NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/1837,

12. oktoober 2015,

liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

CTBT-le alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada.

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tuginedes oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mis tuleneb rahvusvahelisest seiresüsteemist, milles on üle 280 rajatise umbes 85 riigis, ja rahvusvahelisest andmekeskusest, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning kes omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Strateegia teatavate osade jätkuva ja praktilise rakendamise tagamiseks toetab liit CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevust, et edendada järgmisi eesmärke:

2. Liidu toetatavatel projektidel on järgmised konkreetsed eesmärgid:

toetada CTBT ülemaailmse kohaldamise ja jõustamise edendamist ning selle kontrollisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust sihtrühmadele suunatud tegevuse ja suutlikkuse suurendamise kaudu, sealhulgas toetades: koolitust ja seminare Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), et edendada tulemuslikku osalemist CTBT-s; suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamist; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamist, et parandada teadlikkust ja arusaamist CTBT-st, ning üksteisest isoleeritud laiendatud riiklike andmekeskuste (Extended National Data Centre (NDC) in-a-Box) pakkumise/paketi konsolideerimist ja laiendamist.

Projektide eesmärgiks on ka tagada liidu nähtavus, toetades eespool nimetatud tegevusi ja pakkudes nõuetekohast programmihaldamist käesoleva otsuse rakendamisel.

Nende projektide elluviimisest saavad kasu kõik CTBT-le alla kirjutanud riigid.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).

2. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab CTBTO ettevalmistuskomisjon. CTBTO ettevalmistuskomisjon täidab seda ülesannet kõrge esindaja kontrolli all. Selleks lepib kõrge esindaja CTBTO ettevalmistuskomisjoniga kokku vajaliku korra.

Artikkel 3

1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide elluviimise lähtesummaks on 3 024 756 eurot.

2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab Euroopa Komisjon. Sel eesmärgil sõlmib ta CTBTO ettevalmistuskomisjoniga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et CTBTO ettevalmistuskomisjon tagab liidu rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4. Euroopa Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Ta teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1. Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest CTBTO ettevalmistuskomisjoni korrapäraste aruannete alusel. Need aruanded on nõukogu poolt tehtava hindamise aluseks.

2. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta annab teavet Euroopa Komisjon.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ei ole nimetatud rahastamislepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

(1) Nõukogu 17. novembri 2003. aasta ühine seisukoht 2003/805/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta (ELT L 302, 20.11.2003, lk 34).

(2) Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta ühismeede 2006/243/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 88, 25.3.2006, lk 68).

(3) Nõukogu 28. juuni 2007. aasta ühismeede 2007/468/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 176, 6.7.2007, lk 31).

(4) Nõukogu 15. juuli 2008. aasta ühismeede 2008/588/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 189, 17.7.2008, lk 28).

(5) Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/461/ÜVJP Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 219, 20.8.2010, lk 7).

(6) Nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus 2012/699/ÜVJP liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 314, 14.11.2012, lk 27).

LISA

Liidu toetus CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks, CTBT võimalikult varajase jõustumise väljavaate suurendamiseks ning CTBT ülemaailmse kohaldamise toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

I. SISSEJUHATUS

1. Pärast CTBT jõustumist on selle rakendamise ettevalmistamise oluliseks elemendiks CTBTO ettevalmistuskomisjoni (ettevalmistuskomisjon) hästitoimiva järelevalve- ja kontrollisüsteemi loomine. Ettevalmistuskomisjoni võimekuse arendamine väärisgaaside seire alal on oluline selleks, et võimaldada hinnata, kas vaadeldav plahvatus on tuumakatsetus. Lisaks sellele sõltub tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu järelevalve- ja kontrollisüsteemi kasutatavus ja toimimine kõigi CTBT-le alla kirjutanud riikide panusest. Seetõttu on oluline võimaldada CTBT-le allakirjutanud riikidel täielikult osaleda tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu järelevalve- ja kontrollisüsteemis ning toetada selle tegevust. Käesoleva otsuse rakendamisel tehtav töö on samuti oluline suurendamaks väljavaadet jõustada CTBT võimalikult varakult ja saavutamaks selle ülemaailmne kohaldamine.

Käesolevas otsuses kirjeldatud projektidega aidatakse oluliselt kaasa massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia eesmärkide saavutamisele.

2. Sel eesmärgil toetab liit järgmist üheksat projekti:

a) abi vajavates riikides asuvate rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) seismiliste abijaamade varustamine;

b) radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kirjeldamise projekt;

c) vDECi haldamine ja sellega seotud tegevused;

d) IDC SHI ümberehitamise 2. etapi toetamine;

e) ksenooni mõju leevendamine;

f) IDC rakenduste testide katteala suurendamine;

g) riistvara parendamine kohapealsel inspekteerimisel OSI multispektraal- ja infrapunasüsteemi (MSIR-süsteem) jaoks;

h) koolitus ja seminarid Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamine; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamine, ja

i) üksteisest isoleeritud laiendatud riiklikud andmekeskused (Extended NDC-in-a-Box).

CTBT jõustumise väljavaated on paranenud tänu soodsamale poliitilisele olukorrale, millele osutab samuti hiljutine allakirjutamine CTBT-le uute riikide poolt ning CTBT ratifitseerimine, sealhulgas Indoneesia kui ühe 2. lisas loetletud riigi poolt. Arvestades seda positiivset arengut, tuleb järgmistel aastatel pöörata kiiresti suuremat tähelepanu nii CTBT kontrollisüsteemi ülesehitamise lõpuleviimisele kui ka selle valmisoleku ja tegevussuutlikkuse tagamisele ning samuti töö jätkamisele CTBT jõustamiseks ja ülemaailmseks kohaldamiseks. Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt 2006. aasta oktoobris, 2009. aasta mais ja 2013. aasta veebruaris läbi viidud tuumarelvakatsetused näitasid mitte ainult tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise tähtsust, vaid ka vajadust tõhusa kontrollisüsteemi järele sellise keelustamise järgimise kontrollimiseks. Täielikult toimiv ja usaldusväärne CTBT kontrollisüsteem annab rahvusvahelisele üldsusele usaldusväärse ja sõltumatu vahendi selle keelustamise täitmise tagamiseks. Lisaks sellele on CTBTO kogutavatel andmetel oluline roll õigeaegsel hoiatamisel tsunami eest ning radioaktiivse aine leviku hindamisel pärast Fukushima tuumaõnnetust 2011. aasta märtsis.

Nende projektide toetamine tugevdab ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke. Nende keerukate projektide rakendamine aitab märkimisväärselt parandada tõhusat mitmepoolset reageerimist praegu esinevatele julgeolekualastele probleemidele. Eelkõige edendavad need projektid massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia eemärkide saavutamist, sealhulgas edendades CTBT normide ja samuti selle kontrollisüsteemi ülemaailmset kohaldamist ja tugevdamist. Ettevalmistuskomisjon on rajamas IMS-i tagamaks, et ükski tuumaplahvatus ei jääks avastamata. IMS-i seismiliste abijaamade ülemaailmsel võrgustikul (üle 280 rajatise 85 riigis) ja IDC-l põhinevast unikaalsest erialasest pädevusest tulenevalt on ettevalmistuskomisjon ainus organisatsioon, kes on suuteline rakendama neid projekte, mida saab rahastada üksnes ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu.

Liit on toetanud ühismeetmega 2006/243/ÜVJP, ühismeetmega 2007/468/ÜVJP, ühismeetmega 2008/588/ÜVJP, otsusega 2010/461/ÜVJP ja otsusega 2012/699/ÜVJP e-õppe koolitusprogrammi loomist, 2008. aastal läbiviidud integreeritud õppust seoses kohapealse kontrolliga ja 2014. aastal läbiviidud integreeritud õppust, radioaktiivse ksenooni hindamist, mõõtmist, karakteristikute kirjeldamist ja mõju vähendamist, tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist, suutlikkuse arendamist CTBT ekspertide järgmiste põlvkondade kujunemiseks, ainete atmosfääris leviku mudeli (ATM) parandamist, seismilisi abijaamu, teadusringkondadega tehtava koostöö tugevdamist, kohapealse inspekteerimise (OSI) võimekuse tugevdamist väärisgaasi tuvastamise süsteemi väljatöötamise abil, ning pilootprojekti arengumaade ekspertide osalemise toetamiseks ettevalmistuskomisjoni tehnilistel ja poliitikakujundamise koosolekutel. Kirjeldatavate projektide puhul lähtutakse varasematest ühismeetmetega kehtestatud projektidest ja nende rakendamisel saavutatud edust. Käesoleva otsuse alusel esitatud projektide puhul välditakse võimalikku kattumist otsusega 2012/699/ÜVJP. Mõned käesoleva otsuse alusel esitatud projektid sisaldavad elemente, mis on sarnased varasemate ühismeetmete alusel läbiviidud tegevusega, kuid erinevad mõjuala poolest või on suunatud teistele riikidele või piirkondadele.

CTBTO ajutine tehniline sekretariaat viib ellu ja haldab ettevalmistuskomisjoni tegevust toetavat eespool nimetatud üheksat projekti lisaks muule vabatahtlikule toetusele ja mitterahalisele panusele, mida CTBTO on saanud oma tegevuse toetuseks doonoritelt, nagu ELi ja ELi mittekuuluvad riigid, institutsioonid jt.

II. PROJEKTIDE KIRJELDUS

Rubriik 1. Seiresüsteemi varustamine

See rubriik koosneb järgmisest kuuest komponendist.

— Komponent 1. Abi vajavates riikides asuvate rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) seismiliste abijaamade varustamine — Komponent 2. Radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kirjeldamise projekt — Komponent 3. Virtuaalse andmekasutuskeskuse (vDEC) haldamine ja sellega seotud tegevus — Komponent 4. IDC SHI ümberehitamise 2. etapi toetamine — Komponent 5. Ksenooni mõju leevendamine — Komponent 6. IDC rakenduste testide katteala suurendamine

Komponent 1. Abi vajavates riikides asuvate rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) seismiliste abijaamade varustamine

1. Taust

Selle projekti eesmärk on jätkata kohalike asutuste abistamist eesmärgiga parandada abi vajavates riikides asuvate IMSi seismiliste abijaamade võrku kuuluvate sertifitseeritud jaamade tegevust ja jätkusuutlikkust.

2. Projekti ulatus

IMSi seismiliste abijaamade jaoks ette nähtud andmete hea kättesaadavuse ja kvaliteedi saavutamine on mõnede riikide jaoks suur probleem. Konkreetsete kohalike tingimuste üksikasjalik hindamine, jaamade taristu sihipärane parandamine (võttes arvesse varasemaid käitamiskogemusi), lahendades peatseid iganemise probleeme ning aidates kehtestada asjakohaseid sisekordi ja -kokkuleppeid tegevuste ja teenindamise toetamiseks, parandab üldist jaamade jätkusuutlikkust ja aitab kohalikul jaama käitajal tagada jaama nõutud toimimine tulevikus.

Seega tegevus selle projekti raames sisaldab muu hulgas järgmist: nimetatud projektiga hõlmatud seismiliste abijaamade võrgu rajatisi käsitlevate vajalike faktide jätkuv kogumine ja nende rajatiste jätkusuutlikkuse tagamise tingimuste jätkuv läbivaatamine, jaamade külastused, sh süsteemi kalibreerimine, väikeremont, käitajate koolitamine, jaama kohalike käitajate täiendav kohapealne koolitamine, infrastruktuuri ja turvalisusega seotud uuendused, varugeneraatorite ajakohastamine ning iganenud seadmete väljavahetamine või ajakohastamine.

Lisaks jätkuvad sihipärased külastused mitmetesse seismiliste abijaamade asukohariikide kohalikesse ametiasutustesse, et suurendada teadlikkust nende CTBT-st tulenevatest kohustustest IMSi rajatiste käitamise ja teenindamise suhtes, ja neid tunnustada, hinnata jaamade käitamise ja teenindamise praegust korraldust, ning julgustada vajalike riiklike tugistruktuuride ja vahendite loomist või parendamist.

3. Kasu ja tulemus

Säilitada ja parandada andmete kättesaadavuse taset seismiliste abijaamade puhul.

Komponent 2. Radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kirjeldamise projekt

1. Taust

Ettevalmistuskomisjon mõõdab radioaktiivse ksenooni kogust keskkonnas väga tundlike süsteemide abil, mis on CTBT kontrollisüsteemi olulised osad. Liidult ühismeetme 2008/588/ÜVJP raames saadud toetuse alusel on CTBTO soetanud kaks transporditavat süsteemi väärisgaasi radioaktiivsete isotoopide 133Xe, 135Xe, 133mXe ja 131mXe mõõtmiseks. Neid süsteeme on kasutatud radioaktiivse ksenooni fooni mõõtmiseks Indoneesias, Jaapanis ja Kuveidis. Sel eesmärgil on sõlmitud koostöölepingud partnerinstituutidega.

2. Projekti ulatus

Nende mõõtmiskampaaniate jätkamiseks on vaja rahalisi vahendeid mobiilsete väärisgaasi mõõtmissüsteemide uude kohta toimetamiseks ja süsteemide käitamiseks ühes kohas vähemalt 12 kuu jooksul, et hõlmata hooajaline kõikumine.

Asukoht Kuveidis on väärisgaaside mõõtmise süsteemide tühiku keskel. Teisaldatav jaam Kuveidis on väga tähtis võrgu katvuse seisukohast Pärsia lahe piirkonnas. Kuna see asukoht annab olulist teavet ksenooni üldise fooni karakteristikute kohta, on eesmärk esmalt pikendada mõõtmiskampaaniaid Kuveidis kõnealuse projekti rakendamisperioodi jooksul.

Teine süsteem alustab mõõtmisi otsuse 2012/699/ÜVJP alusel Indoneesias Manados. Mõõtmiskampaania pikendamine võimaldab saada andmeid selle koha kohta kogu 12-kuuse tsükli jooksul kõigi sesoonsete tingimuste puhul. CTBTO kavandab viia selle kampaania lõpus läbi täiendavad mõõtmised piirkondades, kus radioaktiivse ksenooni üldine foon ei ole täielikult teada ega arusaadav. Eelistatavad asukohad on ekvaatoril Ladina-Ameerikas, Aasias ja Aafrikas.

3. Kasu ja tulemus

Kasuks on parem arusaamine väärisgaasi üldise fooni muutumisest ning väärisgaaside seirevõrgu parem katvus. Pärast neid mõõtmiskampaaniaid on süsteemid saadaval kasutamiseks CTBTO poolt erinevate geograafiliste mõõtkavade kohta väärisgaasi fooni järeluuringute läbiviimiseks ja varulahendusena ja/või koolitusel kasutatavate süsteemidena.

Komponent 3. Virtuaalse andmekasutuskeskuse (vDEC) haldamine ja sellega seotud tegevus

1. Taust

IDC teenindab vDEC-i, mis võimaldab välisteadlastele, riiklikele andmekeskustele ja ajutise tehnilise sekretariaadi (PTS) töövõtjatele juurdepääsu IMSi andmetele, IDC toodetele ja IDC tarkvarale. vDEC loodi otsuse 2010/461/ÜVJP alusel.

2. Projekti ulatus

Eesmärk on jätkata vDEC kui teadusuuringute koostööplatvormi toetamist, kasutades IMSi andmeid ning IDC tooteid ja tarkvara.

3. Kasu ja tulemus

vDEC toetab teadus- ja arendustegevust eesmärgiga luua kõrgetasemeline tehnoloogia CTBT järelevalveks. Seda tehes loob ta uurimisvõimalusi noortele teadlastele ja inseneridele ning ka teadlastele vähem arenenud riikides, kus on vähem ressursse.

Komponent 4. IDC SHI ümberehitamise 2. etapi toetamine

1. Taust

SHI süsteemi valitud osade ümberehitamise esimese etapi alusel ning kasutades ära USA märkimisväärset mitterahalist panust, alustas PTS nn IDC SHI ümberehitamise programmi 2. etappi. Selle programmi eesmärk on arendada välja ulatuslik tarkvara arhitektuur projektide juhtimiseks uute arengusuundade kohaselt ja ajakohastada olemasolev tarkvara järgmise 5–7 aasta jooksul. Ümberehitamise programmi 2. etapp on jagatud mitmeks lühemaks etapiks vastavalt RUP (The Rational Unified Process) metoodikale tarkvaraarenduseks. RUPi esialgne, nn algetapp pidi lõppema 2014. aastal süsteemile esitatavate nõuete ja süsteemi tehnilise kirjelduse valmimisega. Järgmine RUPi etapp, väljatöötamine, toimub 2016. ja 2017. aastal ja hõlmab tarkvara arhitektuurikavandi väljatöötamist ja piisavate prototüüpide väljatöötamist kavandis kindlaks määratud suurimate riskide leevendamiseks. Ulatusliku tarkvara arhitektuuri määratlemise põhieesmärk on võimaldada PTSil määrata kindlaks prioriteetsed hooldusmeetmed. Kuigi mitterahaline panus USA-lt on selle projekti märkimisväärne osa, on esmatähtis CTBTO kõigi liikmesriikide osalemine protsessis. See saavutatakse töörühmade regulaarse teavitamisega ja tehniliste koosolekutega.

2. Projekti ulatus

Eesmärk on: 1) toetada kahte tehnilist koosolekut tarkvaraarenduse kohta ja 2) hankida lepingulisi teenuseid/suunata töötajad lühiajaliselt prototüüpide väljatöötamiseks.

3. Kasu ja tulemus

Selle projekti üldine eesmärk on luua järgmise 20 aasta jaoks kaasaegsem ja kohandatav raamistik tarkvara arendamiseks ja teenindamiseks. Tulemuseks peaks olema süsteem ja tugiorganisatsioon, mis on vastupidavam muutustele ning mida on odavam käitada ja teenindada.

Komponent 5. Ksenooni mõju leevendamine

1. Taust

Ettevalmistuskomisjon mõõdab radioaktiivse ksenooni kogust keskkonnas väga tundlike väärisgaasisüsteemide abil, mis on CTBT kontrollisüsteemi olulised osad. Praegune radioaktiivse ksenooni heide radiofarmatseutiliste preparaatide tootmisrajatistest (RPF-d) mõjutab oluliselt taustatasemeid CTBTO IMS-i väärisgaasijaamades.

Liidult otsuse 2012/699/ÜVJP raames saadud toetuse abil on CTBTO tellinud uuringu, et töötada välja tehniline lahendus, mida saab kasutada RPF-dest radioaktiivse ksenooni heite vähendamiseks. Uuringu teostas SCKߦCEN (Belgia) ja see võimaldas töötada välja hõbetseoliitmaterjalil põhineva püüdursüsteemi prototüübi, mis näitas paljulubavaid tulemusi.

2. Projekti ulatus

Et toetada käimasolevaid jõupingutusi ksenooni mõju leevendamiseks ning võttes arvesse otsuse 2012/699/ÜVJP raames tehtud töö tulemusi, on vaja rahalisi vahendeid ksenooni püüdursüsteemi edasiarendamiseks, millel on järgmised peaeesmärgid.

a) Teha laiendamist käsitlev uuring otsuse 2012/699/ÜVJP raames SCKߦCEN (Belgia) poolt välja töötatud hõbetseoliidil põhineva püüduri prototüübi suhtes, rakendades laiemat valikut käitustingimusi, et hinnata täiendavalt süsteemi toimimist.

b) Laiendada katseid täiendavatele RPF-dele, viies läbi konkreetsed projekteerimisuuringud ja näidisharjutused erinevates käitamiskeskkondades. Tulevane radiofarmatseutiliste preparaatide tootmisrajatis KAERI Busanis (Korea) on sobiv kandidaat selliste uuringute läbiviimiseks koostöös SCKߦCEN-ga (Belgia).

c) Valitud materjalide pikaajalise käitumise hindamine, eelkõige kõrge kiirgustaseme juures tegelikus käitamiskeskkonnas. See tehakse osana katsetamisest käitamistingimustes.

d) Tõhusate korstnas mõõtmise süsteemide juurutamine RPF-des võimaldab kvaliteetsete andmete loomist ja jagamist CTBTOs ja CTBT-le allakirjutanud riikides. Avastamissüsteemid põhinevad kõrge puhtusastmega germaaniumdetektoril, mille radioaktiivse ksenooni analüüs on kõrgefektiivne erinevatel aktiivsuse tasemetel.

e) Atmosfääris leviku modelleerimise parendatud tööriistade väljatöötamine, et hinnata IMSi jaamades usaldusväärselt radioaktiivse ksenooni heidet RPF-dest. Kõnealuseid tööriistu kasutab CTBTO ja need tehakse kättesaadavaks CTBT-le allakirjutanud riikidele, et võimaldada sõltumatut hindamist korstnast saadud mõõteandmete alusel. Tööriistad toetavad ka IMSi väärisgaasi mõõtmise võrgustiku konfigureeritavat konfiguratsiooni.

3. Kasu ja tulemus

Ksenooni vähendamise süsteemi täieulatuslik katsetamine erinevatel käitustingimustel võimaldab töötada välja konkreetse tehnilise lahenduse lõpliku kuju RPF-dest ksenooni heite mõju leevendamiseks. IMSi väärisgaasi mõõtmise võrgustiku parem toimimine annab CTBT-le allakirjutanud riikidele kvaliteetsemad seireandmed CTBT kontrolliks.

Komponent 6. IDC rakenduste testide katteala suurendamine

1. Taust

Üksuste integreerimise ja regressiooni testimine on korduv, ülimalt spetsialiseeritud ja ajamahukas ülesanne IDCs lainekuju- ja radionukliidrakenduste teenindamisel. Uue operatsioonisüsteemi versiooni kasutuselevõtmiseks, rakenduse uue versiooni väljalaskmiseks või olemasoleva tarkvara konfiguratsiooni muutmiseks on nõutav ulatuslik testimine.

Kuna tarkvara on keeruline, seda saab rakendada tuhandetes erinevates konfiguratsioonides ja selle toimimine sõltub sageli juurdepääsust kettale ja andmebaasile, on ka testide väljatöötamine keeruline. Enamik teste on siiani tehtud nii, et valdkonna ekspert kasutab tarkvara ühistes konfiguratsioonides, kontrollib tulemusi ja võrdleb neid eelmiste ja oodatud tulemustega. Kõnealune käsitsi teostatav protsess on harva korratav ja see sõltub suurel määral inimressursside ja ka valdkonna eksperditeadmiste olemasolust.

Selle probleemi käsitlemiseks algatas ettevalmistuskomisjon 2013. aasta novembris projekti, et määrata kindlaks ja rakendada avatud lähtekoodiga testiraamistik, mis võimaldaks sellel teha teste pideval automaatrežiimil. See on kolmeaastane leping, mis algas 2013. aasta novembris ja peaks lõppema 2016. aasta novembris. Selleks tööks on komisjon juba sõlminud tarkvara väljatöötamise teenuste lepingu. Kehtiva lepingu viimase lubatava pikendamise (2016. aasta jaanuarist novembrini) kulude katmiseks on ette nähtud kasutada liidu vahendeid. Pidevatoimelise automaatse testitaristu (CATS) eesmärk on ka hõlbustada testide loomist ja nende teenindamist ning töötada välja integratsioonitestide algkomplekt automaatse lainekujul töötlemise komponentide jaoks.

Projekt kulgeb hetkel kavakohaselt. Süsteemi nõudeid käsitlev dokument on valmis, ja on kindlaks määratud, et kaks avatud lähtekoodiga tarkvara paketti (Jenkins ja FitNesse) koos rahuldavad ettevalmistuskomisjoni nõudeid.

2. Projekti ulatus

Selle projekti eesmärk on jälgida CATSi rakendamist, suurendades tarkvara katteala moodul-, regressiooni- ja integratsioonitestide väljaarendamise kaudu, eelkõige lainekujul võrktöötlemise, radionukliidide tarkvara, ning toodete ja andmete levitamise valdkondades.

3. Kasu ja tulemus

Need tööd võimaldavad luua korratavaid kvaliteedikontrolli protsesse ja suurendavad IDC tarkvara rakendamise tõhusust. Selle tulemuseks on kvaliteetsem automaatne lainekuju- ja radionukliidrakenduste tarkvara ning lõppkokkuvõttes CTBTO liikmesriikide parem teenindamine, eelkõige andmete, toodete ja tarkvara levitamise osas.

Rubriik 2. Riist- ja tarkvara edendamine OSI-MSIR süsteemi jaoks

1. Taust

MSIR-süsteem, mille PTS töötas välja otsuse 2012/699/ÜVJP kohase rahastamise kaudu ja mida täiendati mitterahalise panusega 2014. aastal toimunud integreeritud väliõppuse (IFE14) jaoks, on võimeline võtma vastu spektraalteavet lennuvahenditel olevalt platvormilt vahemikus nähtavast infrapunaseni. Süsteem koosneb anduritest stabiilsel alusel, tugiseadmetest ja töötlemisvahenditest OSI jaoks olulise teabe väljaeraldamiseks.

Lisaks on süsteemi elemendid, sealhulgas missioonide planeerimise tarkvara, inertsiaalsed mõõteüksused, süsteemi kontroller, abipiloodi ja operaatori navigeerimissüsteem ja videokaamera integreeritud ja testitud PTSi lennuvahenditel oleva gammaspektromeetri süsteemiga, mis võimaldab saada andmeid eelnevalt kindlaks määratud lennuliinidel. Nimetatud elemendid on kättesaadavad ka teistel OSI lennuvahenditega tehtavatel operatsioonidel, sealhulgas esialgsetel ülelendudel ja lennuvahenditelt tehtavatel magnetvälja uuringutel.

2. Projekti ulatus

Eesmärgid on laiendada MSIR-süsteemi võimekust ja selle kaudu parandada inspekteerimisrühma suutlikkust avastada OSI jaoks olulisi näitajaid. MSIR-süsteem on projekteeritud modulaarseks ja täiendavaid komponente on võimalik lisada siis, kui vahendid seda võimaldavad. PTSi testid on näidanud muude MSIRi andurite väärtust ja need täiendaksid olemasolevat süsteemi andurite massiivi. Ettepaneku eesmärk on täiendada süsteemi eriotstarbeliste andurite lisamisega.

a) Multispektraalne andurseade

PST tehtud testimine mitterahalise panuse raames saadud süsteemiga näitas andmete saamise väärtuslikkust diskreetsetes spektriribades nii lähi- kui ka lühilaineinfrapunakiirguse piirkonnas. Lisaks rõhutati kahel OSI ekspertide kohtumisel 2011. ja 2012. aastal, et avastamisvõime selles spektriosas on peamine nõue lennuvahenditel olevale MSIR-süsteemile. Sellisena on see element ettepaneku kriitiline element.

IFE14 ajal mitterahalise panusena saadud riistvara ei ole PTS-ile pikaajalise laenuna kättesaadav ja kuna selliseid seadmeid kasutatakse peaaegu aasta läbi, on vähetõenäoline saada samasugune seade laenulepingu alusel CTBT-le allakirjutanud riikidelt. Seetõttu on ettepaneku eesmärk osta valmistootena olemasolevate komponentidega täielikult integreeritud multispektraalne seade, mis on võimeline avastama OSI jaoks olulisi näitajaid lähi- ja lühilaineinfrapunakiirguse piirkonnas.

b) Kaugusmõõtur

Erinevad kasutustestid on näidanud, et lennuvahendil oleval skaneerimisfunktsiooniga laserkaugusmõõtmisseadmel on olulised eelised inspekteerimisrühma jaoks. Praegu ei ole MSIR-süsteemil võimekust väljastada maapinna andmeid, aga sellel on head võimalused edastada selliseid andmeid, kui lisada skaneeriv laserkaugusmõõtmisseade. Selline seade:

— võimaldaks kiiresti väljastada maapinna ja maastiku kõrgusandmeid, mis võivad määrata kindlaks taimkatte poolt varjatud, OSI jaoks olulisi näitajaid;

— hõlbustaks muude MSIR-andmete parandamist ja hõlbustaks ortogonaalselt rektifitseeritud kujutisi sisaldavate toodete loomist;

— võimaldaks luua 3D mudeleid, mis hõlbustavad otsusetegemist OSI inspekteerimisrühmas ja toetavad missiooni planeerimist.

Lisaks MSIR-süsteemi teenindamisele saaks sellist seadet kasutada radionukliidide mõõtesüsteemi lisakomponendina, et saada täpseid maapinnaandmeid ülelendude ajal saadud gammaandmete korrigeerimiseks. Selline seade oleks eriti väärtuslik kõrge reljeefiga piirkonnas (nagu kogeti IFE14 ajal).

3. Kasu ja tulemus

Tõhusam ja tulemuslikum MSIR-süsteem tõhustab inspektorite tööd kohapealsel inspekteerimisel (OSI). Sellest tulenevalt toetab see liidu poliitikat ja liidu jõupingutusi CTBT jõustumiseks. Lisaks võib projekt täiendada ja edendada lennuvahenditel olevate andurite tööstust Euroopas. Paljud liidus tegutsevad ettevõtjad pakuvad selle valdkonna tooteid.

Rubriik 3. Teavitamine ja riigi tasandil suutlikkuse suurendamine

See rubriik koosneb järgmisest kahest komponendist.

Komponent 1. Koolitus ja seminarid Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamine; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamine Komponent 2. Üksteisest isoleeritud laiendatud riiklikud andmekeskused (Extended NDC-in-a-Box)

Komponent 1. Koolitus ja seminarid Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamine; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatilise kogukonna kaasamine

1. Taust

PTS on töötanud edukalt suutlikkuse suurendamisel, et toetada NDC-d ja volitatud kasutajaid Aafrikas, Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, Ida-Euroopas ning SEAPFE osades. Liidu toetus on aidanud oluliselt kaasa positiivsetele tulemustele. Sellise riigi tasandil suutlikkuse suurendamise laiendamine rohkematele SEAPFE riikidele ning MESA piirkondadele oleks loogiline tulemus. Lisaks on suutlikkuse suurendamise süsteemid, mis on rajatud paljudes riikides (40 süsteemi, 20 seadet ettevalmistamisel), suutlikkuse teenindamiseks hädavajalikud, aga nendel on tihti tehnilisi probleeme, sageli karmide kliima- või taristutingimuste tõttu. Nimetatud süsteemide mõningane teenindamine on vajalik, et saada täiel määral kasu suutlikkuse suurendamisest riigi tasandil. Ekspertide tasemel kohtumised ettevalmistuskomisjoniga on peamine vahend nii poliitilise toetuse kui ka tehnilise pädevuse säilitamiseks kõikides CTBT aspektides. Regulaarselt toimuvad konverentsid ning akadeemilised, diplomaatilised ja teaduslikud teavitusüritused (nagu iga kahe aasta järel toimuv CTBT teadus- ja tehnoloogiakonverents, piirkondlikud CTBT seminarid ja konverentsid, CTBT avaliku poliitika kursused, ja teadlaste seminarid) on aidanud luua ja säilitada usaldust kontrollisüsteemi suhtes ja tõstnud esile ülemaailmse tuumarelva leviku vastase võitluse ja desarmeerimise nurgakiviks oleva CTBT tähtsust. Need tegevused loovad ka kasuliku areeni, et kaasata CTBT-sse 2. lisas loetletud riigid, kes ei ole CTBT-d ratifitseerinud, et edendada CTBT jõustumist.

2. Projekti ulatus

Kõnealune allprojekt tugevdab varasemaid jõupingutusi luua tehniline võimekus riikide tasandil, toetades koolitusi ja seminare SEAPFE ja MESA piirkondades, et edendada nende piirkondade riikide tulemuslikku osalemist CTBT-s. Erilist tähelepanu pööratakse radionukliidide analüütikute koolitusele, mis põhineb tarkvaral, mis 2013. aastal lisati üksteisest isoleeritud riiklikele andmekeskustele. Kõnealusele kahele piirkonnale pööratakse asjakohast tähelepanu, kui valitakse välja üheksanda projektiga (extended NDC-in-a-box tarkvara ja selle põhielement SeisComp3) hõlmatud tegevuste vastuvõtjad. Üks selle põhieesmärk on toetada CTBT-le allakirjutanud riike IMSi toimimise integreerimisel riiklike ja piirkondlike seismiliste seirevõrgustikega, ning tavaoperatsioonide, näiteks kohaliku ja piirkondliku seismilise ohu seire, ühendamine tuumaplahvatuse seirega, luues vastuvõtva riigi riikliku andmekeskuse (NDC). Üritatakse luua sidemeid kõnealuse ettepaneku kahe teise allprojektiga, näiteks asjakohaste ühiste materjalide kasutamisega koolituses ja seminaridel ning riigi tasandil saadud kogemuste kogumisega.

Parandatakse tehnilist toetust suutlikkuse suurendamiseks süsteemidele, mida kasutatakse tõhusalt riigi tasandil, aga mis ei toimi väikeste tehniliste takistuste tõttu, sealhulgas tagatakse asjakohane interneti kättesaadavus.

Allprojektiga suurendatakse ka teadlikkust ja arusaamist CTBT-st akadeemilistes ringkondades ja poliitikute ja otsusetegijate hulgas, eelkõige riikides, mis on loetletud CTBT 2. lisas, kuid mis ei ole CTBT-d ratifitseerinud, pakkudes kursuseid ja koolitusprogramme CTBT teemadel, eelkõige CTBT teaduslike ja tehniliste aspektide kohta. Eelkõige pööratakse tähelepanu arengumaadele ning riikidele, mis on loetletud CTBT 2. lisas, kuid kes ei ole CTBT-d ratifitseerinud, kooskõlas PTSi strateegiatega CTBT jõustumise ja ülemaailmselt kehtivaks muutmise kohta.

3. Kasu ja tulemus

Tegevused on kooskõlas liidu eesmärkidega edendada turvalisuse suurendamist kogu maailmas, suurendades teadlikkust CTBT-st ja selle mõistmist ning toetades ühist seisukohta 2003/805/ÜVJP ja tugevdades CTBT 2. lisas loetletud riikidele suunatud tööd, suutlikkuse suurendamist riikide tasandil, sealhulgas SEAPFE ja MESA piirkondade kaasamisega.

Komponent 2. Üksteisest isoleeritud laiendatud riiklikud andmekeskused (Extended NDC-in-a-Box)

1. Taust

Ettevalmistuskomisjon üritas laiendada 2013. aastal praegust NDC-in-a-Box pakkumist täiendava tarkvaraga, mis võimaldab kasutajal kergemini kombineerida andmeid IMS-võrgustikust andmetega kohalikest ja riiklikest jaamadest, ning märkimisväärselt parandada NDC töötlemisvõimekust. Selle algatuse osana allkirjastati 2013. aasta detsembris Saksa geoteaduste uurimiskeskusega Helmholtz-Centre Potsdam GFZ litsentsileping, mis võimaldab ettevalmistuskomisjonil levitada SeisComp3 tarkvara osana NDC-in-a-Box käsitlevast pakkumisest selle volitatud kasutajatele, et kasutada seda IMS-i andmetöötluseks ja analüüsiks. Praeguseks on lõpule viidud Extended NDC-in-a-Box to Alpha Testers tarkvara esimese väljalaske väljatöötamine ja toimub testimine riiklikes andmekeskustes. NDC esindajate 2014. aasta NDC seminari DPSS koosolekutel Viinis (12.–16. mai) arutati üksteisest isoleeritud laiendatud riiklike andmekeskuste raamistikku, täpsustati selle nõudeid ja loeti see vastuvõetavaks. Projekti lõpus on samadel NDC esindajatel võimalus alfatestijatena toimides testida uut tarkvara oma saitidel. CTBTO liikmesriikide huvi nõuete määratlemise ja testimise suhtes on olnud väga suur hoolimata projektis osalevatele NDC esindajatele esitatud ajalistest ja seadmetele esitatavatest nõuetest.

2. Projekti ulatus

Allprojekt konsolideerib ka uue Extended NDC-in-a-Box paketi, et hõlbustada selle vastuvõtmist NDCdes, tagades samas järjepidevuse IDC tarkvara ümbertöötamisega. See koosneb järgmistest komponentidest: a) alfatestimisel saadud tagasisidega tegelemine, lahendades väljaselgitatud probleeme ja tehes tarkvaras alfatestrite nõutud väikesi parandusi. Selle töö tulemuseks peaks olema Extended NDC-in-a-Box distributsiooni esimene ametlik väljalase, ja b) NDCde koolitusvajaduste rahuldamine, eelkõige uute väljatöötatud vahendite lisamiseks Extended NDC-in-a-Box ja SeisComp3 paketti. See saavutatakse kahe NDC lainekuju analüütikute koolituskursuse ja kahe SeisComp3 alase koolituse abil ning samuti ekspertide välimissioonidega kohapealset toetust vajavatesse NDC-desse.

3. Kasu ja tulemus

Tegevused on kooskõlas liidu eesmärkidega edendada turvalisuse suurendamist kogu maailmas, suurendades teadlikkust CTBT-st ja selle mõistmist ning toetades ühismeedet 2003/805/ÜVJP, ning CTBT 2. lisas loetletud riikidele suunatud töö tugevdamist, suutlikkuse suurendamist riikide tasandil, sealhulgas suutlikkuse suurendamise süsteemide teenindamisega ning üksteisest isoleeritud riiklike andmekeskuste tarkvara ulatuslikuma kasutuselevõtuga.

III. KESTUS

Projektide rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

IV. KASUSAAVAD RIIGID

Käesoleva otsuse kohaselt toetatavate projektide alusel saavad abi kõik tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule allakirjutanud riigid ning samuti ettevalmistuskomisjon.

V. RAKENDUSÜKSUS

Projektide tehniline rakendamine tehakse ülesandeks ettevalmistuskomisjonile. Projektide rakendamises osalevad vahetult ettevalmistuskomisjoni töötajad, tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule alla kirjutanud riikide eksperdid ja töövõtjad. Rahastamist on kavas kasutada kaasamaks projektijuhtimisalane konsultant, kes vastutab ettevalmistuskomisjoni abistamise eest käesoleva otsuse rakendamisel ning aruandlusalaste kohustuste täitmisel kogu rakendusperioodi jooksul, sealhulgas kirjeldava lõpparuande ja lõpliku finantsaruande puhul, et koostada kõigi käesoleva otsusega seotud dokumentide arhiiv, eelkõige arvestades võimalikke kontrollkäike, et tagada liidu nähtavus kõigis aspektides ja tagada, et kõik finantsalased, õiguslikud ja hankeid hõlmavad tegevused on kooskõlas käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepinguga ning et kogu teave, sealhulgas eelarvet puudutav teave, on täielik, täpne ja õigel ajal esitatud.

Kirjeldatud projektid rakendatakse kooskõlas finants- ja haldusraamistiku lepinguga (FAFA) ning Euroopa Komisjoni ja ettevalmistuskomisjoni vahel sõlmitava rahastamislepinguga, millele on osutatud käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 3.

VI. KOLMANDATEST ISIKUTEST OSALEJAD

Ettevalmistuskomisjoni eksperte ja tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule alla kirjutanud riikide eksperte võib lugeda kolmandateks osapoolteks. Nad töötavad vastavalt ettevalmistuskomisjoni ekspertide töö standardeeskirjadele.