ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

rõhutab, et Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve kohaselt oli keskusele ettenähtud toetuse kogusumma 56 225 000 eurot ja see koosnes järgmistest osadest: — 33 360 000 eurot jaotiste 1 ja 2 alusel ning — 22 895 000 eurot jaotise 3 alusel, millest 10 000 000 eurot on makstud; märgib siiski, et samas dokumendis on liidu 2010. aasta kogupanusena esitatud 53 223 000 eurot; võtab teadmiseks komisjoni avalduse, et liidu toetus keskusele aastal 2010 oli 56 225 000 eurot ning et summa 53 223 000 eurot tuleneb ebajärjepidevusest eelarve arvandmetele lisatud tekstis; on arvamusel, et see kajastab asjaolu, et komisjon peab edastama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile igal aastal koondteabe igale asutusele Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatud vahendite kohta kokku;
2.

märgib, et 2010. aastal oli ombudsmani käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 9 332 275 eurot (2009. aastal oli see summa 9 000 000 eurot) ja assigneeringute täitmismäär oli 89,65 %, mis on väiksem määr kui teistel institutsioonidel keskmiselt ja kahe protsendi võrra väiksem kui eelnenud aastal (2009. aastal oli see 91,98 %); tõdeb siiski, et täitmise määra muutumine tuleneb peamiselt töötajate arvu muutumisest, ja rõhutab, et ombudsmani eelarve on seotud üksnes haldustegevusega: 79 % kuludest on institutsiooni personalikulud, 15 % ehitiste, mööbli ja seadmetega seotud kulud ning mitmesugused tegevuskulud ja 6 % institutsiooni üldisest tegevusest tekkinud kulud;
28.

märgib, et kui ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte välja arvata, on ühisettevõtted suhteliselt väikesed ja geograafiliselt kontsentreeritud; on seetõttu veendunud, et nad peaksid võimaluse korral oma vahendid ühendama;
28.

tuletab meelde, et ühisettevõtted kujutavad endast avaliku ja erasektori partnerlust ning seetõttu ühendavad avalikke ja erahuvisid; on arvamusel, et niisuguses olukorras ei tohiks huvide konflikti esinemise võimalust tähelepanuta jätta, vaid sellega tuleb nõuetekohaselt tegelda; kutsub seetõttu ühisettevõtteid üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kontrollimehhanismidest, mida nad kasutavad, et võimaldada nõuetekohast haldamist ja ära hoida huvide konflikte;
5.

võtab teadmiseks, et III jaotise täitmise määr („Projektid ja põhitegevus”) näitab 2009. aastaga võrreldes kahanemist maksete assigneeringute kasutamise osas (-9,58 %) ja väikest kahanemist (1,37 %) lõplike eelarveassigneeringute suhtes kulukohustuste võtmise osas; märgib samuti, et kulukohustuste assigneeringute osas on täitmise määr 98,04 % ja maksete assigneeringute osas 88,83 %; märgib, et keskuse kinnitusel tulenes see olukord järgmistest teguritest: — enam kui 70 % riikide teabekeskustest said 2010. aasta Reitox kaasrahastamisest taotleda ainult esimest osamakset; — enne 2010. aasta lõppu ei olnud võimalik teha mõnesid makseid, mis on seotud aasta lõpus toimunud tehniliste koosolekute kulude hüvitamisega; — harvadel juhtudel ei olnud võimalik teha makseid, mis on seotud tehniliste välisuuringute väikesemahuliste lepingute täitmisega, kuna vastavad hanked toimusid ja lepingud sõlmiti liiga hilja; on seisukohal, et III jaotise maksete assigneeringute madal täitmise määr mõjutab keskuse projektide ja tegevuse arengut ning sellel võib olla kavandatud tulemustele negatiivne mõju; palub seepärast, et keskus võtaks viivitamata meetmeid, et suurendada edaspidi maksete assigneeringute täitmise määra ja teavitaks tehtud edusammudest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni;
—

Tunnistatakse, et agentuur kandis järgmisse eelarveaastasse üle 3 500 000 eurot ehk 47 % tegevuskuludeks määratud assigneeringutest. Rõhutatakse, et see aeglustab agentuuri meetmete rakendamist ja on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, mis aga osalt tuleneb tähtsate projektide mitmeaastasest kestusest.
2.

märgib, et kuna agentuuril ei ole omaette eelarvet, on ta sisuliselt komisjoni osa ning see olukord on vastuolus agentuuri põhikirjaga;
25.

võtab teadmiseks agentuuri kinnituse, et siseauditi talitus auditeeris 2010. aastal kavandamist ja eelarve koostamist, et anda piisav kindlus agentuuri sisekontrollisüsteemi kavandamise ja eelarve koostamise kohta; märgib, et siseauditi talituse soovitused puudutavad strateegilist kavandamist, eelarvestuse projekti tulude ja kulude sidusust ja täpsust, iga-aastast tööprogrammi kui rahastamisotsust ning vaheetapi IT-strateegiat; palub seepärast agentuuril võtta vajalikke meetmeid siseauditi talituse soovituste täitmiseks;
31.

märgib, et kui ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte välja arvata, on ühisettevõtted suhteliselt väikesed ja geograafiliselt kontsentreeritud; on seetõttu veendunud, et nad peaksid võimaluse korral oma vahendid ühendama;
34.

märgib, et kui ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte välja arvata, on ühisettevõtted suhteliselt väikesed ja geograafiliselt kontsentreeritud; on seetõttu veendunud, et nad peaksid võimaluse korral oma vahendid ühendama;
4.

tuletab meelde, et kontrollikoda palus Euroopa Andmekaitseinspektorilt 2009. aastal, et ta kutsuks oma töötajaid üles korrapäraselt esitama tõendavaid dokumente isikliku olukorra kohta; märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektor on 2010. ja 2011. aastal kõrvaldanud kontrollikoja 2009. aasta kinnitavas avalduses esile toodud vead ja võtnud kasutusele vahendid, mis võimaldavad parandada hüvitiste haldamist; rõhutab, et kontrollikoda kontrollib tehtud edusamme oma 2011. aasta aruandes;
4.

täheldab, et keskus saab igal aastal rahalist toetust kahelt ELi mittekuuluvalt riigilt, kes saavad kasu keskuse tegevusest; märgib, et Norra ja Islandi rahalised maksed keskuse 2010. aasta eelarvesse moodustasid 421 308 eurot; tuletab meelde, et neid rahalisi vahendeid hallatakse sihtotstarbeliste tuludena, mis tähendab, et nad peavad olema seotud konkreetsete projektidega; märgib, et keskus ei täitnud 2010. aasta eesmärgiks seatud vahendite kasutusmäära; toonitab, et eelarveaastal 2009 tegi kontrollikoda juba märkuse keskuse puuduste kohta nende vahendite kasutamisel; võtab teadmiseks, et sai 23. veebruaril 2012 kirja, milles eespool kirjeldatud olukorda selgitatakse; tunneb sellega seoses heameelt selle üle, et 2011. aastal eesmärk saavutati ja kavandatud eelarvevahendid kasutati ära 100 % ulatuses; võtab teadmiseks keskuse selgituse, et 2010. aastaks eesmärgiks seatud vahendite kasutusmäära ei saavutatud keskuse hoonete parandustööde edasilükkamise tõttu; võtab samuti teadmiseks keskuse kohustuse kasutada 2012. aastal ära Norra ja Islandi eelmiste aastate rahaline toetus; palub komisjonil hoida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni rahalise toetuse kasutamise küsimusega kursis;
51.

võtab väga murelikult teadmiseks vahearuande, mille komisjon koostas Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusammude kohta; tunneb aga heameelt selle üle, et riikliku lojaalsuse ameti tulemused alusetu rikastumise uurimisel ja huvide konfliktide tuvastamisel on paranenud; märgib, et riiklikule lojaalsuse ametile eraldatud vahendeid on liidu vahendite abil suurendatud; on aga mures selle pärast, et riikliku lojaalsuse ameti uuritavate juhtumite suhtes võetavad järelmeetmed ei ole ühtsed ja nende võtmine sageli viibib; väljendab heameelt asjaolu üle, et riiklik korruptsioonivastane direktoraat jätkas tegutsemist mõjusa prokuratuurina kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite puhul; võtab teadmiseks, et esitatud süüdistuste, kohtuotsuste ja süüdimõistvate otsuste arv suurenes 2011. aastal ning juhtumite käsitlemine kõrgemas kassatsioonikohtus kiirenes, mille tulemusel suurenes riikliku korruptsioonivastase direktoraadi algatatud juhtumite kohta tehtud lõplike kohtuotsuste arv 85 % 2011. aastaga võrreldes; (24) on mures kõrgemal tasandil esinevates korruptsioonijuhtumites tehtud kohtuotsuste analüüsi tulemuste pärast, mille kohaselt 60 % juhtudel on karistused tingimisi karistused, ka on otsused väga sageli lähedal seadusega ettenähtud miinimumkaristusele; on hämmastunud lubamatu tava üle, mis on seotud põhistatud kohtuotsuste avaldamise tähtaegadega ja mis suurendab riski, et kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite seletuskirja hilinemine võib kaasa tuua menetluse aegumise, kui kaebusi ei ole võimalik õigel ajal esitada; palub komisjonil teada anda, kui palju raha on Rumeeniale kohtureformi toetamiseks eraldatud; loodab, et järgmisel aastal olukord paraneb märkimisväärselt; palub komisjonil Rumeenia valitsusele komisjoni soovituste elluviimiseks survet avaldada; loodab, et komisjon nõuab Rumeenia valitsuselt kindlameelselt, et Rumeenia valitsus suurendaks pingutusi avalike hangetega seotud kohtuasjades ühtse kohtupraktika tagamiseks; palub komisjonil nõuda Rumeenia valitsuselt vankumatult ja kindlameelselt, et komisjoni soovitused ellu viidaks ning et kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku sätete rakendamise ettevalmistamiseks koostataks selgem ja põhjalikum rakenduskava; loodab, et Rumeenia suurendab pingutusi kuritegelikul teel saadud vara konfiskeerimiseks; loodab ka, et komisjon võtab koos Rumeenia valitsusega Rumeenia kohtusüsteemi rikkumatuse parandamiseks eri meetmeid;
märgib, et agentuuri iga-aastane tegevusaruanne ei kajasta tingimata iga-aastast tööprogrammi; märgib lisaks, et agentuuri iga-aastase tööprogrammi eesmärgid on suhteliselt ebamäärased ning seetõttu on üsna raske hinnata ja kontrollida, kas need on täidetud; nõuab seetõttu tungivalt, et agentuur parandaks oma iga-aastast tööprogrammi, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon saaks agentuuri tõhusust paremini hinnata; juhib tähelepanu asjaolule, et agentuur on arvesse võtnud kontrollikoja soovitusi, ning väljendab heameelt selle üle, et seetõttu vastab järgmiste iga-aastaste tööprogrammide vorm nõuetele;
10.

väljendab taas kord muret, et endiselt esineb puudusi töötajate valimise menetlustes ja see ohustab menetluste läbipaistvust; võtab teadmiseks, et kontrollikoja aruande kohaselt ei olnud valimiskomisjonid eelnevalt kindlaks määranud kandidaatide intervjuule pääsemise ega nende reservnimekirja kandmise lävendeid; nõuab seepärast tungivalt, et amet lahendaks selle olukorra ja teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni võetud meetmetest; märgib ühtlasi, et ameti poolt seni võetud meetmed ei ole osutunud selles osas piisavaks; on seisukohal, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon ei tohiks enam lubada selle puuduse kordumist;
5.

märgib, et 2010. aastal oli Regioonide Komitee käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 90 800 000 eurot (2009. aastal oli see summa 88 000 000 eurot) ning assigneeringute kasutamise määr paranes (2010. aastal 99,4 % ja 2009. aastal 98,37 %); rõhutab, et Regioonide Komitee eelarve on puhtalt halduslikku laadi: 72 % kulutustest on seotud institutsiooni heaks töötavate isikutega ning 28 % läheb hoonete, mööbli, seadmete ja mitmesuguste tegevuskulude katteks;
3.

tuletab meelde, et kontrollikoda on välja toonud ulatusliku assigneeringute ülekandmise 2010. aastal ning samuti asjaolu, et eelarve aastasuse põhimõttest ei peetud kinni; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet on tugevdanud tasudest saadavate tulude prognoosimise menetlust ning loonud meeskonna, mis analüüsib tihedas koostöös ravimitööstusega farmaatsiatoote teadusliku uurimistöö seisu enne ametile esitamist; võtab teadmiseks ameti võetud kindla kohustuse teha koostööd komisjoni eelarve peadirektoraadiga, et saavutada raamfinantsmääruse praeguse läbivaatamisega stabiilne raamistik;
4.

rõhutab, et kontrollikoda kritiseeris 2010. aastat käsitlevas aruandes ettemaksete tegemise tõttu „Residence Palace’i” ehitusprojekti rahastamist (punkt 7.19); märgib, et kontrollikoja tähelepaneku kohaselt tegi nõukogu aastatel 2008–2010 ettemakseid kokku 235 000 000 eurot; märgib, et makstud summad võeti alakasutatud eelarveridadelt; juhib tähelepanu sellele, et „alakasutatud” on poliitiliselt korrektne termin, mille all mõeldakse eelarvesse kantud liigseid vahendeid; rõhutab, et 2010. aastal suurendas nõukogu eelarverida „Kinnisavara omandamine”40 000 000 euro võrra;
10.

võtab teadmiseks, et ameti uus sõltumatu ja teadusliku otsustamisprotsessi poliitika ja selle rakenduseeskirjad jõustusid 2012. aasta juulis ning et ameti uus huvide konflikti määratlus on kooskõlas OECD suunistega; märgib, et ameti andmetel on nii, et kui ekspert ei täida sõltumatu poliitika eeskirju, jäetakse ta praktikas ameti tööst viieks aastaks kõrvale; soovitab põhjalike proportsionaalsete karistuste lisamist sõltumatu poliitika rakendamise eeskirjadesse;
14.

märgib, et ameti veebisaidil on avaldatud juhtkonna ja teaduskomitee liikmete elulookirjeldused; märgib lisaks, et kättesaadavaks on tehtud ka teaduskomitee liikmete majanduslike huvide deklaratsioonid; rõhutab, et vastupidiselt ameti 15. juuni 2012. aasta kirjas esitatud väidetele ei ole mitte ühegi haldusnõukogu liikme elulookirjeldus ameti veebisaidil praegu kättesaadav, ning märgib, et esitatud on ainult nende organisatsioonile viitav link; kutsub ametit üles, püüdmaks suurendada läbipaistvust huvide konflikti vältimise ja tõkestamise eesmärgil, avaldama oma veebisaidil ekspertide, tulevaste külalisteadurite ja haldusnõukogu liikmete majanduslike huvide deklaratsioonid ja elulookirjeldused; on seisukohal, et sellised meetmed annaksid eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ja avalikkusele võimaluse tutvuda nende inimeste kvalifikatsiooniga ja vältida võimalikke huvide konflikte;
1.

märgib, et keskuse eelarve hõlmab tulu, mis koosneb maksetest asutustelt, kelle heaks keskus töötab, liidu institutsioonidelt ja organitelt, kellega on kokku lepitud, et need teevad vastutasuks tehtud töö eest keskusega koostööd, kaasa arvatud institutsioonidevahelise tegevuse vallas, ja muud tulu;
6.

märgib, et Euroopa Andmekaitseinspektori kulukohustuste assigneeringud olid 2011. aastal 7 564 137 eurot (2010. aastal 7 104 351 eurot) ja nende täitmise määr oli 89,31 % (2010. aastal 82,73 %); leiab, et see on positiivne muutus, kuid nõuab edasisi jõupingutusi täitmise määra parandamiseks ja muutuste jälgimiseks; loodab, et järgmisel aastal saavutatav määr on juba üle 90 %;
14.

tunnustab agentuuri algatust jätkata oma mitmeaastaste ja iga-aastaste tööprogrammide ettevalmistamist; rõhutab selle dokumendi tähtsust selleks, et agentuur saaks tulemuslikult korraldada oma strateegia elluviimist ja saavutada oma eesmärgid; märgib, et agentuur järgib tööprogrammi ja ressursside planeerimisel mitmeaastast perspektiivi, koostades endale mitmeaastase tööprogrammi, mitmeaastase personalipoliitika kava ja mitmeaastase infotehnoloogia strateegilise kava; märgib ühtlasi, et agentuuril on alates 2010. aastast oma infotehnoloogia strateegiline kava, mida igal aastal üle vaadatakse ja ajakohastatakse;
11.

märgib, et ühisettevõte tegutseb avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel ning selles on põimunud avaliku ja erasektori huvid; tuletab meelde, et asutamisliikmeteks on liit, keda esindab komisjon, ja Eurocontrol, keda esindab tema amet, ning 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtjat; soovitab nimetatud asjaolusid arvestades kindlasti tagada, et silmas peetaks võimalikku huvide konflikti ja et sellega tegeletaks nõuetekohaselt;
70.

rõhutab, et ametitel ja komisjonil on vaja kooskõlastada ning jagada parimaid tavasid ja kogemusi, et lahendada tehnilisi ja halduslikke probleeme, mida põhjustavad keerukad infotehnoloogiasüsteemid, mis peavad toimima kogu liidu ulatuses; peab kummaliseks, et komisjon võtab ametitelt komisjoni IT-süsteemide kasutamise eest tasu ning et neid tasusid ei kehtestata objektiivsete näitajate, näiteks ameti suuruse alusel; arvestades, et need tasud kujutavad väikestele ametitele märkimisväärset koormust, kutsub komisjoni üles, juhul kui tasude võtmisele puudub alternatiiv, kohandama tasusid selliselt, et võetakse arvesse ametite suurust ning finantssuutlikkust;
9.

tunneb muret kontrollikoja leiu pärast, et keskus ei ole veel heaks kiitnud ega rakendanud rahapoliitikat, et vähendada ja hajutada finantsriske ja samas saavutada piisav tulusus; võtab teadmiseks keskuse vastused, milles teatatakse, et kõigi nende probleemidega tegeldakse; palub, et keskus võtaks viivitamata kõik lubatud parandusmeetmed ning teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni meetmetest, mis selle puuduse kõrvaldamiseks on võetud;
6.

märgib, et fondi sõnul toimub tema sularahahaldus fondi ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (mille alla fond kuulub) vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel, milles on määratletud selged kriteeriumid toetuse väljamaksmise kohta vastavalt rangetele rahavoogude nõuetele; märgib ka, et fond kavatseb kontrollikoja 2012. aasta novembris toimunud külastuse põhjal töötada 2013. aastal välja ja võtta vastu ametliku sularahapoliitika; palub fondil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni meetmetest, mida on võetud ametliku sularahapoliitika vastuvõtmiseks, et vähendada ja hajutada finantsriske ning samas teenida piisavat tulu;
9.

märgib, et amet käivitab iga kahe aasta järel anonüümse töötajate heaolu küsitluse; märgib eelkõige 2012. aasta küsitluse põhjal, et muret on väljendatud seoses ametisiseste konfliktide lahendamise ning töötajate heaolule tähelepanu pööramisega; võtab teadmiseks, et amet on võtnud kasutusele ahistamisvastase poliitika ning loonud usaldusnõunike võrgustiku, et minimeerida konfliktiolukordi töökohal ja nendega põhjalikult tegeleda; nõuab tungivalt, et amet viiks ellu tuvastatud probleemidega seotud kontrollikoja soovitused ja võtaks kõik vajalikud meetmed selleks, et tagada see, et need probleemid mingil juhul enam ei korduks;
21.

märgib, et jaotise 1 (personalikulud) kulukohustuste täitmise määr oli 92,79 % ja see avaldab täitmise määrale kõige suuremat mõju; märgib lisaks, et eelarve täitmise suur protsent jaotise 1 puhul, eelkõige asutuse esimesel tegevusaastal, näitab seda, et töökohtade taotlused on vastavuses asutuse eesmärkidega ning et töökohtade taotlused 2012. ja 2013. aastaks on põhjendatud;
2.

võtab teadmiseks, et 2011. aastal sidus amet kulukohustustega 99,1 % talle jaotises 1 (personalikulud), 75 % jaotises 2 (halduskulud) ja 95,1 % jaotises 3 (tegevuskulud) eraldatud assigneeringutest; märgib, et maksete assigneeringute osas on ameti täitmismäär jaotise 1 puhul 96,8 %, jaotise 2 puhul 33,8 % ja jaotise 3 puhul 47,1 %; võtab teadmiseks ameti avalduse, et uue peakorteriga seotud kuludel oli märkimisväärne mõju jaotiste 2 ja 3 täitmismääradele, mis oleksid ilma selle tegurita olnud vastavalt 53 % ja 58 %; kutsub ametit siiski üles rakendama erimeetmeid oma eelarve koostamise ja maksete assigneeringute täitmismäära parandamiseks haldus- ja tegevuskulude osas;
5.

võtab teadmiseks, et 2008., 2009. ja 2010. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud kokku summas 107,9 miljonit eurot, mis moodustab 25 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud liidu maksimaalsest toetusest, ning et 2011. aastal käivitati kaks projektikonkurssi maksumusega 62,3 miljonit eurot; märgib, et 2012. aastal käivitati veel kaks projektikonkurssi maksumusega 84,5 miljonit eurot ning et 2013. aastal tuleks käivitada veel kaks projektikonkurssi eelarvega 185,3 miljonit eurot (42 %), et täielikult ära kasutada kavandatud liidu toetus (440 000 000 eurot); palub ühisettevõttel kasutada maksimaalselt hästi ära vahendid, mis on eraldatud nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks;
29.

võtab asutuse aastaaruande (15) põhjal teadmiseks, et 2011. aasta oli asutuse jaoks otsustava tähtsusega meeskonna loomisel ja laiendamisel, selleks et oma uusi funktsioone ja ülesandeid asjakohaselt ellu viia; märgib samuti, et ühtekokku viidi läbi 33 töölevõtmise menetlust ning et ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 kasvas asutuse töötajate arv 31-lt 52-ni, koosnedes 19 riigi kodanikest;
5.

väljendab taas kord muret, et kontrollikoja aruande kohaselt kanti 33 % ameti tegevuseelarvest (III jaotis) üle järgmisse aastasse; väljendab muret asjaolu üle, et selline olukord annab tunnistust viivitustest ameti eelarve III jaotisest rahastatava tegevuse elluviimisel ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; nõuab veel kord tungivalt, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni meetmetest, mida ta on nimetatud puuduse kõrvaldamiseks võtnud; märgib peale selle, et olukord on võrreldes eelnenud aastaga (mil see määr oli 52 %) paranenud;
3.

märgib, et komitee 2011. aasta heakskiidetud eelarve summa oli 84 100 000 eurot, millest 82 000 000 eurot (2010. aastal 90 800 000 eurot) moodustasid kulukohustuste assigneeringud, mille kasutusmäär oli 97,5 % (see on madalam kui 2010. aasta määr 99,4 %); rõhutab, et komitee eelarve koosneb ainult halduskuludest, sest 72 % kuludest on seotud institutsiooni heaks töötavate inimestega ja 28 % kinnisvara, mööbli, seadmete ja muude jooksvate kuludega;
3.

tuletab meelde, et ühisettevõte võttis 2010. aastal vastu järelauditite strateegia, mis on aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamine kontrollivahend ja mille rakendamist alustati 2011. aastal; märgib, et projektidega seotud väljamaksetaotluste audit delegeeriti liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele, kuid riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingud ei hõlma järelaudititeid puudutavat tegutsemiskorda; märgib ühtlasi ühisettevõtte andmete põhjal, et eri liikmesriikides kehtivad erinevad rahastamiskavad ja riiklikud eeskirjad tähendavad seda, et järelaudit on teostatav vaid lõpetatud projektide puhul, ning nõuab, et teda tehtud auditite tulemustest teavitataks; kordab, et ühisettevõte peaks viivitamata tugevdama eelkontrolli, eriti toetuste haldamise osas, ning nõuab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni teavitataks ühisettevõttes teostatavate järgmiste eelkontrolliprotsesside tulemustest;
6.

nõuab tungivalt, et Euroopa Kohus analüüsiks, milliste korralduslike muudatustega oleks võimalik menetluses olevate kohtuasjade arvu vähendada, ja on veendunud, et üldkohtu personali tuleb suurendada; on seisukohal, üldkohtu kohtunike arvu suurendamise ettepanek, mis on alles nõukogus arutlusel, võiks seda suundumust aeglustada; palub üldkohtul analüüsida, kas selle suundumuse ümberpööramiseks on ka muid ettepanekuid, mis ei ole seotud inimressurssidega;
3.

võtab teadmiseks, et amet astus samme tagamaks, et kasutamata kulukohustused, mis ei ole seotud olemasolevate õiguslike kohustustega, vabastati enne aasta lõppu, ning tegi oma eelarvevahendite käsutajale ülesandeks algatada vabastamismenetlus niipea, kui on selgunud, et mõnda meedet täielikult ei rakendata; palub ametil eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru anda, kas need meetmed on olnud piisavad sarnase olukorra vältimiseks tulevikus;
7.

märgib aasta tegevusaruande põhjal, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmiste kogusumma oli 14 421 314,76 eurot, mis moodustab 16,2 % kulukohustustest; palub ametil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellest, milliseid meetmeid on võetud, et kõrvaldada see puudus, sest eelarveülekannete tase on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega;
52.

märgib, et paljud Euroopa välisteenistuse delegatsioonid töötavad keskkonnas, kus korruptsiooni ja pettuste risk on suur; on veendunud, et liidu finantshuvide kaitsmiseks on äärmiselt vajalik, et Euroopa välisteenistuse töötajatele pakutaks väärkäitumise tuvastamise vallas sobivat koolitust ja teadlikkuse tõstmist; on veendunud, et laialdane rikkumistest teatamise poliitika on liidu finantshuvide kaitsmiseks ülioluline;