ET

KOMISJONI OTSUS,

10. juuni 2010,

juhendi kohta maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3751 all)

(2010/335/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle V lisa C osa 10. punkti,

ning arvestades järgmist:

Direktiiviga 2009/28/EÜ on sätestatud valemid biokütustest ja muudest vedelatest biokütustest ning nendega võrreldavatest fossiilkütustest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamiseks, mille puhul arvestatakse maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenevat heidet. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (2) hõlmab asjaomaseid eeskirju biokütustega seoses.

Komisjoni juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks peaks tuginema riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamist käsitlevale valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) 2006. aasta juhisele. Nimetatud juhis töötati välja riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamise tarbeks ning selle vorm ei ole hõlpsasti kohandatav ettevõtjate vajaduste jaoks. Kui riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamise IPCC juhis ei hõlma biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks vajalikku teavet või kui selline teave ei ole kättesaadav, on asjakohane tugineda muudele teaduslikele andmeallikatele.

Mulla orgaanilises aines sisalduva süsinikuvaru arvutamisel tuleb arvesse võtta kliimat, mullatüüpi, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendeid. Mineraalmulla puhul on mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks asjakohane kasutada ICPP 1. määramistasandit kui üldist tasandit. Turvasmulla puhul käsitleb IPCC metoodika eelkõige mulla kuivendamisest tulenevat süsinikukadu ja seda üksnes aastase kao põhjal. Et mulla kuivendamise tagajärjeks on tavaliselt suur süsinikukadu, mida ei ole võimalik korvata biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemisega, ning et turbarabade kuivendamine on direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumide kohaselt keelatud, piisab mulla orgaanilise süsiniku sisalduse või turvasmulla süsinikukao määramiseks üldiste valemite kehtestamisest.

Elusa biomassi ja surnud orgaanilise aine süsinikuvaru arvutamiseks peaks asjakohane olema vähekeerukas meetod, mis vastab taimestikku käsitlevale IPCC 1. määramistasandi metoodikale. Kõnealuse metoodika kohaselt tuleks eeldada, et maakasutuse muutmise käigus kaob sellest kogu elusa biomassi ja surnud orgaanilise aine süsinikuvaru. Maakasutuse muutmisel seoses biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks vajalike kultuuridega on surnud orgaaniline aine tavaliselt vähetähtis, kuid sellega peab arvestama vähemalt kõrgmetsade puhul.

Maakasutuse muutmisest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamisel peaks ettevõtjatel olema võimalik kasutada süsinikuvarude kohta tegelikke andmeid, mis on seotud maa võrdluskasutusega ja maakasutusega pärast maakasutuse muutmist. Samuti peaks neil olema võimalik kasutada standardväärtusi, mis tuleks ette näha käesoleva juhendiga. Standardväärtusi kliimatingimuste ja pinnasetüüpide ebatõenäoliste kombinatsioonide tarbeks ette näha ei ole vaja.

Direktiivi 2009/28/EÜ V lisas on sätestatud meetod kasvuhoonegaaside mõju arvutamiseks ning esitatud valem maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tuleneva aastapõhise heitkoguse arvutamiseks. Käesolevale otsusele lisatud juhendis on esitatud valemid maa süsinikuvarude arvutamiseks, millega täiendatakse V lisas sätestatud valemeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

(2) EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

LISA

Juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale

SISUKORD

1. Sissejuhatus

2. Maa süsinikuvarude ühtlustatud kindlaksmääramine

3. Süsinikuvarude arvutamine

4. Mulla orgaanilise süsiniku sisaldus

5. Maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru

6. Mineraalmulla standardne süsinikuvaru

7. Tegurid, mis kajastavad erinevust mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel

8. Süsinikuvaru väärtused maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru puhul

1. SISSEJUHATUS

Käesoleva juhendiga kehtestatakse reeglid maa süsinikuvarude arvutamiseks maa võrdluskasutuse (CSR , direktiivi 2009/28/EÜ V lisa 7. punkti kohaselt) ja tegeliku maakasutuse (CSA , direktiivi 2009/28/EÜ V lisa 7. punkti kohaselt) puhul.

2. punktis on esitatud reeglid, mille alusel on võimalik ühtlustatult kindlaks määrata maa süsinikuvaru. 3. punktis on esitatud üldine valem selliste süsinikuvarude arvutamiseks, mis koosnevad kahest komponendist: mulla orgaaniline süsinik ning maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru.

4. punktis on esitatud üksikasjalikud valemid mulla orgaanilise süsinikuvaru määramiseks. Mineraalmulla kohta on ette nähtud meetod, mis võimaldab kasutada juhendis sätestatud väärtusi, samas on sätestatud ka alternatiivse meetodi kasutamise võimalus. Turvasmulla kohta on kirjeldatud meetodit, kuid juhend ei hõlma väärtusi mulla orgaanilise süsinikuvaru määramiseks turvasmullas.

5. punktis on üksikasjalikult esitatud valemid taimestiku süsinikuvaru määramiseks, kuid see on asjakohane üksnes juhul, kui otsustatakse juhendi 8. punktis sätestatud maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru väärtusi mitte kasutada (8. punktis esitatud väärtuste kasutamine ei ole kohustuslik ning teatavate juhtude tarbeks ei pruugi nende hulgas asjakohaseid väärtusi olla).

6. punktis on esitatud reeglid asjakohaste väärtuste valimiseks juhul, kui otsustatakse kasutada juhendis ette nähtud mineraalmulla orgaanilise süsiniku sisalduse väärtusi (6. ja 7. punkt). Nende reeglite puhul viidatakse kliimapiirkondade ja mullatüüpide andmekihtidele, mis on kättesaadavad direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt internetis loodud läbipaistvusplatvormi vahendusel. Need andmekihid koosnevad allpool joonistel 1 ja 2 esitatud üksikasjalikest andmetest.

8. punktis on esitatud väärtused maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru kohta ning nendega seotud parameetrid. 7. ja 8. punktis on esitatud väärtused nelja erineva maakasutuskategooria kohta: põllumaa, mitmeaastased kultuurid, rohumaa ja metsamaa.

Joonis 1

Kliimapiirkonnad

Joonis 2

Mullatüüpide geograafiline jagunemine

2. MAA SÜSINIKUVARUDE ÜHTLUSTATUD KINDLAKSMÄÄRAMINE

Selleks et määrata kindlaks süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (CSR ) ja maa tegeliku kasutusega (CSA ) kohaldatakse järgmiseid reegleid:

(1) Kogu maa-alal, mille kohta maa süsinikuvaru arvutatakse, on sama: a) biofüüsikaline profiil seoses kliima ja mullatüübiga; b) maa majandamise ajalugu maa harimise mõistes; c) süsinikusisendi ajalugu mulda siseneva süsiniku mõistes.

(2) Maa tegeliku kasutuse CSA süsinikuvaru on — süsinikuvaru vähenemise puhul: hinnanguline tasakaalustatud süsinikuvaru, mille maa uues maakasutuses saavutab; — süsinikuvaru kogunemise puhul: hinnanguline süsinikuvaru kahekümne aasta pärast või kultuuri koristusküpseks saamisel olenevalt sellest, kumb on varem.

3. SÜSINIKUVARUDE ARVUTAMINE

Maa võrdluskasutuse (CSR ) ja maa tegeliku kasutuse (CSA ) süsinikuvaru arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CSi = (SOC + CVEG ) × A

kus

CSI = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maakasutusega i (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas muld ja taimestik);

SOC= mulla orgaanilise süsiniku sisaldus (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt 4. osale;

CVEG= maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), mis arvutatakse vastavalt 5. punktile või valitakse 8. punkti asjakohaste väärtuste hulgast;

A= mõõtkavategur asjaomase ala jaoks (mõõdetakse hektarites ühiku pindala kohta).

4. MULLA ORGAANILINE SÜSINIKUVARU

4.1. Mineraalmuld

Mulla orgaanilise süsiniku sisalduse (SOC) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

SOC = SOCST × FLU × FMG × FI

kus

SOC= mulla orgaanilise süsiniku sisaldus (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

SOCST = mulla orgaanilise süsiniku standardsisaldus 0–30 cm paksuses mulla pealiskihis (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

FLU = maakasutustegur, mis näitab erinevust maakasutustüübiga seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel;

FMG = maa majandamistegur, mis näitab erinevust põhilise majandamistavaga seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel;

FI = süsinikusisendi tegur, mis näitab erinevust mulda siseneva süsinikuhulga suurusega seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel.

SOCST puhul kasutatakse asjakohaseid 6. punktis esitatud väärtusi.

FLU , FMG ja FI puhul kasutatakse asjakohaseid 7. punktis esitatud väärtusi.

Alternatiivina eespool kirjeldatud valemile võib mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks kasutada muid asjakohaseid meetodeid, sealhulgas mõõtmisi. Kui sellised meetodid ei põhine mõõtmistel, tuleb nende puhul arvesse võtta kliimat, mullatüüpi, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendeid.

4.2. Turvasmuld (histosol)

Mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks kasutatakse asjakohaseid meetodeid. Selliste meetodite puhul võetakse arvesse turvasmulla kihi kogu tüsedust, samuti kliimat, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendit. Nimetatud meetodid võivad hõlmata mõõtmisi.

Kui süsinikuvaru on mõjutanud kuivendamine, arvestatakse sellest tulenev süsinikukadu asjakohaste meetodite abil. Sellised meetodid võivad põhineda kuivendamisest tingitud aastapõhisel süsinikukaol.

5. MAAPEALSE JA MAA-ALUSE TAIMESTIKU SÜSINIKUVARU

Välja arvatud juhul, kui kasutatakse 8. punktis ettenähtud CVEG väärtust, kasutatakse CVEG arvutamisel järgmist valemit:

CVEG = CBM + CDOM

kus

CVEG = maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

CBM = elusas biomassis sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1;

CDOM = surnud orgaanilises aines sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2;

CDOM puhul võib kasutada 0-väärtust, välja arvatud metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on üle 30 %.

5.1. Elus biomass

Elusa biomassi süsinikuvaru (CBM ) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CBM = CAGB + CBGB

kus

CBM = elusas biomassis sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

CAGB = elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1.1;

CBGB = elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1.2;

5.1.1. Maapealne elus biomass

Maapealse elusa biomassi süsinikuvaru CAGB arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CAGB = BAGB × CFB

kus

CAGB = elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

BAGB = maapealse elusa biomassi kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);

CFB = elusa biomassi kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).

Põllumaa, mitmeaastaste kultuuride ja metsaistanduste puhul on BAGB väärtus maapealse elusa biomassi keskmine kaal tootmistsükli jooksul.

CFB puhul võib kasutada väärtust 0,47.

5.1.2. Maa-alune elus biomass

Maa-aluse elusa biomassi süsinikuvaru (CBGB ) arvutamiseks kasutatakse järgmisi valemeid:

(1) CBGB = BBGB × CFB kus CBGB = elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta); BBGB = maa-aluse elusa biomassi kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta); CFB = elusa biomassi kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta). Põllumaa, mitmeaastaste kultuuride ja metsaistanduste puhul on BBGB väärtus maa-aluse elusa biomassi keskmine kaal tootmistsükli jooksul. CFB puhul võib kasutada väärtust 0,47.

(2) CBGB = CAGB × R kus CBGB = elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta); CAGB = elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta); R= elusas biomassis sisalduva maa-aluse süsinikuvaru ja elusas biomassis sisalduva maapealse süsinikuvaru suhe. R puhul võib kasutada 8. punktis esitatud asjakohaseid väärtusi.

5.2. Surnud orgaaniline aine

Surnud orgaanilise aine süsinikuvaru (CDOM ) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CDOM = CDW + CLI

kus

CDOM = surnud orgaanilises aines sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

CDW = lagupuidu süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2.1;

CLI = varise süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2.2;

5.2.1. Lagupuidu süsinikuvaru

Lagupuidu süsinikuvaru (CDW ) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CDW = DOMDW × CFDW

kus

CDW = lagupuidu süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

DOMDW = lagupuidu kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);

CFDW = lagupuidu kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).

CFDW puhul võib kasutada väärtust 0,5.

5.2.2. Varise süsinikuvaru

Varise süsinikuvaru (CLI ) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CLI = DOMLI × CFLI

kus

CLI = varise süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

DOMLI = varise kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);

CFLI = varise kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).

CFLI puhul võib kasutada väärtust 0,4.

6. MINERAALMULLA STANDARDNE SÜSINIKUVARU

Mulla standardse süsinikuvaru (SOCST ) väärtus valitakse tabelist 1 lähtuvalt asjaomasest kliimapiirkonnast ning ala mullatüübist vastavalt punktidele 6.1. ja 6.2.

Tabel 1

SOCST , mulla orgaanilise süsiniku standardsisaldus 0–30 cm paksuses mulla pealiskihis

(mõõdetakse süsiniku tonnides hektari kohta) Kliimapiirkond Mullatüüp Kõrgaktiivne savimuld Väheaktiivne savimuld Liivmuld Leedemuld Vulkaaniline muld Gleimuld Boreaalne 68 — 10 117 20 146 Mõõdukalt jahe, kuiv 50 33 34 — 20 87 Mõõdukalt jahe, niiske 95 85 71 115 130 87 Mõõdukalt soe, kuiv 38 24 19 — 70 88 Mõõdukalt soe, niiske 88 63 34 — 80 88 Troopiline, kuiv 38 35 31 — 50 86 Troopiline, niiske 65 47 39 — 70 86 Troopiline, vihmane 44 60 66 — 130 86 Troopiline, mäestikuline 88 63 34 — 80 86

6.1. Kliimapiirkond

Sobiv kliimapiirkond mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse asjakohase väärtuse väljavalimiseks määratakse direktiivi 2009/28/EÜ artikli 24 alusel loodud läbipaistvusplatvormis esitatud kliimapiirkondade andmekihtide alusel.

6.2. Mullatüüp

Sobiv mullatüüp määratakse vastavalt joonisele 3. Direktiivi 2009/28/EÜ artikli 24 alusel loodud läbipaistvusplatvormis esitatud mullatüüpide andmekihte võib kasutada sobiva mullatüübi määramisel suunavatena.

Joonis 3

Mullatüüpide liigitus

7. TEGURID, MIS KAJASTAVAD ERINEVUST MULLA ORGAANILISE SÜSINIKU SISALDUSE JA MULLA ORGAANILISE SÜSINIKU STANDARDSISALDUSE VAHEL

FLU , FMG ja FI asjakohased väärtused valitakse käesoleva punkti all esitatud tabelist. CSR arvutamiseks kasutatakse 2008. aasta jaanuaris kehtestatud asjakohaseid majandamis- ja süsinikusisendi tegureid. CSA arvutamiseks on asjakohased majandamis- ja süsinikusisendi tegurid need, mida praegu kohaldatakse ja mille tulemusena tasakaalustub asjaomane süsinikuvaru.

7.1. Põllumaa

Tabel 2

Põllumaa tegurid

Kliimapiirkond Maakasutus (FLU ) Maa majandamine (FMG ) Süsinikusisend (F I) FLU FMG FI Mõõdukalt soe, kuiv Viljelemine Täielik mullaharimine Väike 0,8 1 0,95 Keskmine 0,8 1 1 Suur, sõnnikuga 0,8 1 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 0,8 1 1,04 Vähendatud Väike 0,8 1,02 0,95 Keskmine 0,8 1,02 1 Suur, sõnnikuga 0,8 1,02 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 0,8 1,02 1,04 Ilma mullaharimiseta Väike 0,8 1,1 0,95 Keskmine 0,8 1,1 1 Suur, sõnnikuga 0,8 1,1 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 0,8 1,1 1,04 Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane Viljelemine Täielik mullaharimine Väike 0,69 1 0,92 Keskmine 0,69 1 1 Suur, sõnnikuga 0,69 1 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 0,69 1 1,11 Vähendatud Väike 0,69 1,08 0,92 Keskmine 0,69 1,08 1 Suur, sõnnikuga 0,69 1,08 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 0,69 1,08 1,11 Ilma mullaharimiseta Väike 0,69 1,15 0,92 Keskmine 0,69 1,15 1 Suur, sõnnikuga 0,69 1,15 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 0,69 1,15 1,11 Troopiline, kuiv Viljelemine Täielik mullaharimine Väike 0,58 1 0,95 Keskmine 0,58 1 1 Suur, sõnnikuga 0,58 1 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 0,58 1 1,04 Vähendatud Väike 0,58 1,09 0,95 Keskmine 0,58 1,09 1 Suur, sõnnikuga 0,58 1,09 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 0,58 1,09 1,04 Ilma mullaharimiseta Väike 0,58 1,17 0,95 Keskmine 0,58 1,17 1 Suur, sõnnikuga 0,58 1,17 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 0,58 1,17 1,04 Troopiline, niiske/vihmane Viljelemine Täielik mullaharimine Väike 0,48 1 0,92 Keskmine 0,48 1 1 Suur, sõnnikuga 0,48 1 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 0,48 1 1,11 Vähendatud Väike 0,48 1,15 0,92 Keskmine 0,48 1,15 1 Suur, sõnnikuga 0,48 1,15 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 0,48 1,15 1,11 Ilma mullaharimiseta Väike 0,48 1,22 0,92 Keskmine 0,48 1,22 1 Suur, sõnnikuga 0,48 1,22 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 0,48 1,22 1,11 Troopiline, mäestikuline Viljelemine Täielik mullaharimine Väike 0,64 1 0,94 Keskmine 0,64 1 1 Suur, sõnnikuga 0,64 1 1,41 Suur, ilma sõnnikuta 0,64 1 1,08 Vähendatud Väike 0,64 1,09 0,94 Keskmine 0,64 1,09 1 Suur, sõnnikuga 0,64 1,09 1,41 Suur, ilma sõnnikuta 0,64 1,09 1,08 Ilma mullaharimiseta Väike 0,64 1,16 0,94 Keskmine 0,64 1,16 1 Suur, sõnnikuga 0,64 1,16 1,41 Suur, ilma sõnnikuta 0,64 1,16 1,08

Tabel 3 on tabelitest 2 ja 4 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.

Tabel 3

Suunav teave seoses põllumaa ja mitmeaastaste kultuuride majandamise ja süsinikusisendiga

Majandamine/süsinikusisend Suunav teave Täielik mullaharimine Mulla põhjalik segamine täieliku ümberpööramise ja/või sagedaste mullaharimistoimingutega aasta jooksul. Külviajal on vaid väike osa (nt < 30 %) mullast jääkidega kaetud. Vähendatud Põhimullaharimine ja/või teisene mullaharimine, kuid mulda ei segata täielikult (tavaliselt pindmise mulla segamine ja mulda ei pöörata täielikult ümber), mis jätab külviajal tavaliselt > 30 % mullast jääkidega kaetuks. Ilma mullaharimiseta Otsekülv ilma põhimullaharimiseta, mulda segatakse külvikohas vaid minimaalselt. Umbrohutõrjeks kasutatakse tavaliselt herbitsiide. Väike Jääkide sisaldus on väike, juhul kui need eemaldatakse (kogumise või põletamise teel), maa jäetakse täiesti sööti, kasvatatakse vähe jääke andvaid kultuure (nt juurviljad, tubakas, puuvill), ei kasutata mineraalväetisi ega lämmastikku siduvaid kultuure. Keskmine Tüüpiline üheaastaste teraviljade kasvatuse puhul, kus kõik põllukultuurijäägid viiakse tagasi põllule. Kui jäägid eemaldatakse, lisatakse täiendavalt orgaanilist ainet (nt sõnnik). Vajab ka mineraalväetisi või lämmastikku siduvaid kultuure rotatsiooniga külvikordade puhul. Suur, sõnnikuga Esindab keskmisest tunduvalt suurema süsinikusisendiga viljelussüsteeme, mis tuleneb korrapärasest loomasõnniku lisamisest. Suur, ilma sõnnikuta Esindab keskmise süsinikusisendiga võrreldes tunduvalt suurema taimejääkide sisendiga viljelussüsteeme täiendavate aspektide tõttu, nagu suure jäägikogusega kultuuride kasvatamine, roheliste taimede kasutamine väetisena, kattekultuurid, paremini taimestatud kesapõllud, niisutamine, mitmeaastaste rohttaimede kasutamine iga-aastaste rotatsiooniga külvikordade puhul, kuid ilma sõnniku lisamiseta (vt eelmine lahter ülal).

7.2. Mitmeaastased põllukultuurid

Tabel 4

Tegurid mitmeaastaste kultuuride puhul, mille tüve igal aastal tavaliselt maha ei lõigata, nt lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm

Kliimapiirkond Maakasutus (FLU ) Maa majandamine (FMG ) Süsinikusisend (FI ) FLU FMG FI Mõõdukas/boreaalne, kuiv Mitmeaastane Täielik mullaharimine Väike 1 1 0,95 Keskmine 1 1 1 Suur, sõnnikuga 1 1 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 1 1 1,04 Vähendatud Väike 1 1,02 0,95 Keskmine 1 1,02 1 Suur, sõnnikuga 1 1,02 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,02 1,04 Ilma mullaharimiseta Väike 1 1,1 0,95 Keskmine 1 1,1 1 Suur, sõnnikuga 1 1,1 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,1 1,04 Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane Mitmeaastane kultuur Täielik mullaharimine Väike 1 1 0,92 Keskmine 1 1 1 Suur, sõnnikuga 1 1 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 1 1 1,11 Vähendatud Väike 1 1,08 0,92 Keskmine 1 1,08 1 Suur, sõnnikuga 1 1,08 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,08 1,11 Ilma mullaharimiseta Väike 1 1,15 0,92 Keskmine 1 1,15 1 Suur, sõnnikuga 1 1,15 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,15 1,11 Troopiline, kuiv Mitmeaastane kultuur Täielik mullaharimine Väike 1 1 0,95 Keskmine 1 1 1 Suur, sõnnikuga 1 1 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 1 1 1,04 Vähendatud Väike 1 1,09 0,95 Keskmine 1 1,09 1 Suur, sõnnikuga 1 1,09 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,09 1,04 Ilma mullaharimiseta Väike 1 1,17 0,95 Keskmine 1 1,17 1 Suur, sõnnikuga 1 1,17 1,37 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,17 1,04 Troopiline, niiske/vihmane Mitmeaastane kultuur Täielik mullaharimine Väike 1 1 0,92 Keskmine 1 1 1 Suur, sõnnikuga 1 1 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 1 1 1,11 Vähendatud Väike 1 1,15 0,92 Keskmine 1 1,15 1 Suur, sõnnikuga 1 1,15 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,15 1,11 Ilma mullaharimiseta Väike 1 1,22 0,92 Keskmine 1 1,22 1 Suur, sõnnikuga 1 1,22 1,44 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,22 1,11 Troopiline, mäestikuline Mitmeaastane kultuur Täielik mullaharimine Väike 1 1 0,94 Keskmine 1 1 1 Suur, sõnnikuga 1 1 1,41 Suur, ilma sõnnikuta 1 1 1,08 Vähendatud Väike 1 1,09 0,94 Keskmine 1 1,09 1 Suur, sõnnikuga 1 1,09 1,41 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,09 1,08 Ilma mullaharimiseta Väike 1 1,16 0,94 Keskmine 1 1,16 1 Suur, sõnnikuga 1 1,16 1,41 Suur, ilma sõnnikuta 1 1,16 1,08

Punktis 7.1 esitatud tabel 3 on tabelist 4 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.

7.3. Rohumaa

Tabel 5

Tegurid rohumaa, sh savannide puhul

Kliimapiirkond Maakasutus (F LU) Maa majandamine (F MG) Süsinikusisend (F I) FLU FMG FI Mõõdukalt soe, kuiv Rohumaa Parandatud Keskmine 1 1,14 1 Palju 1 1,14 1,11 Minimaalselt majandatud Keskmine 1 1 1 Mõõdukalt kahjustatud Keskmine 1 0,95 1 Tugevalt kahjustatud Keskmine 1 0,7 1 Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane Rohumaa Parandatud Keskmine 1 1,14 1 Palju 1 1,14 1,11 Minimaalselt majandatud Keskmine 1 1 1 Mõõdukalt kahjustatud Keskmine 1 0,95 1 Tugevalt kahjustatud Keskmine 1 0,7 1 Troopiline, kuiv Rohumaa Parandatud Keskmine 1 1,17 1 Palju 1 1,17 1,11 Minimaalselt majandatud Keskmine 1 1 1 Mõõdukalt kahjustatud Keskmine 1 0,97 1 Tugevalt kahjustatud Keskmine 1 0,7 1 Troopiline, niiske/vihmane Savann Parandatud Keskmine 1 1,17 1 Palju 1 1,17 1,11 Minimaalselt majandatud Keskmine 1 1 1 Mõõdukalt kahjustatud Keskmine 1 0,97 1 Tugevalt kahjustatud Keskmine 1 0,7 1 Troopiline, mäestikuline, kuiv Rohumaa Parandatud Keskmine 1 1,16 1 Palju 1 1,16 1,11 Minimaalselt majandatud Keskmine 1 1 1 Mõõdukalt kahjustatud Keskmine 1 0,96 1 Tugevalt kahjustatud Keskmine 1 0,7 1

Tabel 6 on tabelist 5 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.

Tabel 6

Suunav teave seoses rohumaade majandamise ja süsinikusisendiga

Majandamine/süsinikusisend Suunav teave Parandatud Rohumaa, mida majandatakse säästvalt, millel karjatamine on mõõdukas ning mida parandatakse vähemalt ühel viisil (nt väetamine, täiustatud liigivalik, niisutamine). Minimaalselt majandatud Kahjustamata seisundis ja säästvalt majandatud rohumaa, mille majandamisel ei ole eriti parandamist rakendatud. Mõõdukalt kahjustatud Ülekarjatatud või mõõdukalt kahjustatud rohumaa, mille tootlikkus on veidi vähenenud (võrreldes loodusliku või minimaalselt majandatud rohumaaga) ning millel puuduvad majandamisega seotud süsinikusisendid. Tugevalt kahjustatud Tootlikkus ja taimkate on pikaajaliselt tugevalt kahjustatud, mis tuleneb taimkatte tõsistest mehhaanilistest vigastustest ja/või tugevast mullaerosioonist. Keskmine Kasutatakse juhul, kui täiendavad majandamisega seotud süsinikusisendid puuduvad. Palju Kasutatakse parandatud rohumaa puhul, kus on üks või enam täiendavat majandamisega seotud süsinikusisendit või parandust (lisaks sellele, mis on nõutav rohumaa parandatuks klassifitseerimise puhul).

7.4. Metsamaa

Tabel 7

Tegurid metsamaa puhul, kus võrade liitus on vähemalt 30 %

Kliimapiirkond Maakasutus (FLU ) Maa majandamine (FMG ) Süsinikusisend (FI ) FLU FMG FI All Looduslik mets (kahjustamata) e/k (1) e/k 1 Kõik Majandatud mets Kõik Kõik 1 1 1 Troopiline, niiske/kuiv Vahelduvviljelus – lühendatud kasvuperiood e/k e/k 0,64 Vahelduvviljelus – täispikk kasvuperiood e/k e/k 0,8 Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane Vahelduvviljelus – lühendatud kasvuperiood e/k e/k 1 Vahelduvviljelus – täispikk kasvuperiood e/k e/k 1

Tabel 8 on tabelist 7 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.

Tabel 8

Suunav teave metsamaa maakasutusega seoses

Maakasutus Suunav teave Looduslik mets (kahjustamata) Looduslik mets või kahjustamata ning pikaajaliselt ja säästlikult majandatud mets Vahelduvviljelus Pidev vahelduvviljelus, kus troopiline mets või metsamaa raadatakse üheaastaste kultuuride lühiajaliseks (nt 3–5 aastat) istutamiseks ning jäetakse seejärel sööti ja lastakse metsal uuesti üles kasvada. Täispikk kasvuperiood Olukord, kus mets kasvab küpseks või peaaegu küpseks ning raadatakse siis maa põllumajanduslikuks kasutuseks. Lühendatud kasvuperiood Olukord, kus metsal ei lasta enne raadamist küpseks kasvada.

8. SÜSINIKU SISALDUSE VÄÄRTUSED MAAPEALSE JA MAA-ALUSE TAIMESTIKU SÜSINIKUVARU PUHUL

CVEG või R puhul võib kasutada käesoleva punkti all sätestatud väärtusi.

8.1. Põllumaa

Tabel 9

Taimestiku süsinikuväärtused põllumaa puhul (üldine)

Kliimapiirkond CVEG (tonni süsinikku/ha) All 0





Tabel 10

Taimestiku süsinikuväärtused suhkruroo puhul (spetsiifiline)

Vööde Kliimapiirkond Ökoloogiline vöönd Maailmajagu CVEG (tonni süsinikku/ha) Troopiline Troopiline, kuiv Troopiline kuiv mets Aafrika 4,2 Aasia (manner, saared) 4 Troopiline võsamaa Aasia (manner, saared) 4 Troopiline, niiske Troopiline niiske heitlehine mets Aafrika 4,2 Kesk- ja Lõuna-Ameerika 5 Troopiline, vihmane Troopiline vihmamets Aasia (manner, saared) 4 Kesk- ja Lõuna-Ameerika 5 Subtroopiline Mõõdukalt soe, kuiv Subtroopiline stepp Põhja-Ameerika 4,8 Mõõdukalt soe, niiske Subtroopiline niiske mets Kesk- ja Lõuna-Ameerika 5 Põhja-Ameerika 4,8

8.2. Mitmeaastased kultuurid, mille tüve igal aastal tavaliselt maha ei lõigata, nt lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm

Tabel 11

Taimestiku süsinikuväärtused mitmeaastaste kultuuride puhul (üldine)

Kliimapiirkond CVEG (tonni süsinikku/ha) Mõõdukas (kõik niiskusrežiimid) 43,2 Troopiline, kuiv 6,2 Troopiline, niiske 14,4 Troopiline, vihmane 34,3





Tabel 12

Taimestiku süsinikuväärtused konkreetsete mitmeaastaste kultuuride puhul

Kliimapiirkond Põllukultuuri liik CVEG (tonni süsinikku/ha) Kõik Kookospähklid 75 Jatrofa 17,5 Jojoba 2,4 Õlipalm 60

8.3. Rohumaa

Tabel 13

Taimestiku süsinikuväärtused põllumaa (v.a võsamaa) puhul (üldine)

Kliimapiirkond CVEG (tonni süsinikku/ha) Boreaalne – kuiv/vihmane 4,3 Mõõdukalt jahe – kuiv 3,3 Mõõdukalt jahe – vihmane 6,8 Mõõdukalt soe – kuiv 3,1 Mõõdukalt soe – vihmane 6,8 Troopiline – kuiv 4,4 Troopiline – niiske/vihmane 8,1





Tabel 14

Taimestiku süsinikuväärtused siidpöörise puhul (spetsiifiline)

Vööde Kliimapiirkond Ökoloogiline vöönd Maailmajagu CVEG (tonni süsinikku/ha) Subtroopiline Mõõdukalt soe, kuiv Subtroopiline kuiv mets Euroopa 10 Põhja-Ameerika 14,9 Subtroopiline stepp Põhja-Ameerika 14,9





Tabel 15

Taimestiku süsinikuväärtused võsamaa puhul, kus taimkate koosneb suures osas alla 5 meetri kõrgustest puittaimedest, millel selgelt puudub puudele omane välimus

Vööde Maailmajagu CVEG (tonni süsinikku/ha) Troopiline Aafrika 46 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 53 Aasia (manner) 39 Aasia (saared) 46 Austraalia 46 Subtroopiline Aafrika 43 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 50 Aasia (manner) 37 Euroopa 37 Aasia (saared) 43 Parasvööde Kogu maailm 7,4

8.4. Metsamaa

Tabel 16

Taimestiku süsinikuväärtused metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on 10–30 %

Vööde Ökoloogiline vöönd Maailmajagu CVEG (tonni süsinikku/ha) R Troopiline Troopiline vihmamets Aafrika 40 0,37 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 39 0,37 Aasia (manner) 36 0,37 Aasia (saared) 45 0,37 Troopiline niiske mets Aafrika 30 0,24 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 26 0,24 Aasia (manner) 21 0,24 Aasia (saared) 34 0,24 Troopiline kuiv mets Aafrika 14 0,28 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 25 0,28 Aasia (manner) 16 0,28 Aasia (saared) 19 0,28 Troopilised mägisüsteemid Aafrika 13 0,24 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 17 0,24 Aasia (manner) 16 0,24 Aasia (saared) 26 0,28 Subtroopiline Subtroopiline niiske mets Põhja- ja Lõuna-Ameerika 26 0,28 Aasia (manner) 22 0,28 Aasia (saared) 35 0,28 Subtroopiline kuiv mets Aafrika 17 0,28 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 26 0,32 Aasia (manner) 16 0,32 Aasia (saared) 20 0,32 Subtroopiline stepp Aafrika 9 0,32 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 10 0,32 Aasia (manner) 7 0,32 Aasia (saared) 9 0,32 Parasvööde Parasvöötme mereline mets Euroopa 14 0,27 Põhja-Ameerika 79 0,27 Uus-Meremaa 43 0,27 Lõuna-Ameerika 21 0,27 Parasvöötme mandriline mets Aasia, Euroopa (≤ 20 a) 2 0,27 Aasia, Euroopa (> 20 a) 14 0,27 Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a) 7 0,27 Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a) 16 0,27 Parasvöötme mägisüsteemid Aasia, Euroopa (≤ 20 a) 12 0,27 Aasia, Euroopa (> 20 a) 16 0,27 Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a) 6 0,27 Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a) 6 0,27 Boreaalne Boreaalne okaspuumets Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika 12 0,24 Boreaalne metsatundra Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a) 0 0,24 Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a) 2 0,24 Boreaalsed mägisüsteemid Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a) 2 0,24 Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a) 6 0,24





Tabel 17

Taimestiku süsinikuväärtused metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on üle 30 %

Vööde Ökoloogiline vöönd Maailmajagu CVEG (tonni süsinikku/ha) Troopiline Troopiline vihmamets Aafrika 204 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 198 Aasia (manner) 185 Aasia (saared) 230 Troopiline niiske heitlehine mets Aafrika 156 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 133 Aasia (manner) 110 Aasia (saared) 174 Troopiline kuiv mets Aafrika 77 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 131 Aasia (manner) 83 Aasia (saared) 101 Troopilised mägisüsteemid Aafrika 77 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 94 Aasia (manner) 88 Aasia (saared) 130 Subtroopiline Subtroopiline niiske mets Põhja- ja Lõuna-Ameerika 132 Aasia (manner) 109 Aasia (saared) 173 Subtroopiline kuiv mets Aafrika 88 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 130 Aasia (manner) 82 Aasia (saared) 100 Subtroopiline stepp Aafrika 46 Põhja- ja Lõuna-Ameerika 53 Aasia (manner) 41 Aasia (saared) 47 Parasvööde Parasvöötme mereline mets Euroopa 84 Põhja-Ameerika 406 Uus-Meremaa 227 Lõuna-Ameerika 120 Parasvöötme mandriline mets Aasia, Euroopa (≤ 20 a) 27 Aasia, Euroopa (> 20 a) 87 Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a) 51 Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a) 93 Parasvöötme mägisüsteemid Aasia, Euroopa (≤ 20 a) 75 Aasia, Euroopa (> 20 a) 93 Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a) 45 Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a) 93 Boreaalne Boreaalne okaspuumets Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika 53 Boreaalne metsatundra Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a) 26 Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a) 35 Boreaalsed mägisüsteemid Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a) 32 Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a) 53





Tabel 18

Taimestiku süsinikuväärtused metsaistanduste puhul

Vööde Ökoloogiline vöönd Maailmajagu CVEG (tonni süsinikku/ha) R Troopiline Troopiline vihmamets Aafrika laialehised > 20 a 87 0,24 Aafrika laialehised ≤ 20 a 29 0,24 Aafrika seedermänd > 20 a 58 0,24 Aafrika seedermänd ≤ 20 a 17 0,24 Ameerika eukalüpt 58 0,24 Ameerika seedermänd 87 0,24 Ameerika suur tiikpuu 70 0,24 Muud Ameerika laialehised 44 0,24 Aasia laialehised 64 0,24 Aasia muud puud 38 0,24 Troopiline niiske heitlehine mets Aafrika laialehised > 20 a 44 0,24 Aafrika laialehised ≤ 20 a 23 0,24 Aafrika seedermänd > 20 a 35 0,24 Aafrika seedermänd ≤ 20 a 12 0,24 Ameerika eukalüpt 26 0,24 Ameerika seedermänd 79 0,24 Ameerika suur tiikpuu 35 0,24 Muud Ameerika laialehised 29 0,24 Aasia laialehised 52 0,24 Aasia muud puud 29 0,24 Troopiline kuiv mets Aafrika laialehised > 20 a 21 0,28 Aafrika laialehised ≤ 20 a 9 0,28 Aafrika seedermänd > 20 a 18 0,28 Aafrika seedermänd ≤ 20 a 6 0,28 Ameerika eukalüpt 27 0,28 Ameerika seedermänd 33 0,28 Ameerika suur tiikpuu 27 0,28 Muud Ameerika laialehised 18 0,28 Aasia laialehised 27 0,28 Aasia muud puud 18 0,28 Troopiline võsamaa Aafrika laialehised 6 0,27 Aafrika seedermänd > 20 a 6 0,27 Aafrika seedermänd ≤ 20 a 4 0,27 Ameerika eukalüpt 18 0,27 Ameerika seedermänd 18 0,27 Ameerika suur tiikpuu 15 0,27 Muud Ameerika laialehised 9 0,27 Aasia laialehised 12 0,27 Aasia muud puud 9 0,27 Troopilised mägisüsteemid Aafrika laialehised > 20 a 31 0,24 Aafrika laialehised ≤ 20 a 20 0,24 Aafrika seedermänd > 20 a 19 0,24 Aafrika seedermänd ≤ 20 a 7 0,24 Ameerika eukalüpt 22 0,24 Ameerika seedermänd 29 0,24 Ameerika suur tiikpuu 23 0,24 Muud Ameerika laialehised 16 0,24 Aasia laialehised 28 0,24 Aasia muud puud 15 0,24 Subtroopiline Subtroopiline niiske mets Ameerika eukalüpt 42 0,28 Ameerika seedermänd 81 0,28 Ameerika suur tiikpuu 36 0,28 Muud Ameerika laialehised 30 0,28 Aasia laialehised 54 0,28 Aasia muud puud 30 0,28 Subtroopiline kuiv mets Aafrika laialehised > 20 a 21 0,28 Aafrika laialehised ≤ 20 a 9 0,32 Aafrika seedermänd > 20 a 19 0,32 Aafrika seedermänd ≤ 20 a 6 0,32 Ameerika eukalüpt 34 0,32 Ameerika seedermänd 34 0,32 Ameerika suur tiikpuu 28 0,32 Muud Ameerika laialehised 19 0,32 Aasia laialehised 28 0,32 Aasia muud puud 19 0,32 Subtroopiline stepp Aafrika laialehised 6 0,32 Aafrika seedermänd > 20 a 6 0,32 Aafrika seedermänd ≤ 20 a 5 0,32 Ameerika eukalüpt 19 0,32 Ameerika seedermänd 19 0,32 Ameerika suur tiikpuu 16 0,32 Muud Ameerika laialehised 9 0,32 Aasia laialehised > 20 a 25 0,32 Aasia laialehised ≤ 20 a 3 0,32 Aasia okaspuud > 20 a 6 0,32 Aasia okaspuud ≤ 20 a 34 0,32 Subtroopilised mägisüsteemid Aafrika laialehised > 20 a 31 0,24 Aafrika laialehised ≤ 20 a 20 0,24 Aafrika seedermänd > 20 a 19 0,24 Aafrika seedermänd ≤ 20 a 7 0,24 Ameerika eukalüpt 22 0,24 Ameerika seedermänd 34 0,24 Ameerika suur tiikpuu 23 0,24 Muud Ameerika laialehised 16 0,24 Aasia laialehised 28 0,24 Aasia muud puud 15 0,24 Parasvööde Parasvöötme mereline mets Aasia, Euroopa laialehised > 20 a 60 0,27 Aasia, Euroopa laialehised ≤ 20 a 9 0,27 Aasia, Euroopa okaspuud > 20 a 60 0,27 Aasia, Euroopa okaspuud ≤ 20 a 12 0,27 Põhja-Ameerika 52 0,27 Uus-Meremaa 75 0,27 Lõuna-Ameerika 31 0,27 Parasvöötme mandriline mets ja mägisüsteemid Aasia, Euroopa laialehised > 20 a 60 0,27 Aasia, Euroopa laialehised ≤ 20 a 4 0,27 Aasia, Euroopa okaspuud > 20 a 52 0,27 Aasia, Euroopa okaspuud ≤ 20 a 7 0,27 Põhja-Ameerika 52 0,27 Lõuna-Ameerika 31 0,27 Boreaalne Boreaalne okaspuumets ja mägisüsteemid Aasia, Euroopa > 20 a 12 0,24 Aasia, Euroopa ≤ 20 a 1 0,24 Põhja-Ameerika 13 0,24 Boreaalne metsatundra Aasia, Euroopa > 20 a 7 0,24 Aasia, Euroopa ≤ 20 a 1 0,24 Põhja-Ameerika 7 0,24

(1) e/k = ei kohaldata, neil juhtudel FMG ja FI ei sobi ning mulla orgaanilise süsiniku (SOC) arvutamiseks võib kasutada järgmist valemit: SOC = SOCST × FLU