LISA

ARUANDLUSVORMID

1. jagu: Sissejuhatus

Väärtpaberiemissioonide statistikast euroala kohta saadakse kaks põhiagregaati:

— kõik euroala residentide emissioonid mis tahes vääringus, ja

— kõik maailmas toimunud eurodes emissioonid, nii riigisisesed kui ka rahvusvahelised.

Põhimõtteline eristus tuleb teha emitendi residentsuse alusel, kusjuures ühiselt katavad eurosüsteemi RKPd euroala residentide kõik emissioonid (1). Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS) avaldab andmeid „Välismaailma” emissioonide kohta, mis hõlmavad kõiki euroalaväliseid residente (k.a. rahvusvahelised organisatsioonid, mis ei ole euroala residendid).

Järgnev tabel sisaldab aruandlusnõuete kokkuvõtet.

Väärtpaberiemissioonid Euroala residentide poolt (iga RKP esitab andmeid oma riigi residentide kohta) Välismaailma residentide poolt (BIS) Euroalaväline liikmesriik Muud riigid Eurodes / riikide vääringutes Blokk A Blokk B Muudes vääringutes (*1) Blokk C Blokk D ei ole nõutav

2. jagu: Aruandlusnõuded

Tabel 1. Bloki A aruandlusvorm RKPdele

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES / RIIGI VÄÄRINGUS Seisud Emissioonide brutosumma Tagasiostud Netoemissioonid (*3) A1 A2 A3 A4 1. LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID (*2) Kokku S1 S68 S135 S202 Keskpank S2 S69 S136 S203 RAd, v.a keskpangad S3 S70 S137 S204 Muud finantsvahendajad S4 S71 S138 S205 sellest FVCd S5 S72 S139 S206 Finantsvahenduse abiettevõtted S6 S73 S140 S207 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S7 S74 S141 S208 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S8 S75 S142 S209 Mittefinantsettevõtted S9 S76 S143 S210 Keskvalitsus S10 S77 S144 S211 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S11 S78 S145 S212 Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid S12 S79 S146 S213 2. PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID (*2) Kokku S13 S80 S147 S214 Keskpank S14 S81 S148 S215 RAd, v.a keskpangad S15 S82 S149 S216 Muud finantsvahendajad S16 S83 S150 S217 sellest FVCd S17 S84 S151 S218 Finantsvahenduse abiettevõtted S18 S85 S152 S219 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S19 S86 S153 S220 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S20 S87 S154 S221 Mittefinantsettevõtted S21 S88 S155 S222 Keskvalitsus S22 S89 S156 S223 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S23 S90 S157 S224 Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid S24 S91 S158 S225 2.1. sellest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid: Kokku S25 S92 S159 S226 Keskpank S26 S93 S160 S227 RAd, v.a keskpangad S27 S94 S161 S228 Muud finantsvahendajad S28 S95 S162 S229 sellest FVCd S29 S96 S163 S230 Finantsvahenduse abiettevõtted S30 S97 S164 S231 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S31 S98 S165 S232 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S32 S99 S166 S233 Mittefinantsettevõtted S33 S100 S167 S234 Keskvalitsus S34 S101 S168 S235 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S35 S102 S169 S236 Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid S36 S103 S170 S237 2.2. sellest muutuva intressimääraga emissioonid: Kokku S37 S104 S171 S238 Keskpank S38 S105 S172 S239 RAd, v.a keskpangad S39 S106 S173 S240 Muud finantsvahendajad S40 S107 S174 S241 sellest FVCd S41 S108 S175 S242 Finantsvahenduse abiettevõtted S42 S109 S176 S243 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S43 S110 S177 S244 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S44 S111 S178 S245 Mittefinantsettevõtted S45 S112 S179 S246 Keskvalitsus S46 S113 S180 S247 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S47 S114 S181 S248 Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid S48 S115 S182 S249 2.3. sellest nullkupongivõlakirjad: Kokku S49 S116 S183 S250 Keskpank S50 S117 S184 S251 RAd, v.a keskpangad S51 S118 S185 S252 Muud finantsvahendajad S52 S119 S186 S253 sellest FVCd S53 S120 S187 S254 Finantsvahenduse abiettevõtted S54 S121 S188 S255 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S55 S122 S189 S256 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S56 S123 S190 S257 Mittefinantsettevõtted S57 S124 S191 S258 Keskvalitsus S58 S125 S192 S259 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S59 S126 S193 S260 Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid S60 S127 S194 S261 3. NOTEERITUD AKTSIAD ((†)) Kokku S61 S128 S195 S262 Keskpank S62 S129 S196 S263 RAd, v.a keskpangad S63 S130 S197 S264 Muud finantsvahendajad S64 S131 S198 S265 Finantsvahenduse abiettevõtted S65 S132 S199 S266 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S66 S133 S200 S267 Mittefinantsettevõtted S67 S134 S201 S268





Tabel 2. Bloki C aruandlusvorm RKPdele

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // MUUD VÄÄRINGUD Seisud Emissioonide brutosumma Tagasiostud Netoemissioonid C1 C2 C3 C4 4. LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID Kokku S269 S335 S401 S467 Keskpank S270 S336 S402 S468 RAd, v.a keskpangad S271 S337 S403 S469 Muud finantsvahendajad S272 S338 S404 S470 sellest FVCd S273 S339 S405 S471 Finantsvahenduse abiettevõtted S274 S340 S406 S472 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S275 S341 S407 S473 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S276 S342 S408 S474 Mittefinantsettevõtted S277 S343 S409 S475 Keskvalitsus S278 S344 S410 S476 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S279 S345 S411 S477 Sotsiaalkindlustusfondid S280 S346 S412 S478 5. PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID Kokku S281 S347 S413 S479 Keskpank S282 S348 S414 S480 RAd, v.a keskpangad S283 S349 S415 S481 Muud finantsvahendajad S284 S350 S416 S482 sellest FVCd S285 S351 S417 S483 Finantsvahenduse abiettevõtted S286 S352 S418 S484 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S287 S353 S419 S485 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S288 S354 S420 S486 Mittefinantsettevõtted S289 S355 S421 S487 Keskvalitsus S290 S356 S422 S488 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S291 S357 S423 S489 Sotsiaalkindlustusfondid S292 S358 S424 S490 5.1. sellest fikseeritud intressimääraga emissioonid: Kokku S293 S359 S425 S491 Keskpank S294 S360 S426 S492 RAd, v.a keskpangad S295 S361 S427 S493 Muud finantsvahendajad S296 S362 S428 S494 sellest FVCd S297 S363 S429 S495 Finantsvahenduse abiettevõtted S298 S364 S430 S496 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S299 S365 S431 S497 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S300 S366 S432 S498 Mittefinantsettevõtted S301 S367 S433 S499 Keskvalitsus S302 S368 S434 S500 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S303 S369 S435 S501 Sotsiaalkindlustusfondid S304 S370 S436 S502 5.2. sellest ujuvmääraga emissioonid: Kokku S305 S371 S437 S503 Keskpank S306 S372 S438 S504 RAd, v.a keskpangad S307 S373 S439 S505 Muud finantsvahendajad S308 S374 S440 S506 sellest FVCd S309 S375 S441 S507 Finantsvahenduse abiettevõtted S310 S376 S442 S508 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S311 S377 S443 S509 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S312 S378 S444 S510 Mittefinantsettevõtted S313 S379 S445 S511 Keskvalitsus S314 S380 S446 S512 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S315 S381 S447 S513 Sotsiaalkindlustusfondid S316 S382 S448 S514 5.3. sellest nullkupongivõlakirjad: Kokku S317 S383 S449 S515 Keskpank S318 S384 S450 S516 RAd, v.a keskpangad S319 S385 S451 S517 Muud finantsvahendajad S320 S386 S452 S518 sellest FVCd S321 S387 S453 S519 Finantsvahenduse abiettevõtted S322 S388 S454 S520 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S323 S389 S455 S521 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S324 S390 S456 S522 Mittefinantsettevõtted S325 S391 S457 S523 Keskvalitsus S326 S392 S458 S524 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S327 S393 S459 S525 Sotsiaalkindlustusfondid S328 S394 S460 S526 6. NOTEERITUD AKTSIAD Kokku S329 S395 S461 S527 RAd, v.a keskpangad S330 S396 S462 S528 Muud finantsvahendajad S331 S397 S463 S529 Finantsvahenduse abiettevõtted S332 S398 S464 S530 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S333 S399 S465 S531 Mittefinantsettevõtted S334 S400 S466 S532





Tabel 3. Bloki A memokirjete aruandlusvorm RKPdele

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES / RIIGI VÄÄRINGUS Seisud Emissioonide brutosumma Tagasiostud Netoemissioonid A1 A2 A3 A4 6. NOTEERITUD AKTSIAD Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S533 S544 S555 S566 7. NOTEERIMATA AKTSIAD Kokku S534 S545 S556 S567 RAd, v.a keskpangad S535 S546 S557 S568 Muud finantsvahendajad S536 S547 S558 S569 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S537 S548 S559 S570 Mittefinantsettevõtted S538 S549 S560 S571 8. MUUD OMANDIVÄÄRTPABERID Kokku S539 S550 S561 S572 RAd, v.a keskpangad S540 S551 S562 S573 Muud finantsvahendajad S541 S552 S563 S574 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S542 S553 S564 S575 Mittefinantsettevõtted S543 S554 S565 S576

1. Emitendi residentsus

Aruandluse riigi mitteresidentide aruandluse riigi majandusterritooriumil asuvate tütarettevõtjate emissioonid loetakse aruandluse riigi residentide emissioonideks.

Aruandluse riigi majandusterritooriumil asuvate ja rahvusvaheliselt tegutsevate peakontorite emissioonid loetakse samuti residentide emissioonideks. Väljaspool aruandluse riigi majandusterritooriumi asuvate, kuid aruandluse riigi residentide omandis olevate peakontorite või tütarettevõtjate emissioonid loetakse mitteresidentide emissioonideks. Näiteks Volkswagen Brazil’i emissioonid loetakse Brasiilia residendi, mitte aruandluse riigi residentide, emissioonideks. Kui ettevõtjal puudub füüsiline dimensioon, määratakse residentsus majandusterritooriumi põhjal, mille seaduste alusel on ettevõtja asutatud või registreeritud (2).

Et vältida topeltarvestamist või lünki, peavad eriotstarbeliste üksuste (SPE) emissioone käsitlema asjaomased andmeesitajad kahepoolselt. RKPd (mitte BIS) peavad esitama SPEde emissioonide andmed, mis vastavad residentsuse kriteeriumile ajakohastatud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA 2010) kohaselt, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (3) A lisas, ja mida liigitakse euroala residentideks.

2. Emitentide jaotus sektorite kaupa

Emissioonid tuleb liigitada vastavalt sektorile, mis vastutab emiteeritud väärtpaberitega seotud kohustuste eest. Sektori liigituses esinevad 12 emitentide liiki:

— keskpank,

— muud RAd (4),

— muud finantsvahendajad (5),

— sellest väärtpaberistamise tehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted,

— finantsvahenduse abiettevõtted,

— varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad,

— kindlustusettevõtted ja pensionifondid (6),

— mittefinantsettevõtted,

— keskvalitsus,

— osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus,

— sotsiaalkindlustusfondid,

— rahvusvahelised institutsioonid.

Kui väärtpaberid on emiteeritud SPE kaudu, kuid emissiooni eest vastutab emaettevõtja ja mitte SPE, loetakse emissioonid emaettevõtja ja mitte SPE omadeks. Näiteks SPE emiteeritud „AJAX Electronis“, mis on mittefinantsettevõte euroala riigis „Riik A“, tuleks liigitada mittefinantsettevõtete sektorisse, mida esitab Riik A. SPE ja emaettevõtja peavad aga olema sama riigi residendid. Seega, kui emaettevõtja ei ole aruandluse riigi resident, tuleb SPE lugeda aruandluse riigi tinglikuks residendiks ning emiteeriv sektor tuleneb SPE majandustegevusest. Näiteks, kui „ACME Motors“ on mittefinantsettevõte ja Jaapani resident, mis toodab autosid, ja „ACME Motor Finance“ on tütarettevõtja residentsusega euroala riigis Riik B, tuleb ACME Motor Finance emissioon liigitada Riigi B „varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate“ sektorisse, kuna emaettevõtja ACME Motors ei ole sama riigi resident. Ainsaks erandiks on asjaolu, kui SPE on valitsusasutus; sel juhul kajastatakse väärtpaberid emaettevõtja riigi valitsuse emissioonina (7).

Avaliku sektori ettevõte, mis erastatakse noteeritud aktsiaemissiooni kaudu, tuleb liigitada mittefinantsettevõtete sektorisse. Samuti tuleb erastatud avaliku sektori krediidiasutus liigitada rahaloomeasutuste (v.a keskpank) sektorisse. Kodumajapidamiste või kodumajapidamisi teenindavate mittetulundusühingute emissioonid liigitatakse mittefinantsettevõtete emissioonideks.

3. Emissioonide tähtaeg

Lühiajalised võlaväärtpaberid hõlmavad väärtpabereid, mille algne tähtaeg on üks aasta või vähem, isegi kui need emiteeritakse pikemaajalisema kava raames.

Pikaajalised võlaväärtpaberid hõlmavad väärtpabereid, mille algne tähtaeg on üle ühe aasta. Valikulise tähtajaga väärtpaberid, mille pikim tähtaeg on üle aasta, ja määratlemata tähtajaga väärtpaberid, liigitatakse pikaajaliste väärtpaberite hulka.

Rahaloomeasutuste bilanssides kasutatav jaotus väärtpaberiteks tähtajaga kuni kaks aastat ja üle selle ei ole vajalik.

4. Pikaajaliste võlaväärtpaberite liigitamine intressimäära järgi

Pikaajalised võlaväärtpaberid jagunevad järgmiselt:

Fikseeritud intressimääraga võlaväärtpaberid, s.t võlaväärtpaberid, mis emiteeritakse ja lunastatakse nominaalväärtuses, ning võlaväärtpaberid, mis emiteeritakse diskontoga või ülekursiga nimiväärtuse suhtes.

Ujuvmääraga võlaväärtpaberid, s.t võlaväärtpaberid, mille puhul kupongimäär ja/või aluseks olev põhisumma on seotud üldise kaupade ja teenuste hinnaindeksiga (näiteks tarbijahinnaindeks), intressimääraga või vara hinnaga, mis tuleneb muutuva nominaalväärtusega kupongimaksest emissiooni tähtaja jooksul. Väärtpaberiemissioonide statistika eesmärgil tuleb kombineeritud intressimääraga võlaväärtpaberid liigitada ujuvmääraga instrumendiks (8).

Alakursiga emiteeritud nullkupongvõlakiri, st instrument, millel puuduvad intressimaksed ja mis emiteeritakse nimiväärtuse suhtes olulise alakursiga, Suurem osa ala- või ülekursist on samaväärne võlakirja kestuse ajal kogunenud intressiga.

5. Emissioonide liigitus

Emissioone analüüsitakse kahes üldises jaotuses: a) võlaväärtpaberid (9) ja b) noteeritud aktsiad (10). Suunatud emissioone tuleb hõlmata suurimas võimalikus ulatuses. Rahaturupaberid liigitatakse võlaväärtpaberite hulka ja neid ei eristata. Noteerimata aktsiaid (11) ja muud omandiväärtpabereid (12) võib aruannetes omal valikul kajastada kahe eraldi memokirjena. Välja jäetakse rahaturufondide ja muude investeerimisfondide poolt emiteeritud aktsiad/osakud.

Näitlik nimekiri väärtpaberiemissioonide statistikas hõlmatud instrumentidest on järgmine:

a) võlaväärtpaberid i) Lühiajalised võlaväärtpaberid Siia kuuluvad vähemalt järgmised instrumendid (loetelu on näitlik): — riigi võlakirjad ja muud valitsemissektori lühiajalised väärtpaberid; — finantsasutuste ja mittefinantsettevõtete emiteeritud kaubeldavad lühiajalised väärtpaberid. Nende väärtpaberite hulka võivad kuuluda kommertspaberid, ärivekslid, lihtvekslid, kaubavekslid, käskvekslid ja hoiusesertifikaadid; — pikaajaliste tagatud võlakirjaemissiooniteenuste raames emiteeritud lühiajalised väärtpaberid; — pangaaktseptid. ii) Pikaajalised võlaväärtpaberid Siia kuuluvad vähemalt järgmised instrumendid (loetelu on näitlik): — esitajavõlakirjad; — allutatud võlakirjad; — valikuliste tähtaegadega võlakirjad, millest hiliseim lõpeb üle ühe aasta pärast; — tähtajatud võlakirjad; — muutuva intressimääraga võlakirjad; — vahetusvõlakirjad; — pandikirjad; — indeksiga seotud väärtpaberid, mille põhisumma väärtus on seotud hinnaindeksiga; kauba hinnaga või vahetuskursside indeksiga; — olulise alakursiga võlakirjad, mille kupongimaksed on väikesed ja mis emiteeritakse nimiväärtuse suhtes olulise alakursiga; — nullkupongvõlakirjad; — eurovõlakirjad; — üleilmsed võlakirjad; — kinnise emissiooniga võlakirjad; — laenude konverteerimisest tulenevad väärtpaberid; — de facto kaubeldavaks muutunud laenud; — emiteeriva äriühingu või muu äriühingu aktsiateks konverteeritavad võlakirjad, kuni neid pole veel konverteeritud. Tuletisinstrumendiks loetav konverteerimisoptsioon jäetakse välja, kui see on selle aluseks olevast võlakirjast eraldatav; — aktsiad, millelt teenitakse püsivat tulu, kuid mis ei võimalda osaleda aktsiaseltsi likvideerimisel järelejäänud vara jaotamisel, k.a mitteosalevad eelisaktsiad; — laenude, hüpoteekide, krediitkaardivõlgade, laekumata arvete ja muude varade väärtpaberistamisel emiteeritavad finantsvarad. Välja jäetakse järgmised instrumendid: — väärtpaberitehingud tagasiostulepingute raames; — mittekaubeldavate väärtpaberite emissioonid; — mittekaubeldavad laenud.

b) Noteeritud aktsiad Noteeritud aktsiad on järgmised: — piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud kapitaliaktsiad; — tagasiostetud piiratud vastutusega äriühingute aktsiad; — piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud dividendiaktsiad; — eelisaktsiad, mis annavad õiguse saada osa äriühingu likvideerimisel korral järele jäävast varast. Need võivad olla tunnustatud börsil noteeritud või mitte; — suunatud emissioonid, kui need on võimalikud. Kui äriühing erastatakse ja valitsus jätab osa erastatud ettevõtja aktsiatest endale, kuid ülejäänud osa noteeritakse börsil, kirjendatakse aktsiaseltsi kapitali koguväärtus noteeritavate aktsiate seisuna, sest kõikide nende aktsiate puhul on võimalik nendega igal ajal turuväärtusega kaubelda. Sama kehtib, kui osa aktsiatest müüakse suurinvestoritele ja ainult ülejäänud osaga kaubeldakse börsil. Noteeritud aktsiate alla ei kuulu: — emissioonis ostmata jäänud aktsiad; — aktsiateks konverteeritavad võlakirjad; pärast aktsiateks konverteerimiseks on need noteeritud aktsiad; — piiramatu vastutusega partnerite osad usaldusühingus; — valitsuse investeeringud juriidiliselt aktsiakapitaliga äriühingutena moodustatud rahvusvaheliste organisatsoonide kapitali; — boonusaktsiate emissioonid, ainult emiteerimise ajal, ja aktsiate tükeldamise emissioonid; boonusaktsiad ja tükeldatud aktsiad on noteeritud aktsiad, ilma neid noteeritud aktsiate kogupositsioonis eristamata.

6. Emissiooni vääring

Topeltvääringus võlakirjad tuleb liigitada võlakirja vääringu alusel. Topeltvääringus võlakirjad on määratletud kui võlakirjad, mille tagasiost või kupongimakse on kujundatud võlakirja vääringust erinevas vääringus. Kui üleilmne võlakiri emiteeritakse rohkem kui ühes vääringus, tuleb iga osa kajastada eraldi emissioonina vastavalt emissiooni vääringule. Kui emissioon on nomineeritud kahes vääringus, näiteks 70 % eurodes ja 30 % USA dollarites, tuleb asjaomased emissiooni osad kajastada võimaluse korral vääringu alusel eraldi. Seega tuleb sellise näite korral 70 % emissioonist kajastada emissioonina eurodes / siseriiklikus vääringus (13) ja 30 % emissioonina muudes vääringutes. Kui emissiooni eri vääringus osi ei ole võimalik eristada, tuleb aruandluse riigi poolt kasutatud tegeliku jaotuse kohta esitada riigi selgitavad märkused.

7. Emissiooni kirjendamisaeg

Emissioon loetakse toimunuks, kui emitent saab makse ja mitte siis, kui sündikaat võtab kohustuse.

8. Bilansiseisude ja finantsvoogude vastavuse kontrollimine

RKPd peavad esitama andmed lühi- ja pikaajaliste võlaväärtpaberite bilansiseisude, brutoemissioonide, tagasiostmiste ja netoemissioonide kohta ja noteeritud aktsiate kohta.

Allpool toodud tabel näitlikustab bilansiseisude ja finantsvoogude (s.t brutoemissioonide, tagasiostude ja netoemissioonide) vahelised seosed. Reaalselt on see seos hindade ja vahetuskursside väärtuste muutumise, reinvesteeritud (s.t kogunenud) intresside, ümberliigitamise, paranduste ja muu korrigeerimise tõttu keerulisem.

i) Lõpetamata emissioonid vaatlusperioodi lõpus ≈ Lõpetamata emissioonid eelmise vaatlusperioodi lõpus + Brutoemissioonid vaatlusperioodil - Tagasiostud vaatlusperioodil + Ümberliigitamine ja muud muutused ii) Lõpetamata emissioonid vaatlusperioodi lõpus ≈ Lõpetamata emissioonid eelmise vaatlusperioodi lõpus + Netoemissioonid vaatlusperioodil + ümberliigitamine ja muud muutused

a) Brutoemissioonid

Brutoemissioonid vaatlusperioodil hõlmavad kõiki võlakirjade ja noteeritavate aktsiate emissioone, mille puhul emitent müüb emiteeritud väärtpabereid sularaha eest. Need puudutavad uute instrumentide regulaarset loomist. Emissiooni toimumisajaks loetakse makse tegemise aeg; seepärast kajastab emissioonide kirjendamine võimalikult täpselt asjaomase emissiooni toimumise aega.

Noteeritud aktsiate osas hõlmavad brutoemissioonid börsil esimest korda noteeritavate aktsiaseltside poolt sularaha eest emiteerivaid uusi aktsiaid, samuti äsjaasutatud äriühinguid või aktsiaseltsideks saanud osaühinguid. Brutoemissioonid hõlmavad ka uusi aktsiaid, mis emiteeritakse sularaha eest riigiettevõtete erastamise käigus, kui nende aktsiaid hakatakse börsil noteerima. Boonusaktsiate emissioonid jäetakse välja (14). Brutoemissioone ei kirjendata, kui tegemist on lihtsalt ettevõtte noteerimisega börsil, ilma et uut kapitali kaasataks.

Emiteeritud väärtpaberite vahetust või ülekandmist ülevõtmise või ühinemise korral ei võeta arvesse (15) kirjendatud brutoemissioonides või tagasiostudes, välja arvatud juhul, kui tegemist on euroala residendi poolt sularaha eest loodavate ja emiteeritavate uute instrumentidega.

Emiteeritud väärtpaberid, mida saab hiljem muudeks instrumentideks konverteerida, kirjendatakse algse instrumendiliigi emissioonideks; konverteerimise korral kajastatakse need, nagu oleks need sellest instrumentide liigis lõpetatud sama summaga ja loetakse uut liiki instrumentide emissioonideks (16).

b) Tagasiostud

Tagasiostud vaatlusperioodil hõlmavad kõiki emitendi poolt tagasiostetud võlaväärtpabereid ja noteeritavaid aktsiaid, mille puhul investor saab väärtpaberite eest sularaha. Tagasiostmised puudutavad instrumentide regulaarset kustutamist. Need hõlmavad kõiki võlaväärtpabereid, mille tähtaeg on saabunud, samuti ennetähtaegseid tagasiostmisi. See hõlmab ka aktsiaseltsi aktsiate tagasiostmisi, kui aktsiaselts ostab enne oma juriidilise vormi muutmist kõik aktsiad sularaha eest tagasi või ostab osa aktsiatest tagasi sularaha eest ning seejärel tühistab need, millest tuleneb omakapitali vähendamine. Aktsiaseltside aktsiate tagasioste ei arvestata, kui need on investeeringud oma aktsiatesse (17).

Aktsiate tagasiostude aruandlust ei tule esitada, kui tegemist on lihtsalt noteerimise lõpetamisega börsil.

c) Netoemissioonid

Netoemissioonid on kõikide tehtud brutoemissioonide seis miinus kõik vaatlusperioodil toimunud tagasiostmised.

Noteeritud aktsiate seisud peavad katma residentide kõikide noteeritud aktsiate turuväärtuse. Euroala riigi poolt aruandes esitatud noteeritud aktsiate seisud võivad seega suureneda või väheneda noteeritud üksuse asukoha muutumise tagajärjel. See kehtib ka ülevõtmise või ühinemise korra, kui seejuures ei looda ega emiteerita sularaha eest uusi instrumente ja/või neid ei lunastata raha eest ega tühistata. Selleks et vältida emitendi liikumisel teise riiki võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate topeltarvestamist või lünki, peavad RKPd koordineerima kahepoolselt sellise sündmuse aruandes kajastamise ajastust.

9. Hindamine

Väärtpaberiemissioonide väärtus koosneb hinnast ja kui emissiooni nimiväärtus on esitatavatest andmetest erinevas vääringus, siis ka vahetuskursi komponendist.

RKPd peavad esitama lühiajaliste võlaväärtpaberite andmed nimiväärtuses (18) ja noteeritud aktsiate andmed turuväärtuses. Pikaajaliste võlaväärtpaberite hindamiseks võib kasutada muid meetodeid, olenevalt intressimäära liigist, millest tuleneb kombineeritud koguhindamine. Näiteks fikseeritud intressimääraga ja muutuva intressimääraga emissioonid hinnatakse tavaliselt nimiväärtuses ja nullkupongvõlakirjad nominaalväärtuses. Üldjuhul on nullkupongvõlakirjade summa suhteliselt väike, mistõttu koodide nimekirjas ei ole segameetodiga saadud väärtuse varianti, vaid pikaajaliste võlaväärtpaberite kogusumma esitatakse nimiväärtuses. Kui nullkupongvõlakirju on palju, kasutatakse „määratlemata“ kohta väärtust Z. Üldreeglina esitavad RKPd segameetodil hindamise korral üksikasjad andmeatribuutide tasandil.

a) Hinna määramine

Noteeritud aktsiate seisud ja vood tuleb esitada turuväärtuses.

Erand võlaväärtpaberite bilansiseisude ja finantsvoogude kirjendamise suhtes nimiväärtusega tehakse suure diskontomääraga võlakirjade ja nullkupongvõlakirjade osas, mille jäägid ja emissioonid kirjendatakse nominaalväärtuses, s.t diskonteeritud hinnaga ostu ajal, ja tagasiostud tähtaja möödumisel nimiväärtusega. Nullkupongvõlakirjade jääkide nominaalväärtuse arvutamine on osutatud allpool.

kus:

A = nominaalväärtus = tegelikult makstud summa ja kogunenud intress E = diskonteeritud hind emiteerimisel (emissiooni hetkel makstud summa) P = nimiväärtus (tagasimakse tähtaja lõppemisel) T = alates emissiooni kuupäevast tähtaja lõpuni jäänud aeg (päevades) t = emissiooni kuupäevast möödunud aeg (päevades)

Hinna määramine võib riigiti erineda.

Antud juhul ei kohaldata hinna määramist ESA 2010 järgi, mis nõuab võlaväärtpaberite ja aktsiate finantsvoogude kirjendamist tehinguväärtusega ja positsioonide kirjendamist turuväärtusega.

Suure diskontomääraga võlakirjadel ja nullkupongvõlakirjadel arvutab kogunenud intresse andmeid esitav RKP võimaluste piirides.

b) Aruandluse vääring ja vahetuskursi hindamine

RKPde aruandlus EKP-le toimub eurodes, k.a tagasivaateliste andmeridade puhul. Riigi residentide poolt muudes vääringutes emiteeritud väärtpaberite eurosse konverteerimisel (Blokk C) (19) peavad RKPd võimalikult suures ulatuses järgima ESA 2010-l põhinevaid vahetuskursi hindamise põhimõtteid (20), mis on toodud allpool.

i) Lõpetamata emissioonid tuleb konverteerida eurosse / riigi vääringusse asjakohase turu keskmise vahetuskursi alusel, mis kehtis peamiselt aruandlusperioodi lõpus, s.o aruandlusperioodi viimase tööpäeva lõpus.

ii) Emissioonide ja -tagasiostude brutosumma tuleb konverteerida eurodesse / riikide vääringutesse maksmise ajal kehtiva turu keskmise vahetuskursiga. Kui konverteerimiseks vajalikku täpset vahetuskurssi ei ole võimalik kindlaks määrata, võib kasutada tasumise ajal kehtinud keskmisele turumäärale võimalikult lähedast määra.

10. Põhimõtete kooskõla

Väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste statistika kooskõla on vajalik rahaloomeasutuste kaubeldavate instrumentide emissioonide jaoks. Instrumentide ja neid emiteerivate RAde hõlmatuse põhimõtted peavad olema kooskõlas, samuti instrumentide jaotus tähtajavahemikus ja jaotus vääringute kaupa. Erinevusi esineb väärtpaberiemissioonide statistika ja RA bilansistatistika väärtuse määramise põhimõtetes (s.t võlaväärtpaberite osas nimiväärtus esimese jaoks ja turuväärtus teise jaoks). Välja arvatud väärtuse määramise põhimõtted ja iga riigi rahaloomeasutuste bilansis toodud väärtpaberitesse investeerimise netopositsioonid, peab rahaloomeasutuste poolt emiteeritud väärtpaberite jääk väärtpaberiemissioonide statistikas vastama rahaloomeasutus bilansi kohustuse poole kirjele 11 („emiteeritud võlaväärtpaberid“). Väärtpaberiemissioonide statistika jaoks määratletud lühiajalised võlaväärtpaberid vastavad kuni ühe aasta jooksul emiteeritud võlaväärtpaberitele. Väärtpaberiemissioonide statistika jaoks määratletud pikaajalised võlaväärtpaberid vastavad üle üheaastaste ja kuni kaheaastaste võlaväärtpaberite ning üle kaheaastaste võlaväärtpaberite summale.

RKPd peavad kontrollima hõlmatust väärtpaberiemissioonide ja rahaloomeasutuste bilansistatistika jaoks ning teatama EKP-le mis tahes erinevustest põhimõtetes. Kontrollida tuleb kolme aspekti kooskõla: a) RKPde emissioonid eurodes / riigi vääringus; b) RAde, v.a keskpangad, emissioonid eurodes / riigi vääringus ja c) RAde, v.a keskpangad, emissioonid muudes vääringutes. Põhimõtete erinevused võivad esineda väärtpaberiemissioonide statistika ja RA bilansistatistika vahel, kuna väärtpaberiemissioonide statistikas ja RA bilansistatistika saadakse riikide aruandlussüsteemidest erinevatel eesmärkidel.

11. Nõutavad andmed

Vajalik on kõikide riikide statistika kõikide kohaldatavate aegridade osas. RKPd peavad EKP-le viivitamata esitama kirjaliku selgituse, kui mõnda kirjet riigis ei kohaldata. RKPd võivad jätta aegrea ajutiselt esitamata, kui nende aluseks olev nähtus puudub. RKPd peavad sellest või muudest aruandlusskeemist kõrvalekaldumistest teatama vastavalt käesolevale lisale. Lisaks peavad nad EKP-d teavitama parandustest ja lisama selgitused paranduste olemuse kohta.

3. jagu: Riikide selgitavad märkused

Iga RKP peab esitama aruande, kus kirjeldatakse esitatud andmeid. Niipalju kui võimalik tuleb aruandes kirjeldada allpool täpsustatud teemasid samas järjekorras. RKPd peavad esitama täiendava teabe juhtudel, kui esitatud andmed ei järgi käesolevat suunist või põhjendama andmete mitte esitatamist. Aruanne tuleb esitada andmetega samaaegselt.

1. Andmeallikad/andmekogumissüsteem: esitada tuleb väärtpaberiemissioonide statistika koostamises kasutatud andmeallikate üksikasjad: valitsuse emissioonide administratiivallikad, RAde ja muude asutuste vahetu aruandlus, ajalehed, andmeesitajad, näiteks International Financial Review vms. RKPd peavad osutama, kas andmeid kogutakse ja arhiveeritakse emissioonide kaupa ning milliste kriteeriumide kohaselt. Muul juhul peab RKP osutama, kas andmeid kogutakse ja arhiveeritakse aruandlusperioodil üksikemitentide emissioonide kogusummana, näiteks vahetu andmekogumissüsteemi puhul. Vahetu aruandluse puhul esitatakse teavet kriteeriumide kohta, mida kasutatakse andeesitajate ja esitatavate andmete tuvastamiseks.

2. Koostamise kord: kirjeldatakse lühidalt statistika koostamise meetodit, näiteks väärtpaberite üksikemissioonide teabe agregeerimine, jooksvate andmeridade käsitlemine ja nende avaldamine.

3. Emitendi residentsus: RKP peab täpsustama, kas emissioonide liigitamisel saab ESA 2010 (ja IMF) residentsuse määratlust täies ulatuses kohaldada. Kui see ei ole võimalik või on võimalik osaliselt, peavad RKPd selgitama tegelikult kasutatud kriteeriume.

4. Emitentide jaotus sektorite kaupa: RKPd peavad osutama kõrvalekalletele emitentide liigituses kooskõlas 2. jao punktis 2 määratletud sektori jaotusega. Selgitused peavad käsitlema tuvastatud kõrvalekaldeid ja mis tahes ebamääraseid aspekte.

5. Emissiooni vääring: juhul kui emissiooni vääringukomponente ei ole võimalik eristada, peavad RKPd selgitama reeglitest kõrvalekaldeid. Samuti peavad RKPd, kes ei saa eristada väärtpaberiemissioone kohalikus vääringus, eurodes / muude riikide vääringutes ja muudes vääringutes, kirjeldama, kuhu on need emissioonid liigitatud ja osutama ebaõigesti määratud emissioonide mahtu, et anda ettekujutus moonutuse suurusest.

6. Emissioonide liigitus: RKPd peavad esitama tervikliku teabe seoses väärtpaberite liikidega, mille kohta on olemas riigi andmed, s.h riigisisesed nimetused. Kui on teada, et hõlmatus ei ole täielik, peavad RKPd lünkade oas andma selgitusi. Eelkõige peavad RKPd esitama allpool osutatud teabe. — Suunatud emissioonid: RKPd peavad osutama, kas need on aruandluses hõlmatud. — Pangaaktseptid: kui need on kaubeldavad ja sisalduvad lühiajaliste väärtpaberite kohta esitatud andmetes, peab andmeid esitav RKP selgitama riigi selgitavates märkustes riigis kohaldatavat menetlust nende instrumentide ja nende olemuse kajastamiseks. — Noteeritud aktsiad: RKPd peavad osutama, kas noteerimata aktsiad või muud omandiväärtpaberid sisalduvad esitatud andmetes, ning hindama noteerimata aktsiate ja/või muude omandiväärtpaberite osa suurust, et anda ettekujutus moonutuse suurusest. RKPd peavad riigi selgitavates märkustes osutama kõigile teadaolevatele lünkadele noteeritud aktsiate hõlmatuses.

7. Pikaajaliste võlaväärtpaberite analüüs instrumentide kaupa: kui fikseeritud määraga, muutuva määraga ja nullkupongvõlakirjade kogusumma ei lange kokku pikaajaliste võlaväärtpaberite kogusummaga, peavad RKPd osutama pikaajaliste väärtpaberite liigi ja summa, mille kohta osutatud jaotust ei saa kohaldada.

8. Emissioonide tähtaeg: juhul kui lühiajalisuse ja pikaajalisuse määratlust ei saa järgida, peavad RKPd osutama esitatud andmete kõrvalekalletele.

9. Tagasiostud: RKPd peavad osutama, kuidas nad saavad teavet tagasiostude kohta ja kas teavet saadakse vahetu aruandluse kaudu või arvutatakse see jääkide põhjal.

10. Hinna määramine: RKPd peavad riigi selgitavates märkustes täpsustama, millist väärtuse määramise korda on a) lühiajaliste võlaväärtpaberite; b) pikaajaliste võlaväärtpaberite; c) diskonteeritud võlakirjade ja d) noteeritud aktsiate suhtes kasutatud. Selgitada tuleb mis tahes erinevusi bilansiseisude ja finantsvoogude hindamise vahel.

11. Aruandluse sagedus, tähtajad ja ajavahemikud: RKPd peavad märkima, millises ulatuses on käesoleva statistika koostamisel järgitud kasutajanõudeid, s.t kuuandmete osas viienädalane tähtaeg. Esitada tuleb ka aegridade kestus. Teatada tuleb andmerea mis tahes katkestustest, näiteks väärtpaberite erinev hõlmatud erineval ajal.

12. Parandused : RKPd peavad lühidalt selgitama kõiki parandusi ning neid ja nende ulatust põhjendama.

13. Riigi residentide emiteeritud instrumentide hõlmatuse prognoos: RKPd peavad esitama prognoosi riigi residentide väärtpaberite hõlmatuse kohta kõikides emissiooni liikides, s.t lühiajaliste väärtpaberite, pikaajaliste väärtpaberite ja noteeritud aktsiate emissioonid kohalikus vääringus, muudes eurodes / riikide vääringutes, k.a eküü, ja muudes vääringutes vastavalt tabelile allpool. „Hõlmatuse %“ prognoos näitab, milline on hõlmatud väärtpaberi osa igas instrumentide liigis koguemissiooni suhtes, mille kohta tuleb aruandlusreeglite kohaselt asjakohastes rubriikides andmed esitada. Lühikirjeldused võib esitada märkuste all. RKPd peavad märkima ka hõlmatuses toimunud muutused seoses rahaliiduga liitumisega. Hõlmatuse %: Märkused: Emissioonid eurodes / riikide vääringutes Kohalik vääring STS LTS QUS Eurodes / riigi vääringutes, v.a kohalik vääring, k.a ECU STS LTS Muudes vääringutes STS LTS STS = lühiajalised võlaväärtpaberid LTS = pikaajalised võlaväärtpaberid QUS = noteeritud aktsiad.

4. jagu: Nõuded Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) jaoks

BIS aruandlusnõuded järgivad samu põhimõtteid, mis on osutatud 1.–3. jaos RKPdele, v.a järgmine:

Tabel 4. Bloki B aruandlusvorm BIS-le

VÄLISMAAILMA RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES / SISERIIKLIKUS VÄÄRINGUS Seisud Emissioonide brutosumma Tagasiostud B1 B2 B3 9. LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID Kokku S577 S642 S707 Keskpank S578 S643 S708 RAd, v.a keskpangad S579 S644 S709 Muud finantsvahendajad S580 S645 S710 sellest FVCd S581 S646 S711 Finantsvahenduse abiettevõtted S582 S647 S712 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S583 S648 S713 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S584 S649 S714 Mittefinantsettevõtted S585 S650 S715 Keskvalitsus S586 S651 S716 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S587 S652 S717 Sotsiaalkindlustusfondid S588 S653 S718 Rahvusvahelised organisatsioonid S589 S654 S719 10. PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID Kokku S590 S655 S720 Keskpank S591 S656 S721 RAd, v.a keskpangad S592 S657 S722 Muud finantsvahendajad S593 S658 S723 sellest FVCd S594 S659 S724 Finantsvahenduse abiettevõtted S595 S660 S725 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S596 S661 S726 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S597 S662 S727 Mittefinantsettevõtted S598 S663 S728 Keskvalitsus S599 S664 S729 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S600 S665 S730 Sotsiaalkindlustusfondid S601 S666 S731 Rahvusvahelised organisatsioonid S602 S667 S732 10.1. sellest fikseeritud intressimääraga emissioonid: Kokku S603 S668 S733 Keskpank S604 S669 S734 RAd, v.a keskpangad S605 S670 S735 Muud finantsvahendajad S606 S671 S736 sellest FVCd S607 S672 S737 Finantsvahenduse abiettevõtted S608 S673 S738 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S609 S674 S739 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S610 S675 S740 Mittefinantsettevõtted S611 S676 S741 Keskvalitsus S612 S677 S742 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S613 S678 S743 Sotsiaalkindlustusfondid S614 S679 S744 Rahvusvahelised organisatsioonid S615 S680 S745 10.2. sellest ujuvmääraga emissioonid: Kokku S616 S681 S746 Keskpank S617 S682 S747 RAd, v.a keskpangad S618 S683 S748 Muud finantsvahendajad S619 S684 S749 sellest FVCd S620 S685 S750 Finantsvahenduse abiettevõtted S621 S686 S751 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S622 S687 S752 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S623 S688 S753 Mittefinantsettevõtted S624 S689 S754 Keskvalitsus S625 S690 S755 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S626 S691 S756 Sotsiaalkindlustusfondid S627 S692 S757 Rahvusvahelised organisatsioonid S628 S693 S758 10.3. sellest nullkupongivõlakirjad: Kokku S629 S694 S759 Keskpank S630 S695 S760 RAd, v.a keskpangad S631 S696 S761 Muud finantsvahendajad S632 S697 S762 sellest FVCd S633 S698 S763 Finantsvahenduse abiettevõtted S634 S699 S764 Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad S635 S700 S765 Kindlustusettevõtted ja pensionifondid S636 S701 S766 Mittefinantsettevõtted S637 S702 S767 Keskvalitsus S638 S703 S768 Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus S639 S704 S769 Sotsiaalkindlustusfondid S640 S705 S770 Rahvusvahelised organisatsioonid S641 S706 S771

Emissioonide tähtaeg

Tähtaja osas loeb BIS kõiki lühiajalise programmi raames emiteeritud euro kommertspabereid ECP ja muid euro väärtpaberid lühiajalisteks instrumentideks ning kõiki pikaajalise programmi raames emiteeritud väärtpabereid pikaajalisteks väärtpaberiteks sõltumata nende algsest tähtajast.

Emitentide jaotus sektorite kaupa

BIS järgib BISi andmebaasis oleva emitentide sektor jaotuse ja aruandevormides nõutava jaotuse seoseid vastavalt tabelile allpool.

BIS andmebaasi sektorite jaotus Aruandevormide liigitus Keskpank → Keskpank Kommertspangad → RAd OFI → Muud finantsvahendajad Keskvalitsus → Keskvalitsus Muu valitsus Riigiasutused → Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus Ettevõtted → Mittefinantsettevõtted Rahvusvahelised institutsioonid → Rahvusvahelised institutsioonid (välismaailm)

Emissioonide liigitus

Järgmised BISi andmebaasi instrumendid liigitatakse väärtpaberiemissioonide statistikas võlaväärtpaberiteks:

— hoiusesertifikaadid,

— kommertspaberid,

— riigi võlakirjad,

— võlakirjad,

— euro kommertspaberid (ECP),

— keskmise tähtajaga võlakirjad,

— muud lühiajalised väärtpaberid.

Hindamine

BISi praeguste väärtuse määramise reeglite kohaselt tuleb kasutada võlaväärtpaberite puhul nimiväärtust ja noteeritud aktsiate puhul emissioonihinda.

BIS esitab EKP-le aruandluse muu maailma residentide kõikide eurodes / riigi vääringutes (Blokk B) emissioonide kohta USA dollarites, kasutades bilansiseisude osas perioodilõpu vahetuskurssi ja emissioonide ja tagasiostude osas perioodi keskmist vahetuskurssi. EKP konverteerib kõik andmed eurosse, kasutades BISi poolt kasutatud põhimõtet. 1. jaanuarile 1999 eelnevate perioodide osas tuleb selle asemel kasutada ECU ja USA dollari vahetuskurssi.

SÕNASTIK

Allutatud võlakirjad, allutatud kohustus (subordinated bonds, subordinated debt) – annavad emitendist asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud: mõnel juhul võib see anda neile teatavad aktsiate ja muude omandiväärtpaberite omadused.

Boonusaktsiate emissioon (issue of bonus shares) – uute aktsiate andmine aktsionäridele vastavalt nende senisele aktsiate omandi proportsioonile.

Emitendi residentsus (residency of issuer) – emiteeriv üksus on aruandluse riigi resident, kui tema majandushuvide kese on aruandluse riigi majanduseterritooriumil, s.o kui tal on pikema perioodi vältel (üks aasta või üle selle) sellel territooriumil majandustegevus.

Eurovõlakirjad (eurobonds) – võlakirjad, mis pannakse, tavaliselt erinevate riikide finantsettevõtete rahvusvahelise sündikaadi kaudu samaaegselt vähemalt kahe riigi turule, ilma kohustuseta neid nende riikide vääringus nomineerida.

Fikseeritud intressimääraga emissioonid (fixed rate issues) – kõik võlakirjad, mille kupongimakse, mis põhineb väärtpaberi põhilisel kupongimääral, emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul ei muutu.

Finantsvahenduse abiettevõtted (financial auxiliaries) – kõik finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid, mis tegelevad peamiselt

finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. Siia kuuluvad ka peakontorid, mille kõik tütarettevõtted või enamik neist

on samuti finantsinstitutsioonid (ESA 2010, punktid 2.95–2.97).

Keskpank (central bank) – finantsinstitutsioon või kvaasikorporatiivne finantsinstitutsioon, mille peamine funktsioon on raha emiteerimine, valuuta sise- ja välisväärtuse säilitamine ning riigi rahvusvaheliste reservide osaline või täielik hoidmine.

Keskvalitsus (central government) – kõik riigi administratiivsed üksused ja muud keskasutused, mille pädevus ulatub tavaliselt üle kogu majandusterritooriumi, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine (ESA 2010, punkt 2.114).

Kindlustusseltsid (insurance corporations) – koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010 punktid 2.100–2.104).

Kodumajapidamised (households) – hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks (ESA 2010 punktid 2.118–2.128).

Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (KTKTId) (non-profit institutions serving households, NPISHs) – eraldiseisvates juriidilistest isikutest kasumitaotluseta institutsioonid, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori poolt tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010 punktid 2.129–2.130).

Lühiajalised võlaväärtpaberid (short-term debt securities) – kõikide võlaväärtpaberite emissioonid, mille esialgne tähtaeg on üks aasta või vähem; lühiajalisi väärtpabereid emiteeritakse tavaliselt diskontoga. Sellesse alaliiki ei kuulu väärtpaberid, mille kaubeldavus on tegelikkuses äärmiselt piiratud, kuigi see võib teoreetiliselt olla võimalik.

Mittefinantsettevõtted (non-financial corporations) – koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010, punktid 2.45–2.54).

Mitteresidentidest emitendid (non-resident issuers) – üksused, mis a) asuvad aruandluse riigi majandusterritooriumil, kuid mis ei tegele ega kavatse tegeleda aruandluse riigi territooriumil majandustegevusega ega teha tehinguid vähemalt ühe aasta jooksul; või b) asuvad aruandluse riigi majandusterritooriumist väljaspool.

Muud finantsvahendusettevõtted, v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid

(other financial intermediaries, except insurance corporations and pension

funds, OFIs) – finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid,

mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees

kohustusi muul kujul kui raha, hoiused (või hoiuste lähedased asendajad), investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega (ESA 2010, punktid 2.86–2.94).

Muud omandiväärtpaberid (other equity) – kõik tehingud muude omandiväärtpaberitega, mis ei kuulu börsil noteeritud või noteerimata aktsiate alla.

Muutuva intressimääraga emissioonid (variable rate issues) – kupongimaksetega emissioonid, mille kupongimäär või põhiosa määratakse perioodiliselt uuesti intressimäära indeksi või muu indeksi põhjal.

Noteerimata aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad (unlisted shares, excluding investment fund shares) – omandiväärtpaberid, mis ei ole kantud börsinimekirja

Noteeritud aktsiad, noteeritud hindadega aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad/osakud (listed shares, samuti nimetatud quoted shares) – börsinimekirja kantud omandiväärtpaberid Selline börs võib olla tunnustatud väärtpaberibörs või järelturg mingis muus vormis. Noteeritud aktsiaid nimetatakse ka noteeritud hindadega aktsiateks. Noteeritud aktsiate noteeritud hinna olemasolu tähendab, et jooksvad turuhinnad on tavaliselt kohe kättesaadavad.

Nullkupongiga võlakirjad (zero coupon bonds) – kõik emissioonid, mille puhul kupongimakse puudub. Tavaliselt emiteeritakse selliseid võlakirju diskontoga ja lunastatakse nimiväärtusega. Siia kuuluvad ka võlakirjad, mida emiteeritakse nimiväärtusega ja lunastatakse ülekursiga, näiteks võlakirjad, mille lunastamisväärtus on seotud vahetuskursi või indeksiga. Suurem osa diskontost või ülekursist on samaväärne võlakirja kestuse ajal kogunenud intressiga.

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus (state and local government) – osariigi/liidumaa valitsus osutab avaliku halduse üksustele, mis on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused ja viivad ellu mõningaid valitsemissektori funktsioone, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine, allpool keskvalitsuse tasandit ning ülevalpool kohaliku omavalitsuse tasandit. Kohalik omavalitsus osutab sellistele avaliku halduse asutuste liikidele, mille pädevus laieneb ainult majandusterritooriumi kohalikule osale, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused (ESA 2010, punktid 2.115–2.116).

Pensionifondid (pension funds) – kõik finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli muid hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010, punktid 2.105–2.110).

Piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud dividendiaktsiad (dividend shares issued by limited liability companies) – väärtpaberid, mille nimetus võib riigiti ja nende emiteerimise olukorrast sõltuvalt erineda, näiteks asutajaaktsiad, kasumiaktsiad, dividendiaktsiad, jne. Need väärtpaberid: a) ei ole registreeritud kapitali osa; b) ei anna nende omanikele ühiste omanike staatust otseses tähenduses; ja c) ei anna nende omanikele õigust kasumile, mis jääb üle pärast registreeritud kapitalilt dividendi väljamaksmist, ega mis tahes osale pärast likvideerimist.

Piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud kapitaliaktsiad (capital shares issued by limited liability companies) – väärtpaberid, mis annavad nende omanikele ühisomanike staatuse ning võimaldavad neil osaleda kasumi jagamises ja netovarade jagamises likvideerimise korral.

Pikaajalised võlaväärtpaberid (long-term debt securities) – kõik väärtpaberite emissioonid, mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta; pikaajalisi väärtpaberid emiteeritakse tavaliselt kupongidega.

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad (monetary financial institutions (MFIs) other than central banks) – määratletud määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artiklis 1.

Rahvusvahelised organisatsioonid (international institutions) – riigiülesed ja rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Euroopa Investeerimispank, Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank.

Sotsiaalkindlustusfondid (social security funds) – kesktasandi, osariigi/liidumaa ja kohalikud institutsioonilised üksused, mis tegelevad peamiselt sotsiaaltoetuste pakkumisega ja vastavad järgmisele kahele kriteeriumile: a) seaduse või muu õigusnormi kohaselt on teatavatel rahvastiku rühmadel kohustus osaleda sotsiaalkindlustuse skeemis või maksta osamakseid ning b) valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamaksed ja sotsiaaltoetused sõltumatult oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana (ESA 2010 punkt 2.117).

Suunatud emissioon (private placements) – aktsiate emissiooni müük ühele ostjale või piiratud rühmale ostjatele ilma avaliku pakkumiseta.

Suunatud emissiooniga võlakirjad (privately issued bonds) – võlakirjad, mis reserveeritakse kahepoolsete lepingutega teatavatele investoritele, tingimusel, et võlakirjad on vähemalt teoreetiliselt võõrandatavad.

Tagasiostetud piiratud vastutusega äriühingute aktsiad (redeemed shares in limited liability companies) – aktsiad, mille kapital on tagasi makstud, kuid mis jäävad omanikele, kes kuuluvad endiselt ühiste omanike hulka ja kellel on õigus saada osa kasumist pärast dividendide väljamaksmist järelejäänud registreeritud kapitalilt ning osa likvideerimisel üle jäävast mis tahes jäägist.

Tinglikud residentidest üksused (notional resident units) – a) mitteresidendist üksuste osad, mille ülekaalukas majanduslike huvide kese asub riigi majandusterritooriumil (tavaliselt need, mis on teinud majandustehinguid aasta või enam); b) mitteresidendist üksused maa või ehitiste omanikena riigi majandusterritooriumil, kuid ainult seoses kõnealust maad või kõnealuseid ehitisi puudutavate tehingutega.

Tükeldatud aktsiaemissioon (split share issues) – aktsiaemissioon, mille puhul ettevõte või kvaasiettevõte suurendab aktsiate arvu suhtarvu või kordajat kasutades.

Tütarettevõtted (subsidiaries) – eraldiseisvad juriidilised isikud, milles teisel üksusel on enamus- või täisosalus.

Valitsemissektor (general government) – hõlmab institutsionaalseid üksusi, mis on turuvälised tootjad, kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalseid üksusi, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010 punktid 2.111–2.113) Valitsemissektor hõlmab keskvalitsust, regionaalset (osariigi/liidumaa) valitsust, kohalikku omavalitsust ja sotsiaalkindlustusfonde (ESA 2010, punktid 2.114–2.117).

Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (captive financial institutions and money lenders) – finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. See allsektor hõlmab valdusettevõtteid, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010 punktid 2.98–2.99).

Võlaväärtpaberid (debt securities) – hallatavad võlaväärtpaberid ehk võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

Väärtpaberistamine (securitisation) – määratlus määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 lõikes 2.

Väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (FVCd) (financial

vehicle corporations engaged in securitisation transactions, FVCs) – määratletud määruse EKP/2013/40 artikli 1 lõikes 1.

Väärtpaberite emitendid (issuers of securities) – ettevõtted ja kvaasikorporatiivsed ettevõtted, mis emiteerivad väärtpabereid ja võtavad nende instrumentide omanike ees õigusliku kohustuse kooskõlas emissiooni tingimustega.

Üleilmsed võlakirjad (global bonds) – võlakirjad, mis emiteeritakse samaaegselt riigisiseselt ja euroturul.

(1) Kui andmeesitajad avastavad metoodika probleemi, mida käesolev suunis selgelt ei käsitle, tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1) (ESA 2010) A lisas sätestatud ajakohastatud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi.

(*1) „Muud vääringud“ osutab kõigile muudele vääringutele, k.a euroalaväliste liikmesriikide vääringud.

(*2) Võlaväärtpaberid v.a aktsiad on „Väärtpaberid v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid“.

(*3) Netoemissioonid on nõutavad ainult juhul, kui RKP-l ei ole võimalik edastada brutoemissioone või tagasioste.

((†)) Noteeritud aktsiad on „Noteeritud aktsiad, v.a investeerimisfondide ja rahaturufondide aktsiad/osakud“.

(2) Vt ESA 2010 punkt 2.07.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

(4) Rahaturufondide sektori kohta andmeid ei koguta.

(5) Investeerimisfondide sektori kohta andmeid ei koguta.

(6) Reaalselt ei emiteeri pensionifondid võlaväärtpabereid.

(7) Vt ESA 2010 punktid 2.17–2.20.

(8) Vt ESA 2010 punkt 5.102.

(9) ESA 2010 liik F.3.

(10) ESA 2010 liik F.511.

(11) ESA 2010 liik F.512.

(12) ESA 2010 liik F.519.

(13) RKPde puhul Blokk A ja BISi puhul Blokk B.

(14) Ei loeta finantstehinguks, vt ESA 2010 punktid 5.158 ja 6.59 ning käesoleva lisa 2. jao punkti 5 alapunkt b.

(15) Käesolev statistika ei hõlma tehinguid järelturul, mille puhul omanik vahetub.

(16) Loetakse kaheks finantstehinguks, vt ESA 2010 punktid 5.96 ja 6.25 ning käesoleva lisa 2. jao punkti 5 alapunkti a alajaotus ii.

(17) Käesolev statistika ei hõlma tehinguid järelturul, mille puhul omanik vahetub.

(18) Vt täpsemaid määratlusi „nimiväärtuse“, „turuväärtuse“ ja „nominaalväärtus“ kohta ESA 2010 punktides 5.90, 7.38 ja 7.39.

(19) Alates 1. jaanuarist 1999 ei ole vaja vahetuskursi hindamist riigi residentide poolt eurodes emiteeritud väärtpaberite puhul (Bloki A osa) ja riigi residentide poolt eurodes / riigi vääringutes emiteeritud väärtpaberid (Bloki A ülejäänud osa) konverteeritakse eurosse 31. detsembri 1998 tagasivõtmatute konverteerimiskursside alusel.

(20) Vt ESA 2010 punkt 6.64.