Euroopa Liidu Teataja L 222 , 17/08/2001 Lk 0001 - 0019



Komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2001, 23. juuli 2001, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta, [1] eriti selle artikli 2 lõiget 4 ja artiklit 4, ning arvestades järgmist: (1) 1994. aastal toimunud ohustatud liikide rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osapoolte konverentsi üheksandal istungil nõuti, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) ning piirkondlikud kalandusametid hakkaksid kontrollima varilõpuseste (haide ja raide) püüki ning nende kauplemisega seotud andmeid. (2) Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) teadusnõukogu on tuvastanud Loode-Atlandist püütud saagis varilõpusesi kalu ning on nõudnud, et NAFO lepinguosalised esitaksid aruande kõnealuste kalade püügi kohta FAO hallatavate Statlanti küsimustikega 21 A ja 21B. (3) Selleks et Euroopa Ühendus täidaks NAFO konventsiooni lepinguosalise kohustusi, on vaja muuta määruse (EMÜ) nr 2018/93 I lisa, mis on samaväärne eespool nimetatud Statlanti küsimustikega 21 A ja 21B. (4) NAFO teadusnõukogu on vastu võtnud teatavad Loode-Atlandi alapiirkondade ja rajoonide kirjelduse muudatused ning püügiandmete esitamisel kasutatavate määratluste ja koodide muudatused ja lisandused. (5) Määruse (EÜ) nr 2018/93 artikli 4 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjoni eelneval nõusolekul võivad liikmesriigid esitada andmed teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud nimetatud määruse V lisas. (6) Mitmed liikmesriigid on taotlenud, et andmeid võiks esitada teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2018/93 V lisas (samaväärne eespool nimetatud Statlanti küsimustikega). (7) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 72/279/EMÜ [2] asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 2018/93 I, III ja IV lisa asendatakse käesoleva määruse I, II ja III lisaga. Artikkel 2 Liikmesriigid võivad esitada andmeid käesoleva määruse IV lisas sätestatud vormis. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 23. juuli 2001 Komisjoni nimel komisjoni liige Pedro Solbes Mira [1] EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1. [2] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1. -------------------------------------------------- I LISA LOETELU LIIKIDEST, MIS TULEB ESITADA LOODE-ATLANDI KAUBANDUSLIKU KALAPÜÜGI STATISTILISTES ARUANNETES Liikmesriigid peavad esitama andmed tärniga (*) märgitud liikide nominaalsaakide kohta. Andmete esitamine ülejäänud liikide nominaalsaakide kohta ei ole liikide kaupa kohustuslik. Nende liikide andmed, mida ei esitata, peavad sisalduma koondandmetes. Liikmesriigid võivad esitada andmeid ka liikide kohta, mida ei ole loetelus nimetatud, kui need liigid on selgesti määratletud. Märkus: lühend "m.n" tähendab "mujal nimetamata", "n.e.i". — "not elsewhere identified" Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | PÕHJAKALAD tursk | COD (*) | Gadus morhua | kilttursk | HAD (*) | Melanogrammus aeglefinus | meriahvenad, m.n. | RED (*) | Sebastes spp | hõbemerluus | HKS (*) | Merluccius bilinearis | punane ameerikaluts | HKR (*) | Urophycis chuss | süsikas | POK (*) | Pollachius virens | kuldne meriahven | REG (*) | Sebastes marinus | nokk-meriahven | REB (*) | Sebastes mentella | harilik karelest | PLA (*) | Hippoglossoides platessoides | pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | ruske soomuslest | YEL (*) | Pleuronectes ferruginea | süvalest | GHL (*) | Reinhardtius hippoglossoides | harilik hiidlest | HAL (*) | Hippoglossus hippoglossus | lestlane | FLW (*) | Pseudopleuronectes americanus | suvi-ebapaltus | FLS (*) | Paralichthys dentatus | kammeljas | FLD (*) | Scophthalmus aquosus | lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | ameerika merikurat | ANG (*) | Lophius americanus | ogakuked | SRA | Prionotus spp. | atlandi pisitursk | TOM | Microgadus tomcod | antimora | ANT | Antimora rostrata | põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou | huulkalalane | CUN | Tautogolabrus adspersus | meriluts | USK | Brosme brosme | valge mere tursk | GRC | Gadus ogac | sinine molva | BLI | Molva dypterygia | harilik molva | LIN (*) | Molva molva | merivarblane | LUM (*) | Cyclopterus lumpus | kotkaskalalane | KGF | Menticirrhus saxatilis | kerakalalane | PUF | Sphoeroides maculatus | lükoodid, m.n. | ELZ | Lycodes spp. | ameerika emakala | OPT | Macrozoarces americanus | polaartursk | POC | Boreogadus saida | kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris | põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax | tobiad | SAN | Ammodytes spp. | nolguslased, m.n | SCU | Myoxocephalus spp. | põhjaskapp | SCP | Stenotomus chrysops | tautoog | TAU | Tautoga onitis | loode-atlandi hariahven | TIL | Lopholatilus chamaeleouticeps | valge ameerikaluts | HKW (*) | Urophycis tennis | merihundid, m.n | CAT (*) | Anarhichas spp. | harilik merihunt | CAA (*) | Anarhichas lupus | tähniline merihunt | CAS (*) | Anarhichas minor | põhjakalad, m.n | GRO | Osteichthyes | PELAAGILISED KALAD harilik heeringas | HER (*) | Clupea harengus | makrell | MAC (*) | Scomber scombrus | hall müntkala | BUT | Peprilus triacanthus | põhjamenhenden | MHA (*) | Brevoortia tyrannus | makrellhaug | SAU | Scomberesox saurus | harilik antšoa | ANB | Anchoa mitchilli | sinikala | BLU | Pomatomus saltatrix | hiid-hobumakrell | CVJ | Caranx hippos | makrelltuun | FRI | Auxis thazard | kavalla-kuningmakrell | KGM | Scomberomorus cavalla | tähniline kuningmakrell | SSM (*) | Scomberomorus maculatus | purikalad | SAI | Istiophorus platypterus | valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus | sinine marliin | BUM | Makaira nigricans | mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | väiketuun | LTA | Euthynnus alletteratus | suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | makrellased, m.n | TUN | Scombridae | pelaagilised luukalad, m.n | PEL | Osteichthyes | MUUD LUUKALAD hallselg-aloosa | ALE | Alosa pseudoharengus | serioolid, m.n | AMX | Seriola spp. | meriangerjas | COA | Conger oceanicus | ameerika angerjas | ELA | Anguilla rostrata | ameerika aloosa | SHA | Alosa sapidissima | hõbekalad, m.n | ARG | Argentina spp. | krookskala | CKA | Micropogonias undulatus | tuulehauglane | NFA | Strongylura marina | atlandi matšueel | THA | Opisthonema oglinum | silepea | ALC | Alepocephalus bairdii | trummkala | BDM | Pogonias cromis | tõmmu mustahven | BSB | Centropristis striata | siniselg-aloosa | BBH | Alosa aestivalis | moiva | CAP (*) | Mallotus villosus | paaliad, m.n | CHR | Salvelinus spp. | seersantkala | CBA | Rachycentron canadum | pompaano | POM | Trachinotus carolinus | põhja-puguheeringas | SHG | Dorosoma cepedianum | urisejalased, m.n | GRX | Pomadasyidae | hikkorialoosa | SHH | Alosa mediocris | laternsabad | LAX | Notoscopelus spp. | kefaallased, m.n | MUL | Mugilidae | valge müntkala | HVF | Peprilus alepidotus (= Paru) | urisejalane | PIG | Orthopristis chrysoptera | meritint | SMR | Osmerus mordax | kotkaskalalane | RDM | Sciaenops ocellatus | merikoger | RPG | Pagrus pagrus | stauriid | RSC | Trachurus lathami | kiviahvenlane | PES | Diplectrum formosum | merikogerlane | SPH | Archosargus probatocephalus | kotkaskalalane | SPT | Leiostomus xanthurus | varjukala | SWF | Cynoscion nebulosus | hall varjukala | STG | Cynoscion regalis | triipahven | STB | Morone saxatilis | tuurlased, m.n | STU | Acipenseridae | atlandi tarpoon | TAR | Tarpon (= Megalops) atlanticus | lõhed, m.n | TRO | Salmo spp. | kiviahvenlased | PEW | Morone americana | limapead | ALF | Beryx spp. | harilik ogahai | DGS (*) | Squalus acanthias | ogahailased, m.n | DGX (*) | Squalidae | harilik heeringahai | POR (*) | Lamna nasus | ogahailised, m.n | SHX | Squaliformes | atlandi makohai | SMA | Isurus oxyrinchus | atlandi teravninahai | RHT | Rhizoprionodon terraenovae | must koletishai | CFB | Centroscyllium fabricii | atlandi polaarhai | GSK | Somniousus microcephalus | hiidhai | BSK | Cetorhinus maximus | kanada rai | RJD | Leucoraja erinacea | teravkoon-rai | RJL | Dipturus laevis | talirai | RJT | Leucoraja ocellata | ogaline rai | RJR | Amblyraja radiata | pehmerai | RJS | Malacoraja senta | astelsaba gröönirai | RJQ | Bathyraja spinicauda | arktika rai | RJG | Amblyraja hyperborea | raid, m.n | SKA (*) | Raja spp. | luukalad, m.n | FIN | Osteichthyes | SELGROOTUD ebakalmaar | SQL (*) | Loligo pealei | kalmaariline | SQI (*) | Illex illecebrosus | ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU(*) | Loliginidae, Ommastrephidae | kaunkarplane | CLR | Ensis directus | harilik ebaveenuskarp | CLH | Mercenaria mercenaria | islandi hiilakarp | CLQ | Arctica islandica | liiva uurikkarp | CLS | Mya arenaria | suur valgkarp | CLB | Spisula solidissima | karbid, m.n | CLX | Prionodesmacea, Teleodesmacea | kammkarplane | SCB | Argopecten irradians | kammkarplane | SCC | Argopecten gibbus | islandi ebakammkarp | ISC | Chlamys islandica | magellani kammkarp | SCA | Placopecten magellanicus | kammkarplased, m.n | SCX | Pectinidae | virgiinia hiidauster | OYA | Crassostrea virginica | söödav rannakarp | MUS | Mytilus edulis | tavalised tõrikodalased, m.n | WHX | Busycon spp. | ranniklased, m.n | PER | Littorina spp. | limused, m.n | MOL | Mollusca | taskukrabi | CRK | Cancer irroratus | tavaline sinikrabi | CRB | Callinectes sapidus | tavaline rannakrabi | CRG | Carcinus maenas | taskukrabi | CRJ | Cancer borealis | astelkrabilane | CRQ | Chinoecetes opilio | kümnejalaline | CRR | Geryon quinquedens | kivikrabilane | KCT | Lithodes maia | ronivähilised, m.n | CRA | Reptantia | ameerika homaar | LBA | Homarus americanus | harilik süvameregarneel | PRA (*) | Pandalus borealis | aesop-krevett | AES | Pandalus montagui | viburhännakud, m.n | PEN (*) | Penaeus spp. | süvameregarneelid | PAN (*) | Pandalus spp. | vähid, m.n | CRU | crustacea | söödav merisiilik | URC | Strongylocentrotus spp. | hulkharjasussid, m.n | WOR | Polychaeta | odasaba | HSC | Limulus polythemus | veeselgrootud, m.n | INV | Invertebrata | MEREVETIKAD pruunvetikad | SWB | Phaeophyceae | punavetikad | SWR | Rhodophyceae | merevetikad, m.n | SWX | Algae | HÜLGED grööni hüljes | SHE | Pagophilus groenlandicus | põishüljes | SEZ | Cystophora cristata | -------------------------------------------------- II LISA LOODE-ATLANDI KALASTUSSTATISTIKAS JA KALANDUSALASTES ÕIGUSAKTIDES KASUTATAVATE NAFO ALAPIIRKONDADE JA RAJOONIDE KIRJELDUS Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni konventsiooni XX artiklis sätestatud teaduslikud ja statistilised alapiirkonnad, rajoonid ja alarajoonid on järgmised. Alapiirkond 0 See osa NAFO konventsiooni alast piirneb lõunas joonega, mis ulatub punktist 61°00′ põhjalaiust ja 65°00′ läänepikkust otse ida suunas punktini 61°00′ põhjalaiust ja 59°00′ läänepikkust, sealt kagu suunas piki loksodroomi punktini 60°12′ põhjalaiust ja 57°13′ läänepikkust; seejärel piirneb ala idas geodeetiliste joontega, mis ühendab järgmisi punkte: Punkti nr | Laiuskraad | Pikkuskraad | 1 | 60°12'0 | 57°13'0 | 2 | 61°00'0 | 57°13'1 | 3 | 62°00'5 | 57°21'1 | 4 | 62°02'3 | 57°21'8 | 5 | 62°03'5 | 57°22'2 | 6 | 62°11'5 | 57°25'4 | 7 | 62°47'2 | 57°41'0 | 8 | 63°22'8 | 57°57'4 | 9 | 63°28'6 | 57°59'7 | 10 | 63°35'0 | 58°02'0 | 11 | 63°37'2 | 58°01'2 | 12 | 63°44'1 | 57°58'8 | 13 | 63°50'1 | 57°57'2 | 14 | 63°52'6 | 57°56'6 | 15 | 63°57'4 | 57°53'5 | 16 | 64°04'3 | 57°49'1 | 17 | 64°12'2 | 57°48'2 | 18 | 65°06'0 | 57°44'1 | 19 | 65°08'9 | 57°43'9 | 20 | 65°11'6 | 57°44'4 | 21 | 65°14'5 | 57°45'1 | 22 | 65°18'1 | 57°45'8 | 23 | 65°23'3 | 57°44'9 | 24 | 65°34'8 | 57°42'3 | 25 | 65°37'7 | 57°41'9 | 26 | 65°50'9 | 57°40'7 | 27 | 65°51'7 | 57°40'6 | 28 | 65°57'6 | 57°40'1 | 29 | 66°03'5 | 57°39'6 | 30 | 66°12'9 | 57°38'2 | 31 | 66°18'8 | 57°37'8 | 32 | 66°24'6 | 57°37'8 | 33 | 66°30'3 | 57°38'3 | 34 | 66°36'1 | 57°39'2 | 35 | 66°37'9 | 57°39'6 | 36 | 66°41'8 | 57°40'6 | 37 | 66°49'5 | 57°43'0 | 38 | 67°21'6 | 57°52'7 | 39 | 67°27'3 | 57°54'9 | 40 | 67°28'3 | 57°55'3 | 41 | 67°29'1 | 57°56'1 | 42 | 67°30'7 | 57°57'8 | 43 | 67°35'3 | 58°02'2 | 44 | 67°39'7 | 58°06'2 | 45 | 67°44'2 | 58°09'9 | 46 | 67°56'9 | 58°19'8 | 47 | 68°01'8 | 58°23'3 | 48 | 68°04'3 | 58°25'0 | 49 | 68°06'8 | 58°26'7 | 50 | 68°07'5 | 58°27'2 | 51 | 68°16'1 | 58°34'1 | 52 | 68°21'7 | 58°39'0 | 53 | 68°25'3 | 58°42'4 | 54 | 68°32'9 | 59°01'8 | 55 | 68°34'0 | 59°04'6 | 56 | 68°37'9 | 59°14'3 | 57 | 68°38'0 | 59°14'6 | 58 | 68°56'8 | 60°02'4 | 59 | 69°00'8 | 60°09'0 | 60 | 69°06'8 | 60°18'5 | 61 | 69°10'3 | 60°23'8 | 62 | 69°12'8 | 60°27'5 | 63 | 69°29'4 | 60°51'6 | 64 | 69°49'8 | 60°58'2 | 65 | 69°55'3 | 60°59'6 | 66 | 69°55'8 | 61°00'0 | 67 | 70°01'6 | 61°04'2 | 68 | 70°07'5 | 61°08'1 | 69 | 70°08'8 | 61°08'8 | 70 | 70°13'4 | 61°10'6 | 71 | 70°33'1 | 61°17'4 | 72 | 70°35'6 | 61°20'6 | 73 | 70°48'2 | 61°37'9 | 74 | 70°51'8 | 61°42'7 | 75 | 71°12'1 | 62°09'1 | 76 | 71°18'9 | 62°17'5 | 77 | 71°25'9 | 62°25'5 | 78 | 71°29'4 | 62°29'3 | 79 | 71°31'8 | 62°32'0 | 80 | 71°32'9 | 62°33'5 | 81 | 71°44'7 | 62°49'6 | 82 | 71°47'3 | 62°53'1 | 83 | 71°52'9 | 63°03'9 | 84 | 72°01'7 | 63°21'1 | 85 | 72°06'4 | 63°30'9 | 86 | 72°11'0 | 63°41'0 | 87 | 72°24'8 | 64°13'2 | 88 | 72°30'5 | 64°26'1 | 89 | 72°36'3 | 64°38'8 | 90 | 72°43'7 | 64°54'3 | 91 | 72°45'7 | 64°58'4 | 92 | 72°47'7 | 65°00'9 | 93 | 72°50'8 | 65°07'6 | 94 | 73°18'5 | 66°08'3 | 95 | 73°25'9 | 66°25'3 | 96 | 73°31'1 | 67°15'1 | 97 | 73°36'5 | 68°05'5 | 98 | 73°37'9 | 68°12'3 | 99 | 73°41'7 | 68°29'4 | 100 | 73°46'1 | 68°48'5 | 101 | 73°46'7 | 68°51'1 | 102 | 73°52'3 | 69°11'3 | 103 | 73°57'6 | 69°31'5 | 104 | 74°02'2 | 69°50'3 | 105 | 74°02'6 | 69°52'0 | 106 | 74°06'1 | 70°06'6 | 107 | 74°07'5 | 70°12'5 | 108 | 74°10'0 | 70°23'1 | 109 | 74°12'5 | 70°33'7 | 110 | 74°24'0 | 71°25'7 | 111 | 74°28'6 | 71°45'8 | 112 | 74°44'2 | 72°53'0 | 113 | 74°50'6 | 73°02'8 | 114 | 75°00'0 | 73°16'3 | 115 | 75°05' | 73°30' | ja sealt ulatub otse põhja suunas paralleelini 78°10′ põhjalaiust; läänes piirneb joonega, mis algab punktist 61°00′ põhjalaiust ja 65°00′ läänepikkust ning ulatub loode suunas piki loksodroomi East Bluffini Baffini saare rannikul (61°55′ põhjalaiust ja 66°20′ läänepikkust) ning sealt edasi põhja suunas piki Baffini, Byloti, Devoni ja Ellesmere'i saare rannikut ja mööda meridiaani 80° läänepikkust nende saarte vetes kuni punktini 78°10′ põhjalaiust; põhjas piirneb paralleeliga 78°10′ põhjalaiust. Alapiirkond 0 koosneb kahest rajoonist Rajoon 0A Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66°15′ põhjalaiust põhja pool. Rajoon 0B Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66°15′ põhjalaiust lõuna pool. Alapiirkond 1 Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonnast 0 idas ning põhja ja ida pool loksodroomi, mis ühendab punkti 60°12′ põhjalaiust ja 57°13′ läänepikkust punktiga 52°15′ põhjalaiust ja 42°00′ läänepikkust. Alapiirkond 1 koosneb kuuest rajoonist Rajoon 1A Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 68°50′ põhjalaiust põhja pool (Christianshaab). Rajoon 1B Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 66°15′ põhjalaiust (viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) ja paralleeli 68°50′ põhjalaiust (Christianshaab) vahel. Rajoon 1C Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 64°15′ põhjalaiust (neli meremiili Godthaabist põhja pool) ja paralleeli 66°15′ põhjalaiust (viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) vahel. Rajoon 1D Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 62°30′ põhjalaiust (Frederikshaab Glacier) ja paralleeli 64°15′ põhjalaiust (neli meremiili Godthaabist põhja pool) vahel. Rajoon 1E Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 60°45′ põhjalaiust (Cape Desolation) ja paralleeli 62°30′ põhjalaiust (Frederikshaab Glacier) vahel. Rajoon 1F Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 60°45′ põhjalaiust lõuna pool (Cape Desolation). Alapiirkond 2 Konventsiooniala osa, mis asub Hudson Strait‘i piirkonnas meridiaanist 64°30′ läänepikkust idas, alapiirkonnast 0 lõuna pool, alapiirkonnast 1 lõuna ja lääne pool ning paralleelist 52°15′ põhjalaiust põhja pool. Alapiirkond 2 koosneb kolmest rajoonist Rajoon 2G Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 57°40′ põhjalaiust põhja pool (Cape Mugford). Rajoon 2H Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 55°20′ põhjalaiust (Hopedale) ja paralleeli 57°40′ põhjalaiust (Cape Mugford) vahel. Rajoon 2J Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 55°20′ põhjalaiust lõuna pool (Hopedale). Alapiirkond 3 Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 52°15′ põhjalaiust lõuna pool ja ida pool joonest, mis ulatub Newfoundlandi põhjarannikul asuvast Cape Bauldist otse põhja punktini 52°15′ põhjalaiust; see alapiirkond asub paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool, ida ja põhja pool loksodroomi, mis algab punktist 39°00′ põhjalaiust ja 50°00′ läänepikkust, ulatub loode suunas läbi punkti 43°30′ põhjalaiust ja 55°00′ läänepikkust punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, kuni ristub sirgjoonega, mis ühendab Cape Rayd Newfoundlandi ranniku punktis 47°37,0′ põhjalaiust ja 59°18,0′ läänepikkust Cape Northiga punktis 47°02,0′ põhjalaiust ja 60°25,0′ läänepikkust Cape Bretoni saarel; sealt kirde suunas piki nimetatud joont Cape Rayni punktis 47°37,0′ põhjalaiust ja 59°18,0′ läänepikkust. Alapiirkond 3 koosneb kuuest rajoonist Rajoon 3K Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49°15′ põhjalaiust põhja pool (Cape Freels, Newfoundland). Rajoon 3L Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Freelsist kuni Cape St. Maryni ulatuva joone ja joone vahel, mis ulatub Cape Freelsist otse itta meridiaanini 46°30′ läänepikkust, ulatudes sealt otse lõunasse paralleelini 46°00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 54°30′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi Newfoundlandis asuva Cape St. Maryni. Rajoon 3M Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49°15′ põhjalaiust lõuna pool ja meridiaanist 46°30′ läänepikkust ida pool. Rajoon 3N Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46°00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 46°30′ läänepikkust ja 51°00′ läänepikkust vahel. Rajoon 3O Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46°00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 51°00′ läänepikkust ja 54°30′ läänepikkust vahel. Rajoon 3P Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikust lõuna pool ja lääne pool joont, mis ulatub Newfoundlandil asuvast Cape St. Maryst punktini 46°00′ põhjalaiust ja 54°30′ läänepikkust ning sealt edasi otse lõunasse alapiirkonna piirini. Rajoon 3P jaguneb kaheks alarajooniks: loodealarajoon 3Pn on rajooni 3P see osa, mis asub loode pool joont, mis ulatub punktist 47°30,7′ põhjalaiust ja 57°43,2′ läänepikkust ligikaudu edelasse punktini 46°50,7′ põhjalaiust ja 58°49,0′ läänepikkust; kagualarajoon 3Ps on rajooni 3P see osa, mis asub kagu pool alarajooni 3Pn puhul määratletud joonest. Alapiirkond 4 Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool, alapiirkonnast 3 lääne pool ja järgmisest joonest ida pool: see joon algab Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahelise riigipiiri lõpust Grand Manani väinas punktis 44°46′35,346" põhjalaiust ja 66°54′11,253" läänepikkust; kulgeb sealt otse lõuna suunas paralleelini 43°50′ põhjalaiust; sealt otse läände meridiaanini 67°24′27,24" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont edela suunas punktini 42°53′14" põhjalaiust ja 67°44′35" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont kagu suunas punktini 42°31′08" põhjalaiust ja 67°28′05" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont punktini 42°20′ põhjalaiust ja 67°18′13,15" läänepikkust; sealt otse itta punktini 66°00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 42°00′ põhjalaiust ja 65°40′ läänepikkust ning edasi otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust. Alapiirkond 4 koosneb kuuest rajoonist Rajoon 4R Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Bauldist kuni Cape Rayni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see joon algab Cape Bauldist, kulgeb sealt otse põhja suunas paralleelini 52°15′ põhjalaiust, sealt otse läände Labradori rannikuni, sealt piki Labradori rannikut Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktini, sealt piki loksodroomi edela suunas punktini 49°25′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini, kus alapiirkonna 3 piir ristub Nova Scotias asuvat Cape Northi ja Newfoundlandil asuvat Cape Rayd ühendava sirgjoonega, ning sealt Newfoundlandil asuva Cape Rayni. Rajoon 4S Alapiirkonna osa, mis asub Quebeci lõunarannikul Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktist Pte. des Montsi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49°25′ põhjalaiust ja 64°40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi ida ja kagu suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 49°25′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust ning edasi piki loksodroomi kirde suunas Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktini. Rajoon 4T Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Pte. de Montsini ulatuva Nova Scotia, New Brunswicki ja Quebeci ranniku ning järgmise joone vahel: see joon algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49°25′ põhjalaiust ja 64°40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotias asuva Cape Northini. Rajoon 4V Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: see joon algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45°40′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60°00′ läänepikkust paralleelini 44°10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust, sealt otse itta punktini, kus alapiirkondade 3 ja 4 vaheline piir ristub paralleeliga 39°00′ põhjalaiust, sealt piki alapiirkondade 3 ja 4 vahelist piiri ja joont, mis ulatub loode suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotial asuva Cape Northini. Rajoon 4V jaguneb kaheks alarajooniks: Põhjaalarajoon 4Vn on rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45°40′ põhjalaiust põhja pool; lõunaalarajoon 4Vs on rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45°40′ põhjalaiust lõuna pool. Rajoon 4W Alapiirkonna osa, mis asub Halifaxist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: see joon algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45°40′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60°00′ läänepikkust paralleelini 44°10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 63°20′ läänepikkust, sealt otse põhja suunas samal meridiaanil asuva punktini 44°20′ põhjalaiust ning edasi piki loksodroomi loode suunas Nova Scotial asuva Halifaxini. Rajoon 4X Alapiirkonna osa, mis asub alapiirkonna 4 läänepiiri ning New Brunswicki ja Nova Scotia ranniku vahel, ning New Brunswicki ja Maine'i vahelisest piirist Halifaxi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see joon algab Halifaxist, kulgeb sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 44°20′ põhjalaiust ja 63°20′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust ning edasi otse läände meridiaanini 65°40′ läänepikkust. Alapiirkond 5 Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonna 4 piirist lääne pool, paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool ja meridiaanist 71°40′ läänepikkust ida pool. Alapiirkond 5 koosneb kahest rajoonist Rajoon 5Y Alapiirkonna osa, mis asub Maine‘i, New Hampshire‘i ja Massachusettsi ranniku, (Maine‘i ja New Brunswicki vahelisest piirist punktini 70°00′ läänepikkust Cape Codis — ligikaudu 42° põhjalaiust) ja järgmise joone vahel: see joon algab Cape Codil asuvas punktis 70° läänepikkust (ligikaudu 42° põhjalaiust), kulgeb sealt otse põhja punktini 42°20′ põhjalaiust, sealt otse itta alapiirkondade 4 ja 5 piiril asuva punktini 67°18′13,15" läänepikkust ning edasi piki nimetatud piiri Kanada ja Ameerika Ühendriikide piirini. Rajoon 5Z Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 5 Y lõuna ja ida pool. Rajoon 5Z jaguneb kaheks alarajooniks: idaalarajooniks ja läänealarajooniks, mida määratletakse järgmiselt: idaalarajoon 5Ze on rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70°00′ läänepikkust ida pool; alarajoon 5Ze jaguneb kaheks alaüksuseks: [1] 5Zu (Ameerika Ühendriikide akvatoorium) on alarajooni 5Ze see osa, mis asub lääne pool geodeetilisi jooni, mis ühendavad järgmiste koordinaatidega punkte: Põhjalaius | Läänepikkus | | | A | 44°11'12" | 67°16'46" | B | 42°53'14" | 67°44'35" | C | 42°31'08" | 67°28'05" | D | 40°27'05" | 65°41'59". | 5Zc (Kanada akvatoorium) on alarajooni 5Ze see osa, mis asub eespool nimetatud geodeetilistest joontest ida pool; läänealarajoon 5Zw on rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70°00′ läänepikkust lääne pool. Alapiirkond 6 Konventsiooniala osa, mis piirneb joonega, mis algab punktist 71°40′ läänepikkust Rhode Islandil, kulgeb sealt otse lõunasse punktini 39°00′ põhjalaiust, sealt edasi otse itta punktini 42°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 35°00′ põhjalaiust, sealt otse läände Põhja-Ameerika rannikuni, sealt põhja suunas piki Põhja-Ameerika rannikut punktini 71°40′ läänepikkust Rhode Islandil. Alapiirkond 6 koosneb kaheksast rajoonist Rajoon 6A Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 39°00′põhjalaiust põhja pool ja alapiirkonnast 5 lääne pool. Rajoon 6B Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 70°00′ läänepikkust lääne pool, paralleelist 39°00′ põhjalaiust lõuna pool ning põhja ja lääne pool joont, mis kulgeb lääne suunas piki paralleeli 37°00′ põhjalaiust läänepikkuseni 76°00′ ning sealt edasi otse lõunasse Virginias asuva Cape Henryni. Rajoon 6C Alapiirkonna osa, mis asub läänepikkusest 70°00′ lääne pool ja rajoonist 6B lõuna pool. Rajoon 6D Alapiirkonna osa, mis asub rajoonidest 6B ja 6C ida pool ja läänepikkusest 65°00′ lääne pool. Rajoon 6E Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6D ida pool ja läänepikkusest 65°00′ lääne pool. Rajoon 6F Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6E ida pool ja läänepikkusest 55°00′ lääne pool. Rajoon 6G Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6F ida pool ja läänepikkusest 50°00′ lääne pool. Rajoon 6H Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6G ida pool ja läänepikkusest 42°00′ lääne pool. [1] Nimetatud kaht alaüksust ei ole märgitud NAFO konventsiooni kuuendas trükis (mai 2000). NAFO üldnõukogu kinnitas need NAFO teadusnõukogu ettepanekul vastavalt NAFO konventsiooni XX artikli lõikele 2. -------------------------------------------------- III LISA PÜÜGIANDMETE ESITAMISEL KASUTATAVAD MÕISTED JA KOODID a) PÜÜGIVAHENDITE JA KALALAEVADE KATEGOORIATE LOETELU (kooskõlas rahvusvahelise püügivahendite statistilise standardklassifikatsiooniga (ISSCFG)) Kategooria | Lühend | Traalid Põhjatraalid — piimtraalid | TBB | — traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist) | OTB | — traallaudadega põhjatraalid (poordist) | OTB 1 | — traallaudadega põhjatraalid (ahtrist) | OTB2 | — paaristraalid (kaks laeva) | PTB | — krevetitraalid | TBS | — merevähitraalid | TBN | — põhjatraalid (määratlemata) | TB | Pelaagilised traalid — traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist) | OTM | — traallaudadega põhjatraalid (poordist) | OTM1 | — traallaudadega põhjatraalid (ahtrist) | OTM2 | — paaristraalid (kaks laeva) | PTM | — krevetitraalid | TMS | — pelaagilised traalid (määratlemata) | TM | Kaksiktraal | OTS | Traallaudadega kaksiktraalid | OTT | Paaristraalid (kaks laeva) (määratlemata) | PT | Traallaudadega traalid (määratlemata) | OT | Muud traalid (määratlemata) | TX | Noodad Kaldanoodad | SB | Paadi- või laevanoodad | SV | — ankurdatud põhjanoodad | SDN | — ankurdamata põhjanoodad | SSC | — kaksiknoodad (kaks laeva) | SPR | Noodad (määratlemata) | SX | Haardnoodad Kokkuveotrossidega (seinnoot) | PS | — mida kasutab üks laev | PS1 | — mida kasutavad kaks laeva | PS2 | Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoot) | LA | Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) Seisevvõrk (ankurdatud) | GNS | Triiviv nakkevõrk | GND | Haard-nakkevõrk | GNC | Seisevvõrk (vaiadel) | GNF | Abarad | GTR | Kombineeritud nakkevõrgud-abarad | GTN | Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (määratlemata) | GEN | Nakkevõrgud (määratlemata) | GN | Õnged ja jadad Põhjaõngejada | LLS | Triivõngejada | LLD | Õngejadad (määratlemata) | LL | Ridvata ja ridvaga õnged (käsitsi kasutatavad) | LHP | Ridvata ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud) | LTM | Veoõnged | LTL | Õnged ja jadad (määratlemata) | LX | Lõkspüünised Seisevnoodad | FPN | Kaetud lõksud | FPO | Mõrrad | FYK | Piirded, tarad, ülevoolupaisud jne | FWR | Koonuslõksud | FSN | Õõtsevõrgud | FAR | Lõkspüünised (määratlemata) | FIX | Pealtheidetavad püünised Viskevõrgud | FCN | Pealtheidetavad püünised (määratlemata) | FG | Tragid Paaditragi | DRB | Käsitragi | DRH | Haarde- ja torkevahendid Harpuun | HAR | Tõstevõrgud Portatiivsed tõstevõrgud | LNP | Paadist kasutatavad tõstevõrgud | LNB | Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud | LNS | Tõstevõrgud (määratlemata) | LN | Saagikäsitsemismasinad Pumbad | HMP | Mehhaniseeritud tragid | HMD | Saagikäsitsemismasinad (määratlemata) | HMX | Muud püügivahendid | MIS | Tundmatud püügivahendid | NK | b) PÜÜGIKOORMUSÜHIKUTE MÄÄRATLUSED PÜÜGIVAHENDITE KATEGOORIATE JÄRGI Püügikoormuse andmed esitatakse võimaluse korral kolmel tasemel. A-kategooria Püügivahend | Püügikoormusühik | Mõisted | Haardnoodad (seinnoodad) | Püügivahendi kasutamiskordade arv | Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi. See meede on asjakohane, kui kalaparve suurus ja tihedus on seotud kalavarude rohkusega või kui püügivahendi kasutamine on juhuslikku laadi | Kaldanoodad | Püügivahendi kasutamiskordade arv | Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi | Paadinoodad | Kalastatud tundide arv | Arv, mitu korda noota on kasutatud, korrutatuna püügiaja keskmise pikkusega | Traalid | Tundide arv | Tundide arv, mille jooksul traal oli kalapüügiks vees (pelaagiline traal) või põhjas (põhjatraal) | Paaditragid | Kalastatud tundide arv | Tundide arv, mille jooksul tragi oli kalapüügiks põhjas | Nakkevõrgud (seisev- või triivvõrgud) | Püügikoormuse ühikute arv | Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna kasutuskordade arvuga (= teatava aja jooksul kasutatud võrkude kogupikkus meetrites jagatuna 100ga) | Seisevvõrgud | Püügikoormuse ühikute arv | Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna loomuste arvuga | Lõkspüünis (katmata seisevnoodad) | Püügikoormuse ühikute arv | Kalastuspäevade arv korrutatuna loomuste arvuga | Kaetud lõksud ja mõrrad | Püügikoormuse ühikute arv | Tõstete arv korrutatuna ühikute arvuga (= teataval ajavahemikul püütud ühikute arv) | Õngejadad (seisev- või triivjadad) | Õngekonksud tuhandetes | Teataval ajavahemikul kalastamiseks kasutatud õngekonksude arv jagatuna 1000 ga | Õnged (ridavaga õnged, vedelid, rullõnged) | Õngitsemispäevade arv | Teataval ajavahemikul kasutatud õngede arv | Harpuunid | | (Märkida ainult püügikoormuse tasemed B ja C) | B-kategooria Kalastuspäevade arv: päevade arv, mil toimus kalapüük. Kui püügi olulise osa moodustab saagi otsimine, tuleks kalastuspäevade alla märkida päevade arv, mil tegeldi otsimisega, kuid ei kalastatud. C-kategooria Kaldapäevade arv: peale kalastuspäevade ja otsimisele kulunud päevade tuleb märkida ka kõikide ülejäänud päevade arv, mil laev oli püügikohas. Arvestatud püügikoormusprotsent (proportsionaalselt jaotatud püügikoormus) Kuna kogusaagi püügikoormusühikud ei pruugi kättesaadavad olla, tuleks märkida arvestatud püügikoormuse määr. See arvutatakse järgmiselt: ×100 kogusaak c) LAEVA SUURUSKATEGOORIAD (kooskõlas rahvusvahelise kalalaevade statistilise standardklassifikatsiooniga (ISSCFV)) Mahutavusklassid Kogumahutavuse kategooria | Kood | 0—49,9 | 02 | 50—149,9 | 03 | 150—499,9 | 04 | 500—999,9 | 05 | 1000—1 999,9 | 06 | 2000—99 999,9 | 07 | Teadmata | 00 | d) PEAMISED PÜÜTAVAD LIIGID Need liigid, millele püük on peaasjalikult suunatud. Need ei pruugi olla liigid, mis moodustavad suurema osa saagist. Liigid tuleks näidata kolmetähelise koodiga (vt I lisa). -------------------------------------------------- IV LISA MAGNETKANDJAL ESITATAVATE ANDMETE VORMING A. KOODI VORMING Andmete edastamiseks kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2018/93 artikli 2 lõike 1 punktiga a Andmed tuleb esitada eri pikkusega väljadest koosnevate kirjetena, mis eraldatakse kooloniga (:). Kirje koosneb järgmistest väljadest: Väli | Märkused | Riik | ISO 3täheline tähis (näit FRA = Prantsusmaa) | Aasta | näit 2001 või 01 | FAO püügipiirkond | 21 = Atlandi ookeani loodeosa | Püügirajoon | näit 3Pn = NAFO alarajoon 3Pn | Liigid | 3-täheline kood | Saak | Tonnid | Andmete edastamiseks kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2018/93 artikli 2 lõike 1 punktiga b Andmed tuleb esitada eri pikkusega väljadest koosnevate kirjetena, mis eraldatakse kooloniga (:). Kirje koosneb järgmistest väljadest: Väli | Märkused | Riik | ISO 3täheline tähis (näit FRA = Prantsusmaa) | Aasta | näit 0001 või 2001 aasta 2001 kohta | Kuu | näit 01 = jaanuar | FAO püügipiirkond | 21 = Atlandi ookeani loodeosa | Püügirajoon | näit 3Pn = NAFO alarajoon 3Pn | Peamised püütavad liigid | 3täheline kood | Laeva/püügivahendite kategooria | ISSCFG kood (näit 0TB2 = traallaudadega põhjatraal) | Laeva suurusklass | ISSCFV kood (näit 04 = 150-499,9 GT): | Keskmine kogumahutavus | Tonnid | Mootori keskmine võimsus | Kilovatid | Arvestatud püügikoormusprotsent | Numbritega | Ühik | Liigi 3täheline kood või püügikoormuse kood (näit COD = tursk või A = püügikoormus A) | Andmed | Saak (tonnides) või püügikoormusühik | a) Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina. b) Riigi tähised: Austria AUT Belgia BEL Taani DNK Soome FIN Prantsusmaa FRA Saksamaa DEU Kreeka GRC Iirimaa IRL Itaalia ITA Luksemburg LUX Madalmaad NLD Portugal PRT Hispaania ESP Rootsi SWE Ühendkuningriik GBR Island ISL Norra NOR Bulgaaria BGR Küpros CYP Tšehhi Vabariik CZE Eesti EST Ungari HUN Läti LVA Leedu LTU Malta MLT Poola POL Rumeenia ROM Slovaki Vabariik SVK Sloveenia SVN Türgi TUR B. EUROOPA KOMISJONILE ANDMETE EDASTAMISE MEETOD Andmed tuleb võimaluse korral edastada elektroonilisel kujul (näiteks elektronkirjaga). Kui see ei ole võimalik, võib andmeid edastada andmefailina 3,5" HD-disketil. --------------------------------------------------