ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

taimedele ja taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu suunatud ennetavad meetmed: a) ennetavad meetmed seoses taimede, taimsete saaduste ja muude saastuskahtlusega objektide suhtes; b) põllumajandusettevõtete kontrollimine, et tagada taimede ja taimsete saaduste vastavus fütosanitaarnõuetele; c) ametliku fütosanitaaruuringu korraldamine ja hoiatusvõrkude loomine, mille kaudu teatada kultuuride saastumisest kahjulike organismidega; d) ametlikud laboratoorsed või välikatsed, et leida võimalusi kahjulike organismide põhjustatud kahju ärahoidmiseks või piiramiseks: i) sortide vastupidavuse uuringud; ii) keemilise või bioloogilise tõrje meetodite või profülaktiliste meetodite uuringud; iii) kahjulike organismide bioloogia uuringud; e) kahjulike organismide diagnoosimeetodite parandamise uuringud;
(5)

Nõukogu otsus 2000/439/EÜ (4) tunnistati kehtetuks nõukogu määrusega (EÜ) nr 861/2006. Määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 16 on sätestatud, et ühenduse finantsmeetmed lähteandmete kogumise valdkonnas ei tohi ületada 50 % liikmesriikide kuludest, mis tekivad kõnealuse määruse ((EÜ) nr 861/2006) artikli 23 lõikes 1 sätestatud programmi elluviimisel. Kõnealuse määruse artikli 24 lõike 3 punktis b on sätestatud, et komisjoni otsustega määratakse kindlaks rahalise toetuse määr. Määruse (EÜ) nr 1543/2000 artikliga 5 on ette nähtud, et andmete kogumisega seotud liikmesriikide kulusid hõlmavad otsused peavad järgima 50 % määra miinimumprogrammi ja 35 % määra laiendatud programmi osas.
(5)

Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel 12. ja 13. detsembril 2002 võeti vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et „Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,
(6)

Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel 12. ja 13. detsembril 2002 võeti vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et „Berlin Plus’i” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,
(6)

Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel 12. ja 13. detsembril 2002 võeti vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et „Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,
(13)

Elektrienergia hulgimüügiturul on headeks konkurentsi kirjeldavateks näitajateks ka kontsentratsioon ja likviidsus. Piirkondlikult tasandil oli eespool üheksandas põhjenduses nimetatud Põhjamaade vabatahtliku elektribörsi Nord Pool Spot ASi turuosa aastatel 2004–2005 42,82 % Põhjamaade elektritarbimisest. (15) Lõpparuande kohaselt sellist liiki elektribörsi puhul „väljendub elektritootmise kontsentratsioon […] otseselt pigem stabiilse ekvivalendi (16) kontsentratsioonis elektribörsidel”. (17) Põhjamaade turu kolme suurima elektritootja puhul moodustab kõnealune osa 40 %, (18) mis on piisav tase, kuna tegemist on piirkondliku turuga. Üksnes Rootsi hulgimüügiturul on kolme suurima elektritootja koguturuosa loomulikult suurem, moodustades 2006. aastal 86 %. (19) Tuleks siiski rõhutada, et Rootsi turul on konkurents kolme suurima ja mitmete väiksemate elektri hulgitootjate vahel. Lisaks tuleb Põhjamaade piirkonna ühenduse puhul uuesti märkida, et eespool nimetatud kitsaskoha (ülekoormuse) probleemid ei ole pidevad, vaid ainult ajutised. Seetõttu on Rootsi turul lisaks riigisisesele konkurentsile pidev väline konkurentsisurve, sest elektrit on võimalik saada väljastpoolt Rootsi territooriumi. Seda enam, et Rootsi on ELis suuruselt kolmas elektri netoimportija, lähtudes osatähtsusest riigisiseses tarbimises, (20) ning Põhjamaade vahel ei küsita edastustasusid. Lisaks tuleb märkida, et elektri hulgimüügi konkurentsitingimusi mõjutab oluliselt turul toimuv elektri finantskaubandus asjaomases turupiirkonnas, mis Nord Pooli vahendusel oli mahult peaaegu kaks korda suurem Põhjamaade elektritarbimise mahust 2005. aastal (21) (ning kui kaasata muud tuvastatavad tehingud nagu börsivälised tehingud või otsemüük, siis 2005. aasta mahust üle viie korra suurem). (22) Tehnilises lisas nenditakse, (23) et sellist likviidsuse astet võib pidada piisavaks, st see näitab, et turg toimib hästi ja seal on konkurents. Arvestades tugevat seost Rootsi hulgimüügituru ja Põhjamaade turu vahel, võib sellist likviidsuse astet samuti pidada Rootsi turul konkurentsisurvet osutavaks. Lisaks kuulub Nord Pool lõpparuande kohaselt likviidseimate ja tõhusaimate elektrienergia hulgimüügiturgude hulka. (24) Kõnealuseid tegureid tuleb seetõttu pidada hulgimüügituru otsese konkurentsile avatuse näitajateks nii Rootsi siseturu kui areneva piirkondliku turu puhul.
(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et lisas kirjeldatud NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult. (3) Oma arvamuse esitamisel tegi toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse toetuseks oli aktsepteeritav kasutada ühekordsete juhtude andmeid ning kaalus kõiki liikmesriikide tõstatatud spetsiifilisi küsimusi ja probleeme, pidades aru määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 kohaste riiklike pädevate asutustega.
(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 12. mail 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud 1507xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete („edaspidi tooted”) turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult. (3) Oma arvamuses tegi toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse toetuseks oli aktsepteeritav kasutada ühekordsete juhtude andmeid, ning kaalus kõiki liikmesriikide tõstatatud spetsiifilisi küsimusi ja probleeme, pidades aru kõnealuse määruse artikli 6 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 kohaste riiklike pädevate asutustega.
(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 2. aprillil 2007 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud 59122 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete (edaspidi „tooted”) turuleviimine võiks mõjuda kahjulikult inimeste või loomade tervisele või keskkonnale. (3) Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja muresid, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu näevad ette kõnealuse määruse artikli 6 lõige 4 ja artikli 18 lõige 4.
(3)

Kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) 20. detsembril 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud suhkrupeedist H7-1 toodetud toodete (edaspidi „tooted”) turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse kavandatud eesmärgil. (2) EFSA kaalus arvamuse esitamisel kõiki liikmesriikide tõstatatud konkreetseid küsimusi ja probleeme.
(1)

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjatele Aalberts Industries NV, Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG, VSH Italia Srl., Yorkshire Fittings Limited, Advanced Fluid Connections plc, IBP Limited, International Building Products France SA, International Building Products GmbH, Delta plc, Aldway Nine Limited, Delta Engineering Holdings Limited, Druryway Samba Limited, Flowflex Holdings Ltd, Flowflex Components Ltd, IMI plc, IMI Kynoch Ltd, Mueller Industries Inc., Mueller Europe Ltd, WTC Holding Company Inc, Pegler Ltd, Tomkins plc, FRA.BO SpA., Supergrif SL, SANHA Kaimer GmbH & Co. KG, Kaimer GmbH & Co. Holdings KG, SANHA Italia srl, Viega GmbH & Co. KG, Legris Industries SA ja Comap SA.
(31)

Ettevõtja ABT ja muude ARA piirkondade terminalide vahel esineva teatava vähese konkurentsi osas ei tuvastanud põhjalik turu-uuring seda, et tehing võiks viia kooskõlastatud mõjuni. Uuring näitas, et terminalide juhtkond on terminalide tegevuse juhtimisel suhteliselt sõltumatu, sealhulgas üksikklientide hinnapoliitika ja laienemisplaanide väljakujundamisel. Igasugune kooskõlastamine on vähetõenäoline ka seetõttu, et ettevõtja EMO-EKOM aktsionärid oleksid üsna erinevad nii oma tegevusalade kui ka vertikaalse integratsiooni osas. Turu läbipaistvus üksikklientidega läbirääkimistel kokkulepitud hinnatingimuste osas on piiratud. Klientide eripärade, eelkõige aga nende geograafilise asukoha tõttu, ei saa terminaliteenuseid käsitleda homogeensetena. Lisaks ei tuvastanud põhjalik uuring usaldusväärse hoiatusmehhanismi olemasolu. Nii ülejäänud kaks konkurenti (eelkõige Rietlanden) kui ka suured kliendid kujutavad endast olulisi takistusi, mis võivad seada ohtu kooskõlastamise oodatud tulemuse.
f)

Trioplast Wittenheim SA: 17,85 miljonit eurot. Ettevõtjad FLSmidth & Co. A/S ja FLS Plast A/S vastutab solidaarselt 15,30 miljoni ja Trioplast Industrier AB solidaarselt 7,73 miljoni euro tasumise eest;
(11)

Seoses nimetatud asjaoludega tõdeb komisjon, et alates 14. detsembrist 2006, kui võeti tagasi teatis ümberkorralduskava kohta, ei sobi Prantsuse ametiasutuste äriühingule Ernault päästmisabina antud laen suuniste kohaselt enam ühisturuga kokku. Lisaks on komisjon arvamusel, et on veel teinegi õiguslik alus, mille kohaselt ei sobi kõnealune abi ühisturuga kokku. Seega peab päästmisabiks antud laenu käsitama ühisturuga kokkusobimatu riigiabina hetkest, kui see on antud kauemaks kui 14. detsembrini 2006, ning Prantsusmaa peab laenu saajalt, äriühingult Ernault, laenu tagasi nõudma.
(27)

Teatatud seaduse artiklis 5 on sätestatud olukorrad, mil laenutoetuste andmist saab seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 kohaselt sõlmitud laenulepingute puhul jätkata isegi siis, kui mõnda algselt kehtestatud tingimust ei täideta. Täpsemalt on artikli 5 lõikes 2 sätestatud, et laenutoetuste andmist jätkatakse eespool osutatud artikli 15 lõike 16 kohaselt ühisarengu ja võlgade konsolideerimise meetmete osas sõlmitud laenulepingute puhul isegi siis, kui seaduse nr 87/90 artikli 1, mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1, alusel heakskiidetud integreeritud projekt on lõpule viidud ainult osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isiku integreeritud projekt on lõpetatud. Artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et laenulepingute puhul, mis on sõlmitud ainult võlgade konsolideerimise eesmärgil, jäävad laenutoetused kehtima isegi siis, kui integreeritud projekti elluviimine ebaõnnestub või kui see viiakse ellu üksnes osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isik esitab oma investeerimisprojekti, mis teostatakse, kasutades osa kõnealusest laenust. Lisaks sellele on sama artikli lõikes 4 sätestatud, et ettevõtjad, kes on ühinenud seaduse nr 87/90 artikli 1 (mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1) kohaselt riikliku tähtsusega abikõlbliku integreeritud loomakasvatusprojekti tarvis, on jätkuvalt abikõlblikud ja neil peab säilima õigus laenutoetustele isegi juhul, kui esialgne integreeritud projekt ei ole lõpetatud, tingimusel, et nad viivad lõpule oma projektiosa.
(2)

Tehnilised andmed on andmed, protsessid ja juhised, mida on vaja mootorsõiduki rikkis, katkiste või kasutatud osade kontrollimiseks, remontimiseks või vahetamiseks ja sõiduki süsteemides tekkinud rikete kõrvaldamiseks. Andmeid on seitse peamist liiki: — põhilised parameetrid (kehtestatud väärtusi käsitlevad dokumendid ning sõiduki mõõdetavate näitajate nimiväärtused, näiteks pöördemomendi seaded, piduri tõhususe näitajad, pneumaatilised ja hüdraulilised rõhud); — remondi- ja hooldusoperatsioonide joonised ja etapiviisilised kirjeldused (teeninduse käsiraamatud, tehnilised dokumendid, näiteks töökavad, konkreetsetel remonditöödel kasutatavate tööriistade kirjeldused ning joonised, näiteks juhtme- ja hüdraulikaskeemid); — testimine ja diagnoosimine (sealhulgas veakoodid ja vigade kõrvaldamise koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite vigade diagnoosimiseks). Suur osa (kuigi mitte kõik) neist andmetest leidub spetsiaalsetes elektroonilistes tööriistades; — koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite elektrooniliste kontrollplokkide (nn ECUd) ümberprogrammeerimiseks, nende algseadistuse taastamiseks ja alglaadimise läbiviimiseks. See andmeliik on seotud eelmisega, kuna tihti kasutatakse ühtesid ja samu elektroonilisi tööriistu vea diagnoosimiseks ning seejärel vea parandamise eesmärgil vajalike muudatuste tegemiseks elektrooniliste kontrollplokkide abil; — andmed varuosade kohta, sealhulgas osade kataloogid koodide ja kirjeldustega, ning sõidukite tuvastamise meetodid (st andmed konkreetse sõiduki kohta, mis võimaldavad remontijal kindlaks teha sõidukile koostamise käigus paigaldatud osade identifitseerimiskoodid ja välja selgitada konkreetsele sõidukile sobivate originaalvaruosade koodid); — eriandmed (märked tagasikutsumiste ja tüüpvigade kohta); — väljaõppematerjalid.
(22)

Uuringu käigus selgus, et osapoolte tegelik turuosa ([30–40] %) on väiksem, kui osapooled prognoosisid ([40–50] %), ja leidis kinnitust, et konkurentide avaldatav mõju on piisavalt suur, et piirata osapoolte seisundit turul. Cargilli, DFI ja Solae konkurentide turuosa tegelikult suureneb pidevalt ja märkimisväärselt. Oma turuosa suutsid suurendada mitte ainult väljakujunenud turuosaga toidu koostisainete edasimüüjad Nore Ingredients (kelle turuosa on [5–15] %) ja Helm AG (turuosa [0–10] %). Ka Brasiilia ja India konkurendid on muutunud viimasel ajal Euroopa tarbijate jaoks arvestatavaks alternatiivseks tarnijaks, kuna neist paljudele on (erinevalt Cargillist ja Degussast) geneetiliselt muundamata vedelletsitiini tooraine vahetult kättesaadav. Mõned suuremad toiduainete- ja šokolaaditootjad ostavad juba praegu otse Brasiilia tarnijatelt. Juhtivad Brasiilia tootjad on tõestanud, et nad suudavad Euroopas rajada oma turustus- ja logistikavõrgu ning konkureerida juba väljakujunenud turuosalistega, nagu ühinenud ettevõtjad ja Solae.
(15)

Eespool loetletud turgude puhul on komisjon oma otsustustavadest lähtuvalt veendunud, et tegemist on riigi territooriumiga piiratud turuga. Olenemata sellest, kas saated on kohaliku või välismaise päritoluga, toimuvad saadete hankimine (esitamis- või levitamisõiguste omandamine) ning pakkujate ja ostjate vahelised läbirääkimised riigi tasandil. Tasulise televisiooni teenuste jaemüügi puhul peab märkima, et eri edastamismeetodid võimaldavad hõlmata kogu riigi territooriumi (satelliitside) või on eesmärgiks hõlmata järk-järgult kogu või suur osa riigi territooriumist (TNT, DSL ja kaabelside). Lisaks on oluline märkida, et tasulise televisiooni pakkujate hinnapoliitika on kogu riigi territooriumil ühtne.
(68)

Realistlikum vastumeede oleks see, kui GDS-teenuste pakkujad maksaksid teatavatele suurtele reisibüroodele, kes kasutavad tingimustest kõrvale kalduvate GDS-teenuste pakkujate teenuseid, suuremat stimuleerivat tasu või kindlasummalisi otsetasusid, et ajendada neid vahetama tingimustest kõrvale kalduvat GDS-teenuste pakkujat mõne teise vastu. Kuigi sellised meetmed on võimalikud, oleks see kulukas strateegia, kuna reisibüroodele makstavad stimuleerivad tasud peavad olema piisavalt kõrged, et ajendada reisibüroosid vahetama GDS-teenuste pakkuja mõne teise vastu.
(3)

Ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega, mis on sõlmitud liikmesriikide vahel ning loetletud ühinemisakti I lisas, mis sisaldab muu hulgas ka vastastikuse õigusabi konventsiooni ja vastastikuse õigusabi protokolli. Need jõustuvad Bulgaarias ja Rumeenias nõukogu määratud kuupäeval.
(2)

Ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega, mis on loetletud ühinemisakti I lisas, mis sisaldab muuhulgas ka juhtimisõiguse äravõtmise konventsiooni. Need jõustuvad Bulgaarias ja Rumeenias nõukogu määratud kuupäeval.
(4)

Ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega, mis on loetletud ühinemisakti I lisas, mis sisaldab muu hulgas ka infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni ja selle protokolle. Need jõustuvad Bulgaarias ja Rumeenias nõukogu määratud kuupäeval.
(9)

Lammaste katarraalse palaviku puhang Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal, Luksemburgis ja Madalmaades on enneolematu. Selleks et piirata kõnealuse haiguspuhangu negatiivseid mõjusid, on vaja teha veterinaararstidele kättesaadavaks kõige uuemad teaduslikud andmed; eesmärk on parandada passiivset kliinilist seiret, mille aluseks on võimalike haigusjuhtude kiire identifitseerimine ja nendest teatamine, ning mis moodustab olulise osa lammaste katarraalse palaviku tõrjekavast.
(3)

Ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega, mis on sõlmitud liikmesriikide vahel ning loetletud ühinemisakti I lisas, mis sisaldab muu hulgas ametnikega seotud korruptsiooni vastast konventsiooni. Need jõustuvad Bulgaarias ja Rumeenias nõukogu määratud kuupäeval.
(5)

Kuna senise hindamisega ei ole leitud põhjust otseseks muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada nimetatud toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks antud ajutisi lube 24kuuliseks ajavahemikuks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et võimaldada toimiku uurimise jätkamist. On alust loota, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik boskaliidi I lisasse lisamise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul.
(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Ühendkuningriigi 16. juulil 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused: — valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk vähenes 3,2 %lt SKTst 2005/2006. eelarveaastal 2,7 %ni SKTst 2006/2007. eelarveaastal, langedes alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKTst. See on veidi vähem kui 2005. aasta detsembris ajakohastatud Ühendkuningriigi lähenemisprogrammis prognoositud, milleks on 2,8 % SKTst; — eelarve tasakaalustumine 2006/2007. eelarveaastal tulenes tulude määra suurenemisest 0,4 protsendipunkti võrra SKTst eelkõige ettevõtte tulumaksu parema laekumise tõttu. Valitsemissektori kogukulu kasvas 2005/2006. ja 2006/2007. eelarveaastal koos SKT nominaalkasvuga, kuigi kapitalikulud olid väiksemad ja jooksvad kulud suuremad, kui prognoositi 2006. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammis. Võrreldes 2005/2006. eelarveaastaga, mil eelarvepuudujääki vähendati ühekordse korrigeerimisega 0,3 % võrra SKTst, paranes struktuurne tasakaal (s.o tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) 2006/2007. eelarveaastal hinnanguliselt 0,7 % võrra SKTst; — kooskõlas hinnangulise eelarvepuudujäägiga, mis avaldati 2007. aasta märtsi eelarves, prognoositakse 2007/2008. eelarveaastaks eelarvepuudujäägi jätkuvat vähenemist 2,6 %ni SKTst, seda peamiselt tänu tulude, eelkõige maksude suurenemisele, mida siiski peaaegu täielikult tasakaalustab kulude kasv. Kõnealune eelarvepuudujääk on ettevõte tulumaksust saadava tulu allapoole korrigeerimise tõttu suurem kui 2006. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammis avaldatud ametliku eelarvepuudujäägi prognoos, milleks on 2,3 % SKTst. Kevadprognoosis ennustatakse 2008/2009. eelarveaastaks edasist puudujäägi vähenemist (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 2,4 %ni SKTst. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääk on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult viidud alla 3 % piirmäära SKTst. Struktuurses mõttes prognoositakse valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi vähenemist 2007/2008. eelarveaastal 0,2 protsendipunkti võrra SKTst ja 2008/2009. eelarveaastal (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 0,3 protsendipunkti võrra. Selle põhjal võib väita, et edaspidine tasakaalustamine on pigem tagasihoidlik, pidades silmas soodsat majanduskeskkonna prognoosi; — valitsemissektori võlg suurenes 39,6 %-lt SKTst 2004/2005. eelarveaastal 42,5 %ni 2006/2007. eelarveaastal. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb võla osakaal 2009. aasta märtsi lõpuks ligi 43,9 %ni, kuid jääb püsima tunduvalt allpool 60 %-list kontrollväärtust. Võla suhte suurenemise peatamiseks on vaja tugevdada eelarveseisundit rohkem, kui 2008/2009. eelarveaastaks kavandatud.
(1)

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjatele Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group ja Warner Chappell Music Ltd, edaspidi „Cannes'i pikendamiskokkuleppe osalised”.
(5)

Rumeenia 42 maakonnast 34s on põllumajandustootjaid tõsiselt tabanud pikaajaline kuivaperiood, mille tagajärjel köögivilja- ja loomakasvatussektorid on kandnud suurt kahju, mille hinnanguline suurus on ligikaudu 1 200 miljonit eurot (3 878 miljonit Rumeenia uut leud), kusjuures arvestatud ei ole kasumit, mida oleks võinud saada teravilja müümisest.
(3)

Kõnealuse programmi kavandatavates muudatustes on arvesse võetud olukorra arengut Soomes. Need on kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaariaalaste õigusaktidega ning eelkõige määruses (EÜ) nr 2160/2003 sätestatud nõuetega.
1.

Horvaatiast pärit taimede puhul on taimed sortide Babić, Borgonja, Dišeča belina, Graševina, Grk, Hrvatica, Kraljevina, Malvasija dubrovačka, Malvazija (syn. Malvazija istarska bijela), Maraština, Muškat momjanski (syn. Muškat istarski), Muškat ruža porečki, Plavac mali, Plavac veliki, Plavka (syn. Plavina), Pošip, Škrlet, Teran, Trnjak, Vugava ja Žlahtina ning endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit taimede puhul sortide Aleksandriski muškat, Alikant buse, Belan, Belo zimsko, Beogradska bessemena, Demir kapija, Grenaš crn, Kadarka, Krainski bojadiser, Kratošija, Moldavija, Ohridsko crno, Plavec mal, Plovdina, Prokupec, R’kaciteli, Semijon, Smederevka, Stanušina, Sultanina, Temjanika, Teran, Vranec, Župljanka ja Žilavka paljundusmaterjal puhkestaadiumis pungadena, mis on: a) ette nähtud pookimiseks ühenduses punktis 7 osutatud territooriumil ja ühenduses kasvatatud pookealustele; b) kogutud Horvaatias või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ametlikult registreeritud puukoolidest. Liikmesriigid, kes kasutavad kõnealust erandit, teevad hiljemalt taimede ühendusse toomise aastale eelneva aasta 31. detsembril komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadavaks oma registreeritud puukoolide nimekirja. Kõnealustes nimekirjades märgitakse iga puukooli puhul sordinimi, mitu rida on seda sorti istutatud ning taimede arv ühes reas, kui neid taimi peetakse vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele sobivaks 2008., 2009. või 2010. aastal ühendusse saatmiseks; c) korralikult pakendatud, kusjuures pakendid on muudetud äratuntavaks märkega, mis võimaldab teha kindlaks registreeritud puukooli ja sordi.