Nõukogu määrus (EÜ) nr 2531/98,

23. november 1998,

kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi "põhikiri") käsitlevat protokolli nr 3, ja eriti põhikirja artikli 19 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (edaspidi "EKP") soovitust, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

võttes arvesse komisjoni arvamust, [3]

tegutsedes Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi "asutamisleping") artikli 106 lõikes 6 ja põhikirja artiklis 42 sätestatud korras ning põhikirja artikli 43 lõikes 1 ja protokolli nr 11 (teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) punktis 8 sätestatud tingimustel

ning arvestades, et:

(1) vastavalt põhikirja artikli 19 lõikele 2 koostoimes artikli 43 lõikega 1 ning protokolli nr 11 punktiga 8 ja protokolli nr 12 (teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta) punktiga 2 ei anta õigusi ega määrata kohustusi mitteosalevatele liikmesriikidele;

(2) põhikirja artikli 19 lõikes 2 nõutakse, et nõukogu määratleks muu hulgas kohustusliku reservi baasi ning reservide ja nende baasi vahelise maksimaalse suhtarvu;

(3) põhikirja artikli 19 lõikes 2 nõutakse ka, et nõukogu määratleks asjakohased sanktsioonid nende nõuete rikkumise korral; käesoleva määrusega nähakse ette erisanktsioonid; käesolevas määruses osutatakse sanktsioonide rakendamispõhimõtetele ja -korrale, mis on sätestatud nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruses (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta sanktsioonide rakendamiseks, [4] ning nähakse teatavate rikkumiste puhul ette sanktsioonide rakendamise lihtsustatud kord; kui tekib vastuolu määruse (EÜ) nr 2532/98 sätete ja käesoleva määruse selliste sätete vahel, mille alusel EKP võib rakendada sanktsioone, tuleks kohaldada käesoleva määruse sätteid;

(4) põhikirja artikli 19 lõikes 1 on sätestatud, et EKP nõukogu võib kehtestada määrused nõutavate kohustuslike reservide arvutamiseks ja kindlaksmääramiseks;

(5) selleks et kohustuslike reservide kehtestamise süsteem võiks olla tõhus vahend rahaturu haldamisel ja raha kontrollimisel, tuleb see üles ehitada nii, et EKP-l oleks võimalik paindlikult kehtestada kohustusliku reservi nõudeid osalevate liikmesriikide muutuvates majandus- ja rahandustingimustes ja nende kohaselt; sellega seoses peab EKP paindlikult suhtuma uutesse maksetehnoloogiatesse, nagu näiteks elektronraha väljaarendamine; kohustuslike reservide nõudest kõrvalehoidmise võimaluste piiramiseks võib EKP kehtestada kohustuslikud reservid bilansivälistest kirjetest tulenevate kohustuste katmiseks, eelkõige selliste kohustuste katmiseks, mida saab individuaalselt või koos teiste bilansisiseste või -väliste kirjetega võrrelda bilanssi kantud kohustustega;

(6) EKP peab kohustuslike reservide kehtestamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamisel, sealhulgas kohustusliku reservi tegelike määrade ja kohustusliku reservi intresside kindlaksmääramisel, erandite lubamisel kohustusliku reservi nõudest ja ühe või mitme konkreetse asutuste rühma suhtes kohaldatavate nõuete muutmisel järgima Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi "EKPS") eesmärke, mis on sätestatud asutamislepingu artikli 105 lõikes 1 ning kajastuvad põhikirja artiklis 2; see tähendab muu hulgas seda, et püütakse vältida krediidiasutuste soovimatut paigutamist väljapoole euro kehtivusala või pangasüsteemi; selliste kohustuslike reservide kehtestamine võib olla üks osa ühenduse rahapoliitika määratlemisel ja elluviimisel, mis on vastavalt asutamislepingu artikli 105 lõike 2 esimesele taandele ning põhikirja artikli 3 lõike 1 esimesele taandele EKPS põhiülesandeid;

(7) olenemata käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmatajätmise korral ettenähtud sanktsioonidest, võib EKPS kehtestada teiste osapoolte suhtes asjakohaseid täitemeetmeid ning kohustusliku reservi tõsise rikkumise tõttu asutuse rahapoliitilistest toimingutest osaliselt või täielikult välja arvata;

(8) Euroopa Keskpankade Süsteemile ja EKP-le on usaldatud rahapoliitiliste instrumentide ettevalmistamine nende täielikuks toimimiseks majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (edaspidi "kolmas etapp"); ettevalmistuste olulise osana tuleb enne kolmanda etapi algust vastu võtta EKP määrused alates 1. jaanuarist 1999 asutustelt nõutavate kohustuslike reservide kohta; turul osalejaid tuleb 1998. aasta jooksul informeerida üksikasjalikest sätetest, mida EKP võib pidada vajalikuks seoses kohustuslike reservide süsteemi rakendamisega vastu võtta; seepärast on vaja anda EKP-le alates käesoleva määruse jõustumisest määruste andmise õigus;

(9) käesoleva määruse sätteid saab täielikult ja tõhusalt kohaldada ainult juhul, kui osalevad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada kooskõlas asutamislepingu artikliga 5 oma asutustele volitused osutada EKP-le abi ja teha temaga igakülgset koostööd informatsiooni kogumisel ja kontrollimisel, nagu on ette nähtud käesoleva määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. osalev liikmesriik — selline liikmesriik, kes on võtnud ühisraha kasutusele kooskõlas asutamislepinguga;

2. riigi keskpank — osaleva liikmesriigi keskpank;

3. asutus — osaleva liikmesriigi iga õigussubjekt, kelle suhtes EKP võib põhikirja artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimustel kehtestada kohustusliku reservi nõude;

4. kohustusliku reservi määr — kohustusliku reservi baasi protsendimäär, mille EKP võib kindlaks määrata kooskõlas põhimääruse artikli 19 lõikega 1;

5. sanktsioon — rahatrahvid, karistusmaksed, leppetrahvi viivis ja intressita hoiused.

Artikkel 2

Kohustusliku reservi nõudest vabastamise õigus

EKP võib asutused võrdse kohtlemise põhimõtet järgides vabastada kohustusliku reservi nõudest vastavalt EKP kehtestatud kriteeriumidele.

Artikkel 3

Kohustusliku reservi baas

1. Kohustusliku reservi baas, mida EKP võib asutustelt põhikirja artikli 19 lõike 1 alusel nõuda, hõlmab vastavalt käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 sätetele järgmist:

i) asutuse kohustused, mis tulenevad rahaliste vahendite vastuvõtmisest, ning

ii) bilansivälistest kirjetest tulenevad kohustused, välja arvatud

iii) täielikult või osaliselt kohustused teiste asutuste ees EKP määratud korras ja

iv) kohustused EKP või riigi keskpanga ees.

2. Kaubeldavate võlainstrumentide kujul esinevate kohustuste puhul võib EKP lõike 1 punkti iii sätte alternatiivina ette näha, et ühe asutuse kohustused teise asutuse ees arvatakse osaliselt või täielikult maha selle asutuse kohustusliku reservi baasist, kellele need võlgnetakse.

3. EKP võib võrdse kohtlemise põhimõtet järgides lubada, et teatavad varaliigid lahutatakse kohustusliku reservi baasi kuuluvatest kohustuseliikidest.

Artikkel 4

Kohustusliku reservi määrad

1. Kohustusliku reservi määrad, mille EKP võib kindlaks määrata vastavalt põhikirja artikli 19 lõikele 1, ei tohi ületada 10 % ühestki kohustusliku reservi baasi kuuluvast kohustusest, kuid need võivad olla 0 %.

2. Vastavalt lõikele 1 võib EKP mittediskrimineerimise põhimõtet järgides määrata teistsugused kohustusliku reservi määrad teatavate kohustusliku reservi baasi kuuluvate kohustuseliikide puhul.

Artikkel 5

Määruste andmise õigus

EKP võib artiklite 2, 3 ja 4 kohaldamiseks vajaduse korral anda määrusi ja teha otsuseid.

Artikkel 6

Informatsiooni kogumise ja kontrollimise õigus

1. EKP-l on õigus koguda asutustelt kohustuslike reservide kohaldamiseks vajalikku informatsiooni. Selline informatsioon on konfidentsiaalne.

2. EKP-l on õigus kontrollida selle informatsiooni täpsust ja kvaliteeti, mida asutused esitavad, et tõendada kohustusliku reservi nõude täitmist. EKP teatab asutusele oma otsusest andmeid kontrollida või neid kohustuslikus korras koguda.

3. Andmete kontrollimise õigus lubab EKP-l:

a) nõuda dokumentide esitamist;

b) kontrollida asutuste raamatupidamis- ja äridokumente;

c) teha ärakirju ja väljavõtteid raamatupidamis- ja äridokumentidest;

d) nõuda kirjalikke või suulisi selgitusi.

Kui asutus takistab informatsiooni kogumist ja/või kontrollimist, annab see osalev liikmesriik, kelle territooriumil asjassepuutuvad tööruumid asuvad, eespool nimetatud õiguste kasutamiseks igakülgset vajalikku abi, tagades juurdepääsu asutuse tööruumidele.

4. EKP võib riikide keskpankadele delegeerida õiguse kasutada lõigetes 1–3 osutatud õigusi. EKP-l on vastavalt põhikirja artikli 34 lõike 1 esimesele taandele õigus esitada eraldi määruses kontrolliõiguse kasutamise täpsed tingimused.

Artikkel 7

Sanktsioonid nõuete rikkumise korral

1. Kui asutus ei suuda täielikult või osaliselt hoida käesoleva määruse ja sellega seotud EKP määruste ja otsuste kohaselt kehtestatud kohustuslikku reservi, võib EKP rakendada üht järgmistest sanktsioonidest:

a) maks, mis on kuni 5 % suurem EKPS laenuintressi piirmäärast või võrdub EKPS laenuintressi kahekordse piirmääraga ja mis on mõlemal juhul seotud kohustusliku reservi väärtusega, mida asjaomane asutus ei suuda hoida;

b) nõue, et asjaomane asutus peab EKPs või riigi keskpangas avama intressita hoiuse, mille väärtus on kolmekordne selle kohustusliku reservi väärtus, mida asjaomane asutus ei suuda hoida. Hoiuse tähtaeg ei tohi ületada ajavahemikku, mille jooksul asutus ei suuda kohustuslikku reservi hoida.

2. Sanktsioonide rakendamisel kooskõlas lõikega 1 kohaldatakse määruses (EÜ) nr 2532/98 sätestatud põhimõtteid ja korda. Siiski ei kohaldata kõnesoleva määruse artikli 2 lõikeid 1 ja 3 ning artikli 3 lõikeid 1, 2, 3 ja 4 ning artikli 3 lõigetes 6, 7 ja 8 osutatud ajavahemikud lühendatakse 15 päevani.

3. Kui asutus ei täida käesolevast määrusest või sellega seotud EKP määrustest või otsustest tulenevaid kohustusi, välja arvatud lõikes 1 ettenähtud kohustused, kohaldatakse määruses (EÜ) nr 2532/98 sätestatud sanktsioone ning nende rakendamisega seotud piire ja tingimusi.

Artikkel 8

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Artiklit 5 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Teisi artikleid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1999.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 1998

Nõukogu nimel

eesistuja

R. Edlinger

[1] EÜT C 246, 6.8.1998, lk 6.

[2] EÜT C 328, 26.10.1998.

[3] Arvamus on esitatud 8. oktoobril 1998 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[4] EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4.

--------------------------------------------------