ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(203)

Hindamise põhjal järeldas riiklik konkurentsiamet, et kaks marsruuti (st Stockholm-Göteborg ja Göteborg-Malmö) on otseselt konkurentsile avatud. [Konfidentsiaalne]. Samuti osutab riiklik konkurentsiamet, et ootuste kohaselt suureneb konkurentsisurve marsruudi Stockholm-Malmö(-Kopenhaagen), kui FlixTrain hakkab sellel marsruudil tegutsema, kuid see ei ole piisav järeldamaks, et see marsruut on otseselt konkurentsile avatud. [Konfidentsiaalne]. Ülejäänud kahe marsruudi (Stockholm-Umeå ja Stockholm-Oslo) puhul järeldas riiklik konkurentsiamet, et need ei ole otseselt konkurentsile avatud, kuid riikliku konkurentsiameti arvamuse kohaselt on seal olemas teatav konkurentsisurve, mis ei võimalda taotluse esitajal tegutseda oma hinnakujunduses täiesti sõltumatult. [Konfidentsiaalne].
(8)

Leedu vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Leedu on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 746 660 000 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mida on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See kujutab endast kulude järsku ja olulist kasvu, sest uued meetmed hõlmavad märkimisväärset osa Leedu ettevõtjatest ja tööjõust. Leedu kavatseb suurenenud kulusid rahastada 144 350 000 euro ulatuses liidu vahenditest.
(5)

Portugali 11. augusti 2020. aasta taotluses osutatud „26. märtsi dekreetseadusega nr 10-G/2020“ ja „19. juuni dekreetseadusega nr 27-B/2020“ on ette nähtud rida COVID-19 puhangu mõju leevendamise meetmeid. Nende hulgas on uus ja lihtsustatud eritoetus töölepingute säilitamiseks töö ajutise katkestamise või tavapärase tööaja lühendamise korral. See meede sarnaneb põhjenduses 4 osutatud meetmega, kuid selle puhul on kehtestatud lihtsustatud menetlused, et võimaldada kiiremat juurdepääsu rahalistele vahenditele. Meetmega toetatakse abikõlblikke ettevõtteid, et katta 70 % töötajate hüvitistest, mis võrduvad kahe kolmandikuga nende tavapärasest brutopalgast, ning vabastatakse tööandja sotsiaalkindlustusmaksetest. Selle kahekolmandikulise korrektsiooni suhtes kohaldatakse alampiiri, mis on võrdne riikliku miinimumpalgaga, ja ülempiiri, mis on võrdne kolmekordse riikliku miinimumpalgaga. Toetuskõlblikud ettevõtted peavad olema peatanud oma äritegevuse või kaotanud vähemalt 40 % tulust toetustaotlusele eelneva 30 päeva jooksul võrreldes eelmise aasta sama kuuga või sellele perioodile eelnenud kahe kuu keskmisega. Meedet on mitu korda laiendatud, sealhulgas suurendades töötajate hüvitist nelja viiendikuni nende tavalisest brutopalgast ja kehtestades toetust saavate ettevõtete sotsiaalkindlustusmaksete vabastuse järkjärgulise kaotamise. Kuna sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine tähendab valitsusele saamata jäänud tulu, võib neid meetmeid lugeda võrdväärseks avaliku sektori kulutustega määruse (EL) 2020/672 tähenduses.
(11)

Itaalia vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Itaalia on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 28 811 965 628 euro võrra, kuna on suurenenud summad, mis on otseselt seotud töötajate lühendatud tööaja kavadega, füüsilisest isikust ettevõtjate, tähtajalise töölepinguga põllumajandustöötajate, meelelahutustöötajate, spordiühingute kaastöötajatele, koduabiliste ja valves olevate töötajate hüvitistega, lapsehoiukupongidega, täiendavate lapsehooldus- ja töövõimetuspuhkustega ning füüsilisest isikust ettevõtjate ja üksikettevõtjate tagastamatute toetustega. See on järsk ja oluline kasv, sest nii uued meetmed kui ka olemasolevate meetmete laiendamine hõlmab märkimisväärset osa Itaalia ettevõtjatest ja tööjõust. Itaalia kavatseb lisakulud rahastada 320 000 000 euro ulatuses liidu vahenditest.
(4)

Täpsemalt on Kreeka 6. augusti 2020. aasta taotluses osutatud „14. märtsi 2020. aasta õigusaktiga“ (2) kehtestatud erihüvitis erasektori töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Selle meetme eesmärk on kaitsta tööhõivet äriühingutes, mis peatavad oma tegevuse riigi korralduse tõttu või kuuluvad majandussektoritesse, mida COVID-19 puhang tugevalt mõjutab, ning meetmega on nähtud ette 534 euro suurune igakuine eritoetus töötajatele, kelle töölepingud on 2020. aasta märtsi keskpaigast alates peatatud. Toetuse saamise eeltingimusena peab tööandja säilitama töösuhte sama paljude töötajatega (st samade töötajatega) veel sama kauaks, kui tööleping on olnud enne peatatud.
(6)

Horvaatia vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Horvaatia on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulud on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 1 381 780 800 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mida on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. Tegemist on kulude järsu ja olulise suurenemisega, sest kõnealuste meetmetega hõlmatud toetusesaajate arv ning sellega seotud hüvitiste maht Horvaatias on väga järsult ja enneolematult suurenenud. Horvaatia kavatseb suurenenud kulusid rahastada 210 000 000 euro ulatuses liidu vahenditest ja 151 180 800 euro ulatuses oma vahenditest.
Küpros vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Küpros on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused on alates 1. veebruarist 2020 kasvanud 479 070 000 euro võrra, kuna on suurenenud summad, mis on otseselt seotud lapsehoolduspuhkuse erikavaga; kavadega, millega toetatakse äriühinguid nende tegevuse täieliku või osalise peatumise korral; füüsilisest isikust ettevõtjate erikavaga; hotellide ja majutusettevõtjate erikavaga; erikavaga selliste ettevõtjate toetamiseks, kes on seotud turismindusega või turismist mõjutatud või kes on seotud selliste ettevõtjatega, kes on kohustatud oma tegevuse täielikult peatama; eelnevalt kindlaksmääratud tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate toetamise erikavaga; mikro- ja väikeettevõtjate ning füüsilisest isikust ettevõtjate toetuskavaga. See on järsk ja oluline kasv, sest uued meetmed hõlmavad märkimisväärset osa Küprose ettevõtjatest ja tööjõust.
(4)

Täpsemalt on „valitsuse 31. märtsi 2020. aasta resolutsiooniga nr 353“ (muudetud), mille õiguslik alus on „tööhõiveseaduse nr 435/2004 (Riigi Teataja)“ (muudetud) artikliga 120, millele on osutatud Tšehhi 7. augusti 2020. aasta taotluses, kehtestatud programmi „Antivirus“ variandid A ja B. Nende meetmete eesmärk on osaliselt hüvitada nende eraõiguslike tööandjate palgakulud, kes on sunnitud oma majandustegevuse peatama või seda märkimisväärselt vähendama otseselt riigi võetud meetmete tõttu (variant A) või kaudselt pandeemia kahjuliku majandusmõju tõttu (variant B) (nt töötajad ei saa töötada reisipiirangute tõttu). Variandi A puhul on riigi toetus 80 % kompenseerivast palgast, kuid mitte rohkem kui 39 000 Tšehhi krooni töötaja kohta kuus. Variandi B puhul on riigi toetus 60 % kompenseerivast palgast, kuid mitte rohkem kui 29 000 Tšehhi krooni töötaja kohta kuus. Programmiga hõlmatud töötajatega ei saa töölepingut lõpetada ajal, mil tööandja selles osaleb. Meetmeid kohaldatakse 12. märtsist kuni 31. oktoobrini 2020 (2).
(12)

Rumeenia vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Rumeenia on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 4 370 779 006 euro võrra, sest on suurenenud summad, mis on otseselt seotud töötajate ja muude kategooriate kui töötajate tehniliste töötushüvitiste, tööle ennistatud töötajate ja muude kategooriate kui töötajate hüvitiste, tulevase lühendatud tööaja kava, päevatööliste toetuse ning konkreetsete töötajate lapsehooldustoetusega. See on järsk ja oluline kasv, sest uued meetmed hõlmavad märkimisväärset osa Rumeenia ettevõtetest ja tööjõust. Rumeenia kavatseb täiendavad kulud rahastada 271 534 419 euro ulatuses liidu vahenditest.
(10)

Hispaania vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Hispaania on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 23 803 573 600 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mida on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. Kulude suurenemine, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavaga „ERTE“ ning spetsiaalselt füüsilisest isikust ettevõtjatele ja turismisektori töötajatele suunatud muude samalaadsete meetmete rakendamisega, kujutab endast kulude järsku ja olulist kasvu, sest kõnealuste kavadega hõlmatud toetusesaajate arv ning sellega seotud hüvitiste maht Hispaanias on väga järsult ja enneolematult suurenenud. Hispaania kavatseb suurenenud kulusid rahastada 1 660 000 000 euro ulatuses liidu vahenditest.
(10)

Sloveenia vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Sloveenia on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulud on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 1 203 670 000 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mida on võetud COVID-19 puhangu sotsiaalmajandusliku mõju leevendamiseks. See kujutab endast kulude järsku ja olulist kasvu, sest uued meetmed hõlmavad märkimisväärset osa Sloveenia ettevõtjatest ja tööjõust. Sloveenia kavatseb suurenenud kulusid rahastada 90 000 000 euro ulatuses liidu vahenditest.
(5)

Belgia 7. augusti 2020. aasta taotluses osutatud seadusega „Loi du 23 mars 2020/Wet van 23 maart 2020“ (3) on laiendatud füüsilisest isikust ettevõtjate olemasolevat asendussissetulekut, milleks on „õigus üleminekuhüvitisele“ („droit passerelle/overbruggingsrecht“), kehtestades COVID-19 ajal kehtiva õiguse üleminekuhüvitisele. See on hüvitis, mida antakse juhul, kui valitsuse kehtestatud suhtlemisdistantsi hoidmise meetmed põhjustavad füüsilisest isikust ettevõtja tegevuse täieliku või osalise katkemise või tegevuse vähemalt seitsme järjestikuse kalendripäeva pikkuse vabatahtliku katkestamise korral kuus. Alates 2020. aasta juunist on see hüvitis suunatud füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on oma tegevust uuesti alustanud, kuid kelle käive on võrreldes 2019. aastaga siiski vähenenud. Füüsilisest isikust ettevõtjad, kes ei saa veel oma tegevust uuesti alustada, võivad siiski hüvitist saada, kuid peavad tõendama, et tegevuse uuesti alustamist takistavad COVID-19 piirangud.
(2)

Direktiivi 2009/103/EÜ artiklis 2 on sätestatud, et kõnealuse direktiivi artikli 8 kohaldamine sõidukite suhtes, mille põhiasukoht on kolmandas riigis, sõltub liikmesriikide liikluskindlustuse rahvuslike büroode ja sellise kolmanda riigi liikluskindlustuse rahvusliku büroo vahel lepingu sõlmimisest. Olles tihedas koostöös liikmesriikidega kindlaks teinud, et selline leping on sõlmitud, määrab komisjon selleks, et kõnealuse direktiivi artiklit 8 saaks selliste sõidukite suhtes kohaldada, kindlaks kõnealuste sõidukite suhtes selle sätte kohaldamise kuupäeva ja sõidukitüübid, mille suhtes seda sätet kohaldatakse.
(4)

Malta 7. augusti 2020. aasta taotluses osutatud Malta ettevõtlusseaduse (Malta seadustekogu peatükk 463) „Malta Enterprise Act (Cap. 463 of the Laws of Malta)“/„L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)“ ja valitsuse 13. aprilli 2020. aasta teatisega nr 389 „Government Notice No. 389 of 13 April 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020“ on ette nähtud COVID-19 puhanguga seotud palgatoetus töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pandeemiast põhjustatud häirete tagajärgede leevendamiseks. Täiskohaga töötajatel, kes töötavad kriisist kõige enam mõjutatud sektorites, mis on loetletud valitsuse teatises osutatud A lisas (nt majutussektor), on õigus saada palgatoetust 800 eurot kuus. Valitsuse teatises osutatud B lisas loetletud vähem mõjutatud sektorite täiskohaga töötajad võivad saada 160 eurot kuus. 2020. aasta juulis pikendati kava kehtivust 2020. aasta septembrini ning ajakohastati kahes lisas esitatud sektorite loetelu. Varem kava raames toetatud, kuid ajakohastatud A või B lisast välja jäetud sektorite ettevõtteid toetatakse 600 euro suuruse palgatoetusega täiskohaga töötaja kohta.
(14)

Tootjatel peaks olema võimalus taotleda tüübikinnitusasutuselt tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimist, kui käesolevas otsuses sätestatud tingimused on täidetud. Selleks peaksid tootjad tagama, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et kõnealune innovatiivne tehnoloogialahendus vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele ning et heite vähenemine on kindlaks tehtud vastavalt käesolevas otsuses sätestatud katsemetoodikale.
(12)

UNCLOSi artikli 63 lõikes 2 ja UNFSA artiklis 8 on sätestatud, et kui samad varud või nendega seotud liikide varud asuvad nii majandusvööndis kui ka väljaspool seda ja sellega külgneval alal, peavad rannikuriik ja neid varusid külgneval alal püüdvad riigid tegema koostööd, et jõuda kokkuleppele meetmetes, mis on vajalikud nende varude säilitamiseks külgneval alal. Sellise koostöö võib kehtestada piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames. Ühendkuningriigi ühinemine NEAFC konventsiooniga võimaldab Ühendkuningriigil teha kalavarude majandamiseks vajalike meetmete küsimuses koostööd ning seega tagada, et püügitegevus toimub viisil, mille tulemusel kasutatakse asjaomast varu või asjaomaseid varusid jätkusuutlikult.
(5)

Ühendkuningriik on teravilja, eelkõige odra ja nisu suurtootja. Kui Ühendkuningriigi taotlus konventsiooniga ühineda ja sellest tulenevalt rahvusvahelises teraviljanõukogus osaleda rahuldatakse, on Ühendkuningriik konventsiooni artikli 12 kohaselt importiv liige. Kuna liit on eksportiv liige, ei mõjuta Ühendkuningriigi ühinemine liidule konventsiooni artikli 12 alusel hääletamiseks antud häälte arvu. Alates eelarveaastast 2021/2022 väheneb Ühendkuningriigi ühinemise tõttu siiski konventsiooni artikli 11 alusel liidule eraldatud häälte arv, mille alusel määratakse kindlaks liikmete rahaline osamakse.
(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel nende ADRi ja ADNi kohta tehtud muudatuste suhtes võetav seisukoht, kuna kõnealused muudatused võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (1). Kõnealuses direktiivis on sätestatud liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel toimuva ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedude ühtsed eeskirjad viitega ADRile ja ADNile. Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 4 kohaselt antakse luba ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel juhul, kui vedu vastab ADRi, rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) C liites esitatud ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjade (RID) ja ADNi tingimustele, kui kõnealuse direktiivi lisades ei ole sätestatud teisiti. Lisaks sellele on komisjonil direktiivi 2008/68/EÜ artikli 8 kohaselt õigus kohandada kõnealuse direktiivi I lisa jaotist I.1 ja III lisa jaotist III.1 teaduse ja tehnika arenguga, et võtta eelkõige arvesse ADRi, RIDi ja ADNi muudatusi.
(10)

Vastuseks saadud ülesandele avaldas CEPT 11. märtsil 2019 aruande (CEPTi aruanne nr 71, ITS 5,9 GHz sagedusalal), milles vaadati läbi 5,9 GHz sagedusala tehnilised tingimused ja sagedusala laiendamise võimalus. Aruandes esitati muu hulgas ettepanek laiendada ITSi määratlust, ühtlustada sagedusala 5 875 – 5 925 MHz kasutamine ohutusega seotud ITS rakenduste jaoks ning ühtlustada sagedusala 5 925 – 5 935 MHz linnade raudteevõrkude ohutusega seotud ITS rakenduste jaoks, eeldusel et riigi tasandil toimub kooskõlastamine paikse side teenistusega ja/või tehakse uuringud, et määrata kindlaks ühiskasutuse tingimused. Samuti tehti aruandes ettepanek eelistada allapoole 5 915 MHz jäävatel sagedustel maanteetranspordi ja ülespoole 5 915 MHz jäävatel sagedustel linnade raudteevõrkude ITS rakendusi. Maanteetranspordi ITS rakenduste kasutatavas sagedusvahemikus 5 915 – 5 925 MHz tehakse ettepanek piirduda taristult sõidukile (I2 V) sidega kuni maanteetranspordi ITS rakendused suudavad kaitsta linnade raudteevõrkude ITS rakendusi. Ettepaneku kohaselt peaksid linnade raudteevõrkude ITS rakendused kasutama sagedusvahemikku 5 915 – 5 935 MHz ühiskasutuse põhimõttel ning võttes arvesse riigis valitsevaid asjaolusid ja sidusrühmade nõudlust linnade raudteevõrkude ITSi järele. Linnade raudteevõrkude ITS (5 915 – 5 935 MHz), maanteetranspordi ITS taristu (5 915 – 5 925 MHz) ja paikse side teenistuse (kõrgemal kui 5 925 MHz) individuaalsed load peaksid võimaldama riiklikku kooskõlastamist, kui vajalik.
Kenstone väitis samuti, et ta ei saanud täielikku juurdepääsu haldustoimikule. Komisjoni talitused esitasid lisaks juba ettevõtte käsutuses olevale haldustoimikule täiendava koopia. Kenstone väitis seejärel, et haldustoimik ei olnud terviklik, kuna 29. juuli 2020. aasta dokumendis viitenumbriga Ares(2020)4002648 on märgitud, et 12. aprillil 2017 saadeti Kenstone’ile kiri viitenumbriga Ares(2017)SN2161027. See kiri ei sisaldu väidetavalt avalikustatud toimikutes. Sel puhul märgime, et dokumendis viitenumbriga Ares(2020)4002648 sisalduv viitenumber on kirjaviga. Õige viitenumber on SN2160934 (ja mitte Ares(2017)SN2161027) ning see dokument on haldustoimikus olemas.
(5)

Selle sätte kohaselt sõltub Euroopa tasandi erakonnaks registreerimine taotleja tõendusest, et tema liikmeserakonnad on esindatud vähemalt veerandis liikmesriikides Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide, piirkondlike parlamentide või piirkondlike esinduskogude liikmetega või et ta ise või liikmeserakonnad on saanud viimastel Euroopa Parlamendi valimistel vähemalt veerandis liikmesriikidest vähemalt kolm protsenti igas selles liikmesriigis antud häältest.
—

Carmen KIEFER, kohaliku tasandi valitsuse liige, kellel on valimistel saadud mandaat: Local Council of the municipality of Kuchl in Salzburg.
(9)

Poola vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Poola on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulud on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 11 668 118 894 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mis on võetud COVID-19 puhangu sotsiaalmajandusliku mõju leevendamiseks. See kujutab endast kulude järsku ja olulist kasvu, sest tegemist on nii uute meetmetega kui ka olemasolevate meetmete laiendamisega, mis hõlmab märkimisväärset osa Poola ettevõtjatest ja tööjõust.
(6)

Bulgaaria vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Bulgaaria on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 511 000 000 euro võrra. See on järsk ja oluline kasv, sest uued meetmed hõlmavad või on mõeldud hõlmama märkimisväärset osa Bulgaaria ettevõtetest ja tööjõust.
(4)

Täpsemalt nähakse Slovakkia 6. augusti 2020. aasta taotluses osutatud „tööturuteenuseid käsitleva seaduse nr 5/2004 (kog.)“ alusel ette mitmesugused meetmed COVID-19 puhangu mõju leevendamiseks, sealhulgas kava, millega toetatakse tööandjaid, kes on oma töötajaid ajavahemikus märtsist 2020 kuni detsembrini 2021 ajutiselt sundpuhkusele saatnud. Sellised tööandjad võivad taotleda palgakulude hüvitamist kuni 80 % ulatuses sundpuhkusele saadetud töötaja tavapärasest brutopalgast (kuid mitte rohkem kui 880 eurot kuus), tingimusel et töötaja töökoht säilib. Peale selle on ette nähtud mitmesugused kaasnevad meetmed: a) kindlasummalised toetusmaksed töötaja kohta 2020. aasta märtsist kuni septembri lõpuni, tingimusel et müügikäive on vähenenud vähemalt 20 % (igakuine toetus vahemikus 180 kuni 540 eurot sõltuvalt müügikäibe vähenemise määrast); b) kindlasummalised toetusmaksed kohustusliku sotsiaalkindlustusega füüsilisest isikust ettevõtjatele 2020. aasta septembri lõpuni, tingimusel et müügikäive on vähenenud vähemalt 20 % (igakuine toetus vahemikus 180 kuni 540 eurot sõltuvalt müügikäibe vähenemise määrast); c) palgakulude hüvitamine kuni 80 % ulatuses töötaja brutopalgast (kuid mitte rohkem kui 1 100 eurot) 2020. aasta septembri lõpuni, kui ettevõte on dekreedi alusel suletud; ja d) kindlasummaline hüvitis (210 eurot kuus) lepingu alusel töötavatele töötajatele, ühest isikust koosnevatele ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele kuni 2020. aasta septembri lõpuni. Kindlasummalist hüvitist võib pidada määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega samalaadseks meetmeks, kuna selle eesmärk on kaitsta füüsilisest isikust ettevõtjaid või sarnaste kategooriate töötajaid sissetuleku vähenemise või kaotamise eest.
(4)

Läti 7. augusti 2020. aasta taotluses osutatud valitsuse määrusega nr 179 (vastu võetud 31. märtsil 2020) „COVID-19 levikust mõjutatud füüsilisest isikust ettevõtjate töökatkestuse hüvitiste kohta“ ja määrusega nr 165 (vastu võetud 26. märtsil 2020) „COVID-19 põhjustatud kriisist mõjutatud tööandjate kohta, kellel on õigus saada töökatkestuse hüvitist, ja maksude hilinenud maksete osamaksetena tasumist või nende tähtaja pikendamist kuni kolmeks aastaks“ on ette nähtud töökatkestuse hüvitamise kava. Kava alusel makstakse palka erasektori ettevõtete palgatöötajatele, kes on saadetud sundpuhkusele. Toetus katab olenevalt ettevõtte suurusest 50–75 % töötaja palgast ning selle ülempiir on 700 eurot töötaja kohta kuus. Töökatkestuse hüvitamise kava täiendamiseks on ette nähtud sellega seotud tööseisakuhüvitiste kava ja töötajate lisatasu laste eest. Läti 7. augusti 2020. aasta taotluses osutatud valitsuse määruse nr 236 „COVID-19 levikust mõjutatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate töökatkestuse lisahüvitiste kohta“ kohaselt on tööseisakuhüvitiste kava alusel ette nähtud miinimumhüvitis sundpuhkusele saadetud töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes neist olenematutel põhjustel ei vasta toetuse saamise tingimustele töökatkestuse hüvitamise kava alusel või kes saavad sellest toetust alla 180 euro. Hüvitis tagab toetuse miinimumtaseme, kindlustades, et kõik töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad saavad hüvitist vähemalt 180 eurot kuus. Laste eest makstava lisatasu kavaga antakse täiendavat toetust sundpuhkusele saadetud palgatöötajatele, kellel on ülalpeetavad lapsed. Meedet võib pidada määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega samalaadseks, kuna sellega antakse töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele sissetulekutoetust, mis aitab katta lastehoiukulusid koolide sulgemise ajal ning seega võimaldab vanematel töötamist jätkata, hoides ära töösuhte ohtu sattumise.
(44)

Kuna kavadega CIP6, CV/GRIN, CE, TO, 14. veebruari 2017. aasta ministri käskkirja, RID ja SSP kavadega hõlmatud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suhtes tuleks endiselt kohaldada direktiivi 2014/25/EL, tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleb käsitleda vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6. See tähendab, et kui võrgustiku sektori hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2014/25/EL kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt mõeldud. Sellise segahanke puhul, mille peamine eesmärk on toetada direktiivi kohaldamisest vabastamata teenuseid, tuleb kohaldada direktiivi 2014/25/EL sätteid. Kui seda, millise tegevuse jaoks on leping peamiselt ette nähtud, on objektiivselt võimatu kindlaks määrata, tuleb leping sõlmida kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 6 lõikes 3 sätestatud eeskirjadega.
(3)

Lepingu artikli 6.16 lõike 5 kohaselt on tollikomiteel, mis on moodustatud lepingu artikli 15.2 lõike 1 punkti c alusel, õigus koostada soovitusi, mida ta peab vajalikuks, et saavutada protokollis sätestatud mehhanismide ühised eesmärgid ning tagada nende usaldusväärne toimimine.