ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Kuna avalikud tööturuasutused on toimimise mudeli, ülesannete ja teenusepakkumise korralduse poolest erinevad, nimetab iga liikmesriik oma tööturuasutuste juhtivtöötajate seast ühe liikme ja ühe asendusliikme avalike tööturuasutuste võrgustiku nõukogusse („võrgustiku nõukogu”). Võimaluse korral peaks võrgustiku nõukogu liige või asendusliige esindama seal ka teisi oma liikmesriigi tööturuasutusi. Kui liikmesriigil ei ole põhiseadusest tulenevatel põhjustel võimalik nimetada vaid üht avalikku tööturuasutust, tuleks kindlaks määrata võimalikult väike arv asjakohaseid avalikke tööturuasutusi, säilitades nõude, et ühel liikmesriigil on võrgustiku nõukogus üks hääl. Võrgustiku nõukogu liikmed peaksid tegema kõik võimaliku tagamaks, et võrgustiku tegevuses võetakse arvesse kohalike ja piirkondlike asutuste arvamusi ja kogemusi ning et selliseid asutusi teavitatakse võrgustiku tegevusest. Võrgustiku nõukogu liikmed peaksid olema volitatud langetama otsuseid neid lähetanud avalike tööturuasutuste nimel. Selleks et tagada kõigi avalike tööturuasutuste kaasatus, peaks võrgustiku tegevus olema avatud osalemiseks kõikide tasandite tööturuasutustele.
(2)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1296/2013 (2).
„8.

Siseriiklikes õigusnormides sätestatakse, et finantstagatissüsteem, mida kasutatakse käesoleva standardi punkti 1 alapunktis b sätestatud hüvitise maksmise tagamiseks standardis A4.2.2 määratletud lepinguliste nõuete korral, peab vastama järgmistele miinimumnõuetele: a) ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti c sätteid, tuleb lepinguline hüvitis, mis on ette nähtud meremehe töölepinguga, maksta välja täies mahus ja viivitamatult; b) ei avaldata survet lepingulisest summast väiksema maksega nõustumiseks; c) kui meremehe pikaajalise töövõimetuse laadist tulenevalt on raske hinnanguliselt kindlaks määrata täielikku hüvitist, millele meremehel võib õigus olla, tehakse meremehele vahemakse või -maksed, et vältida põhjendamatute raskuste tekitamist; d) vastavalt eeskirja 4.2 punktile 2 tehakse meremehele makseid ilma et see piiraks muude õigushüvede kasutamist, kuid laevaomanik võib sellisest maksest maha arvata mis tahes kahju, mis tuleneb mis tahes muust nõudest, mille meremees on laevaomaniku vastu esitanud ja mis tuleneb samast juhtumist, ning e) lepingulise hüvitise nõude võib esitada otse asjaomane meremees või tema lähedane sugulane või meremehe esindaja või kindlaksmääratud soodustatud isik.
(7)

Euroopa Ülemkogu 7.-8. veebruari 2013. aasta kohtumisel kutsuti nõukogu üles jätkama tööd komisjoni ettepanekuga uute käibemaksupõhiste omavahendite kohta, et teha see võimalikult lihtsaks ja läbipaistvaks, tugevdada seost ELi käibemaksupoliitikaga ja tegelikult sissenõutud käibemaksuga ning tagada maksumaksjate võrdne kohtlemine kõigis liikmesriikides. Euroopa Ülemkogu otsustas, et uued käibemaksupõhised omavahendid võiksid asendada kehtivaid käibemaksupõhiseid omavahendeid. Samuti märkis Euroopa Ülemkogu, et 22. jaanuaril 2013 võttis nõukogu vastu nõukogu otsuse, millega antakse luba teha tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas (2). Euroopa Ülemkogu palus osalevatel liikmesriikidel analüüsida, kas sellest võiks saada ELi eelarve uus omavahendite baas. Euroopa Ülemkogu otsustas, et see ei mõjutaks koostöös mitteosalevaid liikmesriike ega Ühendkuningriigi puhul tehtava korrigeerimise arvutamist.
(9)

Hoolimata EDCTP1 arvestatavatest tulemustest ja saavutustest takistavad vaesusega seonduvad haigused neist tingitud sotsiaalmajanduslike probleemide tõttu ikka veel oluliselt arengumaade jätkusuutlikku arengut, seda eelkõige Sahara-taguses Aafrikas. Enamiku vaesusega seonduvate haiguste raviks puuduvad endiselt tõhusad, ohutud, sobivad ja mõistliku hinnaga raviteenused, mis oleksid kohandatud vastavalt arengumaade eripärale, ning investeerimine kliinilistesse uuringutesse ei ole ikka veel piisav, kuna nende uuringute tegemine on kulukas ja investeeringute tasuvus on turuhälvete tõttu piiratud. Tuleks rõhutada, et ainult 10 % üleilmselt teadusuuringutele eraldatud vahenditest on suunatud haigustele, mis põhjustavad 90 % haigestumisjuhtumitest maailmas. Lisaks on Euroopa teadustegevus ja -programmid endiselt sageli killustatud ning sellest tulenevalt kas liiga väikese kriitilise massiga või kattuvad, samas kui teadussuutlikkus ja -investeeringud on arenguriikides ebapiisavad.
(28)

Konkreetsete erandite tegemine määrusest (EL) nr 2013/1290 on vajalik seetõttu, et intelligentse elukeskkonna programm on mõeldud turule orienteeritud teadusuuringute ja innovatsiooni programmina, milles on ühinenud eri riikide rahastamisvood (näiteks teadusuuringute, innovatsiooni, tervishoiu ja tööstuse rahastamise programmid). Kõnealustel riiklikel programmidel on nende olemusest tulenevalt erinevad osalemiseeskirjad ja ei saa eeldada, et need langevad täielikult kokku määrusega (EL) nr 1290/2013. Lisaks on intelligentse elukeskkonna programmi põhisihtrühm just väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja kasutajaorganisatsioonid, kes tavaliselt liidu teadus- ja innovatsioonitegevuses ei osale. Selleks et lihtsustada nende ettevõtjate ja organisatsioonide osalemist, eraldatakse liidu rahaline osalus kooskõlas vastavate riiklike rahastamisprogrammide hästituntud eeskirjadega ning seda rakendatakse üksiktoetuse kaudu, milles kombineeritakse liidu rahaline osalus vastava riikliku toetusega.
(13)

EMPIRi ühise rakendamise jaoks on vaja rakendusstruktuuri. Osalevad riigid on kokku leppinud EMRP rakendusstruktuuris ja asutasid 2007. aastal EURAMET e.V. („EURAMET”), mis on mittetulundusühendusena Saksa õiguse alusel tegutsev Euroopa piirkondlik metroloogiaorganisatsioon. EURAMETil on ka metroloogia laiema Euroopa ja ülemaailmsel tasandil ühtlustamisega seotud ülesandeid ja kohustusi. EURAMETi liikmesus on avatud kõigile Euroopa riiklikele metroloogiainstituutidele, kes võivad saada EURAMETi liikmeteks ning määratud instituutidele, kes võivad saada EURAMETi assotsieerunud liikmeteks. EURAMETi liikmesuse tingimuseks ei ole riiklike metroloogia teadusprogrammide olemasolu. Arvestades, et EMRP vahehindamise aruande kohaselt on EURAMETi juhtimisstruktuur osutunud tõhusaks ja taganud EMRP rakendamise kõrge kvaliteedi, tuleks EURAMETi kasutada ka EMPIRi rakendamiseks. EURAMET peaks seega olema liidu rahalise osaluse saaja.
(5)

Mayotte'i kalandusasutustele tuleks tagada vajalikud rahalised vahendid tasude kaudu, mida laevaomanikud maksavad otse Mayotte'ile. Selline lahendus on eriti asjakohane, pidades silmas tihedat seost, mis on kujunenud Seišellide laevastiku ja Prantsuse äärepoolseima piirkonna Mayotte'i kohaliku kogukonna vahel. Seišellide lipu all sõitev kalalaevastik on tegutsenud Mayotte'i vetes mitme aasta jooksul, lähtudes Mayotte'i ja laevaomanike vahelisest kokkuleppest, mille kohaselt maksid laevaomanikud Mayotte'ile litsentsitasu õiguse eest püüda kala Mayotte'i vetes. Selleks, et säilitada kalapüügi järjepidevus ja sellest tulenev kasu Mayotte'ile, on asjakohane, et Mayotte'i kohalik kogukond saaks otsest kasu kõigist maksetest, mis on seotud kõnealuse lepingu kohaste lubade ja saagiga.
(6)

E-õiguskeskkonna portaaliga seotud tegevuste erilise iseloomu tõttu, mis on välja kujunenud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö käigus, on komisjoni roll isikuandmete töötlemisel nimetatud portaali kaudu piiratud. Tuleks veel täpsustada, et komisjon ei vastuta omavahel ühendatud riiklike andmebaaside sisu eest, mis on kättesaadav portaali kaudu.
ET Euroopa Liidu Teataja L 166/1

NÕUKOGU OTSUS 2014/326/ÜVJP,

28. jaanuar 2014,

Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Korea Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37, koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Kolmandate riikide Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepingus, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid iga operatsiooni puhul eraldi.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 13. novembril 2012 pidas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahel sõlmitava lepingu üle, millega kehtestatakse raamistik Korea Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides (edaspidi „leping”).

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Korea Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 16 lõikes 1 sätestatud teate (1).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 28. jaanuar 2014 Nõukogu nimel eesistuja G. STOURNARAS

(1) Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/68/EÜ (2) on sätestatud nõuded ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedudeks liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel, viidates rahvusvahelist ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevatele eeskirjadele, mis on esitatud COTIFi konventsiooni C liitena (RID lisa). Lisaks on kõnealuse direktiivi artiklis 4 sätestatud, et „ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või ADNi tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti”. Seega on liit teostanud oma pädevust kõnealuses valdkonnas.
(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokollile, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll”), on alla kirjutatud vastavalt nõukogu otsusele 2014/316/EL, (1) tingimusel et see sõlmitakse.
(2)

Komisjoni esitatud strateegia „Euroopa 2020” võimaldab liidul suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneb kõrge tööhõive tase ning suur tootlikkus ja sotsiaalne ühtekuuluvus. 13. juulil 2010. aastal võttis nõukogu vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (3). Veelgi enam, 21. oktoobril 2010 võttis nõukogu vastu otsuse 2010/707/EL (4) („tööhõivesuunised”). Need suunised moodustavad strateegia „Euroopa 2020” rakendamise koondsuunised („koonsuunised”). Asjaomaste suuniste all loetletud viis peamist eesmärki on ühised eesmärgid, millest liikmesriigid oma tegevuses juhinduvad ning milles on arvesse võetud liikmesriikide suhtelist lähtepositsiooni ja eripära ning liidu seisukohti ja olukorda. Euroopa tööhõivestrateegial on strateegia „Euroopa 2020” tööhõive- ja tööturueesmärkide rakendamises otsustav roll.
(2)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1287/2013 (2).
(4)

Eurocontrol on toetanud komisjoni vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 18b täiendava lennutegevusega seotud varasemate lennunduse heitkoguste arvutamisel. Leiti, et parimad kättesaadavad andmed varasemate lennunduse heitkoguste arvutamiseks on lennuliiklust käsitlevad terviklikud andmed, mis on Eurocontroli andmebaasides ning saadud marsruudi navigatsioonitasude keskasutusest (Central Route Charges Office) ja lennuliikluse voogude juhtimise kesksest üksusest (Central Flow Management Unit). Kõnealused andmed sisaldavad iga konkreetse lennu tegeliku marsruudi pikkust. Heitkogused arvutati välja iga lennu kohta eraldi, kasutades lennunduse tekitatud saaste vähendamisel põhinevat 3. meetodit (Abatement of Nuisances Caused by Air Transport 3 methodology) ja selektiivsel ekvivalentsil põhinevat heitkoguste arvutamise meetodit (Calculation of Emissions by Selective Equivalence methodology). Kõnealust varasemate lennunduse heitkoguste arvutamiseks kasutatud lähenemisviisi tõhustati veelgi, kasutades tegelikku kütusetarbimist käsitlevaid andmeid, mille õhusõidukite käitajatest koosnev vabatahtlik valikrühm esitas tulemuste valideerimiseks.
(5)

Seda arvesse võttes on nõukogu seisukohal, et tuleks keelata Krimmist ja Sevastopolist pärit kaupade import Euroopa Liitu, välja arvatud selliste Krimmist ja Sevastopolist pärit kaupade import, millele Ukraina valitsus on väljastanud päritolusertifikaadi.
(4)

Teisel kohal on saarestikule omane isoleeritus, mis takistab isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumist. Sõltuvus teatavatest transpordiliikidest, näiteks õhu- ja meretranspordist, on suurenenud, sest need on transpordiliigid, mida ei ole veel täielikult liberaliseeritud. Lisaks on tootmiskulud suuremad, sest kõnealused transpordiliigid on vähem tõhusad ja kallimad kui maantee- või raudteetransport.
3)

Kui ühiskomitee koosolekul on kavas vastu võtta otsus punktis 1 osutatud protokolli muudatuste kohta, võetakse vajalikud meetmed selleks, et Euroopa Liidu nimel väljendatavas seisukohas oleks arvesse võetud uusimaid statistilisi, bioloogilisi ja muid asjakohaseid komisjonile edastatud andmeid. Sel eesmärgil ja nimetatud andmetele tuginedes edastavad komisjoni talitused piisava ajavaruga enne asjaomast ühiskomitee koosolekut nõukogule või nõukogu ettevalmistavatele organitele analüüsimiseks ja heakskiitmiseks dokumendi, milles on esitatud kavandatava Euroopa Liidu seisukoha üksikasjad. Punkti 1 alapunktis a osutatud küsimustes on kavandatava Euroopa Liidu seisukoha heakskiitmiseks nõukogus vajalik kvalifitseeritud häälteenamus. Muudel juhtudel loetakse ettevalmistavas dokumendis kavandatav Euroopa Liidu seisukoht heaks kiidetuks, kui blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike ei avalda selle suhtes vastuseisu nõukogu ettevalmistava organi koosolekul või 20 päeva jooksul ettevalmistava dokumendi kättesaamisest, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem. Sellise vastuseisu korral edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule. Kui edasiste koosolekute käigus, sealhulgas kohapeal, ei suudeta kokkulepet saavutada, et võtta Euroopa Liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele. Komisjonil palutakse võtta õigel ajal ühiskomitee otsuse suhtes vajalikud järelmeetmed, kaasa arvatud vajaduse korral asjaomase otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ning kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike ettepanekute esitamine.
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1313/2013/EL (3).
2)

Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. võivad käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatavate hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda: a. kõik AKV riikide ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide, Euroopa Ühenduse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist toetust saavate riikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsusega 2013/755/EL (ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta) hõlmatud ülemeremaade ja -territooriumide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud (4); b. kõik OECD arenguabikomitee ametliku arenguabi saajate nimekirja kantud arenguriikide ja territooriumide (välja arvatud G20 rühma kuuluvad riigid, ilma et see mõjutaks 3. protokolliga reguleeritud Lõuna-Aafrika Vabariigi staatust) tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud; c. kõik selliste riikide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud, mille puhul komisjon on kokkuleppel AKV riikidega kehtestanud vastastikuse juurdepääsu välisabile. Vastastikuse juurdepääsu võib vähemalt ühe aasta pikkuseks piiratud ajaks anda juhul, kui riik tagab võrdsetel tingimustel abikõlblikkuse ühendusest pärit üksustele ja käesoleva artikli alusel kõlblike riikide üksustele; d. kõik OECD liikmesriikide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud lepingute puhul, mida rakendatakse OECD arenguabikomitee avaldatud ametliku arenguabi saajate nimekirja kantud vähim arenenud riigis või suure võlakoormaga vaeses riigis.
(2)

Kavandatav erand, millest Ühendkuningriik teatas 2. augustil 2013, on seotud purilennuki pilootide kehtivate siseriiklike purilennukipiloodi lubade muutmisega vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigetele 2 ja 3. Ühendkuningriik väitis, et erand on vajalik selleks, et Briti Purilennuühingu väljaantud ja kehtivatele nõuetele mittevastavat kvalifikatsioonidokumenti saaks käsitada vastavana määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa asjakohastele osadele kooskõlas muutmisaruandega, mille koostamisel on konsulteeritud ametiga vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 artiklile 4. Erand võimaldaks Ühendkuningriigil anda selliste kvalifikatsioonidokumentide omanikele välja samaväärsed FCL-osa nõuetele vastavad kergpurilennuki piloodi load või purilennuki piloodi load ning instruktori- ja kontrollpiloodi tunnistused.
(6)

Toiduohutusamet järeldas 10. oktoobri 2013. aasta arvamuses „Scientific Opinion on the safety of „rapeseed protein isolate” as the Novel Food ingredient” (2) (Teaduslik arvamus rapsiseemnevalgu isolaadi toidu uuendkoostisosana kasutamise ohutuse kohta), et rapsiseemnevalk on toidule lisatava valguna ohutu. Toiduohutusamet märkis siiski, et ei saa välistada rapsiseemne suhtes tundlikuks muutmist ja et tõenäoliselt võivad rapsiseemned põhjustada allergilise reaktsiooni tekkimist inimestel, kes on allergilised sinepi suhtes.
(2)

Esimene erand, mida Slovakkia taotles 29. aprillil 2013, käsitles instrumentaallennu pädevusmärkest tulenevate õiguste taastamise ning instrumentaallennupädevuse teooria- ja lennueksami uuestisooritamise nõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.625 punktides c ja d. Slovakkia väitis, et kõnealused nõuded ei ole asjakohased juhul, kui piloodil on samaväärne pädevusmärge kolmanda riigi poolt välja antud loal, mis vastab Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisale („ICAO 1. lisa”). Slovakkia esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 4. juuni 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega.
(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.
9

D.995a – Toodetelt makstavad maksud, mis on arvestatud, kuid tõenäoliselt jäävad laekumata D.995b – Muud tootmismaksud, mis on arvestatud, kuid tõenäoliselt jäävad laekumata D.995c – Tulumaksud, mis on arvestatud, kuid tõenäoliselt jäävad laekumata D.995d – Muud jooksvad maksud, mis on arvestatud, kuid tõenäoliselt jäävad laekumata D.995e – Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed, mis on arvestatud, kuid tõenäoliselt jäävad laekumata D.995f – Kodumajapidamiste tegelikud sotsiaalmaksed, mis on arvestatud, kuid tõenäoliselt jäävad laekumata D.995fe – Töötajate tegelikud sotsiaalmaksed, mis on arvestatud, kuid tõenäoliselt jäävad laekumata D.995 g – Kapitalimaksud, mis on arvestatud, kuid tõenäoliselt jäävad laekumata

S.13 – Valitsemissektor

1995–2012
(54)

„Doux élevages” kohtuotsusest ilmneb, et ametiasutused ei saa kõnealustest maksetest saadud vahendeid teatavate ettevõtjate toetamiseks tegelikult kasutada. Asjaomane tootmisharudevaheline organisatsioon otsustab ise, kuidas kasutada neid ressursse, mis on täielikult suunatud tema enda kindlaks määratud eesmärkide saavutamisele. Samuti ei ole need vahendid pidevalt riigi kontrolli all ning need ei ole riigiasutustele kättesaadavad. Kõnealused õigusnormid ei anna pädevale asutusele õigust juhtida või mõjutada rahaliste vahendite haldamist. Kohus täpsustas samuti, et võimalik mõju, mida liikmesriik võib tootmisharudevahelise organisatsiooni toimimisele avaldada oma otsusega laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet sektori kõikidele ettevõtjatele, ei muuda ülaltoodud järeldusi.
(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast Slovakkia poolt enne 1. aprilli 2014 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi alusel on põhjendatud järgmised järeldused: — pärast jõudmist haripunkti 8 % SKPst 2009. aastal vähenes Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele 2013. aastal 2,8 %ni SKPst. Eelarvepuudujäägi kahanemine tulenes nii tulude kui ka kulude poolel toimunud eelarve konsolideerimisest, sealhulgas ühekordsetest meetmetest; — 2014. aasta stabiilsusprogrammiga on seatud eesmärgiks, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk on 2014. aastal 2,6 % SKPst ning väheneb 2015. aastal 2,5 %ni SKPst, 2016. aastal 1,6 %ni SKPst ja 2017. aastal 0,5 %ni SKPst. Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2014. aastal veidi, ulatudes 2,9 % SKPst, ja kahaneb seejärel 2015. aastal 2,8 %ni SKPst. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst; — aastatel 2010–2013 paranes struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) aastas keskmiselt 1,5 % ulatuses SKPst. 2014. aastal peaks see mõnevõrra halvenema, kuid 2015. aastal paranema, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Sellega seoses tundub, et 2014. aastal tekib struktuurse eelarvepositsiooni kohandamises, mis on vajalik keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks, lõhe suurusega 0,3 % SKPst, mis viitab vajadusele tõhustada eelarvemeetmeid, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuete täielik täitmine, pidades silmas tekkivat riski kalduda nõutavast kohandamiskavast kõrvale; — valitsemissektori võlg ulatus 2013. aastal 55,4 % SKPst. Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab valitsemissektori võlg veelgi, ulatudes 2014. aastal 56,3 % SKPst ja 2015. aastal 57,8 % SKPst.
—

Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta), mis paranes 2013. aastal 1,4 % ulatuses SKPst, peaks 2014. aastal stabiliseeruma ja 2015. aastal 0,5 protsendipunkti võrra paranema, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Sellega seoses tundub, et struktuurse eelarvepositsiooni kohandamises 2014. aastal, mis on vajalik keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks, on praegu tekkimas lõhe suurusega 0,5 % SKPst, mis viitab vajadusele tõhustada eelarvemeetmeid, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuete täielik täitmine, pidades silmas tekkivat riski kalduda nõutavast kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale.