroopa kultuuriliste väärtuste edastamisel ja arendamisel ning kõrge kvalifikatsiooniga tulevikule suunatud töökohtade loomisel. Sellele sektorile omane loometegevus on positiivseks teguriks konkurentsivõime ja üldsuse silmis kultuurilise atraktiivsuse seisukohast. Programmi eesmärk on majanduslikult tugevdada audiovisuaalsektorit, et see saaks tõhusamalt täita oma kultuurilisi rolle, tugeva ja mitmekesise sisuga tööstuse ning väärtusliku ja juurdepääsetava pärandi väljaarendamise teel ning lisada väärtust siseriiklikule toetusele.

Programmi üldeesmärgid on järgmised:

a) säilitada ja väärtustada Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning kinematograafia- ja audiovisuaalset pärandit, tagada avalikkusele juurdepääs nendele ning soodustada kultuuridevahelist dialoogi;

b) suurendada Euroopa audiovisuaalteoste ringlust ja vaatajaskonda Euroopa Liidu sees ja väljaspool Euroopa Liitu, sealhulgas alal tegutsejate tõhusama koostöö abil;

c) tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet Euroopa avatud ja konkurentsile rajatud turu süsteemis, mis soodustab tööhõivet, sealhulgas audiovisuaalalade spetsialistide vaheliste sidemete edendamise abil.

3. a) tootmiseelses etapis audiovisuaalsektoris: kutseoskuste omandamist ja täiustamist audiovisuaalvaldkonnas ning Euroopa audiovisuaalteoste arendamist; b) tootmisjärgses etapis audiovisuaalsektoris: Euroopa audiovisuaalteoste levitamist ja müügiedendust; c) katseprojekte, mille eesmärk on programmi kohandamine vastavalt turu arengule.

4. a) edendada loovat tegevust audiovisuaalsektoris, Euroopa kinematograafilise ja audiovisuaalse pärandi ringlusse laskmist ning sellega seotud teadmisi; b) tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori struktuuri, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul; c) vähendada tasakaalustamatust Euroopa audiovisuaalsete toodete turul audiovisuaalvaldkonnas suure tootmisvõimsusega riikide ning audiovisuaalvaldkonnas madala tootmisvõimsustega riikide või piirkondade ja/või piiratud keelelise või geograafilise ruumiga piirkondade vahel; d) järgida ja toetada turu arengut seoses digitaliseerimisega, sealhulgas Euroopa filmide atraktiivsete digitaalsete kataloogide edendamine digitaalplatvormidel.

Artikkel 2

Rahastamispakett

1. Rahastamispakett käesoleva projekti rakendamiseks artikli 1 lõikes 1 mainitud perioodiks on 754 950 000 EUR. Kõnealuse summa suunav jaotus valdkondade kaupa on esitatud lisa II peatüki punktis 1.4.

2. Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

II PEATÜKK

AUDIOVISUAALSEKTORI TOOTMISETAPILE EELNEVAD KONKREETSED EESMÄRGID

Artikkel 3

Kutseoskuste omandamine ja täiustamine audiovisuaalvaldkonnas

1. Euroopa audiovisuaalalade spetsialistide kutseoskuste tugevdamine arendamise, tootmise, levitamise/ringlusse laskmise ja müügiedenduse valdkonnas, et parandada Euroopa audiovisuaalteoste kvaliteeti ja potentsiaali. Programmiga toetatakse eelkõige tegevusi järgmistes valdkondades: a) stsenaariumide kirjutamise tehnikad, eesmärgiga parandada Euroopa audiovisuaalteoste kvaliteeti ja suurendada nende potentsiaalset ringlust; b) audiovisuaalteoste tootmise, levitamise ja müügiedenduse majanduslik, rahaline ja kaubanduslik haldamine, et võimaldada Euroopa strateegiate väljatöötamist alates arengufaasist; c) digitaaltehnoloogia ennetav arvesse võtmine Euroopa audiovisuaalsete programmide tootmisel, tootmisjärgsel etapil, levitamisel, turustamisel ja arhiveerimisel. Lisaks tuleb astuda samme selle tagamiseks, et koolitustel osaleksid spetsialistid ja koolitajad muudest riikidest kui need, kus toimuvad vastavalt punkti 2 alapunktidele a, b ja c toetatavad koolitused.

2. Audiovisuaalvaldkonna koolitustegevuse Euroopa mõõtme suurendamine: a) toetades Euroopa koolitusspetsialistide võrgustikku ja liikuvust, eelkõige: — Euroopa filmikoole, — koolituskeskusi, — kutseala partnereid; b) koolitades koolitajaid; c) toetades filmikoole; d) võttes meetmeid, et koordineerida ja edendada organisatsioone, mida toetatakse punktis 1 määratletud tegevuste alusel.

3. Pärast 30. aprilli 2004 Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide spetsialistide osalemise võimaldamine punktis 1 määratletud koolitustegevustel vastavate stipendiumite abil.

Punktides 1, 2 ja 3 sätestatud meetmeid rakendatakse vastavalt lisa sätetele.

Artikkel 4

Arendustegevus

1. a) toetada sõltumatute tootmisettevõtjate esitatud ning Euroopa ja rahvusvahelisele turule suunatud toomisprojektide arendamist; b) toetada Euroopa tootmisprojektide ja -ettevõtjate rahastamiskavade väljatöötamist, eelkõige ühistootmise rahastamist.

2. Komisjon astub samme tagamaks, et kutseoskuste parandamise valdkonnas toetatavad meetmed ning lõikes 1 sätestatud meetmed üksteist teineteist.

3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid rakendatakse vastavalt lisa sätetele.

III PEATÜKK

AUDIOVISUAALSEKTORI TOOTMISJÄRGSE ETAPI KONKREETSED EESMÄRGID KATSEPROJEKTID

Artikkel 5

Levitamine ja ringlusse laskmine

a) parandada levitamist Euroopas, julgustades levitajaid investeerima rahvusvaheliste Euroopa filmide ühistootmisse, omandamisse ja tutvustamisse ning looma kooskõlastatud turustusstrateegiaid;

b) parandada rahvusvaheliste Euroopa filmide ringlust Euroopa ja rahvusvahelisel turul, võttes stimuleerivaid meetmeid ekspordiks, levitamiseks mis tahes andmekandjatel ja esitamiseks kinodes;

c) edendada Euroopa sõltumatute ettevõtjate toodetud audiovisuaalteoste riikidevahelisse ringlusse laskmist, julgustades koostööd ühelt poolt ringhäälinguorganisatsioonide ja teiselt poolt sõltumatute tootjate ja levitajate vahel;

d) edendada Euroopa audiovisuaalteoste digiteerimist ning konkurentsile rajatud digitaalturu arendamist;

e) julgustada kinosid kasutama digitaalse levitamisega kaasnevaid võimalusi.

Punktides a–e sätestatud meetmeid rakendatakse lisa sätete kohaselt.

Artikkel 6

Müügiedendus

a) parandada Euroopa audiovisuaalteoste ringlust, tagades Euroopa audiovisuaalsektorile juurdepääsu Euroopa ja rahvusvahelistele erialastele turgudele;

b) parandada Euroopa ja rahvusvahelise publiku juurdepääsu Euroopa audiovisuaalteostele;

c) edendada riiklike filmi- ja audiovisuaalprogrammide müügiedendusega tegelevate organisatsioonide ühismeetmeid;

d) soodustada Euroopa audiovisuaalse ja kinematograafilise pärandi müügiedendust ja publiku juurdepääsu sellele nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Punktides a–d sätestatud meetmeid rakendatakse lisa sätete kohaselt.

IV PEATÜKK

KATSEPROJEKTID

Artikkel 7

Katseprojektid

1. Programmi kohandamise tagamiseks turu arenguga, eelkõige seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutuselevõtmise ja rakendamisega, võib programm toetada katseprojekte.

2. Lõike 1 rakendamiseks annavad komisjonile nõu tehnilised nõuanderühmad, mis koosnevad liikmesriikide poolt komisjoni ettepanekul nimetatud ekspertidest.

V PEATÜKK

PROGRAMMI RAKENDAMISE KORD JA FINANTSSÄTTED

Artikkel 8

Kolmandaid riike käsitlevad sätted

1. a) EFTA riigid, kes on EMP liikmed, vastavalt EMP lepingu sätetele; b) Euroopa Liiduga ühinemise eelse strateegia põhjal abi saavad läbirääkijariigid vastavalt üldpõhimõtetele ja nende riikide ühenduse programmides osalemise üldistele tingimustele, mis on vastavalt sätestatud raamlepingus ja assotsiatsiooninõukogude otsustes; c) Lääne-Balkani riigid nende ühenduse programmides osalemist reguleerivates raamlepingutes kokku lepitud korralduste kohaselt.

2. Programm on avatud ka teistele Euroopa Nõukogu piiriülese televisiooni konventsiooni osalisriikidele, välja arvatud lõikes 1 osutatud riigid, eeldusel et vastavalt asjaomaste osapoolte vahel kokku lepitud tingimustele on saadud täiendavad eraldised.

3. Programmi avamine lõigetes 1 ja 2 osutatud kolmandatele Euroopa riikidele võib sõltuda analüüsist nende riikide siseriiklike õigusaktide ühilduvuse kohta ühenduse õigusaktidega, sealhulgas nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (7) artikli 6 lõikega 5. Seda sätet ei kohaldata käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud meetmetele.

4. Lisaks on programm avatud koostööks muude kolmandate riikidega, kes on sõlminud Euroopa Liiduga assotsiatsioonilepingu või koostöölepingu, milles sisalduvad sätted audiovisuaalsektori kohta ning milles lepitakse kokku täiendavad eraldised ja eritingimused. Lõikes 1 osutatud Lääne-Balkani riigid, kes ei soovi programmis täies ulatuses osaleda, võivad osaleda programmi raames tehtavas koostöös käesolevas lõikes sätestatud tingimustel.

Artikkel 9

Finantssätted

1. Programmi raames võib eraldada toetusi juriidilistele ja füüsilistele isikutele.

Ilma et see piiraks nende lepingute ja konventsioonide kohaldamist, mille osaline ühendus on, peavad programmi raames toetust saavad ettevõtted olema praegu ja ka edaspidi vahetult või enamusosaluse kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike omanduses.

2. Komisjon võib toetuse saajate omaduste ja tegevuse laadi alusel otsustada, kas neid võib tegevuse või tööprogrammi edukaks lõpuleviimiseks nõutavate kutsealaste oskuste ja kvalifikatsiooni kontrollimisest vabastada. Komisjon võib samuti võtta arvesse toetatava meetme laadi, vastava audiovisuaalsektori sihtrühma eriomast profiili ja programmi eesmärke.

3. Sõltuvalt tegevuse laadist võib rahaline abi esineda toetuste või stipendiumite kujul või mis tahes muul nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) lubatud kujul. Komisjon võib määrata ka auhindu programmi raames läbi viidud tegevuste või projektide eest. Sõltuvalt tegevuse laadist võidakse lubada rahastamist vastavalt kuluühikute astmestikule või kindla suurusega summadena toetuste puhul, mis ei ole suuremad komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (9) artiklis 181 nimetatutest.

4. Komisjon järgib proportsionaalsuse põhimõtet selliste haldus- ja finantsnõuete suhtes nagu abikõlblikkuse kriteeriumid ja finantssuutlikkus seoses antud toetuse suurusega.

5. Programmi tingimustel antav finantsabi ei tohi ületada 50 % toetatava tegevuse lõplikust maksumusest. Siiski võib lisas sõnaselgelt sätestatud juhtudel finantsabi ulatuda kuni 75 %ni. Samal ajal peab olema tagatud abiandmiskorra läbipaistvus ja objektiivsus.

6. Kaasfinantseeritava meetme olemusest lähtudes ja vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 112 lõikele 1 võib komisjon lugeda rahastamiskõlblikeks otseselt toetatava meetme rakendamisega seotud kulusid, isegi kui need kulud on toetusesaajale osaliselt tekkinud enne valikumenetluse algust.

7. Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 113 lõikele 1 ja koostoimes määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 172 võib kaasfinantseerimine olla osaliselt või täielikult mitterahalistes vahendites, eeldusel et toetuse väärtus ei ületa kas tegelikke ja raamatupidamisdokumentidega nõuetekohaselt tõendatud kulusid või kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kulusid. Selliste toetuste hulka võivad kuuluda ruumid koolituseks või müügiedenduseks.

8. Programmi raames tagasi makstud summad, st MEDIA programmidest (1991–2006) tulenevad ja väljavalitud projektide poolt kasutamata jäänud summad, eraldatakse programmi “MEDIA 2007” vajadusteks.

Artikkel 10

Käesoleva otsuse rakendamine

1. Komisjon vastutab programmi rakendamise eest lisas sätestatud sätete kohaselt.

2. a) üldsuunised kõigile lisas kirjeldatud meetmetele; b) pakkumiskutsete sisu, projektide valiku kriteeriumide ja menetluste määratlus; c) küsimused, mis käsitlevad programmi rahaliste vahendite sisemist jaotust aastate kaupa, sealhulgas jaotus kutseoskuste parandamise, arendamise, levitamise/ringlusse laskmise ja müügiedenduse meetmete vahel; d) tegevuste järelevalve ja hindamise kord; e) ettepanekud ühenduse rahaliste vahendite eraldamiseks suurusjärgus üle 200 000 EUR toetusesaaja kohta aastas koolituse või müügiedenduse korral, üle 200 000 EUR arendamise korral ja üle 300 000 EUR levitamise korral; f) artiklis 7 sätestatud katseprojektide valik.

3. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed seoses muude küsimustega võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega.

Artikkel 11

Komitee töökord

1. Komisjoni abistab liikmesriikide esindajatest koosnev komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

4. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.

5. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 12

MEDIA Deski keskused

1. Euroopa MEDIA Deski keskuste võrgustik tegutseb rakendusorganina, levitades programmi, eelkõige piiriüleste projektide kohta infot riiklikul tasandil, suurendades programmi silmapaistvust ja ergutades selle kasutamist, järgides seejuures määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punkti c ja lõiget 3, nagu on määratletud lisa II peatüki punktis 2.2.

2. Tuleb ergutada koostööd MEDIA Deski keskuste vahel kogu võrgustikus, eelkõige lähivõrgustikes, et hõlbustada spetsialistidevahelisi sidemeid ja suhteid ning parandada üldsuse teadlikkust programmi raames toetatud põhiüritustest ja auhindadest.

3. a) neil on piisav hulk rahvusvahelise koostöö keskkonnas töötamiseks vajaliku erialase kvalifikatsiooniga ja keeleoskusega töötajaid; b) neil on kohased infrastruktuurid, eelkõige informaatika- ja kommunikatsiooniseadmed; c) nad peavad tegutsema sellises halduskeskkonnas, mis võimaldab neil korralikult täita oma ülesandeid ja vältida huvide konflikti.

Artikkel 13

Järjepidevus ja vastastikune täiendavus

1. Programmi rakendamisel tagab komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega, et programm ning muud asjaomased ühenduse poliitikasuunad, programmid ja meetmed, mis mõjutavad koolitust ja audiovisuaalvaldkondi, on omavahel kooskõlas ning täiendavad üksteist vastastikku.

2. Komisjon tagab samuti kooskõla programmi ja muude ühenduse haridus-, koolitus-, uurimistöö- ja infoühiskonna alaste programmide vahel.

3. Komisjon tagab programmi tõhusa seostamise koolitus- ja audiovisuaalvaldkonna programmide ja meetmetega ühenduse ning kolmandate riikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Euroopa Nõukogu koostöö raames (Eurimages ja Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus, edaspidi “vaatluskeskus”).

Artikkel 14

Järelevalve ja hindamine

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsusega hõlmatud tegevuste suhtes teostatakse hindamist, järelevalvet ja järelhindamist. Järelevalve- ja hindamisprotsessi tulemusi võetakse arvesse programmi rakendamisel.

Komisjon tagab programmi korrapärase, välise ja sõltumatu hindamise. Programmi tõhusaks hindamiseks võib komisjon koguda andmeid, et uurida kõiki programmi raames toetatud tegevusi. See hinnang peaks arvesse võtma artikli 10 lõike 2 punktis d osutatud komitee tingimusi järelevalve ja hindamise kohta.

Järelevalveprotsess hõlmab lõike 2 punktides a ja c nimetatud aruannete koostamist ja konkreetseid tegevusi.

2. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele

a) hindamise vahearuande programmi tulemuste ning rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta hiljemalt kolme aasta jooksul pärast programmi käivitumist;

b) teatise programmi jätkamise kohta hiljemalt nelja aasta jooksul pärast programmi käivitumist;

c) programmi rakendamise lõpetamisel üksikasjaliku programmi rakendamist ja selle tulemusi hindava järelhindamise aruande 31. detsembriks 2015.

Komisjon avaldab ja levitab Media Deski keskuste kaudu mis tahes asjakohast statistikat ja asjakohaseid analüüsitulemusi.

3. Lõike 2 punktide a ja c kohaselt koostatud aruanded peaksid välja selgitama programmist tuleneva lisandväärtuse.

Artikkel 15

Üleminekusätted

Nõukogu otsuse 2000/821/EÜ (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 163/2001/EÜ (11) alusel enne 31. detsembrit 2006 alustatud tegevuste haldamist jätkatakse kuni nende lõpetamiseni vastavalt nimetatud otsuste sätetele.

Otsuse 2000/821/EÜ artiklis 8 ja otsuse nr 163/2001/EÜ artiklis 6 ette nähtud komitee asendatakse käesoleva otsuse artiklis 11 ette nähtud komiteega.

VI PEATÜKK

TEAVE EUROOPA AUDIOVISUAALSEKTORI KOHTA NING EUROOPA AUDIOVISUAALSEKTORI VAATLUSKESKUSES OSALEMINE

Artikkel 16

Teave Euroopa audiovisuaalsektori kohta

Euroopa Liit toetab Euroopa audiovisuaalsektoriga seotud teabe läbipaistvuse parandamist ning levitamist.

Artikkel 17

Osalemine Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuses

Artikli 16 rakendamise eesmärgil on Euroopa Liit kogu programmi vältel vaatluskeskuse liige.

Euroopa Liitu esindab tema suhetes vaatluskeskusega komisjon.

Artikkel 18

Toetus programmi eesmärkide saavutamiseks

a) parandades turu läbipaistvust eri riikides kogutud andmete võrreldavuse parandamise kaudu ning tagades ettevõtjatele juurdepääsu eelkõige pärast 30. aprilli 2004 Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriike käsitlevale finants- ja juriidilisele statistikale ja teabele, tugevdades seeläbi Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet ja arengut;

b) võimaldades programmi tõhusamat järelevalvet ning hõlbustades selle hindamist.

Artikkel 19

Järelevalve ja hindamine

Euroopa Liidu osalemise üle vaatluskeskuses teostatakse järelevalvet ja seda hinnatakse kooskõlas artikliga 14 toimuva programmi järelevalve ning hindamise raames.

VII PEATÜKK

JÕUSTUMINE

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Strasbourg, 15. november 2006. Euroopa Parlamendi nimel president J. BORRELL FONTELLES Nõukogu nimel eesistuja P. LEHTOMÄKI

(1) ELT C 255, 14.10.2005, lk 39.

(2) ELT C 164, 5.7.2005, lk 76.

(3) Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 24. juuli 2006. aasta ühine seisukoht (ELT C 251 E, 17.10.2006, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2006. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(4) Programmid on loodud järgmiste aktidega:

— nõukogu 21. detsembri 1990. aasta otsus 90/685/EMÜ, mis käsitleb Euroopa audiovisuaaltööstuse arengu edendamise tegevusprogrammi rakendamist (“MEDIA”) (1991–1995) (EÜT L 380, 31.12.1990, lk 37) (“MEDIA I”),

— nõukogu 10. juuli 1995. aasta otsus 95/563/EÜ Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise ja levitamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (“MEDIA II – arendamine ja levitamine”) (1996–2000) (EÜT L 321, 30.12.1995, lk 25) ja nõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsus 95/564/EÜ Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse kutsetöötajate koolitusprogrammi (“MEDIA II – koolitus”) rakendamise kohta (EÜT L 321, 30.12.1995, lk 33) (“MEDIA II”),

— nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/821/EÜ Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (“MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine”) (2001–2005) (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82). Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1) (“MEDIA Plus”),

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta otsus nr 163/2001/EÜ Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse kutsetöötajate koolitusprogrammi (“MEDIA - koolitus”) rakendamise kohta (2001–2005) (EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1). Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (“MEDIA–koolitus”) vastavalt.

(5) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(6) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

(7) EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.

(8) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(9) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(10) EÜT L 13, 17.1.2001, lk 82.

(11) EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1.