KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/1349,

5. august 2016,

millega kehtestatakse jalatsitele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 5028 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (1), eriti selle artikli 6 lõiget 7 ja artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

Komisjoni otsusega 2009/563/EÜ (2) on kehtestatud jalatsitele ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded. Et paremini kajastada selle tooterühma turu olukorda ja võtta arvesse vahepealseid uuendusi, on asjakohane kehtestada läbivaadatud ökoloogilised kriteeriumid.

Läbivaadatud ökoloogiliste kriteeriumide eesmärk on eelkõige tutvustada tooteid, mis avaldavad keskkonnale väiksemat mõju, peamiselt seoses nende valmistamiseks kasutatavate loodusvaradega ning tootmisprotsessist vette, pinnasesse ja õhku sattuva heite tõttu; sellised tooted aitavad olelusringi jooksul edendada säästva arengu keskkonnatahke, need tooted on vastupidavad ning ohtlike ainete sisaldus neis on piiratud.

Tootjate jaoks, kelle toodetud jalatsitele on antud ELi ökomärgis vastavalt otsuses 2009/563/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud ökoloogiliste kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2009/563/EÜ sätestatud või käesolevas otsuses sätestatud läbivaadatud ökoloogiliste kriteeriumide alusel sobiva aja jooksul.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Tooterühma „jalatsid“ kuuluvad kõik maapinnaga kokkupuutuva välistallaga esemed, mis on ette nähtud jalgade kaitsmiseks või katmiseks. Kohaldamisalasse kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/11/EÜ (3) II lisaga hõlmatud jalatsid ning nõukogu direktiiviga 89/686/EMÜ (4) hõlmatud kaitsejalatsid, välja arvatud lõikes 3 sätestatud erandid.

2. Jalatsid võivad olla valmistatud mitmesugustest looduslikest ja/või tehislikest materjalidest kooskõlas direktiiviga 94/11/EÜ.

3. Tooterühma ei kuulu järgmised tooted:

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „jalatsipealne“– jalatsi pealmine osa, mis koosneb ühest või mitmest materjalist ja mis on kinnitatud jalatsi välistalla külge. Jalatsipealse juurde kuuluvad vooder ja sisesokk;

2) „vooder ja sisesokk“– jalatsipealse vooder ja sisetald, mis moodustavad jalatsi sisemise osa;

3) „jalatsi välistald“– jalatsi põhjaosa, mis on kinnitatud jalatsipealse külge;

4) „jalatsi koostamine“– toimingute kogum, mille eesmärk on jalatsipealsest ja tallast valmistada lõpptoode. See sisaldab lõpptoote pakendamist;

5) „jalatsite koostejaoskond“– koht, kus toimuvad litsentsitud toote valmistamise viimased sammud (materjali väljalõikamisest või valu kasutamisel vormimisest toote pakendamiseni), mille tulemusena valmib litsentsitud toode taotleja juhtkonna kontrolli all;

6) „lenduvad orgaanilised ühendid“ (LOÜ)– orgaanilised ühendid, mille aururõhk temperatuuril 293,15 K on vähemalt 0,01 kPa või millel on vastav lenduvus teatavates kasutustingimustes, nagu on määratletud standardis EN 14602;

7) „potentsiaalselt biolagunev aine“– aine, mille lahustunud orgaaniliste ühendite lagunemisaste 28-päevases katses on 70 % või mille hapnikuvajadus või süsihappegaasitoodang 28-päevases katses on 60 % teoreetiliselt suurimast võimalikust, kui katse tehakse ühel järgmistest katsemeetoditest: ISO 14593, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B, ISO 9888, OECD 302 C;

8) „täielikult biolagunev aine“– aine, mille lahustunud orgaaniliste ühendite lagunemisaste 28-päevases katses on 70 % või mille hapnikuvajadus või süsihappegaasitoodang 28-päevases katses on 60 % teoreetiliselt suurimast võimalikust, kui katse tehakse ühel järgmistest katsemeetoditest: OECD 301 A, ISO 7827, OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 301 D, ISO 10708, OECD 301 E, OECD 301 F, ISO 9408.

Artikkel 3

Et tootele saaks anda ELi ökomärgise määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel, peab toode kuuluma käesoleva otsuse artiklis 1 kindlaksmääratud tooterühma „jalatsid“ ja vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud ökoloogilistele kriteeriumidele ning asjaomastele hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmale „jalatsid“ kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuus aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Artikkel 5

Tooterühmale „jalatsid“ antakse halduseesmärkidel koodnumber „017“.

Artikkel 6

Otsus 2009/563/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1. Erandina artiklist 6 hinnatakse jalatsite tooterühma kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise andmise taotlusi, mis on esitatud enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, vastavalt otsuses 2009/563/EÜ sätestatud tingimustele.

2. Jalatsite tooterühma kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise andmise taotlused, mis on esitatud kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast, võivad olla koostatud kas otsuses 2009/563/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel. Taotlusi hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel need on koostatud.

3. ELi ökomärgise lubasid, mis on välja antud otsuse 2009/563/EÜ kriteeriumide alusel, võib kasutada 12 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

(2) Komisjoni 9. juuli 2009. aasta otsus 2009/563/EÜ, millega kehtestatakse jalatsitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 196, 28.7.2009, lk 27).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiiv 94/11/EÜ, tarbijatele müüdavate jalatsite peamistes osistes kasutatavate materjalide märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 100, 19.4.1994, lk 37).

(4) Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/686/EMÜ, isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18).

LISA

ELi ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID NING HINDAMIS- JA KONTROLLIMISNÕUDED

Jalatsitele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid:

1. toornaha, puuvilla, puidu ja korgi ning tehisliku tsellulooskiu päritolu;

2. veetarbimise vähendamine ja toornahkade parkimise piiramine;

3. naha, tekstiili ja kummi tootmisel tekkiv heide vette;

4. lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ);

5. tootes ja jalatsi osades esinevad ohtlikud ained;

6. piiratud kasutusega ainete loetelu;

7. kasutusaega mõjutavad näitajad;

8. ettevõtja sotsiaalne vastutus seoses töösuhete alaste küsimustega;

9. pakendamine;

10. pakendil esitatav teave.

Hindamine ja kontrollimine: Iga kriteeriumi kohta on esitatud üksikasjalikud hindamis- ja kontrollimisnõuded.

Kui taotlejalt nõutakse kõnealustele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks kinnituste, dokumentide, analüüsi- ja katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad tõendusmaterjalid pärineda taotlejalt või vajaduse korral tema tarnija(te)lt või viimas(t)e tarnijatelt.

Pädevad asutused tunnustavad eelistatavalt katse- ja kalibreerimislaborite asjakohaste ühtlustatud standardite kohaselt akrediteeritud asutuste väljaantud kinnitusi ning kontrollimist, mille on teinud akrediteeritud asutused tooteid, protsesse ja teenuseid sertifitseerivate asutuste jaoks kehtestatud asjakohase ühtlustatud standardi kohaselt.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid kui need, mis on esitatud iga kriteeriumi puhul, tingimusel et nende samaväärsust on kinnitanud taotlust hindav pädev asutus.

Vajaduse korral võib pädev asutus nõuda tõendavaid dokumente ning teha sõltumatuid kontrollimisi või kohapealseid külastusi.

Lõpptoode on üks paar jalatseid. Nõuded põhinevad jalatsite suurusnumbritel: prantsuse suurusnumber 42 meestejalatsite puhul, prantsuse suurusnumber 38 naistejalatsite puhul, prantsuse suurusnumber 40 sooneutraalsete jalatsite puhul, prantsuse suurusnumber 32 lastejalatsite puhul (või suurim suurusnumber, kui kõik suurused on väiksemad kui suurusnumber 32) ja prantsuse suurusnumber 26 alla 3-aastaste laste jalatsite puhul.

Kui ei ole teisiti sätestatud, kohaldatakse kriteeriume sellise lõpptoote suhtes, mis koosneb homogeensest materjalist valmistatud jalatsipealsetest ja välistaldadest ning artiklitest, mis moodustavad lõpptoote.

Taotleja peab esitama toote materjalide loetelu, loetledes sealhulgas kõik homogeensed materjalid ja kasutatud artiklid. Iga koostismaterjali mass grammides väljendatakse ka protsendina jalatsipealse ja välistalla massist. Esitada tuleb kogu lõpptoote ühiku mass.

Kriteeriumis 6 käsitletakse piiratud kasutusega ainete loetelu, mis on esitatud liites. Loetelus esitatakse piirangute ulatus ja asjaomased kontrollimeetodid.

EUROOPA LIIDU ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

Kriteerium 1 – toornaha, puuvilla, puidu ja korgi, tehisliku tsellulooskiu ning plasti päritolu

1.1. Nõuded toornaha kohta

Lõpptootes kasutatava toornaha suhtes kehtivad piirangud, mis on sätestatud kriteeriumi 1.1 punktis a ja kriteeriumi 1.1 punktis b.

1.1.a Toornahk

Kriteeriumi 1.1 punkti a kohaldatakse, kui naha sisaldus jalatsipealses või välistallas on üle 10,0 massiprotsendi ükskõik kummas jalatsi osas.

Lõpptootes kasutatava naha tootmiseks on lubatud kasutada üksnes piima või liha tootmise eesmärgil kasvatatavate loomade nahka.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja peab esitama naha tootjalt või tarnijalt saadud vastavuskinnituse. Selles tuleb kinnitada, et naha tootja kontrollib kasutatavate toorainete vastavust ning et lõpptootes kasutamiseks ettenähtud toornahad pärinevad piima ja liha tootmise eesmärgil kasvatatavatelt loomadelt.

1.1.b Keelatud toornahk

Lõpptootes on keelatud kasutada nahka, mis pärineb loomadelt, kes kuuluvad Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (UICN) punase raamatu (1) mõistes väljasurnud, looduses väljasurnud, äärmiselt ohustatud, ohustatud, ohualdiste ja peaaegu ohustatud liikide kategooriasse.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja peab esitama naha tootjalt või tarnijalt saadud vastavuskinnituse. Vastavuskinnituses tuleb märkida loomade päritolu ja kinnitus, et toornahad, mis on ette nähtud lõpptootes kasutamiseks, ei pärine loomadelt, kes kuuluvad IUCNi liigituse järgi väljasurnud, looduses väljasurnud, äärmiselt ohustatud, ohustatud, ohualdiste ja peaaegu ohustatud liikide kategooriasse.

1.2. Puuvill ja muud seemneilt eraldatud naturaalsed tsellulooskiud

Kriteeriumi 1.2 kohaldatakse, kui puuvilla sisaldus jalatsipealses või välistallas on üle 10,0 massiprotsendi ükskõik kummas osas.

Puuvill, mis sisaldab ringlussevõetud materjali 70,0 % massist või rohkem, on kriteeriumi 1.2. nõuetest vabastatud.

Puuvill ja muud seemneilt eraldatud naturaalsed tsellulooskiud (edaspidi „puuvillakiud“), mis ei ole ringlussevõetud kiud, peab olema kas mahepuuvill (vt kriteeriumi 1.2 punkt a) või võib sisaldada minimaalses koguses integreeritud tõrje (IPM) puuvilla (vt kriteeriumi 1.2 punkt b).

Tekstiil, mis on saanud ELi ökomärgise kooskõlas otsuse 2014/350/EL (2) ökoloogiliste kriteeriumidega, loetakse kriteeriumile 1.2 vastavaks.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija peab esitama vastavuskinnituse.

Kui kasutatakse ELi ökomärgisega tekstiili, peab taotleja esitama koopia ELi ökomärgise sertifikaadist, mis on antud vastavalt komisjoni otsusele 2014/350/EL.

Kui see on asjakohane, peab ringlussevõetud materjal olema seostatav lähteaine ümbertöötlejaga. Seda tuleb kinnitada sõltumatu kolmanda isiku väljastatud tõendiga, mis võimaldab jälgida päritoluahelat, või lähteaine tarnijate ja ümbertöötlejate esitatud dokumentidega.

1.2.a Mahetootmise standard

Alla 3-aastastele lastele ettenähtud jalatsid välja arvatud, peab vähemalt 10 massiprotsenti ringlussevõtmata puuvillakiust olema kasvatatud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 (3) või USA riiklikus mahetoodete programmis sätestatud nõuete või ELi kaubanduspartnerite kehtestatud samaväärsete õiguslike kohustuste kohaselt. Mahepuuvilla sisaldus võib hõlmata mahepuuvilla ja üleminekutoodet.

Vähemalt 95 massiprotsenti ringlussevõtmata puuvillakiust, mis on ette nähtud kasutamiseks alla 3-aastaste laste jalatsites, peab olema mahepuuvill.

Kui mahepuuvilla segatakse tavalise puuvillaga või integreeritud tõrje põhimõtete järgi kasvatatud puuvillaga, peab selline puuvill olema geneetiliselt muundamata.

Väite mahepuuvilla sisalduse kohta võib esitada ainult juhul, kui mahepuuvilla sisaldus on vähemalt 95 %.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija peab esitama vastavuskinnituse mahepuuvilla kohta ning tõendid, millega sõltumatu kontrolliasutus kinnitab, et see on toodetud kooskõlas tootmis- ja kontrollinõuetega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 834/2007, USA riiklikus mahepõllumajanduslikus programmis (NOP), või teiste kaubanduspartnerite kehtestatud nõuetega. Kontrollimist tuleb teha iga päritoluriigi korral.

Taotleja või materjali tarnija, olenevalt kumb on asjakohane, tõendab vastavust mahepuuvilla sisalduse miinimumnõuetele iga tootesarja puhul aastas ostetud puuvillakoguste alusel, mida kasutatakse lõpptoo(de)te valmistamisel. Esitada tuleb tehingute aruanded ja/või arved, mis näitavad ostetud sertifitseeritud puuvilla kogust.

Mahepuuvillaga segatud tavalise või integreeritud kahjuritõrje põhimõtetele vastava puuvilla puhul on puuvillasordile vastavuse tõendina aktsepteeritav tavapäraste geneetiliste muundamiste sõeluuring.

1.2.b Puuvilla tootmine integreeritud tõrje ja pestitsiidide kasutamise piirangu põhimõtete kohaselt

Alla 3-aastastele lastele ettenähtud jalatsid välja arvatud, peab vähemalt 20 % massiprotsenti tootes kasutatud ringlussevõtmata puuvillakiu massist olema kasvatatud integreeritud tõrje põhimõtete kohaselt, nagu on määratletud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) integreeritud tõrje programmis (IPM), või integreeritud tõrje põhimõtetele vastavates põllumajanduskultuuride integreeritud haldamissüsteemides (ICM).

Vähemalt 60 % ringlussevõtmata puuvillakiust, mis on ette nähtud kasutamiseks alla 3-aastaste laste jalatsites, peab olema kasvatatud integreeritud tõrje põhimõtete kohaselt.

Integreeritud tõrje puuvill, mis on ette nähtud lõpptootes kasutamiseks, peab olema kasvatatud ühtegi järgmistest ainetest kasutamata: aldikarb, aldriin, kamfekloor (toksafeen), kaptafool, klordaan, 2,4,5-T, kloordimeform, tsüpermetriin, DDT, dieldriin, dinoseeb ja selle soolad, endosulfaan, endriin, heptakloor, heksaklorobenseen, heksaklorotsükloheksaan (kõik tema isomeerid), metamidofoss, metüülparatioon, monokrotofoss, neonikotinoidid (klotianidiin, imidaklopriid, tiametoksaam), paratioon, pentaklorofenool.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija peab esitama kinnituse kriteeriumile 1.2.b vastavuse kohta ning tõendid, et vähemalt 20 massiprotsenti või, alla 3-aastaste laste jaoks ettenähtud toodete puhul, vähemalt 60 massiprotsenti tootes leiduvast ringlussevõtmata puuvillakiust on kasvatanud põllumajandustootjad, kes on osalenud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni või valitsuse integreeritud taimekaitse või põllumajanduskultuuride integreeritud haldamise programmi koolitusel ja/või neid on auditeeritud osana kolmanda isiku sertifitseeritud integreeritud taimekaitse kavadest. Kontrolli tehakse kas igal aastal iga päritoluriigi kohta või sertifitseerimiste alusel kogu integreeritud taimekaitse standarditele vastava puuvilla kohta, mis on toote valmistamiseks ostetud.

Taotleja või vajaduse korral materjali tarnija peab ka kinnitama, et integreeritud taimekaitse nõuetele vastava puuvilla kasvatamisel ei ole kasutatud mitte ühtegi kriteeriumis 1.2.b nimetatud ainet. Selline integreeritud taimekaitse, mille korral on välistatud loetletud ainete kasutamine, kiidetakse heaks kui vastavuse kinnitus.

1.3. Säästvalt toodetud puit ja kork

Kriteeriumi 1.3 kohaldatakse, kui puidu või korgi sisaldus jalatsipealses või välistallas on üle 10,0 massiprotsendi ükskõik kummas osas.

Kogu puit ja kork peab olema hõlmatud järelevalveahela sertifikaatidega, mille väljaandja on sõltumatu sertifitseerimissüsteem, näiteks metsahoolde nõukogu (Forest Stewardship Council, FSC), metsade sertifitseerimissüsteemide toetusprogramm (Programme for the Endorsement of Forest Certification, PEFC) või sellega samaväärne süsteem.

Kogu esmane puit peab pärinema geneetiliselt muundamata liikidest ning kogu esmase puidu kohta peab olema metsa säästvat majandamist ning päritoluahela jälgitavust võimaldav tõend, mille on andnud välja sõltumatu sertifitseerimissüsteem, nagu FSC, PEFC või muu samaväärne süsteem.

Kui sertifitseerimissüsteem lubab tootes või tootesarjas kasutada sertifitseeritud materjali, mis on segatud sertifitseerimata ja/või ringlussevõetud materjaliga, peab vähemalt 70 % puidust või korgist olema keskkonnasäästlik sertifitseeritud esmane ja/või ringlussevõetud materjal.

Sertifitseerimata materjali kohta peab olema tõend, milles kinnitatakse selle seaduslikku päritolu ja vastavust kõikidele sertifitseerimissüsteemis sertifitseerimata materjali kohta esitatavatele nõuetele.

Sertifitseerimisasutused, mis annavad välja metsamaterjali ja/või selle päritolu jälgitavuse tõendeid, peavad olema kõnealuse sertifitseerimissüsteemi poolt heaks kiidetud või tunnustatud.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija peab esitama kinnituse sellele kriteeriumile vastavuse kohta ning selle toetuseks sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela kehtiva sertifikaadi kogu tootes või tootesarjas kasutatud puidu ja korgi kohta ning tõendama, et vähemalt 70 % puidust või korgist pärineb metsadest või aladelt, mida majandatakse vastavalt metsa säästva majandamise põhimõtetele, ja/või ringlussevõetud materjalidest, mis vastavad sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela sätestatud nõuetele. Sõltumatu sertifitseerimisena tunnistatakse FSCd, PEFCd või muud samaväärset kolmanda osalise süsteemi. Kui sertifitseerimissüsteem ei näe ette, et kogu esmane materjal peab olema pärit geneetiliselt muundamata liikidest, tuleb selle tõenduseks esitada täiendavad tõendid.

Kui toode või tootesari sisaldab sertifitseerimata esmast materjali, tuleb tõendada, et sertifitseerimata esmase materjali osakaal on kuni 30 % ning et selle suhtes kohaldatakse kontrollisüsteemi, mis tagab, et esmane materjal on seadusliku päritoluga ja vastab kõikidele muudele sertifitseerimiskavaga sertifitseerimata materjali suhtes kehtestatud nõuetele.

1.4. Tehislikud tsellulooskiud (sealhulgas viskoos-, modaal- ja lüotsellkiud)

Kriteeriumi 1.4 kohaldatakse, kui tehisliku tsellulooskiu sisaldus jalatsipealses või välistallas on üle 10,0 massiprotsendi ükskõik kummas osas.

Tehislik tselluloosikiud, mis sisaldab 70,0 massiprotsenti või rohkem ringlussevõetud materjali, on vabastatud kriteeriumi 1.4 nõuetest.

Ringlussevõtmata pulbi kiududest vähemalt 25,0 % tuleb toota puidust, mis on kasvatatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni määratletud säästva metsanduse põhimõtete kohaselt. Ülejäänud osa ringlussevõtmata pulbi kiududest tuleb toota pulbist, mis on hangitud seaduslikust metsandussektorist ja seaduslikest istandustest.

Tekstiilitooted, mis on saanud ELi ökomärgise kooskõlas otsuse 2014/350/EL ökoloogiliste kriteeriumidega, loetakse kriteeriumile 1.4 vastavaks.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija peab esitama vastavuskinnituse.

Kui kasutatakse ELi ökomärgisega tekstiilitooteid, peab taotleja esitama koopia ELi ökomärgise sertifikaadist, mis on antud vastavalt otsusele 2014/350/EL. Muudel juhtudel peab taotleja hankima kiu tootjalt (tootjatelt) kehtivad, kolmanda osalise kinnitatud järelevalveahela tõendi, milles kinnitatakse, et puidukiud on kasvatatud säästva metsanduse põhimõtteid järgides ja/või pärinevad seaduslikest allikatest. Sõltumatu sertifitseerimisena tunnistatakse FSCd, PEFCd või muud samaväärset süsteemi.

Kiu tootja peab tõendama, et on järgitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 995/2010 (4) sätestatud nõuetekohase hoolsuse protsesse, et tagada puidu seaduslik raie. ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ja ÜRO CITESi (ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni) kohaseid kehtivaid litsentse ja/või kolmanda isiku sertifikaate tunnistatakse seadusliku hanke tõendina.

Kui see on asjakohane, peab ringlussevõetud materjal olema seostatav lähteaine ümbertöötlejaga. Seda tuleb kinnitada sõltumatu kolmanda isiku väljaantud tõendiga, mis võimaldab jälgida järelevalveahelat, või lähteaine tarnijate ja ümbertöötlejate esitatud dokumentidega.

1.5. Plastid

PVCst plaste ei tohi kasutada üheski toote osas.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija peab esitama vastavuskinnituse.

Kriteerium 2 – veetarbimise vähendamine ja toornahkade parkimise piiramine

Lõpptootes kasutamiseks ettenähtud toornahkade suhtes kohaldatakse parkimisprotsessi veekulu piirangut, mis on sätestatud kriteeriumis 2.1.

Alla 3-aastastele lastele ettenähtud toodetes kasutatava naha suhtes kohaldatakse kroompargi piirangut, mis on sätestatud kriteeriumis 2.2.

2.1. Vee tarbimine

Kriteeriumi kohaldatakse, kui naha sisaldus jalatsipealses või välistallas on üle 10,0 massiprotsendi ükskõik kummas osas.

Ühe tonni toornaha parkimiseks aastas kasutatava vee keskmine kogus ei tohi ületada tabelis 1 esitatud piirnorme.

Tabel 1

Maksimaalne parkimisprotsessis lubatud veekulu

Suurloomade toornahk 28 m3/t Väikeloomade toornahk 45 m3/t Taimparknahk 35 m3/t Seanahk 80 m3/t Lambanahk 180 l/nahk

Hindamine ja kontrollimine: taotleja peab esitama kas naha tootjalt või tarnijalt saadud vastavuskinnituse, nagu asjakohane. Kinnituses tuleb näidata aastane nahatoodang ja sellega seotud veekulu taotluse esitamisele eelneva viimase kaheteistkümne kuu jooksul mõõdetud reoveekulu igakuiste keskmiste põhjal.

Kui naha tootmine toimub mitmes geograafilises asukohas, esitab taotleja või pooltöödeldud naha tarnija dokumendid, milles täpsustatakse taotlusele eelneva viimase kaheteistkümne kuu kohta iga kuu keskmine reovee kogus (m3) ja vastavalt kas pooltöödeldud nahatoodete kogus tonnides (t) või lambanahkade puhul nahkade arv.

2.2. Toornahkade parkimise piirang

Selliste nahkade jaoks, millest valmistatakse alla 3-aastaste laste jalatsite sisesokke ja voodrit, nagu määratletud artikli 2 lõikes 2, ei tohi kasutada kroomparki.

Hindamine ja kontrollimine: alla 3-aastaste laste jalatsite kohta peab taotleja esitama kas naha tootjalt või vajaduse korral tarnijalt saadud vastavuskinnituse, et jalatsite siseosa (sisesokk ja vooder) valmistamiseks ei ole kasutatud kroomparknahka. Kinnituses tuleb märkida, millise ainega on toornahad pargitud.

Kriteerium 3 – naha, tekstiili ja kummi tootmisel tekkiv heide vette

Lõpptootes kasutamiseks ettenähtud tekstiili, naha ja kummi suhtes kohaldatakse vetteheite piirnorme.

Kriteeriumi kohaldatakse, kui kas naha, tekstiili või kummi sisaldus jalatsipealses või välistallas on üle 10,0 massiprotsendi ükskõik kummas osas.

3.1. Keemiline hapnikutarve (KHT) nahaparklate reovees

Nahaparkla reovee KHT ei tohi pärast reovee puhastamist selle suunamisel pinnavette (kas käitises või väljaspool käitist) olla üle 200,0 mg/l.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija peab esitama vastavuskinnituse, millele on lisatud standardile ISO 6060 vastavad üksikasjalikud dokumendid ja katsearuanded, millega tõendatakse vastavust käesolevale kriteeriumile taotlusele eelnenud kuue kuu igakuiste keskmiste näitajate alusel. Andmetega tuleb kinnitada, et nõuetele vastavus on tagatud tootmiskohas, või kui reovett töödeldakse väljaspool, tuleb esitada reoveepuhasti käitaja kinnitus.

3.2. Keemiline hapnikutarve (KHT) tekstiili viimistlemise protsesside reovees

Tekstiili töölemise reovee KHT ei tohi ületada 20,0 g kg töödeldava tekstiili kohta.

Viimistlusprotsesside hulka kuuluvad tekstiili termokõvendamine, termotihendamine, katmine ja impregneerimine. See nõue kehtib tekstiilkanga töötlemiseks kasutatavate märgade protsesside kohta. Seda nõuet tuleb kontrollida kohapealse reoveepuhasti väljumiskohas või haldusüksuse reoveepuhasti vastuvõtukohas.

Tekstiilitooted, mis on saanud ELi ökomärgise kooskõlas otsuse 2014/350/EL ökoloogiliste kriteeriumidega, loetakse kriteeriumile 3.2 vastavaks.

Hindamine ja kontrollimine: vastavuskinnituse esitab taotleja või vajaduse korral materjali tarnija.

Kui kasutatakse ELi ökomärgisega tekstiilitooteid, peab taotleja esitama koopia ELi ökomärgise sertifikaadist, mis on antud vastavalt otsusele 2014/350/EL.

Muudel juhtudel esitab taotleja või vajaduse korral materjali tarnija vastavuskinnituse, millele on lisatud üksikasjalikud dokumendid ja katsearuanded vastavalt standardile ISO 6060, millega tõendatakse vastavust käesolevale kriteeriumile taotlusele eelnenud kuue kuu igakuiste keskmiste näitajate alusel. Andmetega tuleb kinnitada, et nõuetele vastavus on tagatud tootmiskohas, või kui reovett töödeldakse väljaspool, tuleb esitada reoveepuhasti käitaja kinnitus.

3.3. Keemiline hapnikutarve (KHT) loodusliku ja sünteetilise kautšuki töötlemise reovees

Loodusliku või sünteetilise kautšuki töötlemise reovee KHT ei tohi pärast reovee puhastamist selle suunamisel pinnavette (kas käitises või väljaspool käitist) olla üle 150,0 mg/l. See nõue kehtib kautšuki töötlemiseks kasutatavate märgade protsesside kohta.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija esitab vastavuskinnituse, millele on lisatud üksikasjalikud dokumendid ja katsearuanded vastavalt standardile ISO 6060, millega tõendatakse käesolevale kriteeriumile vastavust taotlusele eelnenud kuue kuu igakuiste keskmiste näitajate alusel. Andmetega tuleb kinnitada, et nõuetele vastavus on tagatud tootmiskohas, või kui reovett töödeldakse väljaspool, tuleb esitada reoveepuhasti käitaja kinnitus.

3.4. Kroomisisaldus nahaparklate reovees pärast puhastamist

Kroomi kogusisaldus nahaparklate reovees pärast puhastamist ei tohi ületada 1,0 mg/l, nagu on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/84/EL (5).

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral materjali tarnija esitab vastavuskinnituse, millele on lisatud aruanne katse kohta, kus on kasutatud üht järgmistest katsemeetoditest: ISO 9174, EN 1233 või EN ISO 11885 kroomi jaoks, millega tõendatakse käesolevale kriteeriumile vastavust taotlusele eelnenud kuue kuu igakuiste keskmiste näitajate alusel. Taotleja peab esitama vastavuskinnituse kroomisisalduse vähendamise kohta reovees vastavalt rakendusotsuse 2013/84/EL PVT 10-le ja vastavalt vajadusele ka kas PVT 11-le või PVT 12-le.

Kriteerium 4 – lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜd)

Kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohi lenduvate orgaaniliste ühendite üldkogus jalatsite lõpptootmisel ületada keskmiselt 18,0 grammi jalatsipaari kohta.

Direktiivi 89/686/EMÜ kohaselt isikukaitsevahenditena klassifitseeritud jalatsite korral ei tohi lenduvate orgaaniliste ühendite üldkogus jalatsite lõpptootmisel ületada keskmiselt 20,0 grammi jalatsipaari kohta.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja peab esitama vastavuskinnituse, millele on lisatud jalatsite lõpptootmisel kasutatud lenduvate orgaaniliste ühendite üldkoguse arvutus kooskõlas standardiga EN 14602. Arvutusele peavad vajaduse korral olema lisatud katsetulemused ja dokumendid (ostetud naha, liimide ja viimistlusainete ning toodetud jalatsite andmed).

Vajaduse korral tuleb esitada direktiivi 89/686/EMÜ kohaselt teavitatud sertifitseerimisasutuse välja antud tõendi koopia, milles tõendatakse, et toode on klassifitseeritud isikukaitsevahendina.

Kriteerium 5 – toote ja jalatsite osades esinevad ohtlikud ained

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (6) artikli 57 kohaselt väga ohtlikeks aineteks klassifitseeruvate ainete või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (7) kohastele klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kriteeriumidele tabelis 2 loetletud ohtude osas vastavate ainete ja segude esinemist lõpptoodetes ja kõigis nende homogeensetes materjalides või artiklites, piiratakse kooskõlas kriteeriumidega 5.1 ja 5.2.

Selle kriteeriumi kohaldamiseks on väga ohtlike ainete kandidaatloetelu ja CLP-määruse ohuklassid esitatud tabelis 2 rühmadena vastavalt ohtlikele omadustele.

Kriteeriumi ei kohaldata ainete või segude suhtes, mille omadused tootmisprotsessis muutuvad (teisisõnu, ained, mis ei ole enam bioloogiliselt kättesaadavad või mida muudetakse keemiliselt) nii, et ilmnenud ohtu enam ei esine. See hõlmab keemilisi reaktsioone, kus aineid on muudetud, nt polümerisatsioon, kus monomeerid või lisaained seotakse kovalentselt.

Tekstiilitooted, mis on saanud ELi ökomärgise kooskõlas otsuse 2014/350/EL ökoloogiliste kriteeriumidega, loetakse kriteeriumile 5 vastavaks.

Tabel 2

Piirangutega ohtude rühmad

1. rühma ohud – väga ohtlikud ained

Ohud, mille põhjal määratletakse aine või segu 1. rühma kuuluvaks:

— ained, mis on Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) (8) poolt nimetatud väga ohtlike ainete kandidaatloetelus

— ained, mis on klassifitseeritud 1 A või 1B kategooria kantserogeenideks, mutageenideks ja/või reproduktiivtoksilisteks aineteks (CMR): H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df

2. rühma ohud – CLP-määruse ohukategooriad

Ohud, mille põhjal määratletakse aine või segu 2. rühma kuuluvaks:

— 2. ohukategooria CMR: H341, H351, H361f, H361d, H361fd, H362

— 1. ohukategooria mürgisus veeorganismide suhtes: H400, H410

— 1. ja 2. ohukategooria äge mürgisus: H300, H310, H330

— 1. ohukategooria mürgisus sissehingamise suhtes: H304

— 1. ohukategooria mürgisus sihtorgani suhtes (STOT)*: H370, H372

— 1. ohukategooria nahka sensibiliseeriv aine: H317

3. rühma ohud – CLP-määruse ohukategooriad

Ohud, mille põhjal määratletakse aine või segu 3. rühma kuuluvaks

— 2., 3. ja 4. ohukategooria mürgisus veeorganismide suhtes: H411, H412, H413

— 3. ohukategooria äge mürgisus: H301, H311, H331, EUH070

— 2. ohukategooria STOT (*): H371, H373

5.1. Väga ohtlike ainete piirang

Lõpptoode ja mitte ükski homogeenne aine või materjal, mida selle koostises leidub, ei tohi sisaldada määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõikes 1 kirjeldatud korras määratletud ja väga ohtlike ainete kandidaatloetellu arvatud aineid rohkem kui 0,10 massiprotsenti.

Erandeid ei tehta kandidaatloetellu kuuluvate väga ohtlike ainete suhtes, mida esineb rohkem kui 0,10 massiprotsenti lõpptootes või mis tahes homogeenses aines või materjalis, mis moodustavad lõpptoote.

Kontrollimine seisneb selliste ainete tootes esinemise tõenäosuse kindlakstegemises.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja esitab vastavuskinnituse, millele on vajaduse korral lisatud materjali tarnija kinnitused selle kohta, et väga ohtlike ainete kontsentratsioon lõpptootes või mis tahes homogeenses aines või materjalis, mis moodustavad lõpptoote, ei ole suurem kui 0,10 massiprotsenti. Kinnitustes viidatakse ECHA avaldatud kandidaatloetelu värskeimale versioonile (9).

Kui kasutatakse ELi ökomärgisega tekstiilitooteid, peab taotleja esitama koopia ELi ökomärgise sertifikaadist, mis on antud vastavalt otsusele 2014/350/EL.

5.2. CLP-määruse kohaselt klassifitseeritud ainete ja segude piirang

Kriteeriumi kohaldatakse, kui mis tahes homogeense materjali või artikli sisaldus jalatsipealses või välistallas on üle 3,0 massiprotsendi ükskõik kummas jalatsi osas (välja arvatud vooder ja sisesokk, nagu sätestatud käesoleva otsuse artikli 2 punktis 2). Voodri ja sisesoki korral kohaldatakse kõigi voodris ja sisesokis kasutatavate homogeensete materjalide või artiklite suhtes järgmises lõigus täpsustatud piiranguid.

Tabelis 3 kindlaksmääratud rühmadesse kuuluvaid aineid ja segusid, mis klassifitseeruvad tabelis 2 esitatud CLP-määruse ohukategooriatesse, ei tohi üheski homogeenses aines või materjalis, mis moodustavad lõpptoote, esineda rohkem kui 0,10 massiprotsenti.

Tabel 3

Ainete ja segude rühmad, mille suhtes kohaldatakse kriteeriumi 5.2

— Biotsiidide toimeained

— Värvained (sh tindid, pigmendid ja lakid)

— Kandeained, ühtlustavad ained, dispergaatorid, pindaktiivsed ained

— Rasvatamisained

— Lahustid

— Trükivärvi paksendid, sideained, stabilisaatorid ja plastifikaatorid

— Leegiaeglustid

— Ristsidumisained, liimid

— Vee, mustuse ja õli sisseimbumist takistavad ained

Teatavate tabelis 3 osutatud ainete ja segude kasutamine on tabelis 4 sätestatud tingimustel kriteeriumi 5.2 nõuetest vabastatud.

Tabel 4

Konkreetse funktsiooniga ainete ja segude kasutamise suhtes kohaldatavate erandite tingimused

Ained ja segud Erandi ulatus Erandi tingimused Kohaldatavus jalanõude suhtes Nikkel H317, H351, H372 Niklit tohib esineda ainult roostevaba terase koostises. Roostevabast terasest eralduva nikli määr ei tohi ületada 0,5 μg/cm2 nädalas, nagu on sätestatud kriteeriumis 6 (piiratud kasutusega ainete loetelus). Metallist varbakaitsed ja jalatsimanused Värvained värvimiseks ja muuks kui pigmenttrükiks H301, H311, H331, H317 Tolmuvabu värvisegusid või värvide automaatdoseerimist või -jaotust kasutavad värvimiskojad ja trükkalid töötajate kokkupuute minimeerimiseks. Värvained Värvained värvimiseks ja muuks kui pigmenttrükiks H411, H412, H413 Värvimisprotsessid, kus kasutatakse reaktiivseid, otsetoimelisi, küüp- või väävelvärve ja nende alaklasside värve, vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest: 1) kasutatakse suure afiinsusega värve; 2) saavutatakse väiksem kui 3,0-protsendine praagimäär; 3) kasutatakse värvisobivuse mõõtmise riistu; 4) värvimisel rakendatakse standardtoiminguid; 5) reovee puhastamiseks kasutatakse värvieemaldust. Värvilahuses värvimine ja digiprinteriga trükkimine on erandid nendest tingimustest. Värvained Vee, mustuse ja õli sisseimbumist takistavad ained H413 Repellent ja selle laguproduktid on kergesti ja/või iseenesest biolagunevad ja veekeskkonnas, sealhulgas veesetetes, mitteakumuleeruvad ained. Vetthülgavus Leitud lisaained mis tahes homogeenses aines või materjalis, mis moodustavad lõpptoote Lisaained, sh: kandeained, ühtlustavad ained, dispergaatorid, pindaktiivsed ained, paksendajad, sideained, H301, H311, H331, H371, H373, H317 (1B), H411, H412, H413, EUH070, Segud valmistatakse retsepti järgi, kasutades automaatdoseerimise süsteeme, ja protsessis järgitakse standardmenetlusi. Tähisega H311, H331, H317 (1B) klassifitseeritavate ainete sisaldus ei tohi lõpptoote üheski homogeenses materjalis ega artiklis olla suurem kui 1,0 massiprotsenti. Lisaained

Hindamine ja kontrollimine: taotleja esitab kinnituse kriteeriumile 5.2 vastavuse kohta, millele on vajaduse korral lisatud materjali tarnija(te) kinnitused. Kinnitusele peab olema lisatud loetelu tabelis 3 sätestatud ainetest ja/või segudesse kuuluvatest ainetest, mida leidub igas lõpptoote osa moodustavas homogeenses materjalis või artiklis, koos teabega ohukategooriasse klassifitseerimise või mitteklassifitseerimise kohta.

Iga aine ja segu ohukategooriasse klassifitseerimise või mitteklassifitseerimise kinnituse toetuseks tuleb esitada järgmine teave:

— aine CASi, EC või ainete loetelu number (kui see on kättesaadav segude puhul);

— millisel kujul ja millises olekus ainet või segu kasutatakse;

— CLP-määruse harmoneeritud ohuklassid;

— tarnija/tootja enda klassifitseeritud kirjed ECHA REACHi määruse registreeritud ainete andmebaasis 13 (kui harmoneeritud klassifikatsioon puudub) (10);

— segude klassifikatsioon vastavalt CLP-määruses sätestatud kriteeriumidele.

Kui kaalutakse tarnija/tootja enda klassifitseeritud kirjete tegemist ECHA REACH-määruse registreeritud ainete andmebaasi, tuleb eelistada ühiselt esitatud kirjeid.

Kui REACHi registreeritud ainete andmebaasis on klassifikatsiooni kohta kirje „andmed puuduvad“ või „ebapiisavad andmed“ või kui aine ei ole REACHi määruse kohaselt veel registreeritud, tuleb esitada määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII lisa nõuetele vastavad toksikoloogilised andmed, mis on lõpliku enda tehtud klassifitseerimise jaoks piisavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisale ja ECHA toetavatele suunistele. Andmebaasi kirjete „andmed puuduvad“ või „ebapiisavad andmed“ korral kontrollitakse tootja või tarnija enda tehtud klassifitseerimist ning vastuvõetavad on järgmised teabeallikad:

— ECHAga analoogsete reguleerivate ametite (11), liikmesriikide reguleerimisasutuste või valitsustevaheliste organite toksikoloogilised uuringud ja ohuhindamised;

— määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa kohaselt täielikult täidetud ohutuskaart;

— kutselise toksikoloogi esitatud dokumenteeritud eksperdihinnang. See peab põhinema teaduskirjanduse ja olemasolevate katseandmete läbivaatamisel, mida toetavad vajaduse korral sõltumatute laborite poolt ECHA tunnustatud metoodika kohaselt tehtud uute katsete tulemused;

— vajaduse korral tõend, mis põhineb sellise akrediteeritud vastavushindamisasutuse välja antud eksperdihinnangul, kes tegeleb ohu hindamisega vastavalt ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemile GHS või ohuklassifikatsiooni süsteemile CLP.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 XI lisale võib teavet ainete või segude ohtlike omaduste kohta saada ka muul viisil kui katsetega, näiteks alternatiivmeetoditega, nagu in vitro meetodid, kvantitatiivsete struktuuri-aktiivsuse mudelitega või kasutades ainete rühmitamist või ülekandmise põhimõtet.

Tabelis 4 loetletud ainete ja segude kohta, mille suhtes tehakse erand, peab taotleja tõendama, et kõik erandi tingimused on täidetud.

Kui kasutatakse ELi ökomärgisega tekstiilitooteid, peab taotleja esitama koopia ELi ökomärgise sertifikaadist, mis on antud vastavalt otsusele 2014/350/EL.

Kriteerium 6 – piiratud kasutusega ainete loetelu

Kriteeriumi kohaldatakse, kui jalatsipealses või välistallas kasutatud mis tahes homogeense materjali või aine sisaldus on üle 3,0 massiprotsendi ükskõik kummas jalatsi osas.

Lõpptoode, homogeensed materjalid või artiklid, millest koosneb lõpptoode, või tootmises kasutatud retseptid ei tohi sisaldada piiratud kasutusega ainete loetelus määratletud aineid. Kohaldatavus, piirangute ulatus, kontrolli- ja katsenõuded on piiratud kasutusega ainete loetelus esitatud iga aine või ainerühma kohta. Piiratud kasutusega ainete loetelu on esitatud käesoleva otsuse liites.

Taotleja edastab piiratud kasutusega ainete loetelu kõigile selliste materjalide või artiklite tarnijatele, mida kasutatakse ELi ökomärgisega toote osadena.

Tekstiilitooted, mis on saanud ELi ökomärgise kooskõlas otsuse 2014/350/EL ökoloogiliste kriteeriumidega, loetakse kriteeriumile 6 vastavaks.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja ja vajaduse korral tema materjaliga varustaja(d) esitavad piiratud kasutusega ainete loetelule vastavuse kinnituse, millele on vajaduse korral lisatud tõendid lõpptoote või selle materjali valmistamiseks kasutatud ainete ja segude kohta. Kontrollida tuleb iga piiratud kasutusega ainete loetelus esitatud asjaomast nõuet ja kontroll võib hõlmata:

— seotud tootmisetappide eest vastutajatelt saadud kinnitusi,

— kemikaalide tarnijatelt saadud kinnitusi või

— katsetulemusi lõpptootest võetud proovide laborianalüüsidest.

Nõudmise korral tuleb ohutuskaardid täita vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa 10., 11. ja 12. jaotise juhistele („Ohutuskaartide koostamise nõuded“). Mittetäielikele ohutuskaartidele tuleb lisada täienduseks kemikaalide tarnijate kinnitused.

Kui nõutakse lõpptoote laboratoorset analüüsi, tehakse see konkreetse tootesarja juhuslikust valimist. Kui see on ette nähtud, tehakse analüüs kord aastas kogu litsentsiperioodi vältel eesmärgiga tõendada jätkuvat vastavust piiratud kasutusega ainete loetelu kriteeriumile ning tulemustest teavitatakse asjaomast pädevat asutust.

Tööstusharu piiratud kasutusega ainete loetelu ja jalatsite sertifitseerimise muude kavadega vastavuse tõendamise eesmärgil saadud katseandmeid aktsepteeritakse, kui katsemeetodid on võrdväärsed.

Kui kasutatakse ELi ökomärgisega tekstiilitooteid, peab taotleja esitama koopia ELi ökomärgise sertifikaadist, mis on antud vastavalt otsusele 2014/350/EL.

Kriteerium 7 – vastupidavust mõjutavad näitajad

Töö- ja kaitsejalatsitel peab olema CE-märgis ja need peavad vastama direktiivi 89/686/EMÜ kohastele vastupidavusnõuetele. Kõik muud jalatsid peavad vastama tabelis 5 esitatud nõuetele.

Tabel 5

Vastupidavuse näitajad

Näitaja / Standardne katsemeetod Üldkasutatavad spordijalatsid Koolijalatsid Vabaajajalatsid Meeste tänavajalatsid Külma ilma jalatsid Naiste tänavajalatsid Moejalatsid Lastejalatsid Toajalatsid Jalatsipealse paindumiskindlus: (kc ilma nähtavate kahjustusteta) / EN 13512 Kuivalt = 100 Märjalt = 20 Kuivalt = 100 Märjalt = 20 Kuivalt = 80 Märjalt = 20 Kuivalt = 80 Märjalt = 20 Kuivalt = 100 Märjalt = 20 – 20° = 30 Kuivalt = 50 Märjalt = 10 Kuivalt = 15 Kuivalt = 15 Kuivalt = 15 Jalatsipealse rebimistugevus (keskmine rebimisjõud, N) / EN 13571 Nahk ≥ 80 ≥ 60 ≥ 60 ≥ 60 ≥ 60 ≥ 40 ≥ 30 ≥ 30 ≥ 30 Muud materjalid ≥ 40 ≥ 40 ≥ 40 ≥ 40 ≥ 40 ≥ 40 ≥ 30 ≥ 30 ≥ 30 Välistalla paindumiskindlus: EN 17707 sisselõike pikenemine (mm) Ncs = iselõhenematu ≤ 4 Nsc ≤ 4 Nsc ≤ 4 Nsc ≤ 4 Nsc ≤ 4 Iselõhenematu – 10 °C juures ≤ 4 Nsc Välistalla kulumiskindlus / EN 12770 D ≥ 0,9 g/cm3 (mm3) ≤ 200 ≤ 200 ≤ 250 ≤ 350 ≤ 200 ≤ 400 ≤ 450 D < 0,9 g/cm3 (mg) ≤ 150 ≤ 150 ≤ 170 ≤ 200 ≤ 150 ≤ 250 ≤ 300 Pealistalla nakketugevus (N/mm) / EN 17708 ≥ 4,0 ≥ 4,0 ≥ 3,0 ≥ 3,5 ≥ 3,5 ≥ 3,0 ≥ 2,5 ≥ 3,0 ≥ 2,5 Välistalla rebimistugevus (keskmine tugevus, N/mm) / EN 12771 D ≥ 0,9 g/cm3 8 8 8 6 8 6 5 6 5 D < 0,9 g/cm3 6 6 6 4 6 4 4 5 4 Jalatsi seesmise osa (vooder, pealse siseküljed) värvikindlus. Halli kihi teke viltpindadel pärast 50 märgumistsüklit / EN ISO 17700 ≥ 2/3 ≥ 2/3 ≥ 2/3 ≥ 2/3 ≥ 2/3 ≥ 2/3 ≥ 2/3 ≥ 2/3 Voodri ja sisesoki hõõrdumistsüklid / EN 17704 > 25 600 kuivalt > 12 800 märjalt > 25 600 kuivalt > 12 800 märjalt > 25 600 kuivalt > 12 800 märjalt > 25 600 kuivalt > 6 400 märjalt > 25 600 kuivalt > 12 800 märjalt > 25 600 kuivalt > 6 400 märjalt > 25 600 kuivalt > 3 200 märjalt >=25 600 kuivalt > 12 800 märjalt > 8 400 kuivalt > 1 600 märjalt

Hindamine ja kontrollimine: taotleja peab esitama vastavuskinnituse, millele on lisatud tabelis 5 sätestatud katsearuanded.

Vajaduse korral tuleb esitada direktiivi 89/686/EMÜ kohaselt teavitatud sertifitseerimisasutuse välja antud tõendi koopia, milles tõendatakse, et toode on klassifitseeritud isikukaitsevahendina.

Kriteerium 8 – ettevõtja sotsiaalne vastutus seoses töösuhete küsimustega

Käesolevas kriteeriumis esitatud nõudeid kohaldatakse jalatsite lõpliku kooste jaoskonna suhtes.

Võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset kinnitust rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, ÜRO algatust Global Compact (2. sammas), ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, laseb taotleja kolmandatel isikutel teha kohapealsele auditi(te)le tugineva kontrollimise, et jalatsite lõplik kooste jaoskonnas on järgitud ILO põhikonventsioonide ja järgnevalt loetletud täiendavate sätete kohaldatavaid põhimõtteid.

ILO põhikonventsioonid

i) Laste töö: — vanuse alammäära konventsioon, 1973 (nr 138); — lapsele sobimatu töö konventsioon, 1999 (nr 182).

ii) Sunniviisiline ja kohustuslik töö: — sunniviisilise töö konventsioon, 1930 (nr 29) ja sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll; — sunniviisilise töö kaotamise konventsioon, 1957 (nr 105).

iii) Ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus: — ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, 1948 (nr 87); — organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsioon, 1949 (nr 98).

iv) Diskrimineerimine: — võrdse töötasu konventsioon, 1951 (nr 100); — diskrimineerimisevastane (tööhõives ja töökohtadel) konventsioon, 1958 (nr 111). Täiendavad sätted

v) Tööaeg: — ILO tööstusettevõtete tööaja konventsioon, 1919 (nr 1).

vi) Tasustamine: — ILO miinimumpalga kindlaksmääramise konventsioon, 1970 (nr 131); — äraelamist võimaldav töötasu: taotleja tagab, et tavapärase töönädala eest makstav palk vastab alati vähemalt õigusaktidega määratletud või tööstusharus kasutatavale miinimumstandardile, on piisav töötajate põhivajaduste rahuldamiseks ja võimaldab osa sissetuleku jäämist vabaks kasutamiseks. Rakendamist auditeeritakse lähtudes SA8000 (12) suunistest tasustamise kohta.

vii) Tervis ja ohutus: — ILO kemikaalide tööl kasutamise ohutust käsitlev konventsioon, 1981 (nr 170); — ILO töötervishoiu ja -ohutuse konventsioon, 1990 (nr 155).

Kohtades, kus ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigus on seadusega piiratud, peab äriühing tunnustama töötajate õiguspäraseid ühinguid, millega ta saab pidada dialoogi töökohta puudutavates küsimustes.

Audit hõlmab konsulteerimist tegevuskohta ümbritsevates kohalikes piirkondades tegutsevate väliste huvirühmadega, k.a ametiühingute, kogukondlike organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide ja tööhõivespetsialistidega. Taotleja avaldab auditi koondtulemused ja peamised tõdemused veebis, et huvitatud tarbijad saaksid tutvuda nende tarnijate tegevusega.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja peab esitama vastavuskinnituse koos sertifikaatide koopiatega ja täiendavate auditiaruannete koopiatega iga ökomärgistatava mudeli lõpptoote koostejaoskonna kohta.

Kolmandate isikute tehtavaid kohapealseid auditeid viivad läbi audiitorid, kes on kvalifitseeritud hindama jalatsitööstuse tarneahela vastavust sotsiaalsetele standarditele või käitumisjuhenditele; riikides, kus on ratifitseeritud ILO 1947. aasta konventsioon tööinspektsioonide kohta (nr 81) ja ILO järelevalvest nähtub, et riiklik tööinspektsiooni süsteem on tõhus (13), ning kus inspektsioonisüsteemide rakendusala hõlmab eespool loetletud valdkondi, teevad seda riiklike asutuste määratud tööinspektorid.

Tunnustatakse tõendit (tõendeid), mis on välja antud hiljemalt 12 kuud enne taotluse esitamist loetletud ILO põhikonventsioonide kohaldatavate põhimõtete järgimist ning tööaega, töötasu, tervist ja ohutust käsitlevate täiendavate sätete täitmist auditeerivate kavade või protsesside raames.

Kriteerium 9 – pakendamine

Käesolevat kriteeriumi kohaldatakse ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 94/62/EÜ (14) määratletud esmaste pakendite suhtes.

9.1. Papp ja paber

Jalatsite lõpp-pakendamiseks kasutatav papp ja paber peab olema valmistatud 100 % ulatuses ringlussevõetud materjalist.

9.2. Plast

Jalatsite lõpp-pakendamiseks kasutatav plast peab olema valmistatud vähemalt 80 % ulatuses ringlussevõetud materjalist.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja või vajaduse korral pakendi tarnija peab esitama vastavuskinnituse, kus on esitatud pakendi materjali koostis ning nii ringlussevõetud kui ka esmase materjali osakaal.

Kriteerium 10 – pakendil esitatav teave

10.1. Kasutusjuhendid

Tootele lisatakse järgmine teave:

— Täpsed puhastus- ja hooldusjuhendid iga toote kohta.

— „Paranda jalatseid, ära viska neid ära! See on keskkonnale vähem kahjulik.“

— „Palun vii oma jalatsid õigesse kohalikku kogumispunkti.“

Hindamine ja kontrollimine: taotleja peab esitama pakendi näidise või pakendi kavandi, millel on tootele lisatavad kasutusjuhendid.

10.2. ELi ökomärgisel esitatav teave

Kui kasutatakse vabatahtlikku tekstiväljaga märgist, siis peab see sisaldama kolme asjakohast väidet järgmisest loetelust:

i) säästva majandamisega saadud looduslikku päritolu toormaterjal (kui kohaldatakse kriteeriumi 1);

ii) väiksem õhusaaste tootmisel;

iii) minimaalne ohtlike ainete kasutamine;

iv) katsetes kontrollitud vastupidavus;

v) kasutatud xx % mahepuuvilla (selle väite võib esitada vastavalt kriteeriumile 1.2.a, kui kogu puuvillas on üle 95 % mahepuuvilla).

Vabatahtliku tekstiväljaga märgise kasutamise juhised on esitatud pealkirja all „Ökomärgise logo kasutamise juhised“ järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf.

Hindamine ja kontrollimine: taotleja peab esitama vastavuskinnituse koos selle tooteetiketi või -kavandi näidisega, kuhu ELi ökomärgis kavatsetakse panna.

(1) http://www.iucnredlist.org/.

(2) Komisjoni 5. juuni 2014. aasta otsus 2014/350/EL, millega kehtestatakse tekstiiltoodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 174, 13.6.2014, lk 45).

(3) Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007, mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (ELT L 295, 12.11.2010, lk 23).

(5) Komisjoni 11. veebruari 2013. aasta rakendusotsus 2013/84/EL, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused nahaparkimise jaoks (ELT L 45, 16.2.2013, lk 13).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH-määrus) (ELT L 136, 29.5.2007, lk 3).

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(8) European Chemical Agency (ECHA), Candidate List of substances of very high concern for Authorisation, http://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

(*) STOT = mürgisus sihtorgani suhtes.

(9) ECHA, Candidate List of substances of very high concern for Authorisation, http://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

(10) ECHA, REACHi registreeritud ainete andmebaas, http://www.echa.europa.eu/information-on-chemicals/registered-substances.

(11) ECHA, Co-operation with peer regulatory agencies, http://echa.europa.eu/en/about-us/partners-and-networks/international-cooperation/cooperation-with-peer-regulatory-agencies.

(12) Social Accountability International, Social Accountability 8000 International Standard, http://www.sa-intl.org.

(13) Vt ILO NORMLEX (http://www.ilo.org/dyn/normlex/en) ja toetavad suunised.

(14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ, pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).