ET Euroopa Liidu Teataja L 348/1

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2003/2004,

21. oktoober 2004,

protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelise Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppe (2) artikli 12 lõikele 3 on pooled pidanud protokolli kohaldamisaja lõpus läbirääkimisi, et määrata ühisel kokkuleppel kindlaks protokolli tingimused järgmiseks perioodiks ning vajadusel lisasse tehtavad vajalikud muudatused või täiendused.

(2) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 11. septembril 2003. aastal uus protokoll, millega määratakse kindlaks eespool mainitud kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007.

(3) Kõnealuse protokolli heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.

(4) Liikmesriikide vahelise kalapüügivõimaluste jaotamise meetod tuleks määratleda kalastamise kokkuleppe kohase tavapärase kalapüügivõimaluste jaotamise meetodi põhjal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidab ühendus heaks protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale määrusele. (3)

Artikkel 2

Protokolliga kindlaksmääratud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

— tuunipüügiseinerid: Prantsusmaa 16, Hispaania 22, Itaalia 2, Ühendkuningriik 1,

— triivõngejadaga kalapüügilaevad: Hispaania 19, Prantsusmaa 23, Portugal 7,

— ritvõngedega kalalaevad: Prantsusmaa – keskmiselt aastas 25 brutoregistertonni kuus.

Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei hõlma kõiki protokollis kindlaksmääratud kalapüügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta litsentsitaotlusi teistelt liikmesriikidelt.

Artikkel 3

Liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala käesoleva kokkuleppe alusel, teatavad komisjonile kõikide Mauritiuse kalastusvööndis püütud kalavarude kogused komisjoni määrusega (EÜ) nr 500/2001 (4) ettenähtud korras.

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isikud, kellel on õigus protokollile alla kirjutada ja see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 21. oktoober 2004 Nõukogu nimel eesistuja G. ZALM

(1) Arvamus on esitatud 15. septembril 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2) EÜT L 159, 10.6.1989, lk 2.

(3) Vt käesoleva ELT lk 3.

(4) EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007

Artikkel 1

1. Kokkuleppe artikli 2 kohaselt antakse alates 3. detsembrist 2003 neljaks aastaks järgmised kalapüügivõimalused:

— tuunipüügiseinerid: litsentsid 41 laevale;

— triivõngejadaga kalapüügilaevad: litsentsid 49 laevale;

— ritvõngedega kalalaevad: litsentsid aasta keskmisele püügikogusele 25 brutoregistertonni kuus.

2. Ainult ühenduse laevadel, mis omavad käesoleva protokolli alusel ja lisas kirjeldatud formaalsuste kohaselt välja antud kehtivaid litsentse, on õigus kalastada Mauritiuse kalastusvööndis.

Artikkel 2

1. Kokkuleppe artiklis 6 osutatud rahalise toetuse suuruseks ülalnimetatud ajavahemikuks on määratud 487 500 eurot aastas.

2. Nimetatud toetus vastab püügikogusele Mauritiuse vetes, mille suurus on 6 500 tonni aastas. Kui ühenduse laevade aastane püügikogus Mauritiuse vetes ületab nimetatud kogust, suurendatakse ülalnimetatud toetust proportsionaalselt 75 euro võrra ühe püütud lisatonni kohta. Ühenduse makstava rahalise toetuse kogusumma tuunikala ja tuunikalalaadsete liikide eest ei või ületada lõikes 1 osutatud summat rohkem kui kahekordselt.

3. Rahalise toetuse esimene, 292 500 euro suurune aastane osamakse makstakse riigikassa arveldusarvele, mis teatatakse Euroopa Komisjoni delegatsioonile Mauritiusel pärast käesoleva protokolli jõustumist. Esimene osamakse kuulub maksmisele hiljemalt 1. juunil 2004 ning järgmised makstakse võrdsete aastaste osamaksetena protokolli allkirjastamise aastapäevaks. Kõnealuse rahalise toetuse kasutamine on Mauritiuse ainupädevuses.

4. Rahalise toetuse teine, 195 000 euro suurune aastane osamakse määratakse käesoleva protokolli artiklis 3 osutatud meetmete rahastamiseks.

Artikkel 3

1. Eesmärgiga tagada säästva ja vastutustundliku kalastamise areng, edendavad mõlemad osapooled partnerlust vastastikuste huvide kohaselt, et soodustada eelkõige kalavarude ja bioloogiliste ressursside paremat tundmist, kalanduse kontrolli ning mittetööstusliku kalapüügi, kalastuskogukondade ja koolituse arendamist.

2. Allpool sätestatud meetmeid rahastatakse rahalise toetuse teisest osamaksest, mille summa on 195 000 eurot aastas, ning mis jaguneb järgmiselt:

a) 150 000 eurot teadus- ja tehnikaprogrammidele kalavarude ja vee-elusressursside paremaks tundmaõppimiseks ja haldamiseks Mauritiuse kalastusvööndis;

b) 30 000 eurot õppestipendiumiteks ning praktilisteks koolituskursusteks mitmesugustes kalapüügiga seotud teaduslikes, tehnilistes ja majanduslikes valdkondades ning kalandusega seotud rahvusvahelistel kohtumistel osalemiseks;

c) 15 000 eurot seirele, kontrollile ja järelevalvele, sealhulgas laevaseiresüsteemile.

3. Lõike 2 punktides a ja c nimetatud summad tehakse Mauritiuse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile kättesaadavaks pärast komisjonile üksikasjaliku aastaprogrammi, sealhulgas kava, ning iga meetme osas teostatavate konkreetsete tegevuste oodatud eesmärkide esitamist hiljemalt 1. juuniks 2004 esimesel aastal ning 1. aprilliks järgmistel aastatel. Nimetatud summad makstakse riigikassa arveldusarvele, mis teatatakse komisjoni delegatsioonile Mauritiusel pärast käesoleva protokolli jõustumist.

4. Punktis b nimetatud summa tehakse Mauritiuse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile kättesaadavaks ja makstakse Mauritiuse pädevate asutuste pangakontodele vastavalt selle kasutamisele.

5. Mauritiuse kalanduse eest vastutav ministeerium esitab komisjoni delegatsioonile Mauritiusel hiljemalt kolm kuud pärast protokolli allakirjutamise aastapäeva üksikasjaliku aastaaruande nimetatud meetmete rakendamise ja saavutatud tulemuste kohta. Komisjon jätab endale õiguse taotleda Mauritiuse kalanduse eest vastutavalt ametiasutuselt lisateavet nimetatud tulemuste kohta ning vaadata üle asjaomased maksed, pidades silmas meetmete tegelikku rakendamist.

Artikkel 4

Kui ühendus ei tasu artiklites 2 ja 3 nimetatud makseid õigeaegselt, võib Mauritius peatada käesoleva protokolli kohaldamise.

Artikkel 5

Kui loodusnähtustest mittejohtuvad erakorralised asjaolud takistavad kalapüüki Mauritiuse kalastusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada rahalise toetuse tasumise pärast eelnevat võimalikku konsulteerimist poolte vahel kokkuleppe artiklis 8 sätestatud ühiskomitee raames.

Rahalise toetuse maksmist taasalustatakse pärast seda, kui olukord on normaliseerunud ja pooled on pärast kokkuleppe artiklis 8 sätestatud ühiskomitee raames peetud konsultatsioone kinnitanud, et olukord tõenäoliselt võimaldab tavapärast kalapüüki jätkata.

Kokkuleppe artikli 4 kohaselt ühenduse laevadele antud püügilitsentside kehtivust pikendatakse ajavahemiku võrra, mille jooksul oli kalapüük peatatud.

Artikkel 6

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelise Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppe lisa ja see asendatakse käesoleva protokolli lisaga.

Artikkel 7

Käesolev protokoll koos lisaga jõustub selle allkirjastamise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 3. detsembrist 2003.

LISA

Ühenduse laevade kalastustegevuse tingimused Mauritiuse vetes

1. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded

Ühenduse laevadel Mauritiuse vetes kalastada võimaldavate litsentside taotlemise ja väljaandmise kord on järgmine.

a) Komisjon esitab vähemalt 20 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva Mauritiuse ametiasutusele komisjoni delegatsiooni kaudu Mauritiusel laevaomaniku tehtud taotluse iga laeva kohta, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. Taotlus esitatakse Mauritiuse selleks ette nähtud vormidel, mille näidis on toodud liites 1.

b) Iga litsents väljastatakse laevaomanikule ühe konkreetse laeva jaoks. Komisjoni taotlusel võib ja vääramatu jõu puhul tuleb laevale antud litsents asendada teisele ühenduse laevale antava litsentsiga.

c) Mauritiuse ametiasutused edastavad litsentsid komisjoni delegatsioonile Mauritiusel.

d) Litsents peab alati pardal olema. Kui Mauritiuse kalanduse eest vastutav ametiasutus on komisjoni saadetud teatise ettemakse tasumise kohta kätte saanud, siis kantakse laevad püügiloaga laevade nimekirja, mis saadetakse Mauritiuse kalanduse kontrolliasutustele. Kuni litsentsi originaali kättesaamiseni on võimalik saada nimetatud litsentsi faksikoopia, mida hoitakse pardal ja mis lubab laeval tegelda kalapüügiga kuni litsentsi originaali pardale toimetamiseni.

e) Enne protokolli jõustumiskuupäeva teeb Mauritiuse ametiasutus teatavaks litsentsitasude maksmise korra, eelkõige selleks kasutatava pangakonto andmed ja kasutatava vääringu.

f) Laevaomanikud nimetavad ja määravad agendi, kelle elukoht on Mauritiusel ja kelle volituste hulka kuulub laevaomanike esindamine kõigis õigustoimingutes. Laevaomanikud teatavad Mauritiuse ametiasutustele oma agendi nime ja aadressi.

2. Litsentside kehtivusaeg ja litsentsitasude maksmine

1. Ettemaksed

Tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga kalapüügilaevade litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Litsentse on võimalik pikendada.

Litsentsitasu on 25 eurot Mauritiuse vetes püütud tonni kohta.

Tuunipüügiseinerite litsentsid antakse välja aastase ettemaksu tasumisel, mille suurus on 2 000 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis võrdub tasuga Mauritiuse vetes püütud 80 tonnise aastapüügi eest.

Triivõngejadaga kalapüügilaevade litsentsid antakse välja aastase ettemaksuga, mille suurus on 1 550 eurot suurema kui 150 brutoregistertonnaažiga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta ning 1 100 eurot 150 või väiksema brutoregistertonnaažiga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta. Nimetatud summad vastavad Mauritiuse vetes püütud 62 tonni ja 44 tonni suuruse aastapüügi eest makstavale tasule.

Ritvõngedega kalalaevade litsentsid kehtivad kolm, kuus või kaksteist kuud. Litsentsitasu määratakse kindlaks brutoregistertonnaaži alusel järgmiselt: 80 eurot aastas brutoregistertonnaaži kohta pro rata temporis põhimõttel.

2. Lõpparuanne

Tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga kalapüügilaevade kohta koostab komisjon kalandusaasta eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpparuande iga kalendriaasta lõpus laevaomanike poolt esitatud püügiaruannete põhjal, mis on kinnitatud püügistatistika kontrollimiseks pädevate teadusasutuste, nagu näiteks IRD (teadus- ja arendustegevuse amet), IFREMER (Institut Français de Recherche et d’Exploitation de la Mer), IEO (Hispaania Okeanograafia Instituut), IPIMAR (Instituto Nacional das Pescas e do Mar), või Mauritiuse ametiasutuse määratud India ookeani rahvusvahelise kalandusorganisatsiooni poolt.

Aruanne edastatakse Mauritiuse ametiasutustele hiljemalt järgmise aasta 15. märtsil. Mauritiuse ametiasutus reageerib teatele 30 päeva jooksul selle kättesaamisest. Seejärel edastatakse aruanne laevaomanikele.

Laevaomanikud täidavad oma rahalised kohustused 30 päeva jooksul aruande kättesaamisest.

Kui tegeliku kalastustegevuse eest tasumisele kuuluv summa on ettemaksest väiksem, siis enammakstud summa laevaomanikule tagasimaksmisele ei kuulu.

3. Ümberlaadimine

Laevad võivad oma saagi Mauritiusel ümber laadida vastavalt oma huvidele.

Igasugusest Mauritiuse sadamates toimuvast ümberlaadimisest teatatakse Mauritiuse ametiasutustele 48 tundi ette.

4. Püügideklaratsioonid

Käesoleva kokkuleppe alusel Mauritiuse vetes püügiõigust omavad laevad teatavad Mauritiuse ametiasutusele oma püügistatistika, mille koopia saadetakse komisjoni delegatsioonile Mauritiusel, alljärgneva korra kohaselt.

Tuunipüügiseinerid täidavad püügipäevikut, mis vastab 2. liites toodud näidisele. Triivõngejadaga kalapüügilaevad täidavad püügipäevikut, mis vastab 3. liites toodud näidisele. Ritvõngedega kalalaevad täidavad püügipäevikut, mis vastab 4. liites toodud näidisele.

Püügipäevikuid tuleb täita loetavalt ja need allkirjastatakse laeva kapteni või laevaomanike assotsiatsiooni esindaja poolt. Lisaks peavad neid täitma kõik laevad, millele on antud litsents, isegi kui nad ei ole püügiga tegelenud.

Püügipäevikud edastatakse Mauritiuse ametiasutusele hiljemalt 45 päeva jooksul pärast iga kalastusreisi.

5. Teated

Laevad, mille brutoregistertonnaaž on suurem kui 50, teatavad vähemalt üks (1) tund enne Mauritiuse vetesse sisenemist ja/või nendest lahkumist ja Mauritiuse vetes kalastamise ajal iga kolme päeva järel raadiojaamale (mille nimi, kutsung ja sagedus määratakse kindlaks litsentsiga) või faksi (nr 230 208 1929) või e-posti (fish@intnet.mu) teel oma asukoha ja pardal oleva väljapüügi koguse.

6. Vaatlejad

Kõik laevad, mille brutoregistertonnaaž on üle 50, võtavad Mauritiuse ametiasutuste taotlusel pardale nimetatud ametiasutuste määratud vaatleja. Vaatlejatele antakse kõik allnimetatud vahendid oma ülesannete täitmiseks, sealhulgas juurdepääs ruumidele ja dokumentidele. Ta ei või pardal viibida kauem kui on vaja tema ülesannete täitmiseks. Talle antakse pardal viibimise ajaks ohvitseri staatus.

Vaatlejale võimaldatakse pardal viibimise ajaks sobiv toit ja majutus. Vaatleja palga ja sotsiaalmaksu maksavad Mauritiuse ametiasutused.

Pardalevõtmise sadam ning vaatleja pardalevõtmise tingimused määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Mauritiuse ametiasutuste vahelise ühise kokkuleppega.

Kui laev, mille pardal on Mauritiuse vaatleja, lahkub Mauritiuse vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Mauritiusele laevaomaniku kulul.

Laevaomanik tasub oma agendi kaudu Mauritiuse valitsusele 14 eurot iga päeva eest, mil vaatleja viibis Mauritiuse kalastusvööndis asuva laeva pardal.

Pardalolev vaatleja:

— jälgib laevade püügitegevust,

— kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta,

— märgib üles kasutatavad püügivahendid,

— kontrollib Mauritiuse kalastusvööndi kohta püügipäevikusse kantud püügiandmeid,

— koostab tegevusaruande Mauritiuse ametiasutusele edastamiseks.

Pardalolev vaatleja peab:

— tegema kõik selleks, et tema pardale võtmise tingimused või pardalolek ei katkestaks ega takistaks püügitegevust,

— suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

7. Kontroll

Laevad lubavad oma pardale ka teisi kontrollimise ja seire eest vastutavaid Mauritiuse ametiisikuid ja abistavad neid nende ülesannete täitmisel.

8. Meremeeste töölevõtmine

EÜ kalalaevastiku pardale võetakse kümme Mauritiuse meremeest.

Kohalike meremeeste võtmisel EÜ laevade pardale sõlmitakse laevaomaniku või tema agendi ja meremehe ja/või tema ametiühingu või tema esindaja vahel tööleping koostöös Mauritiuse pädevate asutustega. Need lepingud tagavad, et meremehed on kindlustatud oma sotsiaalkindlustuskorra kohaselt, sealhulgas elu-, tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustusega. Kohalike meremeeste palgatingimused ei või olla halvemad kohalikele laevaperedele kohaldatavatest palgatingimustest ning ei või mingil juhul olla Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standarditest madalamad.

Lepingu koopia antakse lepingule allakirjutanutele ning Mauritiuse ametiasutustele.

Kui tööleping on sõlmitud laevaomaniku agendiga, märgitakse lepingusse laevaomaniku ja laeva lipuriigi nimi.

Laevaomanik tagab pardalevõetud kohalikele meremeestele EÜ meremeestega sarnased elu- ja töötingimused pardal.

Pardale mittevõtmise korral maksavad laevaomanikud ühekordse summa, mis võrdub Mauritiuse vetes kalastusreisiks töölevõtmata jäetud meremeeste palkadega. Kui kalastusreis kestab vähem kui üks kuu, on laevaomanikud kohustatud maksma summa, mis võrdub ühe kuu palgaga.

9. Kalastusvööndid

Et vältida negatiivset mõju Mauritiuse väikesemahulistele kalandusettevõtetele, ei ole ühenduse tuunipüügiseineritel ja triivõngejadaga kalapüügilaevadel lubatud kala püüda lähemal kui viisteist meremiili mõõdetuna lähtejoonest või kolme meremiili raadiuses Mauritiuse paigaldatud peibutuspüügivahenditest, mille geograafilised asukohad teatatakse laevaomanike esindajatele või agentidele.

Ritvõngedega kalalaevadel on lubatud kala püüda ainult oma tavapärastel aladel, nimelt Sudaani madalikul ja Ida-Sudaani madalikul.

10. Tarned tuunikalakonservitööstusele

Ühenduse tuunipüügilaevad kohustuvad müüma osa oma saagist Mauritiuse tuunikalakonservitööstusele hinnaga, mis määratakse kindlaks ühenduse laevaomanike ja Mauritiuse tuunikalakonservitööstuse omanike vahelise kokkuleppega.

11. Sanktsioonid

Olenemata Mauritiuse õigusaktides sätestatud sanktsioonidest võib protokolli ja selle käesoleva lisa tingimuste või Mauritiuse vastavate õigusaktide täitmata jätmise korral kõnealust laeva karistada püügilitsentside peatamise, tühistamise või pikendamata jätmisega. Enne nimetatud sanktsioonide kohaldamist võtavad Mauritiuse ametiasutused kohaselt arvesse rikkumise tõsidust ja kohaldavad proportsionaalsuse põhimõtet. Püügilitsentsi peatamist või tühistamist loetakse vääramatuks jõuks eeltoodud lõike 1 punkti b kohaldamisel.

Komisjoni delegatsioonile ja laevaomaniku agendile Mauritiusel teatatakse 24 tunni jooksul kirjalikult litsentsi peatamisest, tühistamisest ja pikendamisest keeldumisest koos asjaomaste asjaolude lühikirjeldusega.

12. Menetlus laeva peatamise puhul

1. Teabe edastamine.

Mauritiuse kalanduse eest vastutav ametiasutus teatab komisjoni delegatsioonile Mauritiusel ja laeva lipuriigile 48 tunni jooksul kirjalikult igast ühenduse liikmesriigi lipu all sõitva ja kalanduskokkuleppe kohaselt Mauritiuse kalastusvööndis kalastava laeva peatamisest ning edastab lühiaruande sellise peatamise asjaoludest ja põhjustest. Delegatsiooni ja lipuriiki teavitatakse kõikidest algatatud menetlustest ja määratud sanktsioonidest.

2. Peatamise lahendamine

Kalandusalaste õigusaktide ja asjakohaste määruste kohaselt võib rikkumised lahendada:

a) kokkuleppe teel, mille korral määratakse trahvisumma kindlaks vastavalt Mauritiuse õigusaktides ettenähtud miinimum- ja maksimummääradele;

b) kohtuliku menetlusega vastavalt Mauritiuse õigusaktidele, kui kokkuleppe saavutamine ei ole võimalik.

3. Laev vabastatakse ja laevaperel lubatakse sadamast lahkuda:

a) kohe pärast kokkuleppemenetlusega ettenähtud kohustuste täitmist ja seda tõendava kviitungi ettenäitamisel;

b) kui enne kohtumenetluse lõppu on esitatud tõend pangatagatise andmise kohta.

1. liide

VÄLISMAA KALALAEVA PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS

Taotleja nimi: …

Taotleja aadress: …

Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest: …

Mauritiusel asuva agendi nimi ja aadress: …

Laeva nimi: …

Laeva tüüp: …

Registreerimisriik: …

Sadam ja registreerimisnumber: …

Laeva pardatähis: …

Raadiokutsung ja sagedus: …

Laeva faksinumber: …

Laeva pikkus: …

Laeva laius: …

Mootori tüüp ja võimsus: …

Laeva brutoregistertonnaaž: …

Laeva netoregistertonnaaž: …

Laevapere minimaalne arv: …

Teostatav püügiliik: …

Püütavad kalaliigid: …

Taotletav kehtivusaeg: …

Kinnitan esitatud andmete õigsust.

Kuupäev: …Allkiri: …

2. liide

3. liide

4. liide

RITVÕNGEDEGA KALAPÜÜK

Laeva nimi: Riik (lipp):





Mootori võimsus: Kogumahutavus:

Kuu Aasta

Kalapüügiviis: Lossimissadam: