ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1153 (millega kehtestatakse normid finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2000/642/JSK) (1) kohta

(2019/C 234/01)

Euroopa Parlamendi avaldus artikli 9 kohta

Euroopa Parlament avaldab kahetsust, et vastupidiselt esialgsele ettepanekule ei nähta direktiivis ette norme täpsete tähtaegade ja IT-kanalite kohta eri liikmesriikide rahapesu andmebüroode teabevahetuse korral. Euroopa Parlament peab kahetsusväärseks ka asjaolu, et kõnesoleva artikli kohaldamisala piirdub terrorismi ja terrorismiga seotud organiseeritud kuritegevuse juhtumitega ning erinevalt algselt kavandatust ei hõlma see igat liiki raskeid kuritegusid, millel võib ka olla väga kahjulik mõju meie ühiskonnale. Euroopa Parlament nõuab tungivalt, et komisjon vaataks kõnealuse küsimuse uuesti läbi, kui ta koostab oma aruandeid kõnealuse direktiivi ja rahapesuvastase direktiivi rakendamise ja hindamise kohta, eelkõige artikli 21 kohase hindamise raames. Euroopa Parlament jälgib ja analüüsib hoolikalt neid aruandeid ja hinnanguid ning esitab vajaduse korral oma soovitused.

Komisjoni avaldus

Komisjon avaldab seoses direktiivi artikliga 9 kahetsust, et vastupidiselt tema algsele ettepanekule ei ole direktiivis nimetatud eri liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise teabevahetuse täpseid tähtaegu ja selleks kasutatavaid IT-kanaleid. Samuti avaldab komisjon kahetsust seoses asjaoluga, et nimetatud artikli kohaldamisala piirdub terrorismi ja terrorismiga seotud organiseeritud kuritegevuse juhtumitega ega hõlma vastavalt algsele ettepanekule kõiki raskete kuritegude liike. Komisjon uurib veel rahapesu andmebüroode vahelise koostöö võimalusi, eelkõige oma aruannete raames kõnealuse direktiivi ja rahapesuvastase direktiivi rakendamise kohta.

(1) ELT L 186, 11.7.2019, lk 122.
Avaldus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames ettenähtavate erakorraliste lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) – Seadusandliku akti vastuvõtmine

(2020/C 450 I/01)

KOMISJONI AVALDUS

Avaldus põhjenduse 6 kohta

Komisjon väljendab kahetsust, et Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid kokku, et kliimakulutuste eesmärk sätestatakse põhjenduses, selmet seada õiguslikult siduv eesmärk artiklis. Komisjon leiab, et see ei anna komisjonile asjakohaseid õiguslikke vahendeid, et tõhusalt tagada, et REACT-EU vahendite panus saavutab kokkulepitud taseme mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks ühiselt seatud üldise kliimaalase panuse eesmärgi saavutamiseks kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 15.
(2)

Võttes arvesse nende aluslepingutest tulenevat eelarvepädevust, on asjakohane, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid arutavad selliste kavandatavate õigusaktide mõju eelarvele, mille mõju on tõenäoliselt märgatav. Selleks peaks komisjon esitama kogu asjakohase teabe, mis võib olla vajalik Euroopa Parlamendi ja nõukogu arutelude hõlbustamiseks,
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon eriprogrammide tugevdamise ja alusaktide kohandamise kohta

(2020/C 444 I/01)

Ilma et see piiraks seadusandja ja eelarvepädevate institutsioonide volitusi, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et Euroopa Parlamendi poolt kindlaks määratud programmide puhul suurendatakse vastavalt kas alusaktides esitatud rahastamispakette või finantsplaneeringut 2,5 miljardi euro võrra 2018. aasta hindades. See saavutatakse finantsraamistiku ülemmäärade raames olemasolevate varude vastava vähendamisega, piiramata paindlikkusinstrumendi võimalikku kasutamist 2021. aastal.

Ilma et see piiraks institutsioonide seadusandlikke volitusi, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et finantsraamistiku määruse II lisas loetletud programmide alusaktidesse lisatakse säte rahastamispakettide suurendamise kohta selles täpsustatud summade võrra. Programmide puhul, millega kehtestatakse eelarvelisi tagatisi, kajastub lisasumma antud tagatiste täiendavas tasemes.
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon vabanenud vahendite taaskasutamise kohta seoses teadusprogrammiga

(2020/C 444 I/03)

Ilma et see piiraks nende institutsioonilisi õigusi, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et teevad teadusprogrammi jaoks aastatel 2021–2027 uuesti kättesaadavaks kulukohustuste assigneeringud, mis vastavad kuni 0,5 miljardile eurole (2018. aasta hindades) vabastatud kulukohustuste summast, mis tuleneb kõnealusesse programmi või selle eelkäijasse kuuluvate projektide täielikust või osalisest rakendamata jätmisest, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 15 lõikes 3.
I liikuvuspakett maanteetranspordi kohta — Komisjoni avaldus

(2020/C 252/01)

Komisjon võtab teadmiseks, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid 15. juulil 2020 vastu I liikuvuspaketi sotsiaal- ja turuaspektid (1).

Selle ettepaneku sotsiaalmõju on märkimisväärne. Komisjon väljendab aga kahetsust, et nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel saavutatud kokkulepe sisaldab elemente, mis ei ole kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega ega Euroopa Ülemkogu toetusega eesmärgile muuta EL 2050. aastaks kliimaneutraalseks. Nendeks elementideks on sõiduki kohustuslik tagasipöördumine asukohaliikmesriiki iga kaheksa nädala järel ja kombineeritud vedudele kehtestatud piirangud. Need meetmed ei sisaldunud komisjonis 31. mail 2017 vastu võetud ettepanekutes ja nende mõju ei ole hinnatud. Veoki tagasipöördumise kohustuse tõttu muutub transpordisüsteem ebatõhusamaks ning tarbetult suurenevad heide, saaste ja ummikud ning kombineeritud transpordi piirangute tõttu väheneb selle tõhusus mitmeliigilise kaubaveo toetamisel.

Komisjon hindab nüüd tähelepanelikult nende kahe aspekti mõju kliima- ja keskkonnapoliitikale ning ühtse turu toimimisele. Seda tehes peab komisjon silmas rohelist kokkulepet ning transpordi tekitatava CO2 heite vähendamise ja keskkonnakaitse meetmeid, tagades samal ajal hästi toimiva ühtse turu.

Pärast mõju hindamist kasutab komisjon vajaduse korral oma õigust esitada enne nende kahe sätte jõustumist konkreetne selleteemaline seadusandlik ettepanek.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1.).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1055, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012, et kohandada neid autoveosektori arenguga (ELT L 249, 31.7.2020, lk 17.).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1057, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autoveosektoris reguleerivad eriõigusnormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrusega (EL) nr 1024/2012 (ELT L 249 31.7.2020, lk 49.).
II (Teatised)

ÜHISAVALDUSED

EUROOPA PARLAMENT

NÕUKOGU

EUROOPA KOMISJON

Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsuse (EL) 2021/2316 (Euroopa noorteaasta (2022) kohta) (*1) kohta

(2021/C 523/01)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus

Euroopa Parlament ja nõukogu lepivad kokku, et Euroopa noorteaasta (2022) elluviimise minimaalne tegevuseelarve on 8 miljonit eurot. Sellest summast tuleb 3 miljonit eurot Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta eelarvest ja 5 miljonit eurot eraldatakse programmi „Erasmus+“ 2022. aasta eelarvest.

Kaasseadusandjad on võtnud endale ka kohustuse tagada Euroopa aasta püsiv mõju ka pärast 2022. aastat. Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi, tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 314 täiendavad rahalised vahendid, mis on mõeldud 2022. aasta järgseks ajaks, määrata kindlaks aastaid 2021–2027 hõlmavas mitmeaastases finantsraamistikus.

Komisjoni avaldus

Komisjon võtab teadmiseks kaasseadusandjate kokkuleppe määrata Euroopa noorteaasta (2022) elluviimiseks kindlaks vähemalt 8 miljoni euro suurune tegevuseelarve, ilma et see piiraks võimalust anda sellele 8 miljoni euro suurusele summale lisaks rahalisi vahendeid muudest asjakohastest liidu programmidest ja vahenditest.

Ühtlasi analüüsib komisjon olukorda kogu aasta vältel ja ajakohastab teavet korrapäraselt, esitades ülevaate rahalistest vahenditest, mida ELi programmidest ja vahenditest Euroopa noorteaasta elluviimiseks võidakse anda ja tegelikult antakse, ning andes tegevuse kohta aru. Liidu programmidest antavate rahaliste vahendite kasutamise edukust tutvustatakse korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid rahalisi vahendeid tuleks pidada 8 miljoni euro suurust minimaalset tegevuseelarvet täiendavateks.
Euroopa Parlamendi avaldus nõukogu otsuse 2010/427/EL ja strateegilise koordineerimise kohta

(2021/C 226 I/02)

Euroopa Parlament märgib, et nõukogu otsuse 2010/427/EL artiklis 9 sisalduvad viited liidu välistegevuse vahenditele on aegunud, ning on seetõttu seisukohal, et õigusselguse huvides tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõikes 3 sätestatud menetlusega seda artiklit ajakohastada, et võtta arvesse liidu välisabi rahastamisvahendeid, mida kohaldatakse mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kehtivuse ajal, nimelt naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, ühinemiseelse abi rahastamisvahend, tuumaohutusalase rahvusvahelise koostöö Euroopa instrument ning otsus ülemeremaade ja -territooriumide, sealhulgas Gröönimaa assotsieerimise kohta.

Euroopa Parlament kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles looma strateegilise koordineerimisstruktuuri, mis koosneb kõigist asjaomastest komisjoni talitustest ja Euroopa välisteenistusest, et tagada sidusus, koostoime, läbipaistvus ja vastutus kooskõlas määruse (EL) 2021/947 (millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“) artikliga 5.
ET

Komisjoni avaldus põhjenduste 50 ja 51 ning artikli 8 lõike 10 kohta

(2021/C 226 I/05)

Piirkondlikud rände toetusprogrammid toetavad laiaulatuslikke, tasakaalustatud ja kohandatud partnerlusi asjaomaste päritolu- või transiidi- ja vastuvõtvate riikidega, järgides paindlikku innustavat lähenemisviisi ning kasutades koordineerimismehhanismi naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi „Globaalne Euroopa“ raames. Vajaduse korral täiendatakse neid riigipõhiste programmide raames võetavate meetmetega.

Selleks et tagada nende vahendite kõige tõhusam ja mõjusam kasutamine kooskõlas liidu ja partnerriikide poliitiliste prioriteetidega, rakendab Euroopa Komisjon aktiivselt neid prioriteete, kasutades kõiki asjakohaseid liidu vahendeid, ning koordineerib tegevust koos liikmesriikidega sünkroniseeritud ja tõhusal viisil. Ta tagab, et Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse põhjalikult ja korrapäraselt, et võimaldada arvamuste vahetamist.
ET

Komisjoni avaldus

(2021/C 222 I/01)

Komisjon tõdeb, et ELi ekspordikontrollisüsteemi tulemuslikkuse jaoks on lubade andmise ja õigusnormide maksmapaneku vallas vaja ühist suutlikkuse suurendamise ja väljaõppe programmi. Komisjon uurib kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühmaga konsulteerides, milliseid inimressursse ja rahalisi vahendeid oleks sellise programmi jaoks vaja, et kaardistada suutlikkuse suurendamise ja väljaõppe programmi kavandamise, tegevusreeglite ja kasutuselevõtu võimalused.
Euroopa Komisjoni avaldus kutsehariduse tipptaseme keskuste platvormidele ettenähtava eraldise kohta

(2021/C 201 I/01)

Ilma et see piiraks seadusandjate ja eelarvepädevate institutsioonide volitusi, võtab komisjon kohustuse eraldada soovitusliku summana 400 miljonit eurot jooksevhindades, et toetada kutsehariduse tipptaseme keskuste platvorme kogu programmi kestel, tingimusel et programmi vahehindamine kinnitab, et meetmega saavutatakse häid tulemusi.
ET

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus liidu väärtuste tegevussuuna rahastamise kohta 2021. aastal

(2021/C 168 I/01)

Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi, lepivad kaasseadusandjad kokku, et kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi liidu väärtuste tegevussuunale tuleks alates 1. jaanuarist 2021 eraldada märkimisväärsed rahalised vahendid.

Kaasseadusandjad kutsuvad komisjoni üles võtma asjakohased meetmed selle eesmärgi saavutamiseks, eelkõige hindama ELi 2021. aasta eelarve õigusraamistiku kohaste paindlikkusinstrumentide kasutamist kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud aktiveerimiskriteeriumidega.
Komisjoni avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/691, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013

(2021/C 161 I/01)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava, punktides 30–33 on nõutud, et komisjon teeks kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja järelevalvesüsteemi, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendi, et hinnata ja analüüsida nõutavaid andmeid, pidades silmas üldist kohaldamist liikmesriikides. Lisaks leppisid kolm institutsiooni kokku teha asjakohaste alusaktidega seotud seadusandliku menetluse käigus siirast koostööd, tagamaks, et selles küsimuses võetakse Euroopa Ülemkogu 2020. aasta juuli kohtumise järelduste järelmeetmed.

Komisjon on seisukohal, et kaasseadusandjate poolt artikli 23 lõike 2 alusel saavutatud kokkulepe ühtse andmekaevevahendi kohustusliku kasutamise ning vahendite saajate tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete kogumise ja analüüsimise kohta ei ole piisav, et tõhustada liidu eelarve ja NextGenerationEU kaitset pettuste ja õigusnormide rikkumiste eest ning tagada tõhus kontroll huvide konfliktide, õigusnormide rikkumiste, topeltrahastamise ja vahendite kuritegeliku väärkasutamise üle. Seetõttu ei kajasta kaasseadusandjate poolt määruses, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist koondatud töötajate toetuseks, kokku lepitud lähenemisviis asjakohaselt institutsioonidevahelise kokkuleppe soovitud eesmärki ja vaimu.
ET

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus aruandlusnõuete kehtestamise kohta, et oleks võimalik emiteerida võlakirju, mis aitavad kaasa taasterahastu „NextGenerationEU“ keskkonnaeesmärkide saavutamisele

(2021/C 58 I/01)

Komisjon tuletab meelde, et Euroopa roheline kokkulepe kätkeb ühiseid poliitilisi eesmärke. Sellega seoses rõhutab komisjon, et ta soovib katta taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks vajalikust summast vähemalt 30 % kapitaliturgudelt laenatavate rahaliste vahenditega. Selleks emiteeritakse võlakirju, mis aitavad kaasa keskkonnaeesmärkide saavutamisele.

Kolm institutsiooni lepivad kokku, et kaaluvad tõsiselt võimalust kehtestada reeglid, millega seatakse liikmesriikidele aruandekohustus, et oleks kättesaadav teave, mille abil hinnata, kui palju on kapitaliturgudelt laenatud vahendid keskkonnaeesmärkide saavutamisele kaasa aidanud. Selleks püüab komisjon esitada 2021. aasta esimeses kvartalis seadusandliku ettepaneku.
Komisjoni deklaratsioon

(2021/C 49/05)

Pärast määruse vastuvõtmist 2014. aastal kohustus komisjon tagama Euroopa Parlamendi ja nõukoguga tõhusa teabe- ja arvamustevahetuse selliste kaubandusvaidluste üle, mis võivad viia olukorrani, kus on vaja määruse alusel meetmeid kehtestada, ja jõustamismeetmete üle üldiselt. Pidades silmas üldeesmärki jõustada tõhusalt ja tulemuslikult liidu rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevaid liidu õigusi, jätkab komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukoguga vastastikuse kasu nimel suhete edendamist ja optimeerimist.

Eelkõige kohustub komisjon oma tõhustatud jõustamissüsteemi raames uurima parlamendi, selle liikmete, selle komisjonide või nõukogu esitatavaid teateid liidu rahvusvaheliste kaubanduslepingute väidetavate rikkumiste kohta, eeldusel, et sellistele taotlustele on lisatud tõendusmaterjalid. Komisjon hoiab parlamenti ja nõukogu kursis tõhustatud jõustamistegevuse raames saavutatud tulemustega.

Tõhustatud jõustamissüsteemi rakendamisel pöörab komisjon võrdset tähelepanu nii ELi kaubanduslepingute kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate sätete kui ka turulepääsu reguleerimise süsteemide väidetavatele rikkumistele. Kaubanduse ja kestliku arengu sätete väidetavate rikkumiste käsitlemine integreeritakse süsteemi täielikult. Komisjon seab esikohale need juhtumid, mis on töötajatele või keskkonnale avalduva mõju tõttu kaubanduspoliitilises kontekstis eriti tõsised, millel on süsteemne tähtsus ja mis on õiguslikult põhjendatud.

Komisjon jätkab osalemist teemakohastel aruteludel vastutava parlamendikomisjoniga, et vahetada arvamusi kaubandusvaidluste ja jõustamismeetmete küsimuses, sealhulgas seoses nende mõjuga liidu tööstusele. Sellega seoses jätkab komisjon aruandlustava, esitades korrapäraselt teavet kõigi pooleliolevate vaidluste olukorra kohta ja andes viivitamata teavet vaidlustega seotud olulistest arengusuundadest samal ajal, kui sellesisuline teave edastatakse liikmesriikidele. Selline aruandlus ja teabevahetus toimub parlamendi ja nõukogu vastutavate komisjonide kaudu.

Samal ajal hoiab komisjon parlamenti ja nõukogu ka edaspidi korrapäraselt kursis rahvusvaheliste arengusuundadega, mis võivad viia olukorrani, kus on vaja määruse alusel meetmeid kehtestada.

Komisjon kinnitab taas kord pühendumust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 182/2011 tulenevale kohustusele edastada parlamendile ja nõukogule viivitamata nende rakendusaktide eelnõud, mis ta esitab liikmesriikide komiteele, ja rakendusaktide lõplikud eelnõud pärast komitee arvamuse saamist. Seda tehakse komiteemenetluse registri kaudu.
Komisjoni avaldus

(2021/C 49/04)

Komisjon tunneb heameelt selle üle, et vastu on võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 654/2014.

Komisjon tuletab meelde algse määruse vastuvõtmisel tehtud avaldust, milles täpsustatakse muu hulgas seda, et rakendusaktid, mida komisjon on volitatud vastu võtma, koostatakse objektiivsete kriteeriumide alusel ja liikmesriikide järelevalve all. Volituste kasutamisel kavatseb komisjon tegutseda kooskõlas algse määruse vastuvõtmisel tehtud avalduse ja käesoleva avaldusega.

Teenuskaubandust või intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspekte mõjutavate rakendusaktide eelnõude ettevalmistamisel on komisjon teadlik oma artikli 9 lõikest 1a tulenevatest kohustustest ja kinnitab, et korraldab ulatuslikke eelnevaid konsulteerimisi, mille eesmärk on tagada, et komisjoni tähelepanu juhitakse kõigile asjakohastele huvidele ja tagajärgedele, et neist teavitatakse liikmesriike ja neid võetakse meetmete võimalikul kehtestamisel nõuetekohaselt arvesse. Nende konsultatsioonide käigus soovib ja loodab komisjon saada panust erasektori sidusrühmadelt, keda mõjutavad liidu poolt neis valdkondades kehtestatavad võimalikud kaubanduspoliitilised meetmed. Samuti soovib ja loodab komisjon seda, et oma sõna ütlevad sekka ka avaliku sektori asutused, kellel võib tekkida vajadus sekkuda võimalike liidu kehtestatavate kaubanduspoliitiliste meetmete rakendamisse või keda nende meetmete rakendamine võib mõjutada.

Teenuskaubanduse või intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide valdkonnas võetavate meetmete puhul võetakse rakendusaktide eelnõude ettevalmistamisel nõuetekohaselt arvesse eelkõige asjaomaseid valdkondi reguleerivate õigusaktide väljatöötamise või rakendamisega tegelevate liikmesriikide ametiasutuste panust, muu hulgas seda, kuidas võimalikud kaubanduspoliitilised meetmed mõjutaksid Euroopa Liidu ja liikmesriikide õigusakte. Samuti antakse teistele sidusrühmadele, keda need kaubanduspoliitilised meetmed mõjutavad, võimalus esitada soovitusi ja väljendada oma muresid võetavate meetmete valiku ja ülesehituse osas. Määruse artikli 8 alusel vastu võetavate meetmete korral jagatakse neid tähelepanekuid liikmesriikidega. Selliste meetmete kohaldamise ajal või pärast nende kehtetuks tunnistamist tehtaval korrapärasel läbivaatamisel võetakse arvesse ka liikmesriikide ametiasutuste ja erasektori sidusrühmade panust selliste meetmete toimimisse ning see võimaldab probleemide korral kohandusi teha.

Komisjon kinnitab veel kord, et peab väga oluliseks tagada, et määrus oleks tulemuslik ja tõhus vahend rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevate liidu õiguste jõustamiseks, sealhulgas teenuskaubanduse ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide valdkonnas. Seepärast peavad neis valdkondades valitavad meetmed tagama ka tulemusliku jõustamise kooskõlas liidu õigustega, nii et need ajendaksid asjaomast kolmandat riiki neid õigusi austama ja oleksid kooskõlas rahvusvaheliste eeskirjadega selle kohta, millist laadi jõustamismeetmeid on lubatud kohaldada.
C 49/3

ET

Komisjoni avaldus rahvusvahelise õiguse järgimise kohta

(2021/C 49/03)

Kui liit algatab vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe (edaspidi „vaidluste lahendamise käsituslepe“) alusel vaidluse mõne Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikme vastu, teeb komisjon kõik mõistlikult eeldatavad jõupingutused, et saada võimalikult kiiresti selle liikme nõusolek kasutada ajutise apellatsioonimenetlusena vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 25 kohast vahekohtumenetlust, millega säilitatakse apellatsioonikogus menetletavate kaebuste peamised tunnusjooned seni, kuni apellatsioonikogul ei ole võimalik taasalustada täies ulatuses oma ülesannete täitmist vastavalt kõnealuse käsitusleppe artiklile 17.

Rakendusaktide vastuvõtmisel vastavalt määruse artikli 3 punktile aa järgib komisjon vastumeetmeid käsitlevaid rahvusvahelise õiguse nõudeid, nagu need on kodifitseeritud rahvusvahelise õiguse komisjoni artiklites riikide vastutuse kohta rahvusvahelise õiguse rikkumise korral.

Eelkõige kutsub komisjon enne artikli 3 punkti aa kohaste rakendusaktide vastuvõtmist asjaomast WTO liiget üles rakendama vaekogu järeldusi ja soovitusi, teavitab kõnealust WTO liiget liidu kavatsusest võtta vastumeetmeid ja kinnitab veel kord oma valmisolekut pidada läbirääkimisi mõlemat poolt rahuldava lahenduse leidmiseks kooskõlas vaidluste lahendamise käsitusleppe nõuetega.

Kui rakendusaktid on artikli 3 punkti aa kohaselt juba vastu võetud, peatab komisjon nende kohaldamise, kui apellatsioonikogu jätkab oma tööd asjaomase juhtumiga vastavalt vaidluste lahendamise käsitusleppe artiklile 17 või kui algatatakse ajutine apellatsioonimenetlus, tingimusel et see menetlus viiakse läbi heas usus.