Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/84/EÜ,

20. november 1998,

tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2 ning artikleid 66 ja 100a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse majandus ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]

tegutsedes asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud menetluse kohaselt [3]

ning arvestades, et:

(1) ühenduse asutamislepingus sätestatud eesmärkide hulka kuulub järjest tihedama liidu loomine Euroopa rahvaste vahel ning majandusliku ja ühiskondliku arengu tagamine neid lahutavate tõkete kõrvaldamise teel;

(2) ringhäälingu ja infoühiskonna teenuste piiriülene pakkumine võib üksikisiku vaatepunktist lähtudes kaasa aidata sõnavabaduse kui põhiõiguse täielikule saavutamisele ja kollektiivsest vaatepunktist lähtudes asutamislepingus seatud eesmärkideni jõudmisele;

(3) asutamisleping näeb ette kõigi tavaliselt tasu eest pakutavate teenuste vaba liikumise; ringhäälingu- ja infoühiskonna teenuste suhtes kohaldatuna tähendab see õigus samuti ühenduse õiguse üldisema põhimõtte, nimelt sõnavabaduse erivormi, mis sisaldub inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artiklis 10; see artikkel tunnustab sõnaselgelt kodanike õigust saada ja edastada teavet hoolimata piiridest ja kõik selle õiguse piirangud peavad põhinema muude õiguskaitset väärivate seaduslike huvide vajalikul arvessevõtmisel;

(4) komisjon korraldas laiaulatusliku nõupidamise, mis põhines rohelisel raamatul "Kodeeritud teenuste õiguskaitse siseturul"; selle nõupidamise tulemused kinnitasid vajadust ühenduse õigusakti järele, mis tagaks õiguskaitse kõigile nendele teenustele, mille tasu sõltub tingimusjuurdepääsust;

(5) Euroopa Parlament palus oma rohelist raamatut käsitlevas 13. mai 1997. aasta resolutsioonis [4] komisjonil esitada ettepanek direktiivi kohta, mis hõlmaks kõiki kodeeritud teenuseid, mille puhul kodeeringut kasutatakse selleks, et tagada tasu maksmine, ja oli seisukohal, et see peaks hõlmama infoühiskonna teenuseid, mida pakutakse vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse põhjal, samuti ringhäälinguteenuseid;

(6) digitaaltehnoloogiate pakutavad võimalused laiendavad tarbija valikupotentsiaali ja edendavad kultuurilist pluralismi, arendades välja järjest laiema valiku teenuseid asutamislepingu artiklite 59 ja 60 tähenduses; nende teenuste võimalikkus sõltub sageli tingimusjuurdepääsu kasutamisest, et teenuseosutaja saaks tasu; seetõttu tundub nende teenuste majandusliku elujõu huvides vajalik teenuseosutajate õiguskaitse ebaseaduslike seadmete vastu, mis võimaldavad tasuta ligipääsu neile teenustele;

(7) selle küsimuse tähtsust tunnistas komisjon oma teatises "Euroopa algatus elektroonilises kaubanduses";

(8) kooskõlas asutamislepingu artikliga 7a käsitatakse siseturuna sisepiirideta ala, kus on tagatud teenuste ja kaupade vaba liikumine; Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 128 lõige 4 näeb ette, et ühendus võtaks asutamislepingu sätete kohaselt tegutsemisel arvesse kultuuriaspekte; asutamislepingu artikli 130 lõike 3 kohaselt peab ühenduse poliitika ja tegevus kaasa aitama ühenduse tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalike tingimuste loomisele;

(9) käesolev direktiiv ei piira võimalikke edasisi ühenduse või siseriiklikke õigusnorme, mis on kavandatud tagama, et hulk üldist huvi pakkuvaid ringhäälinguteenuseid ei põhineks tingimusjuurdepääsul;

(10) käesolev direktiiv ei piira mingite edasiste uusi teenuseid käsitlevate ühenduse meetmete kultuuriaspekte;

(11) erinevus tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktide vahel tekitab tõenäoliselt teenuste ja kaupade vabale liikumisele takistusi;

(12) asutamislepingu kohaldamisest ei piisa nende siseturu takistuste kõrvaldamiseks; seetõttu tuleks need takistused kõrvaldada liikmesriikides võrdväärse kaitsetaseme loomise teel; see eeldab, et ühtlustataks siseriiklikud eeskirjad, mis käsitlevad äritegevust ebaseaduslike seadmetega;

(13) oluline oleks tagada, et liikmesriigid annavad nõuetekohase õiguskaitse selle vastu, et otsese või kaudse rahalise kasu nimel viiakse turule ebaseaduslik seade, mis võimaldab või hõlbustab loata kõrvalehoidmist tehnoloogilistest meetmetest, mis on kavandatud selleks, et kaitsta seaduslikult pakutud teenuse tasu;

(14) ebaseaduslike seadmetega seotud äritegevuse hulka kuulub kaubanduslik teave, mis käib selliste toodete ja teenuste edendamise igasuguse reklaami, otseturustuse, sponsorluse, müügi edendamise ja avalike suhete kohta;

(15) see äritegevus on kahjulik tarbijatele, keda võib eksitada ebaseaduslike seadmete päritolu; et võidelda seda laadi tarbijate petmise vastu, on vaja kõrgetasemelist tarbijakaitset; asutamislepingu artikli 129a lõige 1 näeb ette, et ühendus peaks kaasa aitama kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamisele meetmetega, mida ta võtab vastavalt lepingu artiklile 100a;

(16) seetõttu peaks nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiviga 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus – ja haldusnormide kooskõlastamise kohta [5] ettenähtud ühtse audiovisuaalse piirkonna loomise õiguslikku raamistikku täiendama viitega käesolevas direktiivis sätestatud tingimusjuurdepääsule, et tagada vähemalt piiriülese levi pakkujate võrdne kohtlemine nende asukohast hoolimata;

(17) vastavalt nõukogu 29. juuni 1995. aasta resolutsioonile ühenduse õiguse tõhusa ühtse kohaldamise ja siseturul ühenduse õiguse rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta [6] peavad liikmesriigid võtma meetmeid tagamaks, et ühenduse õigust kohaldataks nõuetekohaselt sama tõhusalt ja täielikult kui siseriiklikku õigust;

(18) vastavalt asutamislepingu artiklile 5 peavad liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada ühenduse õiguse kohaldamine ja efektiivsus, eelkõige kindlustada, et valitud sanktsioonid on tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed ning õiguskaitsevahendid asjakohased;

(19) liikmesriikide õigus ja haldusnormide ühtlustamist tuleks piirata siseturu eesmärkide saavutamiseks vajalikuga vastavalt asutamislepingu artikli 3b kolmandas lõigus sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele;

(20) ebaseaduslike seadmete levitamine tähendab igasugust üleandmist ja selliste seadmete turuleviimist ringlusse laskmiseks ühenduses või väljaspool seda;

(21) käesolev direktiiv ei piira mingite ebaseaduslike seadmete eraviisilist omamist keelustavate siseriiklike sätete kohaldamist, ühenduse konkurentsieeskirjade kohaldamist ega ühenduse intellektuaalomandi õigusi käsitlevate eeskirjade kohaldamist;

(22) siseriiklikus õiguses võib ette näha, et õiguskaitsevahendeid toob kaasa äritegevuse rikkumine, mille korral kasutaja oli teadlik seadme ebaseaduslikkusest või on piisav alus arvata, et ta oleks pidanud sellest teadlik olema;

(23) käesolevas direktiivis ettenähtud sanktsioonid ja õiguskaitsevahendid ei piira ühtki muud sanktsiooni või heastamisvahendit, mille võib sätestada siseriiklik õigus, nagu üldised ennetusabinõud või ebaseaduslike seadmete arestimine; liikmesriigid pole kohustatud sätestama kriminaalsanktsioone käesolevas direktiivis käsitletud rikkumiste eest; liikmesriikide sätted hagide kohta kahjude hüvitamiseks peavad täitma nende siseriiklikke õigus- ja kohtusüsteeme;

(24) käesolev direktiiv ei piira siseriiklike eeskirjade kohaldamist, mis ei kuulu siin kooskõlastatud valdkonda, nagu direktiivi 89/552/EMÜ kohaste või muude alaealiste kaitseks vastuvõetud eeskirjade või riiklikku poliitikat või avalikku julgeolekut käsitlevate siseriiklike õigusnormide kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigusnorme, mis käsitlevad kaitstud teenustele omavolilist juurdepääsu võimaldavate ebaseaduslike seadmete vastaseid meetmeid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) kaitstud teenus — järgmised tasu eest ja tingimusjuurdepääsu alusel osutatavad teenused:

- direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis a määratletud teleringhääling,

- raadioringhääling, s.t raadioprogrammid, mis on mõeldud üldsusele vastuvõtuks ning mida edastatakse juhtme või eetri kaudu, sh satelliidi vahendusel,

- infoühiskonna teenused tehniliste standardite ja normide kohta käiva teabe ning infoühiskonna teenuste eeskirjade esitamise korda sätestava Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ [7] artikli 1 lõike 2 tähenduses

või tingimusjuurdepääs eespool nimetatud teenustele, mida loetakse omaette teenuseks;

b) tingimusjuurdepääs — iga tehniline vahend ja/või kord, millega kaitstud teenusele arusaadaval kujul juurdepääs tehakse sõltuvaks eelnevast isiklikust loast;

c) tingimusjuurdepääsuseade — kõik seadmed või igasugune tarkvara, mis on kavandatud või kohandatud kaitstud teenusele arusaadaval kujul juurdepääsu võimaldamiseks;

d) seotud teenus — tingimusjuurdepääsuseadmete paigaldus, hooldus või vahetus, samuti nendega või kaitstud teenustega seotud kaubandusliku teabe teenuste pakkumine;

e) ebaseaduslik seade — kõik seadmed või igasugune tarkvara, mis on kavandatud või kohandatud, et võimaldada kaitstud teenusele arusaadaval kujul juurdepääsu ilma teenuse osutaja loata;

f) käesoleva direktiiviga kooskõlastatud valdkond — kõik artiklis 4 täpsustatud rikkumisi käsitlevad sätted.

Artikkel 3

Siseturu põhimõtted

1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et keelustada oma territooriumil artiklis 4 loetletud tegevused ning sätestada artiklis 5 ettenähtud sanktsioonid ja õiguskaitsevahendid.

2. Piiramata lõiget 1 ei tohi liikmesriigid käesoleva direktiiviga kooskõlastatud valdkonda kuulumise tõttu:

a) piirata teisest liikmeriigist pärinevate kaitstud teenuste või nendega seotud teenuste osutamist; või

b) piirata tingimusjuurdepääsuseadmete vaba liikumist.

Artikkel 4

Rikkumised

Liikmesriigid keelustavad oma territooriumil kõik järgmised tegevused:

a) ebaseaduslike seadmete valmistamine, import, levitamine, müük, rentimine või omamine ärilistel eesmärkidel;

b) ebaseadusliku seadme paigaldus, hooldus või vahetus ärilistel eesmärkidel;

c) ebaseaduslike seadmete kasutamist edendav kaubanduslik teave.

Artikkel 5

Sanktsioonid ja õiguskaitsevahendid

1. Sanktsioonid peavad olema tõhusad, hoiatavad ja rikkumise võimaliku mõjuga proportsionaalsed.

2. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kaitstud teenuste osutajatel, kelle huve mõjutab nende territooriumil toimuv artiklis 4 nimetatud ebaseaduslik tegevus, on juurdepääs asjakohastele õiguskaitsevahenditele, sealhulgas õigus esitada hagi kahjude hüvitamiseks ning saada kohtu määrus või muu tõkend ning vajaduse korral taotleda ebaseaduslike seadmete kõrvaldamist turustuskanaleist.

Artikkel 6

Rakendamine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 28. maiks 2000. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamatult komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 7

Aruandlus

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja seejärel iga kahe aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, vajaduse korral koos ettepanekutega selle kohandamiseks, eriti artikli 2 määratluste osas, pidades silmas tehnilist ja majanduslikku arengut ning komisjoni korraldatud konsultatsioone.

Artikkel 8

Jõustumine

Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 9

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. november 1998

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. M. Gil-robles

Nõukogu nimel

eesistuja

E. Hostasch

[1] EÜT C 314, 16.10.1997, lk 7 ja EÜT C 203, 30.6.1998, lk 12.

[2] EÜT C 129, 27.4.1998, lk 16.

[3] Euroopa Parlamendi 30. aprilli 1998. aasta arvamus (EÜT C 152, 18.5.1998, lk 59), nõukogu 29. juuni 1998 aasta ühine seisukoht (EÜT C 262, 19.8.1998, lk 34) ja Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 1998. aasta otsus (EÜT C 328, 26.10.1998). Nõukogu 9. novembri 1998. aasta otsus.

[4] EÜT C 167, 2.6.1997, lk 31.

[5] EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/36/EÜ (EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60).

[6] EÜT C 188, 22.7.1995, lk 1.

[7] EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).

--------------------------------------------------