KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1784,

8. oktoober 2021,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumist lehtvaltstoodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), ja eelkõige selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 14. augustil 2020. aastal alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit alumiiniumist lehtvaltstoodete (edaspidi „uurimisalune toode“) importimisega (2).

1.2. Ajutised meetmed

(2) Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a esitas komisjon 15. märtsil 2021 huvitatud isikutele kavandatud ajutiste tollimaksude kokkuvõtte ning üksikasjad, millest lähtutakse dumpingumarginaalide ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisavate marginaalide arvutamisel. Huvitatud isikuid kutsuti esitama kolme tööpäeva jooksul märkusi arvutuste täpsuse kohta. Oma märkused esitas kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat (3). Komisjon võttis märkusi arvesse ja parandas arvutusvead, kui see oli asjakohane.

(3) Komisjon kehtestas 12. aprillil 2021. aastal komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/582 (4) (edaspidi „ajutine määrus“) ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

1.3. Järgnenud menetlus

(4) Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine“), esitasid kaebuse esitajad, valimisse kaasatud eksportivad tootjad, valimisse mittekuuluv eksportiv tootja, mitu mootorsõidukite soojusvahetite sektori kasutajat ja üks allkasutaja, üks fooliumisektori kasutaja, kaks alumiinium-elektrolüütkondensaatorite sektori kasutajat, üks alumiiniumist komposiitpaneelide sektori kasutaja, üks ribakardinate sektori kasutaja ja tema tarnija, üks sõltumatu kaupleja, üks importija, Euroopa autoosade tarnijate assotsiatsioon (European Association for Automotive Suppliers), Euroopa Autotootjate Ühendus ja Hiina Rahvavabariigi valitsus (edaspidi „Hiina valitsus“) kirjalikud avaldused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Kaks eksportivat tootjat küsisid lisateavet oma kahjumarginaalide arvutuste kohta ning neile esitati see teave.

(5) Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Komisjon korraldas ärakuulamise valimisse kaasatud kolme eksportiva tootjaga, kaebuse esitajatega, äriühinguga B, kahe mootorsõidukite soojusvahetite sektori kasutajaga, ühe fooliumisektori kasutajaga, ühe alumiinium-elektrolüütkondensaatorite sektori kasutajaga, sõltumatu kauplejaga, sõltumatu importijaga ning sõltumatute edasimüüjate assotsiatsiooniga (EURANIMI). Nanshan Groupi (edaspidi „Nanshan“) taotlusel korraldati Nanshani ja kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku vahel ärakuulamine.

(6) Komisjon tegi ettepaneku korraldada ärakuulamine osalistega, kellel on vastuolulised huvid ning kes tegutsevad mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete sektoris; st Valeo Systèmes Thermiques SAS ja seotud äriühingud (edaspidi „Valeo“) ning üks liidu tootja. See viimati mainitud osaline ei olnud siiski nõus osalema. Valeo pidas liidu tootja käitumist kahetsusväärseks ja väitis, et Valeo väiteid mahu (puudumise) kohta liidu turul tuleks tõenditena kõrgemalt hinnata, arvestades et Valeo ise ei keeldunud selles küsimuses liidu tootjaga silmitsi seismast.

(7) Nagu Valeo möönis, saab vastuoluliste huvidega osaliste ärakuulamise korraldada ainult siis, kui sellise ärakuulamisega nõustuvad mõlemad osalised. Nagu artikli 6 lõikes 6 osutatud, ei mõju asjaolu, et osaline keeldub sellises ärakuulamises osalemast, teda kahjustavalt. Seepärast lükati Valeo väide tagasi.

(8) Pärast lõplike järelduste avalikustamist anti ärakuulamise võimalus isikutele, kes seda taotlesid. Komisjon kuulas ära kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat, kaks kasutajat mootorsõidukite soojusvahetite sektoris ning ühe sõltumatu importija. Samuti korraldas ärakuulamise eest vastutav ametnik Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd. (edaspidi „Jiangsu Alcha“) palvel selle eksportijaga ärakuulamise.

(9) Komisjon jätkas oma lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Sellega seoses arvas ta, et äriühing Nilo Asia PTE Ltd / Lodec Metall-Handel Niederlassung Bremen der O. Wilms GMBH (edaspidi „Nilo“), kes oli end esitlenud sõltumatu importijana, on tegelikult kaupleja. Sellega seoses ei võetud selle äriühingu vastuseid küsimustikule lõplike järelduste puhul arvesse. Seda äriühingut käsitati siiski huvitatud isikuna ning ta jätkas uurimises koostöö tegemist.

(10) Arvestades, et huvitatud isikutel oli olnud piisavalt aega esitada märkusi teiste osaliste märkuste kohta, erandiks vastused komisjoni teabenõuetele, ei võtnud komisjon pärast 17. juunit 2021 esitatud avaldusi oma lõplikes järeldustes arvesse.

(11) 13. juulil 2021. aastal teatas komisjon kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumist lehtvaltstoodete impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Peale selle avaldati huvitatud isikutele lisateavet 13. augustil 2021 (edaspidi „esimene täiendav avalikustamine“) ja 3. septembril 2021 (edaspidi „teine täiendav avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega lõplike järelduste ja täiendavate järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamiseks.

(12) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Airoldi Metalli S.p.a. (edaspidi „Airoldi“), et tema kaitseõigust oli rikutud, kuna talle ei antud võimalust esitada märkusi dokumentide kohta, mis lisati mittekonfidentsiaalsele toimikule päev enne lõplike järelduste avalikustamist ning mida oli väidetavalt üldises avalikustamise dokumendis arvesse võetud. Nimetatud alustel taotles ta üldise avalikustamise dokumendi tagasivõtmist.

(13) Siinjuures tuleks panna tähele esiteks seda, et nagu öeldud põhjenduses 10, ei võetud ühtki Airoldi viidatud avaldust (v.a dokumenti t21.004671) üldises avalikustamise dokumendis arvesse, kuna need olid liiga hilja esitatud. Mis puutub dokumendis t21.004671 esitatud väidetesse, siis olid need sama laadi kui muude huvitatud isikute, sh Airoldi esitatud väited, nagu on kirjeldatud põhjenduses 527. Seetõttu leiti, et Airoldi kaitseõigust ei rikutud. Lisaks oli Airoldil pärast lõplike järelduste esitamist võimalus esitada märkusi liiga hilja esitatud dokumentide kohta, millele ta oma avalduses viitas.

(14) 28. juulil 2021. aastal palus komisjon liidu tootjatel, importijatel, kasutajatel ja nende ühendustel esitada teavet uurimisperioodi järel toimunud arengu kohta, et oleks võimalik ettenähtud ajal artikli 14 lõike 4 kohane hindamine teha.

(15) Huvitatud isikute esitatud märkusi arutati ja võeti käesolevas määruses vajaduse korral arvesse.

1.4. Väljavõtteline uuring

(16) Ajutise määruse põhjenduses 35 osutas komisjon kolmest liidu tootjast koosnevale valimile, kelle toodang moodustas 35 % liidu toodangust. Selle protsendi aluseks olid EL 28 andmed.

(17) Nagu punktis 1.9 öeldud, on käesoleva uurimise lõplike järelduste aluseks EL 27 andmed. Pealegi, nagu on mainitud põhjenduses 191, jäeti teatud tooted tootemääratlusest välja. Sellel alusel moodustasid kolm liidu tootjat üle 38 % liidu toodangust. Seega jäi valim esindavaks.

1.5. Anonüümsuse taotlemine

(18) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist taotles üks valimisse mittekuuluv liidu tootja anonüümsust. Taotlust põhjendati nii, et sellele huvitatud isikule teeb muret otsene avalik paljastamine, mis kahjustab tema huve muudes riikides. Tema tundlikus taotluses esitatud elementide põhjal nõustuti anonüümsuse taotlusega. Ühtegi märkust ei esitatud.

1.6. Individuaalne kontrollimine

(19) Kuna selle punkti kohta märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendus 43.

1.7. Kontrollkäik

(20) Lisaks ajutises põhjenduses 48 mainitud kaugmeetodil ristkontrollidele tegi komisjon täiendava kaugmeetodil ristkontrolli kasutaja Amcor Flexibles Singen GmbH („Amcor“) puhul, kes asub Saksamaal Singenis.

1.8. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(21) Üks eksportija, nimelt Southwest Aluminium (Group) Co., Ltd (edaspidi „SWA“), väitis, et uurimisperioodi mõjutas COVID-19 pandeemia, nii et seda ei saanud muude vaatlusaluse perioodi hulka kuuluvate aastatega võrrelda.

(22) Komisjon uuris oma analüüsis COVID-19 pandeemia mõju ning vastas selle kohta saadud märkustele ajutise määruse punktis 5.1.2.2 ja käesoleva määruse punktis 5.2.2. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

(23) Kuna uurimisperioodi ja vaatlusaluse perioodi kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendus 49.

1.9. Geograafilise ulatuse muudatus

(24) Alates 1. jaanuarist 2021 ei ole Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) enam Euroopa Liidu osa. Seetõttu põhineb käesolev määrus Euroopa Liidu andmetel ilma Ühendkuningriigita („EL 27“). Seepärast palus komisjon kaebuse esitajal ja valimisse kaasatud liidu tootjatel esitada nende algsete küsimustike vastuste teatavad osad üksnes EL 27 hõlmavate andmetega. Kaebuse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsitud teabe. Kuna ajutises määruses avaldatud makromajanduslike näitajate ja EL 27 makromajanduslike andmete erinevused on tingitud ainsa Ühendkuningriigi tootjaga seotud andmete väljajätmisest, on käesoleva määruse teatavate tabelite arvandmed esitatud vahemikena, et mitte avaldada selle tootjaga seotud konfidentsiaalset teavet.

(25) Dumpingu puhul võeti lõplike dumpingumarginaalide arvutamisel arvesse üksnes sellist valimisse kaasatud eksportivate tootjate eksportmüüki, mis oli suunatud EL 27sse.

(26) Viimaks uuris komisjon liidu huvide hindamiseks Ühendkuningriigi väljajätmise mõju küsitluste vastustele, mille esitasid sõltumatud importijad ja kasutajad, nimelt Nova Trading S.A., Airoldi, TitanX Engine Cooling AB (edaspidi „TitanX“), Multilaque SAS, Valeo, äriühing A ja Amcor Flexibles Singen GmbH ning sai vajadusel ajakohastatud andmeid.

(27) 12. jaanuaril 2021 teavitas komisjon toimikule lisatud märkusega (5) , Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi sellest, et neid ei käsitata enam huvitatud pooltena kaubanduse kaitsemenetlustes. Sellele märkusele ei reageerinud ükski huvitatud isik.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Tootemääratluse muutmine, et vältida kahe erineva dumpinguvastase tollimaksu kohaldamist ühele ja samale tootele

(28) Uurimisest nähtus, et rakendusmäärusega (EL) 2017/2213 (6) alumiiniumist lehtvaltstoodetele kehtestatud dumpinguvastased meetmed ja teatavale alumiiniumfooliumile kehtestatud kõrvalehoidmise vastased meetmed on kahe TARIC-koodi tootemääratluse puhul ehk koodide 7607119044 ja 7607119071 puhul veidi kattuvad. Kuigi kattuvus on äärmiselt väike ja see hõlmab üksnes 0,03 kuni 0,045 mm poole, kui neid pakutakse vähemalt kahekihilisena, oleks ebaseaduslik kohaldada ühele ja samale tootele korraga ja kumulatiivselt kahte erinevat dumpinguvastast tollimaksu. Seetõttu otsustas komisjon parandada kõnealuste meetmete puhul tootemääratlust, et lahendada see probleem ja eemaldada 0,03 kuni 0,045 mm poolid, kui neid pakutakse vähemalt kahekihilisena. Sellel parandusel ei ole olulist mõju uurimise järelduste analüüsile.

(29) Selle tulemusena jäeti tootemääratlusest välja TARIC-koodide 7607119044 ja 7607119071 alla kuuluvad alumiiniumtooted.

2.2. Toote määratlusega seotud väited

(30) Nagu on osutatud ajutise määruse põhjendustes 61–105, esitas mitu isikut toote väljajätmise taotlused seoses järgmiste toodetega: plakeeritud torud, plakeeritud tahvlid, plakeeritud ribad ja plakeerimata ribad, mida kasutatakse autotööstuses joodetud alumiiniumist soojusvahetite ja elektrisõidukite akujahutite (mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted) valmistamiseks; alumiiniumpoolid kaetud poolide ja alumiiniumist komposiitpaneelide tootmiseks; litograafialehed; akulehed; 30–60 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium ja alumiiniumist lehtvaltstooted, mida kasutatakse ribakardinate ribade valmistamiseks.

(31) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitas mitu isikut komisjoni esialgsete järelduste kohta märkusi, mida käsitletakse selles punktis edaspidi. Lisaks esitas neli muud kasutajat, st Amcor Flexibles Singen GmbH („Amcor“), Hitachi ABB Power grids („Hitachi“), TDK Foil Italy S.p.A. („TDK IT“) ja TDK Hungary Components Kft („TDK HU“) toote väljajätmise taotlusi järgmiste toodete kohta: foolium, alumiiniumist lehtvaltstooted energiamuundurite tootmises kasutamiseks ning alumiiniumist lehtvaltstooted alumiinium-elektrolüütkondensaatorite tootmises kasutamiseks.

2.2.1. Mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted

2.2.1.1. Menetluslikud aspektid

(32) Valeo väitis, et ühenduse European Aluminium („EA“) ja äriühingu B avaldused esialgsete järelduste avalikustamise kohta, välja arvatud dokument t21.003825, esitati liiga hilja. Algatamisteate punktide 7.ii ja 8.ii alusel teatas Valeo, et teiste isikute avalduste kohta ning uute faktiliste elementide kohta märkuste esitamise tähtaeg kattus ning tema esitatud teabe puhul pidanuks see olema 10. mai 2021. Sellele tuginedes väitis ta, et teavet, mille EA ja äriühing B esitasid pärast seda kuupäeva, ei tohiks lõplikes järeldustes arvesse võtta.

(33) Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kooskõlas algatamisteate punkti 8 viimase lõiguga ja sama teate punkti 5.7 viimase lõiguga oli komisjon taotlenud, et EA ja äriühing B esitaksid lisateavet (7) juba esitatud teabe ajakohastuste vormis või teatavaid väiteid ja teabeelemente toetavate tõenditena. Lisateave oli vajalik teiste isikute väidete nõuetekohaseks hindamiseks. Mis puudutab EA märkuste ajastust, siis pärast nõuetekohaselt põhjendatud taotluse saamist pikendas komisjon tähtaega 28. maini 2021 (8). Seega esitati need märkused taotletud tähtaja jooksul.

(34) 11. juunil 2021 esitas Valeo märkused teiste isikute dokumentide t21.003825, t21.004224, t21.004298 ja t21.004304 kohta. Kuna need dokumendid olid olnud TRONis saadaval enam kui 7 päeva enne Valeo avaldust, leidis komisjon, et neid ei esitatud õigel ajal.

(35) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valeo, et komisjoni põhjendused selle kohta, miks tema 11. juuni märkusi liiga hilja esitatuteks loeti, olid põhjendamatud ja rikkusid Valeo kaitseõigust. Eelkõige väitis ta, et komisjon luges tema avalduse liiga hiliseks, kuid vastas siiski sellele, nii et Valeo ei saanud järeldada, kas komisjon oli tema märkused täies ulatuses vastuvõetavateks tunnistanud ja neid arvesse võtnud. Lisaks viitas Valeo EA ja äriühingu B esitatud dokumentide liigile, s.o „märkused“, „ärakuulamise aruanne / avaldus“, „avaldus“ ja „vastuväited“. Ta väitis, et algatamisteate punkti 8 alapunktis ii viidatud 7-päevane tähtaeg, mis on ette nähtud selliste märkuste esitamiseks, mis käsitlevad teavet, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste avalikustamisega, ei olnud tema avalduse suhtes kohaldatav, kuna see sisaldas vastuväiteid vastuväidetele ja märkusi uue esitatud teabe kohta.

(36) Komisjon oli seisukohal, et algatamisteate punkti 8 alapunktis ii viidatud 7-päevane tähtaeg kehtis võrdselt nii märkustele teiste poolte avalduste kohta kui ka teiste poolte esitatud märkusi käsitlevatele vastuväidetele. Selles osas kinnitas komisjon, et Valeo avaldus ei olnud õigel ajal esitatud. Igal juhul võttis komisjon arvesse kõiki kuni 17. juunini 2021 laekunud avaldusi, nagu öeldud põhjenduses 10. Arvestades, et järelikult võttis komisjon arvesse ka Valeo 11. juunil esitatud märkusi ja andis Valeole võimaluse esitada selles kontekstis märkusi komisjoni järelduste kohta, ei leidnud komisjon, et Valeo kaitseõigust oleks rikutud. Seepärast lükati see väide tagasi.

(37) Lisaks väitis Valeo, et väidetavalt anti äriühingule B 7-päevase tähtaja jaoks väga helde ja põhjendamatult pikk ajapikendus. Siinjuures tuleks tähele panna, et äriühingu B vastuväited esitati teiste poolte märkuste kohta märkuste esitamiseks määratud 7-päevase tähtaja jooksul, mis algas siis, kui teiste poolte märkused avatud toimikus kättesaadavaks muutusid, ning talle ei antud tähtaja pikendusi. Seepärast lükati see väide tagasi.

(38) Samuti väitis Valeo, et komisjon viitas teatavatele toimikus avaldamata dokumentidele, ja väitis, et sellega rikuti tema menetlusõigusi, kuna tema arvates oli EA avaldus (t21.004221) liiga hilja esitatud, vastuvõetamatu ja ei olnud seetõttu vaidlustamist väärt. Lisaks viitas Valeo algatamisteate punktile 9 ning leidis, et EA-le oli antud meelevaldne ja diskrimineeriv eelis, kui tema teiste poolte märkuste kohta märkuste esitamise tähtaega pikendati 18 päeva võrra, samas kui teiste poolte tähtaega pikendati üldiselt 7 päeva võrra.

(39) Valeo väide teatavate dokumentide kättesaadavuse kohta tunnistati põhjendatuks, kuna kõnealuseid dokumente ei tehtud lõplike järelduste avalikustamisel kogemata avatud toimiku osana pooltele kättesaadavaks. Vahepeal lisati need dokumendid avatud toimikule. Seoses Valeo väitega, mis käsitleb märkuste vastuvõetamatust, ning tema hinnangut sellistele märkustele, märkis komisjon, et Valeol oli teiste poolte märkuste (sh EA avalduse) kohta enda märkuste esitamiseks piisavalt aega ning õigupoolest oli ta esitanud märkusi mitme sellise märkuse kohta, mis olid esitatud mitu päeva pärast EA omi. Peale selle hindab komisjon iga tähtaja pikendamise taotlust eraldi, kuna selliste pikenduste taotlemise põhjused on äriühinguspetsiifilised ning komisjoni arvates oli EA kirjeldatud olukord selline, et see võimaldas anda talle palutud tähtajapikenduse. Õigupoolest ei lükanud komisjon pärast lõplike järelduste avalikustamist tagasi ühtki märkuste esitamise tähtaja pikendamise taotlust. Seoses sellega ei leidnud komisjon, et ta oli EA-le meelevaldse ja diskrimineeriva eelise andnud. Seepärast lükati need väited tagasi.

(40) Pärast lõplike järelduste avalikustamist palus Valeo komisjonil võtta arvesse oma avaldusi, (9) mis esitati 11. juuni ja 11. juuli 2021 vahel. Komisjon oli sellega nõus ja neid märkusi võeti arvesse.

(41) Samal teemal väitis TitanX pärast seda, kui oli läbi saanud tähtaeg selleks, et esitada märkusi teabe kohta, mille esitasid vastusena esialgsete järelduste avalikustamisele teised huvitatud isikud, et äriühingu B (10) märkused olid esitatud liiga hilja ja neid ei saanud kinnitada. Ta palus komisjonil tugineda oma järeldustes teabele, mille huvitatud isikud esitasid kuni 10. maini 2021. Kui komisjon tugineks oma järeldustes äriühingu B hilisele avaldusele, peaks ta TitanXi väitel võtma arvesse ka teavet, mille TitanX esitas äriühingu B väidete vaidlustamiseks. Lisaks väitis TitanX, et äriühingu B avaldus rikkus teiste huvitatud isikute kaitseõigust, kuna selles ei nimetatud dokumente, mille kohta vastuväiteid esitati, ega äriühinguid, keda need märkused käsitlesid.

(42) Selles kontekstis ja nagu öeldud põhjenduses 10, ei võtnud komisjon oma lõplikes järeldustes arvesse avaldusi, mis olid esitatud pärast 17. juunit. Siiski võeti kõigi huvitatud isikute kaitseõiguse tagamiseks arvesse TitanXi 21. juunil 2021 esitatud märkusi, kui see oli asjakohane, käsitledes neid pärast lõplikke järeldusi esitatud märkustena. Niisiis kinnitas komisjon, et ta võttis selles määruses arvesse kõiki huvitatud isikute esitatud avaldusi.

(43) Mis puutub kaitseõigusesse, siis ei leidnud komisjon, et äriühingu B avaldus oleks teiste poolte kaitseõigust rikkunud. Vastupidi – kuna äriühingu B avalduses jäeti huvitatud isikud otseselt nimetamata, tagati sellega, et ärisaladused, mille avalikustamine võiks ühelegi või mõlemale poolele kahjulik olla, jäid avalikustamata. Arvestades, et uurimises osalevate ja mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete sektoris tegutsevate poolte arv on piiratud ning et äriühingu B esitatud märkused olid piisavalt spetsiifilised, et teised pooled nende sisust piisaval määral aru saaksid, ei leidnud komisjon, et need märkused oleksid rikkunud teiste huvitatud isikute kaitseõigust. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

2.2.1.2. Väidete analüüs

(44) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist laekusid märkused kolmelt kasutajalt, autoosade tarnijate assotsiatsioonilt, Euroopa Autotootjate Ühenduselt, BMW-lt, ühelt valimisse mittekuuluvalt eksportijalt, Shanghai Huafon Aluminium Corporationilt (edaspidi „Huafon“) ja EA-lt.

(45) Erinevad isikud väitsid, et mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted ning muud tootemääratlusse kuuluvad alumiiniumist lehtvaltstooted kuuluvad erinevatesse tooteklassidesse, sest neid iseloomustavad erinevate omadustega sulamid, erinev teadus- ja arendustegevus ning erinevad valideerimisprotsessid. Eksportiv tootja Huafon väitis, et 95 % kütmiseks, ventileerimiseks, õhu konditsioneerimiseks ja jahutamiseks ette nähtud toodete (11) ning muude rakenduste puhul ei kasutata mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete ühendamiseks tehnoloogiana jootmist, mis muudab tootmisprotsessi teistsuguseks. Samuti väitis ta, et kütmiseks, ventileerimiseks, õhu konditsioneerimiseks ja jahutamiseks ette nähtud toodete soojusvahetirakendustes ja muudes segmentides ei kasutata plakeeritud torusid ega plakeeritud ribasid. Sama eksportiv tootja väitis, et väga suure osa Euroopa alumiiniumist lehtvaltstoodete müügist moodustavad standardtooted, nagu kaebuses määratletud, mis läheb vastuollu komisjoni ajutise määruse põhjenduses 69 öelduga, mille kohaselt enamikul alumiiniumist lehtvaltstoodetel on oma spetsifikatsioonid, olenevalt kasutusalast või asjaomase lõppkasutaja nõuetest. Huafon lisas, et liidu tootjad ei olnud valmis tarnima tema eksporditavaid ainulaadseid tooteid.

(46) Samuti väitsid need isikud, et nende erinevuste tõttu ei saa tooteid omavahel asendada.

(47) Komisjon viitas oma esialgsele hinnangule, et mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetel on samad põhilised keemilised, tehnilised ja füüsikalised omadused kui muudel uurimise kohaldamisalasse kuuluvatel alumiiniumist lehtvaltstoodetel (vt ajutise määruse põhjendused 67–68). Lisaks on need tooted sarnased mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetega, mis kuuluvad samuti uurimise kohaldamisalasse. Neid kasutatakse muudes rakendustes nagu kütmiseks, ventileerimiseks, õhu konditsioneerimiseks ja jahutamiseks ette nähtud tooted, mis on valmistatud sarnastest sulamitest (kas kaetud või mitte) ning mida toodetakse samade tootmisseadmetega. Samuti, nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 73 ning nagu on kinnitanud EA, ei ole mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted ainsad tooted, mida müüakse esimese tasandi (mis on turul suurim) autoosade tarnijatele ning mis paljude muude toodete seas peavad läbima teadus- ja arendustegevuse ning valideerimisprotsessi.

(48) Huafoni väited kütmiseks, ventileerimiseks, õhu konditsioneerimiseks ja jahutamiseks ette nähtud toodete kohta ei olnud põhjendatud. Igal juhul nähtub toimikus sisalduvatest tõenditest, et mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetel ning kütmiseks, ventileerimiseks, õhu konditsioneerimiseks ja jahutamiseks ette nähtud toodetes kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetel on ühed ja samad põhilised keemilised, tehnilised ja füüsikalised omadused ning neid toodetakse samade tootmisseadmetega. Lisaks räägivad väitele, et kütmiseks, ventileerimiseks, õhu konditsioneerimiseks ja jahutamiseks ette nähtud toodetes kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete puhul ei kasutata ühendamistehnoloogiana jootmist, vastu avalikult saadaolevad allikad (12). Samuti ei esitanud Huafon ühtegi toetavat tõendit väitele, et väga suure osa Euroopa alumiiniumist lehtvaltstoodete müügist moodustavad standardtooted, ega väitele, et liidu tootmisharu ei suudaks nende tooteid toota või et neid ei saa muude toodetega omavahel asendada.

(49) Mis puudutab omavahelist asendatavust, siis viitas komisjon ajutise määruse põhjendusele 70. Sarnaselt muude uurimise kohaldamisalasse kuuluvate toodetega ei pruugi mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted olla omavahel asendatavad, sest neil võivad olla oma spetsifikatsioonid, olenevalt asjaomase lõppkasutaja kasutusalast või nõuetest. Aga nagu EA osutas, ei muuda see neid ainulaadseks ning see ei tähenda, et neil ei ole samad põhilised keemilised, tehnilised ja füüsikalised omadused kui muudel uurimise kohaldamisalasse kuuluvatel toodetel. Sellega seoses väitis EA samuti, et mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid saab muude soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetega omavahel asendada, sest need on konkreetse kasutusala puhul keemilise koostise ja/või oma spetsifikatsioonide poolest tehniliste hälvete piires sarnased. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

(50) TitanX ja Valeo väitsid, et vastavalt olemasolevale kohtupraktikale (13) ei peaks komisjon kahe tooteklassi väidetavalt identsete füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste olemasolu otsustavalt tähtsaks pidama. Samuti väitsid samad isikud, et komisjon ei selgitanud, millised muud elemendid on otsustavad, järeldamaks, et kahel tooteklassil on samad põhiomadused.

(51) Alustuseks tuleb meenutada, et alusmääruses ei määratleta otseselt „vaatlusaluse toote“ mõistet ning et komisjonil on selles valdkonnas laialdane otsustusõigus, ainsaks tingimuseks on, et „nõuet, et käsitletav toode oleks homogeenne, ei tohiks alusmääruse tõlgendamisel täiesti kõrvale jätta“ (14). Lisaks osutatakse kohtupraktikas, millele huvitatud isikud tuginevad, et füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused on „loomulikult olulised“, aga mitte tingimata prioriteetsed. Tõepoolest on terve rida tegureid, millele komisjon võib tugineda, aga need on näitlikud ning komisjonil on kohustus määratleda vaatlusalune toode kõigi nende kriteeriumide abil. Olulisena järeldub siit, et tooted, mis ei ole identsed, võib rühmitada vaatlusaluse toote sama määratluse alusel ning selle uurimisel, kas konkreetne toode on nõuetekohaselt kaasatud, peavad aluseks olema vaatlusaluse toote omadused, nagu komisjon on need määratlenud (15). Käesoleva juhtumi analüüsis ei tuginenud komisjon üksnes asjaolule, et mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetel on samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused kui soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetel. Tõepoolest, komisjon määras kindlaks, et: 1) mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted kuuluvad soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tooterühma, mis ei hõlma mitte ainult mootorsõidukite soojusvahetites, vaid ka kütmiseks, ventileerimiseks, õhu konditsioneerimiseks ja jahutamiseks ette nähtud toodetes ja muudes rakendustes kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid ning need tooted võivad olla kaetud või katmata; 2) mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete puhul kasutatud sulamid on samad või väga sarnased kui muud sulamid, mida kasutatakse muude määratluse alla kuuluvate lehtvaltstoodete puhul; 3) mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted toodetakse samas tootmisprotsessis, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 56, ning kasutatakse suures ulatuses samu seadmeid kui muude alumiiniumist lehtvaltstoodete puhul; 4) see ei ole nišitoode; 5) sarnaselt muude määratluse alla kuuluvate alumiiniumist lehtvaltstoodetega müüakse seda esimese tasandi autoosade tarnijatele ja/või see läbib valideerimisprotsessi ning 6) nende hind ei olnud märkimisväärselt kõrgem kui muudel alumiiniumist lehtvaltstoodete määratluse alla kuuluvatel toodetel.

(52) Sellel alusel lükati TitanXi ja Valeo väide tagasi.

(53) Erinevad isikud väitsid, et komisjoni hinnang liidu tootmisvõimsuse kohta põhines valedel faktidel ja oli põhjendamatu. Nad märkisid, et järeldusi ei toetanud dokumentaalsed tõendid või need ei olnud piisavalt põhjendatud ning et teised huvitatud isikud ei saanud selliste andmete kohta märkusi esitada.

(54) TitanX ja Valeo väitsid, et komisjon ei oleks tohtinud tugineda konkurentsi peadirektoraadi otsusele juhtumi kohta, kui Gränges omandas Impexmetali, sest selline otsus eeldas muude tarnivate isikute, sealhulgas Hiina tootjate olemasolu ning olukord mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete turul on märkimisväärselt muutunud, sest ELi tootjatel napib saadaolevat tootmisvõimsust ning Hiina tarnijad ei kujuta pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist enam majanduslikult tasuvat tarnevalikut.

(55) Komisjoni järeldus, et liidu tootmisharul on piisavalt tootmisvõimsust praegusele nõudlusele vastamiseks, nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 75, ei põhine üksnes komisjoni otsusel Grängese ja Impexmetali ühinemise kohta (16). Tõepoolest, ta tugines ka muule teabele, (17) mis oli toimikus saadaval juba siis, kui komisjon jõudis oma esialgsetele järeldustele (ja mis kinnitati eespool mainitud komisjoni otsusega). Veelgi enam, ta tugines pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitatud lisateabele, millega kinnitati ja toetati komisjoni esialgset hinnangut. Tuleks märkida, et huvitatud isikutel oli võimalus selle uue teabe kohta märkusi esitada (18).

(56) Samuti väitis Valeo, et komisjon eiras ajutises määruses laialdast teavet, millega osutati saadaoleva tootmisvõimsuse puudumisele. Valeo ja TitanX esitasid ka lisadokumente, milles e-kirjade väljavõtetena osutati pikenenud ooteaegadele ja tootmisvõimsuse probleemidele. Sellega seoses väitis liidu tootmisharu, et veidi pikenenud ooteajad ja ajutised tootmisvõimsuse probleemid olid seotud äkilise ja tugeva COVIDi-järgse taastumisega. See tõi kaasa nõudluse üldise suurenemise. ELis aitasid nõudluse suurenemisele lisaks kaasa ka muud tegurid, näiteks konteinerite nappus HRVs. Samuti selgitas liidu tootmisharu, et taotletud mahud ületasid kokkulepitud mahte ning et COVIDi-järgset olukorda arvestades ei saanud sellisele nõudluse suurenemisele tööjõudu suurendamata kohe vastata. Selle tegemiseks oli liidu tootmisharu väitel vaja keskmise tähtajaga nähtavust allkirjastatud lepingutena ja mitte ühekordsete tellimustena, et määrata kindlaks eeldatavad mahud ja nõutav tööjõud. Samuti esitas liidu tootmisharu rahuldavaid selgitusi, millest nähtuvalt võis kasutajate esitatud e-kirjade väljavõtteid valesti tõlgendada, nagu need osutaksid struktuursele tootmisvõimsuse puudusele, aga olid tegelikult seotud ajutise nappuse olukorraga.

(57) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valeo, et teda ei saa enam kui lepingutes ette nähtud koguste tellimise eest süüdistada ning et elektripõhise liikuvuse sektori nõudluse järsu kasvu tõttu on tekkinud üha suurenev vajadus mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete järele. Valeo lisas, et liidu tootmisharu suutmatus kohaneda suureneva nõudlusega oli kõige selgem märk tootmisvõimsuse olulisest ja struktuursest nappusest, millega liidu tootmisharu silmitsi seisab.

(58) Selles osas oli komisjon arvamusel, et isegi kui võtta arvesse väiteid uurimisperioodile järgnenud suundumustest, oli liidu tootmisharu siiski nõudluse suurenemisega kohanemas ning tootmisvõimsuse nappus oli ajutine. Tegelikult näitasid need väited, et kasutajad pidasid liidu tootmisharuga uute lepingute üle läbirääkimisi. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

(59) Lisaks väitis liidu tootmisharu, et mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete peamised kasutajad, kes väitsid, et tootmisvõimsust napib, ei esitanud noteeringupäringuid täiendavate mahtude kohta, mida tulnuks tarnida lisaks lepingulistele mahtudele, enamikule mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tarnijatele. See väide ei toeta saadaoleva tootmisvõimsuse puudumist. Igal juhul täheldas komisjon, et toimikus olevast teabest nähtuvalt võisid või plaanivad teatavad kasutajad hankida liidu tootmisharult täiendavaid koguseid. Selle tulemusena lükkas komisjon tagasi väite, et liidu tootmisharul ei ole piisavalt tootmisvõimsust.

(60) Pärast lõplike järelduste avalikustamist selgitas Valeo, et asjaolu, et ta ei olnud esitanud ametlikke noteeringupäringuid, oli seotud tema kogetud paljude keeldumistega, mistõttu eeldas ta päringu tagasilükkamist. Lisaks väitis Valeo, et ta oli pidanud liidu tootjaga läbirääkimisi mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tarne teemal.

(61) Komisjon leidis, et Valeo märkus põhines oletustel ning seda ei saanud lugeda noteeringupäringutega seotud toetavaks tõendiks. Samuti märkis komisjon, et läbirääkimised, millele Valeo viitas, ei käsitlenud mitte lisamahtu, vaid pärast uurimisperioodi lepingu uuendamist, mistõttu lükati need väited tagasi.

(62) Pärast seda, kui oli läbi saanud tähtaeg selleks, et esitada märkusi teabe kohta, mille esitasid vastusena esialgsete järelduste avalikustamisele teised huvitatud isikud, väitis TitanX, et tema uue lepingu tingimused olid vähem soodsad kui eelmiste lepingute omad ning et uue lepinguga ei lahendatud probleeme, mida tekitas ajutise dumpinguvastase tollimaksu jõustumine. Peale selle väitis ta, et uus leping ei lahendanud täielikult tarneprobleeme, kuna TitanX oleks teatava aja vältel pidanud jätkuvalt hankima HRVst kunstlikult tõstetud hindadega tooteid.

(63) Pärast seda, kui oli läbi saanud tähtaeg selleks, et esitada märkusi teabe kohta, mille esitasid vastusena esialgsete järelduste avalikustamisele teised huvitatud isikud, kordas Valeo, et liidu tootjatel ei olnud piisavalt tootmismahtu, et katta terve ELi nõudlus mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete järele, ning esitas tundliku laadiga dokumendid, milles kirjeldati teatavaid tootmismahuga seotud küsimusi ja ärikäitumist.

(64) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis TitanX, et liidu tootmisharu kogetud tootmisvõimsuse probleeme ei tohiks nende kestuse pärast ajutisteks pidada. Ta teatas muudest hiljutistest probleemidest, mis tema tarneahelat mõjutasid, ning kaebas teatavate suurte liidu tootjate oportunistliku käitumise ja kuritarvitamise üle.

(65) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valeo, et komisjoni põhjendused selleks, et lükata tagasi Valeo väide tootmismahu nappuse kohta (COVIDi-järgne taastumine, veokulud ja tooraine puudumine), ei käsitlenud mitmeid dokumenteeritud juhtumeid, mis näitasid väidetavalt liidu tootjate kogetud kroonilisi ja süstemaatilisi tootmisvõimsuse probleeme.

(66) Isegi kui arvestada väiteid uurimisperioodi järgsete sündmuste kohta, leidis komisjon, et selle kestust arvestades ei olnud TitanXi ja Valeo kirjeldatud olukord süstemaatiline, krooniline ega struktuuriline, vaid pigem ajutine olukord, mis võimaldas liidu tootmisharul kohaneda hoogsa COVIDi-järgse majandusliku taastumise kontekstis uue turuolukorraga. Seda tõendab ka põhjenduses 61 kirjeldatud olukord, mis osutab ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega seotud ajutisele probleemile. Seetõttu kinnitas komisjon oma järeldusi uurimisperioodil saadud tõendite põhjal ning lükkas selle väite tagasi.

(67) Mis puutub muudesse viidatud küsimustesse, siis ei leidnud komisjon isegi uurimisperioodi järgseid sündmusi käsitlevat teavet arvestades, et need näitaksid ebanormaalsete ärisuhete väljakujunemist üldiselt – pigem kujutavad need endast läbirääkimistavasid, mida kasutatakse turul pingelisel perioodil. Seega jääksid uurimisperioodil saadud tõendite põhjal tehtud järeldused samaks. Igal juhul tuleks meenutada, nagu öeldud põhjenduses 552, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada õiglased ja võrdsed tingimused ning nende tulemusena peaksid tavaliselt hinnad liidu turul tõusma.

(68) Lisaks, nagu öeldud põhjenduses 56, ei kasutanud komisjon Valeo tootmismahu nappust käsitlevate väidete ümberlükkamiseks selliseid põhjuseid nagu veokulud ja tooraine puudumine. Nagu öeldud põhjenduses 152, kasutati selliseid elemente hiljutise hinnatõusu, mitte tootmismahu nappuse selgitamiseks. Vastupidi, komisjon tugines praeguse turuolukorra selgitamisel COVIDi-järgsele majanduslikule taastumisele. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

(69) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valeo ka seda, et komisjon ei võtnud kõiki dokumenteeritud tõendeid arvesse ning ei esitanud oma mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tootmismahtu käsitlevate järelduste toetamiseks piisavaid ja järjepidevaid põhjendusi. Ta lisas, et komisjonil on kohustus võtta arvesse kõiki vastuväidetega seotud andmeid ning otsustada, millistel neist on tõendusmaterjalina suurim väärtus. Eelkõige kaebas Valeo esiteks selle üle, et nende teatavate dokumentide (19) avalikud kokkuvõtted, mida komisjon oma järelduste tegemisel kasutas, olid väidetavalt „äärmiselt“ puudulikud. Sellega seoses leidis Valeo, et sellise kärbitud teabe kasutamine rikkus tema kaitseõigust. Lisaks väitis Valeo, et 54 % suurune tootmisvõimsuse rakendamine, millest liidu tootmisharu 2020. aastal mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete puhul teatas, oli vastuolus väidetavate „ajutiste“ tootmisvõimsuse probleemidega, mis 2021. aasta alguses esinesid, ning seda ei saanud selgitada järsu ja tugeva COVIDi-järgse taastumisega. Siinjuures märkis Valeo, et kui liidu tootmisharu kannatas 2021. aastal sellise nappuse käes ja oli samas 2020. aastal tootmisvõimsust nii vähesel määral rakendanud, siis oli tegemist iseendale tekitatud kahjuga.

(70) Komisjon ei olnud sellega nõus ning leidis, et ta oli sisukate ja erapooletute ning piisavalt ja järjepidevalt põhjendatud järelduste tegemiseks võtnud arvesse kõiki asjakohaseid dokumenteeritud tõendeid. Esiteks arvas komisjon, et tema kasutatud dokumentide avalik versioon sisaldas tundliku teabe kokkuvõtet, mis võimaldas kõigil huvitatud isikutel sellest piisaval määral aru saada. Samuti märkis komisjon, et Valeo ei taotlenud nende dokumentide ülevaadatud avalikku versiooni. Selles osas ei leidnud komisjon, et Valeo kaitseõigust oleks rikutud. Mis puutub tootmisvõimsuse rakendamisse ja iseendale tekitatud kahjusse, tuleks esiteks võtta arvesse, et nagu öeldud põhjenduses 117, ei kasutanud komisjon tootmismahu hindamiseks EA teavet, mis näitas 2020. aastal tootmisvõimsuse 54 % ulatuses kasutamist, vaid tugines konservatiivselt liidu tootmisharu saadetiste mahule. Peale selle tuleks tähele panna, et Valeo kirjeldatud vastuolu vastab kahele erinevale aastale (2020 vs. 2021), mil majanduslik olukord märkimisväärselt erines, mistõttu olid ka majanduskasvu ning alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudluse tasemed väga erinevad.

(71) Lisaks esitas TitanX vastuväiteid äriühingu B teatavate avalduste kohta, mis käsitlesid väidetavaid raskusi HRVst hankimisel, näiteks konteinerite nappus või Hiina tarnijatega seotud tarneraskused. Samuti esitas ta vastuväited avalduste kohta, et äriühingu B tarneolukord oli paranenud ning et mootorsõidukite soojusvahetite tootjad ei olnud kasutanud kõiki võimalusi teistelt liidu tootjatelt hankimiseks või et 2022. aastal oleksid tellitud mahud väiksemad kui 2021. aastal.

(72) Komisjon leidis, et äriühingu B põhjendamata ja vastuolulised väited, millele TitanX hiljem vastu vaidles, käsitlesid äriühinguspetsiifilisi elemente ja ärisuhteid, mida komisjon ei saanud kontrollida.

(73) Valeo väitis ka seda, et EA oli komisjoni oma saadaoleva tootmismahu osas eksitanud, esitades selle kohta valeandmeid. EA väitis, et Valeo väited tema andmete kohta olid ebatõesed ja vastuvõetamatud. Lisaks väitis ta, et neid väiteid ei põhjendatud avalikus toimikus esitatud tõenditega. Komisjon kinnitas EA märkust ning lükkas Valeo väited selles vallas tagasi.

(74) Mitme huvitatud isiku väitel ei piisa liidu tootmisharu investeeringutest, et vastata prognoositavale nõudluse suurenemisele, mis tuleneb üleminekust sisepõlemismootoritega autodelt elektri-/hübriidsõidukitele aastaks 2026. Samas kontekstis arvas Euroopa Autotootjate Ühendus, et nõudluse suurenemine süvendaks tootmisvõimsuse probleeme.

(75) TitanX väitis, et puudub saadaolev tootmisvõimsus mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tarnimiseks tarbesõidukite jõuseadme jahutuse lahenduste tootmise jaoks. Eeldatavalt kasvab 2021. aastal nõudlus sellise toote järele ja eeldatavalt jätkub see suundumus 2022. aastal.

(76) Sellega seoses esitasid Valeo ja liidu tootmisharu oma tarbimisprognoosi mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kohta 2026. aastani. Nende prognooside aluseks oli kergsõidukite arv toodetava mootoritüübi kohta ning kaal, mille mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted iga mootoritüübi puhul (sisepõlemis-, elektri-, täishübriid-, pistikhübriid-, kerghübriidmootor jne) moodustavad.

(77) Liidu tootmisharu prognoosi põhjal suureneb mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tarbimine/nõudlus eeldatavalt [195–215] 000 tonnilt (20) 2019. aastal [220–270] 000 tonnini 2026. aastal, mis vastab üldisele 28 % suurenemisele. Oma üksikasjalikes arvutustes esitas liidu tootmisharu läbipaistval viisil mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kaalu auto kohta (tuginedes European Aluminiumi liikmete antud turuteabele) ning eeldatava sõidukitootmismahu mootoritüübi kaupa (aluseks Ducker Frontier / LMC Automotive, (21) august 2020). Valeo omakorda osutas vaid sellele, et liidu kogu saadaolev tootmisvõimsus oleks keskmiselt 17 % väiksem kui perioodi 2021–2027 nõudlus, esitamata muud teavet, mille kohta teised isikud oleksid saanud märkusi esitada.

(78) Nagu mainitud põhjenduses 34, ei esitanud Valeo oma 11. juuni 2021 avaldust õigel ajal ning osa märkustest puudutas tootmisvõimsuse ja pakkumise prognoose käsitlevat dokumenti, (22) mille EA oli toimikusse lisanud enne esialgsete järelduste avalikustamist ja millele Valeol oli juba juurdepääs.

(79) Oma muudes märkustes nõustus Valeo 2019. aasta tarbimismahuga ning arvas, et see kehtib ka 2021. aasta kohta. Aga Valeo arvamusel oli EA-poolne sisepõlemismootoriga ja muude hübriidsõidukite vaheline tootmismahtude jaotus (ligikaudu 50 % ja 50 %) vale, sest hübriidsõidukite osatähtsus oleks 2026. aastal palju suurem (ligikaudu 73 % ja 27 %). Siinjuures viitas ta IHS Markitile, turuteabe-ettevõttele, kellega väidetavalt konsulteerib kogu mootorsõidukitööstus ja kelle andmeid ta oma prognoosides kasutas (23). Ei saanud aga kinnitada, et selle teabe esitas IHS. Igal juhul on Valeo arvutused sisepõlemismootoriga sõidukite osatähtsuse kohta 2026. aastal EA prognoosi alusel ebatäpsed. Tõepoolest, EA prognoosi kohaselt moodustavad sisepõlemismootoriga sõidukid tootmisest 40 % (ja mitte 50 %). Veelgi enam, Valeo väide, et EA prognoos, et 2026. aastal oleks kogutootmine ligikaudu 16 miljonit sõidukit, on samuti vale, sest EA teatas selle perioodi kogutootmiseks ligikaudu 20 miljonit sõidukit.

(80) Muu teabeallika otsingul tutvus komisjon Boston Consulting Groupi (edaspidi „BCG“) (24) avaldatud artikliga, mille esitas Euroopa autoosade tarnijate assotsiatsioon (CLEPA) ning milles kinnitati, et tulevastel aastatel suureneb muude kui sisepõlemismootoriga sõidukite osatähtsus. Selle allika kohaselt väheneb sisepõlemismootoriga sõidukite prognoositav osatähtsus 2025. aastaks 36 %ni; st palju lähemal EA arvule kui Valeo. Selle tulemusel leidis komisjon, et EA prognoosid sisepõlemismootoriga sõidukite tulevaste turuarengute kohta peegeldasid täpsemalt seda, mida praegu peetakse eeldatavateks tulevasteks suundumusteks viiel järgmisel aastal.

(81) Samuti väitis Valeo, et EA arvates nõuavad sisepõlemismootoriga sõidukid ja hübriidsõidukid võrdses mahus mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid, mis on väidetavalt vastuolus äriühingu B ja Valeo vahel jagatud teabega; selles osutatakse hübriidsõidukite puhul suuremale mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kaalule ja vajadusele kui sisepõlemismootoriga sõidukite puhul.

(82) Sellega seoses tuleks esiteks märkida, et EA ei eristanud sisepõlemismootoriga sõidukite ja hübriidsõidukite mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tarbimist ning arvas, et hübriidsõidukid vajavad keskmiselt rohkem mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid kui sisepõlemismootoriga sõidukid. Teiseks ei saa liidu tootja äriühingu B ja Valeo vahel jagatud teavet pidada standardse sisepõlemismootoriga sõidukite ja hübriidsõidukite erinevuse puhul esindavaks. Tõepoolest, see teave viitab üksnes konkreetsele tootele, mille puhul kasutatakse mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid (jahuti) ning mainitud mahud kujutavad endast vaid tähtsusetut osa Valeo 2019. aasta ostumahtudest uurimisaluse toote puhul. Samuti ei saanud kindlaks määrata projekti suuruse ja tootmisahela järgmise algseadmete valmistaja tellitud detailide arvu võimaliku suurenemise mõju. Kolmandaks nähtus uurimisest, et mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kaal varieerub erinevate mudelite puhul, olenevalt hübriidsõiduki tüübist (kerg-/pistik-/täishübriid). Tegelikult on kerghübriidsõidukite puhul vaja üksnes veidi rohkem mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid kui sisepõlemismootoriga sõidukitel ning need kujutavad kuni 2026. aastani suuremat osa muudest kui sisepõlemismootoriga sõidukitest. Sellel alusel ning kuna puudusid märkused sõidukitüübi kohta vajalike, mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete koguse kohta, arvas komisjon, et EA hinnang eri sõidukitüüpide tarbimismäära kohta on põhjendatud.

(83) Mis puudutab olemasolevat tootmisvõimsust ja täiendavaid investeeringuid tootmisvõimsusesse, siis väitsid mõned isikud, et komisjon ei tohiks valimisse kaasatud liidu tootja Elvali andmeid ekstrapoleerida kogu liidu tootmisharule. Samuti väitis Valeo, et „äärmiselt täpsete ja konservatiivsete andmete“ alusel ei olnud äriühingu B esitatud investeerimiskava vastavalt tema tarbimisprognoosile piisav mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudluse ennustatava suurenemise katmiseks aastatel 2022–2025. CLEPA väitis omakorda, et liidu tootmisharu ei põhjendanud oma tootmisvõimsuse laiendamise investeeringuid ei veenvate tõendite ega piisavate selgitustega. Samuti väitis Valeo, et äriühingu B mõtteavaldus, et ta läheneb praegu oma masinapargi maksimumvõimsusele, läks vastuollu teatatud tootmisvõimsuse rakendamise kohta esitatud andmetega dokumendis t21.004224, kus äriühing B teatab prognoosi kohaselt 2021. aastal tootmisvõimsuse [80–88 %] ulatuses rakendamisest.

(84) Esiteks tuleb märkida, et komisjon ei ekstrapoleerinud Elvali andmeid liidu tootmisharule ning arvestas seda teavet üksnes Elvali puhul. Lisaks, mis puudutab äriühingu B andmeid, siis tugines Valeo ebatäpsele eeldusele mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetele eraldatud tootmisvõimsuse kohta. Tõepoolest, ta arvestas soojusvahetite kohta üksnes 2021. aastal kehtivat [60–70 %] eraldamist kogu ajavahemikul 2022–2026, samas kui äriühing B osutas, et täiendav paigaldatud tootmisvõimsus eraldataks soojusvahetitele, olenevalt äritingimustest, aga vähemalt kasvab see koos nõudlusega. Nii tehes alahindas Valeo soojusvahetitoodete jaoks täiendava tootmisvõimsuse paigaldamist [30–40 %] võrra.

(85) Lisaks CLEPA märkustele taotles komisjon liidu tootmisharult toimikus küsimustiku vastustena, lähetuste tõenditena ja muude tundlike dokumentidena juba saadaoleva tundliku teabe täiendamist teistele isikutele saadaolevate muude lisatõenditega ning ka teatavate arvude selgitamist ja teatavate paranduste tegemist. EA (25) ja äriühingu B (26) esitatud lisateave kinnitas esialgseid järeldusi.

(86) Pealegi ei näinud komisjon vastuolu tootmisvõimsuse rakendamise prognoosi ja äriühingu B avalduse vahel. Tõepoolest, vastupidiselt Valeo väitele ei ütle äriühing B, et ta töötab täisvõimsusega, vaid et ta praegu läheneb sellele võimsusele, kusjuures see [80–88] % tootmisvõimsuse rakendamise prognoos käib 2021. aasta kohta tervikuna; st praegust hetkeolukorda (kui äriühing on lähenemas oma täisvõimsusele) ei tohiks ekstrapoleerida ega võrrelda kogu aastat hõlmava prognoosiga.

(87) Kokkuvõtteks koondas komisjon järgmised nõudluse ja pakkumise prognoosid (edaspidi „prognoos“) 2021. ja 2026. aasta kohta. Tabel 1 Mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete pakkumine ja nõudlus ELis (tuhandetes tonnides) 2021 prognoos 2026 prognoos ilma impordita HRVst 2026 prognoos impordiga HRVst 2026 Valeo prognoos ilma impordita HRVst 2026 Valeo prognoos impordiga HRVst Nõudlus [200–220] [265–275] [265–275] [295–315] [295–315] Hiinast pärit import [20–30] [20–30] [20–30] Türgist pärit import [15–25] [15–25] [15–25] [15–25] [15–25] Liidu tootmisvõimsus [180–200] [180–200] [180–200] [195–215] [180–200] Lisavõimsus [50–70] [50–70] [50–70] [50–70] Ülejääk (puudujääk) [15–25] [5–10] [25–35] –[10–20] [5–15] % nõudlusest 9,5 2,3 11,7 -5,5 2,7

(88) Eespool esitatud väärtuste allikad on järgmised. Eespool olevas tabelis on nõudluse aluseks EA tarbimisprognoos, (27) kohandatuna BCG jaotusega sisepõlemismootoriga ja muude kui sisepõlemismootoriga sõidukite vahel. Valeo tarbimisprognoos (28) anti edasi nii, nagu see esitati.

(89) Pärast seda, kui oli läbi saanud tähtaeg selleks, et esitada märkusi teabe kohta, mille esitasid vastusena esialgsete järelduste avalikustamisele teised huvitatud isikud, esitas Valeo läbivaadatud prognoosi, mis põhines turu-uuringute firma IHS Markit koostatud 2021. aasta mai turuaruandel. Valeo väitis, võttes aluseks selle aruande ning Valeo prognoositud mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kaalu automootorite liikide lõikes, et 2026. aastaks jõuab nõudlus eeldatava autotootmise kasvu ning elektrifitseerimise kiirenemise tõttu [320–350] 000 tonnini. Selle põhjal väitis ta, et EA nõudlusega seotud prognoosis alahinnati veelgi tuleviku nõudlust, ning kordas, et liidu tootmisharu ei suuda praegust nõudlust täita, ja esitas asjakohase e-kirjavahetuse. Samuti kordas Valeo, et liidu tootmisharu kavandatud investeeringud olid tuleviku nõudluse täitmiseks ebapiisavad.

(90) Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Valeo ka komisjoni valiku tugineda Valeo mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tuleviku nõudluse hinnangute erinevatel põhjustel tagasilükkamiseks BCG artiklile ning leidis, et komisjoni nõudluse hinnang oli aegunud ja see tulnuks uue esitatud prognoosi alusel läbi vaadata. Peale selle tõi Valeo esile Euroopa rohelise kokkuleppe alla kuuluva õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ kui olulise sündmuse, mida muudes prognoosides arvesse ei võetud ning mis sisaldas konkreetselt ettepanekuid, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet ning vähendada võrreldes 2021. aastaga uute autode keskmisi heitkoguseid 2030. aastaks 55 % võrra ning 2035. aastaks 100 % võrra. Selles kontekstis väitis ta, et tabelis 1 ja põhjenduses 87 esitatud nõudluse prognoos on vananenud ning et tuleviku prognoosid oleksid rohelise kokkuleppe tõttu oluliselt suuremad. Sellega seoses palus ta komisjonil kasutada Valeo nõudluse prognoosi, mis põhines IHS Markiti 2021. aasta mai aruandel, mis näitas mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete puhul tulevikus nõudluse kiiremat kasvu, kui varem Valeo või EA esitatud aruannetes näidatud oli. Lisaks väitis Valeo, et IHS Markit oli parem allikas kui Ducker and LMC Automotive („LMC“), see oli (avalduse esitamise ajal) paremini ajakohastatud ja see oli teistele pooltele kättesaadav (sisukate mittekonfidentsiaalsete versioonide vormis või ostmise teel).

(91) Valio korratud väidet (vt põhjendus 89), et liidu tootmisharu ei suuda praeguse nõudlusega toime tulla, käsitleti juba põhjendustes 64–66.

(92) Pärast Valeo märkusi rohkem ajakohastatud teabe olemasolu kohta paluti EA-l esitada ajakohastatud nõudluse prognoos. EA esitatud nõudluse prognoos tugines kahele allikale: IHS Markiti 5. juuli 2021. aasta kergsõidukite tootmise prognoos ning DuckeFrontieri 2021. aasta mai prognoos, mis põhines LMC Automotive’i 2021. aasta esimesel kvartalil. IHS Markiti andmed olid väga üksikasjalikud ning hõlmasid tootmismahu prognoosi tootmisriikide lõikes, misläbi oli võimalik määrata kindlaks liidu toodangu maht. LMC Automotive’i 2021. aasta esimese kvartali andmekogu ei käsitlenud ainult liidu turgu ning seda korrigeeriti IHS Markiti 5. juuli 2021. aasta tootmisprognoosi põhjal allapoole, et see vastaks EL 27-le. Lisaks kasutati LMC Automotive’i andmeid erinevate mootoritüüpide eristuse loomiseks. Võttes aluseks ajakohastatud statistika ning EA mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kaalu automootorite liikide lõikes, prognoosis EA, et nõudlus suureneks 2019. aasta [188–195] 000 tonnilt 2026. aastaks [222–263] 000 tonnini.

(93) Pärast seda, kui EA oli esitanud oma avalduse, juhtis Valeo tähelepanu sellele, et 2026. aasta alammäär oli väiksem kui komisjoni tabelis 1 esitatud hinnanguline nõudlus ning et see väärtus oli autotööstuse elektrifitseerimisest tuleneva eeldatava nõudluse kasvu tõttu ebaloogiline.

(94) Selles osas tõdes komisjon, et erinevalt varasematest nõudluse prognoosidest käsitles EA kõige hiljutisem prognoos ainuüksi EL 27-t, mis seletab seda, miks võeti prognoosis aluseks madalam tase, kuigi see näitas nõudluse olulist suurenemist. Seetõttu järeldas komisjon, et EA hinnang oli loogiline, kuna see näitas nõudluse suurenemist aastatel 2019–2026 kooskõlas suundumusega elektrifitseerimise poole.

(95) Samuti väitis Valeo, et EA kasutatud allikad olid koostatud enne komisjoni 14. juuli 2021. aasta rohelise kokkuleppega seotud paketi „Eesmärk 55“ väljakuulutamist ning et EA oli sellest teadlik, kuid ei olnud seda oma nõudluse hinnangus arvesse võtnud. Selle põhjal leidis ta, et EA ei olnud oma parimate võimaluste kohaselt koostööd teinud. Lisaks palus Valeo komisjonil hinnata tuleviku nõudlust kas põhjenduses 90 viidatud IHS Markiti aruande põhjal, olles seda eelnevalt rohelise kokkuleppe mõju arvesse võtmiseks ajakohastanud, või hiljuti esitatud (29) ajakohastatud LMC Automotive’i 29. juuli 2021. aasta statistika põhjal, milles on väidetavalt rohelise kokkuleppe mõju juba arvesse võetud. Nende andmete põhjal hindas Valeo 2026. aasta nõudluseks [340–380] 000 tonni.

(96) Komisjon leidis, et EA oli oma parimate võimaluste kohaselt koostööd teinud, sest ta oli võtnud aluseks kõige hiljutisema IHS Markiti statistika, mis tema kasutuses oli. Igal juhul oli Valeo ja „juhtiva tööstusliidu“ sõnul IHS Markit parem allikas kui Ducker ja LMC. Peale selle järeldas komisjon, et EA antud teave oli piisavalt värske, et selle põhjal tuleviku nõudlust võimalikult täpselt hinnata saaks. Lisaks ei esitanud Valeo tõendeid, mis näidanuks, et turu-uuringute firmad, näiteks IHS Markit või LMC, ei olnud rohelise kokkuleppe väljakuulutamist ette näinud, eriti arvestades seda, et nad esitavad selliseid aruandeid korrapäraselt ning rohelise kokkuleppe väljakuulutamine muutis lihtsalt ametlikuks asjad, mida turueksperdid juba enne oodanud olid (30). Peale selle sõltuksid täpsed tuleviku prognoosid igal juhul algseadmeid ostvate klientidega nõu pidamisest, et nende vajadused kindlaks määrata, nagu viitas ka Valeo.

(97) Komisjon võttis arvesse ka kõige värskemaid prognoose, mille Valeo esitas, kuid lükkas need tagasi, kuna põhjendustes 89 ja 95 viidatud Valeo esitatud teabe analüüs, mida toetasid Valeo lõplike järelduste avalikustamist käsitlevates märkustes esitatud andmed, näitas, et (nii IHS Markiti kui ka LMC andmete põhjal koostatud) nõudluse prognoos oli ülehinnatud, kuna see nõudlus ei olnud seotud mootorite paigaldamise või autode tootmisega Euroopa Liidus, vaid hõlmas ka mootorite paigaldamist või autode tootmist muudes riikides, näiteks Ühendkuningriigis, Venemaal ja Türgis. Näiteks IHS Markiti aruanded, mida Valeo kasutab, hindasid aastast mootorite paigaldamist liidus perioodil 2021–2026 enam kui 18 % võrra üle. Kuigi esitatud LMC aruanded ei võimaldatud autotööstust riigiti eristada, viidati neis selgelt suuremale geograafilisele ulatusele kui ainult EL, kuna need hõlmasid ka SRÜ riike ja eeldatavasti ka muid riike, näiteks Ühendkuningriiki ja Türgit, kus autosid märkimisväärsetes kogustes toodetakse. Selle põhjal leiti, et sellise statistika geograafiline ulatus oli liiga lai ning seda ei tohiks liidus mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudluse hindamiseks kasutada. Selles osas leidis komisjon, et EA esitatud nõudluse prognoos, millele viidatakse põhjenduses 103, oli asjakohasem, kuna see käsitles ainuüksi ELi ning põhines piisavalt hiljutisel IHS Markiti aruandel, mida – nagu öeldud põhjenduses 90 – Valeo pidas paremaks allikaks kui Duckerit ja LMC-d.

(98) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis TitanX, et komisjoni nõudluse prognoos oli aegunud ja selles ei võetud arvesse tarbesõidukeid. Ta viitas Euroopa rohelisele kokkuleppele ja väljakuulutatud seadusandlikele ettepanekutele, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid nii üldiselt kui ka konkreetselt autotööstuses. Selles kontekstis esitas ta väite, et uued heitkoguste eesmärgid kiirendaksid elektrifitseerimist mootorsõidukitööstuses ning tooksid kaasa suurenenud nõudluse mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete järele. Ta palus komisjonil võtta arvesse Valeo nõudluse prognoosi, millele on viidatud põhjendustes 89 ja 104.

(99) Mis puutub TitanXi väitesse tarbesõidukite kohta, siis võttis komisjon arvesse ainult 85 % keskmisest liitu suunatud ja transpordi jaoks mõeldud saadetiste mahust, nagu öeldud põhjenduses 115, et hinnata konservatiivselt ainult kergsõidukite nõudlust. Niisiis jäid ülejäänud 15 % sisse tarbesõidukite jaoks mõeldud saadetised. Kuna puudub teave, mis võimaldaks siinkohal teha muid järeldusi, või tõendid tarbesõidukite tuleviku nõudluse kohta, leiti, et liidu tootmisharul oli piisavalt tootmisvõimsust, et selle konkreetse sektori nõudlust täita. See väide lükati seega tagasi.

(100) Pärast täiendavat avalikustamist seadsid Valeo ja CLEPA küsimärgi alla komisjoni käsitluse, millega jäeti tema arvutustest välja autotootmine sellistes riikides nagu Türgi, Venemaa ja Ühendkuningriik. Valeo väitis, et Eurostati statistika ja tema enda andmete järgi eksporditakse mootorsõidukite soojusvahetite komponente märkimisväärsetes kogustes Venemaale, Türgisse ja Ühendkuningriiki. Lisaks väitis ta, et nendes riikides toodetakse mootorsõidukite soojusvahetite komponente väga piiratud kogustes ning et need riigid sõltuvad suurel määral liidust pärit impordist. CLEPA väitis omakorda, et sõidukite tootmine väljaspool liitu moodustab märkimisväärse osa ELi autoosade tarnijate toodangust ning et väljaspool ELi toodetakse mootorsõidukite soojusvaheteid ainult piiratud kogustes. Lisaks väitis CLEPA, et ELi autoosade osakaal või ELi lisaväärtus Ühendkuningriigis, Venemaal või Türgis toodetud sõidukites oli märkimisväärne. Seega väitis CLEPA, et eksport toob ELi autoosade tootjatele olulist tulu ning et nende toodangut ei tohiks määrata kindlaks mitte ainult ELi piires toimuva autotootmise alusel, vaid tuleks arvestada ka laiemat piirkonda. Selle põhjal väitsid Valeo ja CLEPA, et mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudlus peaks põhinema mootorsõidukite soojusvahetite tootjate tegelikel vajadustel olenemata sellest, mis on nende toodete sihtkoht. Peale selle väitis Valeo, et kui eksportimiseks mõeldud mootorsõidukite soojusvahetid jäetakse arvesse võtmata, ei oleks liidu huvide analüüs täielik.

(101) Nagu öeldud põhjenduses 145, tunnistas komisjon teatavate mootorsõidukite soojusvahetite tootjate soojusvahetite ekspordi olemasolu. Siiski ei olnud komisjon nõus väitega, et ELi nõudluse hindamiseks tuleks võtta tervikuna arvesse nendes riikides toimuvat autotootmist. Väidet, et need riigid sõltuvad suurel määral liidust pärit impordist, ei põhjendatud toetavate tõenditega. Nagu Valeo tunnistas, ei käsitlenud Eurostati statistika ainuüksi mootorsõidukite soojusvaheteid, vaid sisaldas ka muid tooteid. Kuigi Valeo tõdes, et nendes riikides on olemas mootorsõidukite soojusvahetite tootmisvõimsus, ei kvantifitseerinud ta enda mainitud omamaiste mootorsõidukite soojusvahetite tootjate tootmisvõimsust. Lisaks ei saanud kõrvale jätta võimalust, et neid turgusid ei varustaks muud omamaised mootorsõidukite soojusvahetite tootjad (31) peale nende, keda Valeo nimetas, või kolmandatest riikidest pärit mootorsõidukite soojusvahetite tootjad. Selle põhjal leidis komisjon, et Valeo ei tõestanud, et liidus asuvad mootorsõidukite soojusvahetite tootjad tarnisid nendesse riikidesse sellisel määral, et need turud sõltuksid olulisel määral liidu mootorsõidukite soojusvahetite tootjatest. Lisaks leidis komisjon, et CLEPA väited ei olnud piisavalt konkreetsed, kuna need mitte ei käsitlenud konkreetselt mootorsõidukite soojusvaheteid, vaid autoosade tootjate eksporti üldiselt.

(102) Arvestades toimikus esitatud elemente, tunnistas komisjon, et liidus asuvate mootorsõidukite soojusvahetite tootjate ning näiteks sellistes riikides nagu Venemaal, Türgis ja Ühendkuningriigis asuvate autotootjate vahel on olemas teatavad ärilised seosed. Kuna puudub konkreetne teave, mis võimaldaks määrata kindlaks mootorsõidukite soojusvahetite eksporti nendesse riikidesse, ei saanud komisjon siiski tugineda oma järeldustes geograafilisele ulatusele, millele viitas Valeo oma mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudluse prognoosis. Igal juhul leidis komisjon, et liidu turu nõudlus peaks enamjaolt põhinema liidu autotootmisel, eriti võttes arvesse rohelist kokkulepet, mis puudutab ainuüksi Euroopa Liitu. Peale selle võimaldaks põhjenduses 127 esitatud nõudluse ja tabelis 1 esitatud pakkumise analüüs siiski tarnida lisakoguseid, mida on vaja ekspordiks mõeldud mootorsõidukite soojusvahetite tootmiseks. Lisaks saavad liidus asuvad mootorsõidukite soojusvahetite tootjad taotleda seestöötlemise protseduuri alusel alumiiniumist lehtvaltstoodete importimise luba, mis – juhul, kui tolliasutused selle tollieeskirjade kohaselt heaks kiidavad – võimaldaks neil eksportida selle tulemusena toodetud mootorsõidukite soojusvaheteid, ilma et neile kohaldataks dumpinguvastast tollimaksu. Seega oleks mootorsõidukite soojusvahetite tootjate eksporditegevusele avalduv koormus ja finantsmõju väga piiratud. Nimetatud põhjustel lükati Valeo ja CLEPA väited tagasi ning komisjon järeldas, et liidu huve oli korrakohaselt hinnatud.

(103) 12. augustil 2021. aastal esitas EA ajakohastatud mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudluse prognoosi, mis põhines IHS Markiti kergsõidukite tootmisaruandel, milles olid määratud kindlaks mootoritüübid. See aruanne avaldati samal ajal kui põhjenduses 91 viidatud 5. juuli 2021. aasta aruanne ning need aruanded olid üksteisega kooskõlas. Selle põhjal suurendas EA oma prognoosi alammäära 222 000 tonnilt 232 000 tonnini. EA prognoos, mis põhines DuckerFrontieri / LMC Automotive’i 2021. aasta esimese kvartali andmetel, jäi samaks ehk 263 000 tonni juurde.

(104) Kui komisjon võrdles IHS Markiti 5. juuli 2021. aasta andmeid LMC 29. juuli 2021. aasta andmetega, mis olid mootoriliikide lõikes eraldi esitatud, märkas komisjon, et LMC andmete järgi, milles oli väidetavalt võetud arvesse paketti „Eesmärk 55“, prognoositi sisepõlemismootorite jaoks 2026. aastaks ikkagi olulisemalt suuremat osakaalu (40 %) kui IHS Markiti 5. juuli andmetes (22 %), mis avaldati enne seadusandliku paketi „Eesmärk 55“ väljakuulutamist ja mida EA oma prognoosides kasutas.

(105) Eespool öeldu põhjal leidis komisjon, et 2026. aasta mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudlust oli raske väga täpselt prognoosida, kuna seadusandliku paketi „Eesmärk 55“ rakendamise puhul on endiselt palju ebakindlust, eriti liikuvuse elektrifitseerimise ja kergsõidukite tootmise vallas. Igal juhul leidis komisjon, et EA nõudluse prognoosid, olgu need siis koostatud kõige hiljutisemate kättesaadavate IHS Markiti andmete põhjal, nagu soovitas Valeo, või LMC suuremate väärtuste põhjal, olid mõistlikud.

(106) Pärast täiendavat avalikustamist märkis Valeo, et komisjoni tähelepanekud seoses 29. juuli 2021. aasta LMC andmetega ei olnud tõesed. Valeo juhtis tähelepanu sellele, et LMC andmed ei käsitlenud ainult EL 27-t, vaid selles võeti arvesse ka Türgi ja Venemaa rohelise kokkuleppega võrdväärsete õigusaktide puudumise tõttu aeglasemalt edenevaid autode elektrifitseerimisega seotud jõupingutusi. Selle põhjal leidis Valeo, et LMC andmed olid täielikud ja usaldusväärsed ning et järelikult oleks komisjon pidanud neid arvesse võtma. Lisaks väitis ta, et komisjon ei esitanud sisepõlemismootorite, elektrisõidukite ja hübriidsõidukite osakaalu kohta asjakohaseid andmeid ning et komisjon peaks mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete prognoositud nõudluse hindamisel võtma arvesse LMC andmeid – kuigi IHS Markit on kõige autoriteetsem allikas, on LMC andmed ainsad esitatud andmed, milles on kvantifitseeritud rohelise kokkuleppe väljakuulutamise mõju.

(107) Kuna puuduvad kättesaadavad LMC andmed tootmisriikide lõikes, ei olnud komisjonil võimalik kinnitada Valeo märkusi selle kohta, et elektrifitseerimine Venemaal ja Türgis aeglasemas tempos toimub, mida LMC väidetavalt arvesse oli võtnud. Igal juhul leidis komisjon, nagu öeldud põhjendustes 97 ja 101, et LMC andmete geograafiline ulatus ei olnud omamaise nõudluse hindamiseks sobiv; et EA antud teave oli piisavalt värske, et selle põhjal saaks hinnata tuleviku nõudlust, ning et oli märke sellest, et turueksperdid olid rohelise kokkuleppe väljakuulutamist ette näinud. Pealegi ei esitanud Valeo tõendeid, mis näidanuks, et turu-uuringute firmad, näiteks IHS Markit, ei olnud rohelise kokkuleppe väljakuulutamist ette näinud. Kuna puuduvad sobilikud LMC andmed, s.o andmed, mis piirduksid EL 27-ga, leidis komisjon, et IHS Markiti 5. juuli andmed olid mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete 2026. aasta nõudluse hindamiseks kõige sobivam alus. Lisaks märkis komisjon, et loogiliselt võttes ei saa Valeo lugeda IHSi autoriteetsemaks allikaks kui LMC-d ning nõuda samas, et komisjon kasutaks LMC andmeid, eriti kuna nende geograafiline ulatus ei ole sobiv. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

(108) Pärast täiendavat avalikustamist esitas Valeo uued simulatsioonid, mis käsitlesid liidu tootmisharu võimsuse ja investeeringute prognoose, tuginedes LMC 29. juuli 2021. aasta andmetele. Valeo väitis, et liidu tootmisharu ei suuda perioodil 2021–2027 nõudlust täita, isegi kui autotootmise maht väheneks 18 % võrra.

(109) Siinjuures tuleks tähele panna, et selline avaldus uute simulatsioonidega esitati pärast seda, kui oli saanud läbi tähtaeg lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks, ning et täiendav avalikustamine ei käsitlenud liidu tootmisvõimsust ega investeeringuid. Selle põhjal ei olnud võimalik neid elemente arvesse võtta. Igal juhul ei saanud LMC andmeid põhjenduses 107 kirjeldatud põhjustel heaks kiita. Lisaks leidis komisjon, et LMC andmetes hinnati prognoositud EL 27 nõudlust märkimisväärselt üle, isegi kui seda nõudlust 18 % võrra vähendada. Kõige värskemate IHS Markiti andmete kohaselt (5. juuli 2021) moodustas kolmandate riikide tootmine aastatel 2021–2027 ELi autotootmisest tegelikult 26,8–30,5 %, mitte 18 %. Tuginedes eespool öeldule, lükati väide tagasi.

(110) Pärast täiendavate järelduste avalikustamist väitsid Valeo ja CLEPA, et komisjoni järeldus, et liidu tootmisharu prognoositud tootmisvõimsus ja prognoositud import kolmandatest riikidest suudaksid tulla toime liidu nõudluse suurenemisega, on vigane, sest seda ei ole põhjendatud ja kvantitatiivsete analüüsidega toetatud. Täpsemalt väitis Valeo, et vastupidiselt üldisele avalikustamise dokumendile ei sisaldanud täiendavate järelduste avalikustamine tabeliga 1 samaväärset kokkuvõtet, mistõttu ei olnud Valeol võimalik kasutada korrakohaselt oma kaitseõigust ja esitada märkusi mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudluse täitmiseks piisava ELi tootmisvõimsuse kohta. Lisaks väitis Valeo, et täiendavate järelduste avalikustamisel ei käsitletud „Valeo saadetud kümneid e-kirju ja muid tõendeid“ selle kohta, et liidu tootjad keeldusid korduvalt tarnimast piisavates kogustes mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid. Kuna sellised tõendid jäeti korrakohaselt hindamata, väitis Valeo, et täiendavate järelduste avalikustamisel esines puuduliku põhjendamise ja asjaolude selgelt vigase hindamise tõttu suuri puudusi.

(111) Seoses sellega leidis komisjon, et täiendavate järelduste dokument sisaldas pärast üldise avalikustamise dokumenti esitatud avalduste kohta piisavalt üksikasjalikku teavet ning et pooled said hõlpsasti viidata teiste poolte algsetele avaldustele. Pealegi sisaldas täiendavate järelduste dokument, nagu mainitud põhjendustes 92 ja 98, kõige hiljutisemat mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudluse prognoosi, mille EA esitanud oli. Komisjon kasutas teavet, mis oli pooltele kättesaadav, ning Valeo oleks võinud 2026. aasta prognoositud nõudluse, mis oli esitatud tabelis 1, asendada lihtsalt täiendava avalikustamise dokumendis esitatud teabega, milles viidati ka EA avaldustele. Seega leidis komisjon, et täiendav avalikustamine hõlmas kõiki vajalikke põhjendusi ja kogu vajalikku kvantitatiivset analüüsi. Mis puutub Valeo kaitseõigusesse, siis leidis komisjon, et täiendav avalikustamine oli piisavalt üksikasjalik, et Valeo oma kaitseõigust kasutada saaks. Lisaks ei sisaldanud liidu tootmisharu käsitlev täiendav avalikustamine mingeid uusi elemente, mis juba avalikus toimikus kättesaadavad ei olnud.

(112) Peale selle leidis komisjon, et Valeo esitatud tõendid tarneraskuste kohta ei põhjendanud täiendavat avalikustamist, kuna need väited ei olnud uued. Neid väiteid on juba käsitletud põhjenduses 91.

(113) Lisaks väitis Valeo, et täiendava avalikustamise järeldused olid ebaloogilised ning need ei olnud piisavalt ja asjakohaselt põhjendatud. Põhimõtteliselt väitis ta, et kuna komisjon oli järeldanud, et liidu tootmisharul ei oleks piisavalt tootmisvõimsust, et täita [295–315] 000 tonni (32) suurust nõudlust, ei suudaks see toime tulla ka Valeo prognooside kohase suurema nõudlusega, mis moodustab kuni [340–380] 000 tonni (33). Selle põhjal väitis ta, et komisjon ei võtnud arvesse rohelise kokkuleppe mõju.

(114) Nagu öeldud põhjenduses 97, leidis komisjon, et Valeo eelmised ja kõige hiljutisemad nõudluse prognoosid ei põhinenud asjakohasel geograafilisel ulatusel ning nendes ülehinnati märkimisväärselt liidu autotootmist ja seetõttu ka liidu mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete nõudlust. Põhjenduses 98 viidatud asjakohase geograafilise ulatuse ning värskeimate prognoositud autotootmise näitajate põhjal leidis komisjon, et EA hinnangud, mis olid vahemikus 232 000–263 000 tonni, olid mõistlikud. Selle ning hinnangulise liidu tootmisharu võimsuse ja kolmandatest riikidest pärit impordi põhjal järeldas komisjon, et on olemas piisav tootmisvõimsus, et tulla toime nõudluse suurenemisega olenemata sellest, kas HRVst pärit tooted jäävad turule või mitte. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

(115) Mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete Hiinast pärit impordi aluseks on Valeo avaldus. Türgist pärit importi hinnati EA kontrollkäigu tõendi nr 11 alusel, mille puhul lähetati samas vormingus saadetisi kui dokumendi t21.004336 puhul. Konservatiivsuse huvides arvestati, et aastatel 2017–2019 ei olnud vaid 85 % keskmisest ELi suunduvast ja transpordile ettenähtud, mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete saadetiste mahust mõeldud kergsõidukitele.

(116) Pärast lõplike järelduste avalikustamist avaldas Valeo kahtlust Türgist pärit impordi mahu kohta, kuid ei täpsustanud selle põhjuseid ega esitanud tõendeid oma väidete toetamiseks. Nagu öeldud põhjenduses 89, hinnati sellise impordi mahtu konservatiivselt Türgist liitu suunatud saadetiste põhjal, mille kohta esitas andmed EA. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

(117) Liidu tootmisvõimsus tugines EA avaldusele, mis käsitles transpordisektori soojusvahetite tootmisega seotud alumiiniumist lehtvaltstoodete saadetisi. See on pigem konservatiivne lähenemisviis, sest tegelik tootmine ja tootmisvõimsus võivad olla palju suuremad kui saadetised. Samas vaimus arvestati, et aastatel 2017–2019 ei olnud vaid 85 % keskmisest transpordile ettenähtud, mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete saadetiste mahust ELis mõeldud kergsõidukitele. Valeo tootmisvõimsuse arv võeti samast avaldusest.

(118) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis EA, et komisjon ei oleks pidanud tuginema mitte andmetele tema müügile vastavate saadetiste kohta, vaid komisjonile esitatud tootmisvõimsust käsitlevatele andmetele, mille järgi oli tootmisvõimsus uurimisperioodil [400–450] 000 tonni (34).

(119) Oma vastustes nendele märkustele väitsid Valeo ja TitanX, et teatatud tootmisvõimsus ei olnud esitatud mittekonfidentsiaalses toimikus, sellise teabe hiline esitamine ei võimaldanud neil selle sisu kohta märkusi esitada ning see ei sisaldanud sisukat selgitust kasutatud metoodika kohta, välja arvatud seda, et teave koguti EA liikmetelt. Peale selle seadsid nad kahtluse alla EA viidatud avalduse ja teatavate varasemate avalduste (35) vahelise suhte. Lisaks väitsid nad, et teatatud tootmisvõimsuse puhul oleks tulnud võtta arvesse oluliste soojusvahetite programmidega tootjate valideerimist. Selle põhjal väitsid nad, et see, et avalikus toimikus puudusid üksikasjalikud selgitused, rikkus nende kaitseõigust. Peale selle väitsid Valeo ja TitanX, et teatatud tootmisvõimsus ei olnud realistlik, arvestades uurimisperioodil teatatud väikest tootmisvõimsuse rakendamist ja seejärel 2021. aasta esimeses pooles tekkinud ajutisi tootmisvõimsuse probleeme, mis tõi väidetavalt kaasa liidu tootmisharu oportunistliku ja kuritarvitava hinnakäitumise. Selle põhjal toetasid Valeo ja TitanX vähemalt tootmisvõimsuse mõistes komisjoni käsitlust.

(120) Komisjon leidis, et EA teatatud tootmisvõimsuses ei võetud arvesse võimsust, mis on harilikult nähtud ette muude liidu tootmisharu toodetud soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete või muude samade seadmetega toodetud toodete jaoks. Kuna komisjon ei tuginenud oma järelduste tegemisel dokumendile t21.004414, ei leidnud ta, et Valeo või TitanXi kaitseõigust oleks rikutud, kuigi ta tunnistas, et dokumendi mittekonfidentsiaalne versioon ei sisaldanud oma tundliku sisu kohta sisukat kokkuvõtet. Nimetatud alustel ja tootmisvõimsust konservatiivsetel alustel kirjeldamiseks kinnitas komisjon oma lähenemisviisi ning tugines tootmisvõimsuse hindamisel liidu saadetistele. Seetõttu lükati EA väide tagasi.

(121) Pärast täiendavate järelduste avalikustamist väitis Valeo, et komisjoni turunõudluse hindamiseks kasutatava metoodika kohaselt tuleks liidu tootmisharu toomisvõimsuse hindamisel jätta välja mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted, mida kasutatakse lõpuks kolmandates riikides autode tootmiseks.

(122) Nagu selgitatud põhjenduses 117, hinnati liidu tootmisvõimsust konservatiivselt, võttes aluseks liidu turule suunatud saadetised. Arvestades, et see näitaja kajastab konservatiivselt koguseid, mida liidu tootmisharu suutis liidu turule tarnida, ei leidnud komisjon, et sellist kogust tuleks allapoole korrigeerida, et võtta arvesse mootorsõidukite soojusvaheteid, mis eksporditi kolmandatesse riikidesse ja valmistatid liidu tootmisharu toodetud alumiiniumist lehtvaltstoodetest. Igal juhul ei esitanud Valeo selliste liidus toodetud soojusvahetite kogust, mis eksporditi kolmandatesse riikidesse. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

(123) Täiendav tootmisvõimsus määrati kindlaks nii põhjenduses 88 viidatud Valeo avalduse alusel, äriühingu B poolt sellel konkreetsel teemal esitatud avalduse alusel, mida toetasid konkreetsed tõendid investeerimisprojektide (36) kohta, kui ka kontrollitud teabe alusel asjaomase valimisse kaasatud liidu tootja kohta.

(124) Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis Valeo kahtluse alla investeeringud liidu tootmisharu lisatootmisvõimsusesse aastateks 2022 ja 2023 ning väitis, et see ei hakkaks katsetamise, seadmete optimeerimise ja sujuva töö alustamise tõttu täies mahus töötama enne 2024. aastat. Samuti tõstatas ta küsimusi mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetele jaotatud investeeringute kohta.

(125) Selliste väidete kohta ei olnud siiski esitatud põhjendusi. Igal juhul teatas liidu tootmisharu, et tema tootmisvõimsus järgiks turunõudluse suundumusi ning et lisatootmisvõimsus suunataks mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tootmisse, kui jäävad kehtima õiglased turutingimused.

(126) Eespool esitatud konservatiivse prognoosi põhjal arvas komisjon, et liidu tootmisharul on piisavalt tootmisvõimsust praegusele nõudlusele vastamiseks ja et tal on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Mis puudutab tulevast nõudlust, siis järeldas komisjon, et täiendavat tootmisvõimsust arvestades peaks olema piisavalt pakkumist, et tulla toime nõudluse suurenemisega, olenemata sellest, kas HRVst pärit import jääb turule või mitte. Igal juhul tasuks eeldada, et mõningane HRVst pärit import jätkub mittekahjustavate hindadega.

(127) Lisaks märkas komisjon, et IHS Markiti 5. juuli 2021. aasta EL 27-t käsitlevate andmete ja Valeo ettevõttesiseste hinnangute kohaselt, mis käsitlevad mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kaalu mootoriliikide lõikes, oleks 2026. aasta nõudlus ikkagi väiksem kui liidu turul kättesaadavate materjalide kogus hoolimata sellest, kas need materjalid on tootnud liidu tootmisharu või hangitud kolmandatest riikidest.

(128) Kaaludes Valeo tarbimisprognoosi ja samas parandades täiendava tootmisvõimsuse prognoose, nagu selgitatud eespool põhjenduses 118, järeldas komisjon, et kui HRVst pärit import peaks täielikult lõppema, tekiks oluline puudujääk. See puudujääk oleks aga palju väiksem (5,5 %) kui puudujääk, mida Valeo prognoosis aastateks 2022–2027 (17 %) või 2026. aastaks (21,7 %). Igal juhul see puudujääk kaoks, kui HRVst pärit import jätkub samades kogustes. Eespool esitatud alusel lükati tootmisvõimsusega, investeeringutega ja suurenenud nõudlusest tuleneva olulise nappusega seotud väited tagasi.

(129) Kasutajad ja nende liidud, keda toetas Euroopa Autotootjate Ühendus, väitsid, et komisjon ei hinnanud meetmete mõju saadaoleva tootmisvõimsuse nappuse suhtes õigesti. Nad väitsid, et isegi kui tootmisvõimsus oleks saadaval, oleks lühiajaliseks takistuseks valideerimine ning et nad ei saaks HRVst pärit importi kiiresti Euroopa tarnetega asendada. Sellel alusel väitsid nad veel, et nad seisid silmitsi äririskidega ning oma ärivõimaluste kaotusega. Sellega seoses lisas CLEPA veel, et teatavad üleilmsed kliendiprojektid, kus toodetakse samu osi, nõuavad samu materjalisisendeid, et tagada programmi toimivuse järjepidevus. Siiski ei põhjendatud seda väidet mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetega seotud toetavate tõenditega. Samal teemal väitis Euroopa Autotootjate Ühendus, et ajutiste meetmete tase tõstaks tootmiskulusid märkimisväärselt.

(130) Valeo märkis, et kiire asendamine ei ole võimalik, sest nende 2021. aasta mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete pakkumise prognoosi kohaselt ei ole valideeritud Hiina sulameid ELi turul saadaval ja alternatiivseid allikaid ei ole. Samuti väitsid Valeo ja mõned muud isikud, et sageli ei aktsepteeri kliendid kahe tarnija kasutamist (mis tähendab, et ühte ja sama toodet hangitakse kindluse huvides enam kui ühelt tarnijalt).

(131) Komisjon täheldas, et mitme konkreetse sulami puhul, mis moodustavad olulise osa Valeo ostudest, oli too neid viimastel aastatel ostnud liidu tootjalt ning oli need seejärel vahetanud HRVst pärit samade tehniliste kirjeldustega toodete vastu. Lisaks olid komisjonil toimikus tõendid, et kõnealusel liidu tootjal on vajalik tootmisvõimsus, et seda konkreetset toodet tarnida, ning see ei vajaks täiesti uut kasutajapoolset valideerimist. Pealegi põhines Valeo väide 2021. aasta pakkumise prognoosil, samas kui uurimisperioodi (2019 ja 2020) kohta esitatud teave ei toetanud tema väidet. Tagajärjena lükkas komisjon tagasi väite, et kõnealuseid sulameid ei saa enam liidu turult hankida.

(132) Toimikus olevatest tõenditest nähtuvalt on teatavate klientide puhul vajalik kahe tarnija kasutamine ning et teatavad kasutajad leiavad tarneprobleemidega silmitsi seistes mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete ostmiseks alternatiivseid lahendusi. Seda toetas ka Valeo pakkumise prognooside andmebaas aastate 2019 ja 2020 kohta, milles osutatakse asjaolule, et märkimisväärsel osal Hiinast hangitud materjalist oli neil aastatel olemas teine valideeritud allikas ELis. Kahe tarnija kasutamine on järjekordne tõend, et samad sulamid ja materjalid on korraga valideeritud nii Hiina kui ka liidu tarnijate puhul.

(133) Samuti kinnitas EA, et üleminek Hiinast hankimiselt liidust hankimisele toimus juba 2021. aastal, seda ka mõnede suurklientide poolt. Lisaks osutas ta, et enamikku hiljuti Hiinast imporditud materjali tarniti esialgu liidu tootmisharult, enne kui need vahetati väiksemate kuludega tarnijate vastu. See on veel üks tõend, et HRVst pärit impordi asendamine liidu tarnetega võib toimuda kiiresti. Veelgi enam, EA osutas, et tarnijate vahetamine ei ole ei pikaajaline ega kulukas, vaid on dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele järgnenud hindade normaliseerumise protsessi tulemus.

(134) Peale selle väitis Valeo võrdväärsete sulamite kohta, et 2019.–2020. aasta ja 2021. aasta vaheline erinevus oli seotud akude jahutusplaatide hankimise ja arendamisega, ning väitis, et selline teave on valideerimise mõju hindamisel otsustava tähtsusega. Mis puutub kahe tarnija kasutamisse, siis väitis Valeo, et hoolimata komisjoni korrigeerimisest oli HRVst hangitud mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetest ainult [KONFIDENTSIAALNE] % puhul olemas teine, ELis valideeritud tarnija.

(135) Asendamise ja valideerimise puhul tuleks esiteks meenutada, et komisjonile kättesaadavate uurimisperioodi järgsete andmete kohaselt ostsid mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kasutajad vaatlusalusel perioodil ja pärast seda perioodi enamiku oma alumiiniumist lehtvaltstoodetest EList.

(136) Võrdväärsete sulamite puhul tuleks tähele panna, et kuigi ei saa eirata uurimisperioodi järgseid andmeid, peaksid selle uurimise tulemused põhinema peamiselt uurimisperioodiga seotud andmetel. Ühe kasutajaga seotud kättesaadav teave näitas, et enamiku ostetud sulamite puhul oli ELis 2019. ja 2020. aastal olemas võrdväärne sulam. 2021. aastal vähenes HRVst hangitud alumiiniumist lehtvaltstoodetest akude jahutusplaatide arendamise tõttu selliste HRVst ostetud sulamite protsent, millel oli ELis olemas võrdväärne sulam, kuid need moodustasid siiski enam kui poole HRVst ostetud mahust. Arvestades uurimisperioodiga seotud varasemaid andmeid ja kõige värskemaid andmeid, lükkas komisjon tagasi Valeo väite, et valideeritud Hiina sulameid ei ole liidu turul saadaval.

(137) Kahe tarnija kasutamise puhul leidis komisjon, et toimikus esitatud tõendid, millele põhjenduses 132 viidatakse, ja märkimisväärne osa mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetest, mille jaoks kahte tarnijat kasutati, olid piisavaks tõendusmaterjaliks, et lükata tagasi väide, et kliendid keeldusid sageli kahe tarnija kasutamisest.

(138) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas TitanX, et tema võimet hankida mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid teistelt tootjatelt nõrgendasid oluliselt valideerimisega seotud tõkked, mida ei ole lühikeses perspektiivis võimalik ületada. Kuna selle kohta ei esitatud uusi tõendavaid elemente ega märkusi komisjoni järelduste kohta, lükati see väide tagasi.

(139) Lisaks väitsid kasutajad ja nende ühendused, keda toetas Euroopa Autotootjate Ühendus, et USA turu olukord erineb ELi olukorrast, sest ELis ega muudes riikides ei ole saadaolevat tootmisvõimsust, ning et USA läbivaatamisprotsess pakub rohkem paindlikkust, mida alusmäärus ei paku.

(140) Esiteks, nagu mainitud põhjendustes 126 ja 127, järeldas komisjon, et liidu tootmisharul on piisavalt tootmisvõimsust praeguse ja tulevase nõudlusega toimetulemiseks, juhul kui valitsevad samad turutingimused.

(141) Teiseks, isegi kui USA ja ELi kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevad seadused on erinevad, nähakse alusmääruse artikli 11 lõikes 3 ette vahepealsed läbivaatamised, mis teatud asjaoludel võimaldavad kehtivate meetmete läbivaatamist. Alusmääruse artikli 11 lõikes 8 nähakse teatavate tingimuste täitmisel ette ka dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksmine.

(142) Eespool toodu alusel lükati tagasi väited valideerimise, asendamise, kahe tarnija kasutamise ning USA turuga erinevuse kohta.

(143) Kasutajad ja nende ühendus väitsid veel, et tollimaksudel oleks oluline mõju nende rahalisele olukorrale ja et oma rahalist olukorda arvestades ei suudaks nad kanda märkimisväärsete dumpinguvastaste tollimaksudega seotud suuremaid kulusid ega valideerimiskulusid. Kasutaja MAHLE GmbH (edaspidi „Mahle“) lisas, et komisjon oli valesti eeldanud, nagu ta olnuks enne COVIDi-olukorda kasumlik.

(144) EA osutas, et dumpinguvastaste meetmete tase oli põhjendatud ning et see võib tagada võrdsed võimalused, et taastada normaalsed konkurentsitingimused.

(145) Komisjon täheldas, et lõplike meetmete tase on madalam kui ajutistel meetmetel. Lisaks nähtus uurimisest, et kasutajad hankisid oma mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid peamiselt EList. Sellel alusel arvas ta, et meetmetel oleks kasutajate rahalisele olukorrale üksnes piiratud mõju. Mahle puhul ei saanud komisjon küsimustiku vastuste puudumise tõttu hinnata meetmete mõju tema rahalisele olukorrale. Valeo jagatud teabes meetmete mõju kohta esines samuti teatavaid puudujääke ning nende mõju oli üle hinnatud. Veel nähtus uurimisest, et märkimisväärne osa HRVst hangitud, kasutajate müüdavate mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete müügimahtudest eksporditi kolmandatesse riikidesse. Järelikult on põhjendatud eeldada, et sellise impordi võib liigitada seestöötlemise korra alla ning seega saaks vältida dumpinguvastaste tollimaksude maksmist ja vähendada seonduvaid lisakulusid. Samuti, nagu leidis tõendamist põhjendustes 130–133, saaksid kasutajad vältida valideerimiskulusid, hankides praegu HRVst ostetavaid materjale valideeritud ELi tarnijatelt või hankida mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid, millel on kaks tarnijat, rohkem Euroopa allikatelt kui Hiina allikatelt. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

(146) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis TitanX, et meetmete mõju hinnang oli puudulik, kuna isegi väiksemate tollimaksudega oleks dumpinguvastastel meetmetel tema tegevuse jaoks olulised finantstagajärjed. Sellega seoses esitas ta arvutused, mis näitasid meetmete mõju tema kasumlikkusele.

(147) Pärast nende arvutuste analüüsi paistis, et TitanXi mõjuhinnangus ei oldud piirdutud ainult meetmete jõustamisega. Oma arvutustes uurimisperioodi ja uurimisperioodile järgnenud perioodi kohta oli ta tegelikult võtnud arvesse ka hinnatõusu liidu turul. Selliseid hinnatõuse siiski kas uurimisperioodil ei toimunud või neid ei oleks kogu uurimisperioodile järgnenud perioodi puhul tulnud arvesse võtta. Selle põhjal leidis komisjon, et TitanX oli meetmete mõju üle hinnanud. Igal juhul ei peetud meetmete ja hinnatõusu mõju oluliseks.

(148) Meetmete mõju puhul tuleks arvestada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk on taastada võrdsed tingimused, mis võimaldaksid õiglast kaubandust. Lisaks järeldas komisjon, nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 447, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus mootorsõidukite soojusvahetite sektoris tegutsevate kasutajate huvidega. Lisaks tuleks märkida, et dumpinguvastaste meetmete määra korrigeeriti lõplike järelduste avalikustamisel allapoole.

(149) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valeo, et komisjon ei avaldanud asjaolusid, millega ta põhjendas oma väidet, et Valeo arvutustes oli teatavaid puudusi ja et neis hinnati meetmete mõju üle. Sellega seoses esitas ta läbivaadatud kasumlikkuse analüüsi ja väitis, et mõju kasumlikkusele tuli hinnata iga Valeo tegevuskoha puhul, mis toodab mootorsõidukite soojusvaheteid, ning et Valeo kontserni kasumlikkuse uurimine ei olnud asjakohane.

(150) Komisjon kinnitas, et Valeo arvutustes hinnati meetmete mõju üle. Näiteks ei võetud neis arvesse põhjenduses 145 selgitatud asjaolu, et Valeo võiks dumpinguvastaste meetmete mõju vähendamiseks importida alumiiniumist lehtvaltstooteid seestöötlemise protseduuri alusel. Sellel alusel kinnitas komisjon oma põhjenduses 145 esitatud järeldust, et meetmetel oleks kasutajate rahalisele olukorrale üksnes piiratud mõju.

(151) CLEPA ja Mahle väitsid vastupidiselt ajutises määruses olevale komisjoni analüüsile saadaoleva tootmisvõimsuse kohta, et hinnatase on väidetavalt tõusnud 30 %. Samuti väitis Mahle, et fooliumi järele on suur nõudlus, aga napib tootmisvõimsust. Arvestades saadaoleva tootmisvõimsuse väidetavat nappust ja dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, väljendas Mahle muret struktuurse hinnatõusu üle. Samuti väitsid mitmed isikud, et tollimaksudel oleks tarneahelale kahjustav mõju. CLEPA väitis, et elektrisõidukite kasutuselevõtt ja majanduslik taastumine rõhutab tootmisvõimsuse puudujääke ning ohustab ELi tugeva autotööstuse taastumist ja arengut, pärast seda kui tulud ja marginaalid on viimastel aastatel vähenenud. Samuti väitis ta, et mootorsõidukite soojusvahetite tootjatel tekiks oht, et nad ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi oma klientide ees või et nad näevad, kuidas nende marginaalid nullistuvad suuremate kulude tõttu. Valeo lisas, et ELi mootorsõidukitööstuse elektrifitseerimispingutused ei saa toimuda, ilma et nad täiendaksid liidu tootmisharult tehtavaid oste HRVst pärit impordiga. Mahle puhul põhjustaks dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ELi mootorsõidukitootjatele ebasoodsa konkurentsiolukorra. Äriühing kordas, et ta ei saa eeldatavat hinnatõusu klientidele üle kanda. BMW osutas, et meetmete kehtestamine tooks kaasa nende tarneahela katkemise, arvestades, kui pikad ja kulukad on materjali valideerimise menetlused, mis tuleks alternatiivsetele tarnijatele üleminemisel läbida. Viimaks väitis Euroopa Autotootjate Ühendus, et autotööstusele oli juba kehtestatud mitmeid muid meetmeid, mis kujutasid endast algseadmete tootjatele täiendavat rahalist koormust, nagu näiteks terase puhul kehtivad kaubanduse kaitsemeetmed, mis kahjustavad nende konkurentsivõimet nii omamaistel kui ka eksporditurgudel.

(152) EA märkis, et äsjane hinnatõus oli põhjustatud mitmest tegurist, nagu näiteks sulamite ja slääbide toorainete hinnatõus, konteinerite nappus rahvusvahelises laevanduses, veokulude suurenemine ning äkiline ja tugev COVIDi-järgne nõudluse suurenemine kõigis tööstussektorites. Lisaks arvas EA, et kuigi ajutiste meetmete kehtestamine on hindu tõenäoliselt mõjutanud, ei saa hinnatõusu tingimata seostada tootmisvõimsuse nappusega ning seda ei peaks pidama struktuurseks probleemiks, vaid pigem tuleks seda käsitleda ajutise olukorrana, mis eeldatavalt möödub, kui nõudluse ja pakkumise olukord muutub pärast esialgset pingelist perioodi turul tavapäraseks. Sellega seoses osutas EA samuti, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk oli tagada võrdsed võimalused ja taastada normaalsed konkurentsitingimused. Lisaks väitis EA, et tootmisvõimsus ei oleks probleemiks, kui juttu on autode elektrifitseerimise arengu toetamisest ja sellega seoses mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodetest, sest juba oli paigaldatud või oli järk-järgult paigaldamisel teatav täiendav tootmisvõimsus, nii et liidu tootmisharu oleks saanud suurenevat nõudlust täita.

(153) Komisjon jõudis järeldusele, et lõplikel meetmetel oleks kasutajate rahalisele olukorrale üksnes piiratud mõju. Samuti, nagu mainitud põhjendustes 131–133, saab Hiinast pärit impordi asendada liidu tootmisharult hankimisega suhteliselt kiiresti, sest teatavad valideeritud liidu tootjad olid mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid varem tarninud ja ELis esineb kahe tarnija kasutamist. Lisaks, nagu analüüsitud põhjendustes 87–127, on tõenäoline, et liidu tootmisharu praegune ja tulevane tootmisvõimsus on suurema nõudlusega toimetulemiseks piisav. Sellel alusel arvas komisjon, et puudub tungiv põhjus jätta mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooted liidu huvide põhjustel välja.

(154) EA väitis, et teatavad kasutajad kasutasid Hiinast pärit odava hinnaga alumiiniumist lehtvaltstooteid, et konkureerida Euroopa materjale kasutavate muude tootjatega, mis põhjustab ELi turul hinnalangust. Selles kontekstis ei suutnud EA mõista, kuidas saab kasutaja väita, et tootmisvõimsust napib, kui EA äsjase uuringu kohaselt said 2021. aastal vaid väga vähesed liidu tootjad hinnapäringuid täiendavate mahtude kohta lisaks olemasolevate lepingutega kindlustatud mahtudele. Samuti lisas ta, et nõudluse suurenemisest tuleneva väidetava tulevase tootmisvõimsuse nappuse puhul ei arvestata liidu kahe muu tootja poolseid täiendavaid teostatud või teatatud tootmisvõimsuse laiendamisi.

(155) Sellega seoses väitis Valeo, et EA väide, nagu aitaksid mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kasutajad, sealhulgas Valeo kaasa Hiina tarnijate poolsele hinnalangetamisele, on vale. Oma väite toetuseks esitas Valeo väljavõtte mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete hindade varasemast muutumisest ja liidu tootjate poolt Valeole tarnitud mahtudest perioodil 2017–2022. Veel kordas Valeo, et vajas autode algseadmete tootjatega pikaajalisi lepinguid sujuvate tarnete tagamiseks ning et liidu tootjad ei olnud kas meelega valmis tarnima või ei olnud neil nõutavat tootmisvõimsust. Samuti osutas Valeo ühe liidu tootja äsjastele tarneviivitustele.

(156) Ka EA väitis, et mis tahes tootmisvõimsuse nappus on seotud dumpingutavadega, mis takistavad liidu tootjatel eraldada mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete tootmiseks tootmisvõimsust. Kui rääkida äsjastest tarneviivitustest, siis viidatakse põhjendusele 56, kus EA esitas nende viivituste kohta selgitusi.

(157) Mis puudutab hinnalangust, siis leiti, et Valeo esitatud tõendid tema ümberlükkamise toetuseks on killustatud ega võimalda seega järeldusi teha. Tõepoolest, Valeo analüüsi aluseks on piiratud arv liidu tootjaid, järeldused põhinevad perioodil, mis ületab 2020. aasta juunis lõppevat vaatlusalust perioodi ja on seega tõenäoliselt mõjutatud käesolevast uurimisest (algatamine, ajutiste meetmete kehtestamine). Veelgi enam, selles ei võeta arvesse nõudluse muutumist. Vastupidi, Valeo vastusest küsimustikule nähtub, et HRVst pärit ostude suhteline osatähtsus on 2019. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenenud. Veelgi enam, nagu mainitud punktis 7.1, selgitati välja märkimisväärsed turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid, millega kinnitati hinnalanguse olemasolu. Sellest tulenevalt lükati Valeo väide tagasi.

(158) CLEPA väitis kasvuhoonegaaside heitkoguste eesmärkide kohta, et meetmetega piirataks investeerimist innovatsiooni, millega püütakse saavutada Euroopa Liidu seatud digitaalseid ja rohe-eesmärke, ning eelkõige Euroopa autoakude tarneahela arengut.

(159) Nagu põhjenduses 145 mainitud, on meetmetel kasutajatele oodatavalt üksnes piiratud mõju, arvestades HRVst hangitud mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete osatähtsust ja meetmete taset. Sellest tulenevalt peaks nende mõju kirjeldatud investeeringutele olema piiratud.

(160) Samas kontekstis osutas EA sellele, et ELi alumiiniumist lehtvaltstoodete ostmine aitaks auto- ja mootorsõidukitööstusel vähendada nende süsinikujälge, ja viitas ajutise määruse põhjendustele 78, 451 ja 452, kus esialgu järeldati, et liidu tootmisharu aitas kaasa ELi heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisele tänu aina suurenevale ringlussevõetud materjalide kasutusele ning tänu sellele, et alumiiniumist lehtvaltstoodete tootmisel tekitatakse keskmiselt peaaegu kolm korda vähem CO2 kui HRVs.

(161) Samuti seadis EA kahtluse alla teatavate HRVst hankivate mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstoodete kasutajate põhjendused, sest need on vastuolus ELi püüdlusega saavutada Euroopa roheline kokkulepe ELi esmase alumiiniumi tootmise süsinikujälje vähendamiseks. Samuti viitas ta varasematele kogemustele päikesepaneelide sektoris, mis pärast seda, kui oli ELi mõistliku väärtusahela säilitamisele eelistanud lühiajalist „Hiina tarnestrateegiat“, kannatas dumpinguhinnaga impordi all.

(162) Sellega seoses väitis Valeo, et ta ostis HRVst vaid piiratud koguses materjali ning et ta ei ostnud HRVst odavaid ja saastavaid mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid. Veel väitis Valeo, et toetab oma strateegiaga revolutsioonilist liikuvuse elektrifitseerimist ning aitab ka kaasa ELi keskkonnaeesmärkidele.

(163) Aga Valeo ei esitanud oma tarnijate süsinikujälje kohta ühtegi tõendit ega mingeid muid tõendeid, mis oleksid komisjoni sellekohasele hinnangule vastu rääkinud. Veelgi enam, kuigi Valeo võib asjaomasest riigist osta piiratud koguses mootorsõidukite soojusvahetites kasutamiseks mõeldud alumiiniumist lehtvaltstooteid, on tema poolt HRVst tehtavate ostude osatähtsus viimastel aastatel suurenenud.

(164) Pärast lõplike järelduste esitamist väitis TitanX, et komisjoni uued heitkoguste eesmärgid ja osa, mida ELi moot