32004L0049
L 164/44 EUROOPA LIIDU TEATAJA 30.4.2004
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/49/EÜ,
29. aprill 2004,
ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-
ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõimejaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise
kohta
(raudteede ohutuse direktiiv)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle
artikli 71 lõiget 1,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arva-
must, (2)
võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3)
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4) vas-
tavalt lepituskomitees 23. märtsil 2004. aastal heakskiidetudühistekstile
ning arvestades järgmist:
(1) Selleks et teha jõupingutusi raudteetransporditeenuste
ühisturu rajamiseks, mis algatati nõukogu 29. juuli1991. aasta direktiiviga 91/440/EMÜ ühenduse raud-
teede arendamise kohta, (5) on vaja kehtestada ühine
raudteeohutuse õiguslik raamistik. Liikmesriigid on siianivälja töötanud ohutuseeskirjad ja -standardid peamiseltsiseriiklikul tasandil siseriiklike tehnika- ja tegevuskont-septsioonide alusel. Samal ajal on erinevuste tõttu põhi-mõtetes, lähenemises ja kultuuris olnud raske murda läbitehniliste barjääride ja algatada rahvusvahelist transpor-
ditegevust.
(2) Direktiivis 91/440/EMÜ, nõukogu 19. juuni 1995. aasta
direktiivis 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimisekohta (
6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. vee-
bruari 2001. aasta direktiivis 2001/14/EÜ, mis käsitlebraudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamist ningraudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamist jaohutuse sertifitseerimist, (
7) sätestatakse esimesed meet-
med Euroopa raudteetranspordituru reguleerimise suu-nas, avades turu rahvusvahelistele raudteeveoteenustele.Ohutussätted on siiski osutunud ebapiisavateks ning eri-nevused ohutusnõuete vahel jäävad, mis mõjutab raud-teetranspordi optimaalset toimimist ühenduses. Ohutus-eeskirjade sisu, raudtee-ettevõtjate ohutussertifitseeri-
mise, ohutusasutuste ülesannete ja rollide ning õnnetus-
juhtumite uurimise ühtlustamine on eriti tähtis.
(1) EÜT C 126 E, 28.5.2002, lk 332.
(2) ELT C 61, 14.3.2003, lk 131.
(3) ELT C 66, 19.3.2003, lk 5.
(4) Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2003. aasta arvamus (ELT C 38 E,
12.2.2004, lk 92), nõukogu 26. juuni 2003. aasta ühine seisukoht
(ELT C 270 E, 11.11.2003, lk 25) ja Euroopa Parlamendi 23. oktoo-bri 2003. aasta arvamus ( Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2004. aasta seadusandlik resolutsi-
oon ja nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsus.(5) EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25. Direktiivi on muudetud Euroopa Par-
lamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/12/EÜ (EÜT L 75, 15.3.2001,lk 1).
(
6) EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70. Direktiivi on muudetud Euroopa Par-
lamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/13/EÜ (EÜT L 75, 15.3.2001,lk 26)
(
7) EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29. Direktiivi on muudetud komisjoni
otsusega 2002/844/EÜ (EÜT L 289, 26.10.2002, lk 30).07/8. kd 227 Euroopa Liidu Teataja ET
(3) Metroode, trammide ja teiste kergete rööbastranspordi
süsteemide kohta kehtivad paljudes liikmesriikides koha-likud või piirkondlikud ohutuseeskirjad ja nende ülejärelevalvet teostavad sageli kohalikud või piirkondlikud
asutused ning ühenduse eeskirjad vastastikuse sidumise
või litsentseerimise kohta ei hõlma neid. Lisaks kehtivadtrammide kohta sageli maateeohutuse alased õigusaktidning seepärast ei saaks neid täiel määral reguleeridaraudtee ohutuseeskirjadega. Neil põhjustel ja kooskõlassubsidiaarsuspõhimõttega asutamislepingu artiklis 5sätestatud kujul tuleks liikmesriikidel lubada sellisedkohalikud raudteesüsteemid käesoleva direktiivi regulee-rimisalast välja jätta.
(4) Ühenduse raudteesüsteemis on üldiselt kõrge ohutustase,eriti maanteetranspordiga võrreldes. Käesolevas ümber-korraldusetapis, kus eraldatakse varem integreeritudraudtee-ettevõtete funktsioonid ja nihutatakse raudtee-sektor isereguleerimiselt avaliku reguleerimise suunas,on oluline ohutus vähemalt säilitada. Kooskõlas tehnikaja teadusliku progressiga tuleb ohutust täiustada, kui seeon mõistlikult teostatav ja võttes arvesse raudtee konku-rentsivõimet transpordiliigina.
(5) Kõik raudteesüsteemi käitajad, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad peaksid kandma täit vas-tutust süsteemi ohutuse eest, igaüks omas osas. Kui seeon asjakohane, peaksid nad tegema koostööd riskikon-trollimeetmete rakendamisel. Liikmesriigid peaksid sel-gelt eristama seda vahetut vastutust ohutuse eest ningohutusasutuste ülesannet siseriikliku õigusliku raamistikusätestamisel ja käitajate tegevuse järelevalvel.
(6) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjatevastutus raudteesüsteemi käitamisel ei välista teiste osale-jate, näiteks tootjate, hoolduse tarnijate, vagunihaldajate,teenuseosutajate ja hankeüksuste vastutust oma toodetevõi teenuste eest kooskõlas nõukogu 23. juuli 1996.aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteesüs-teemi koostalitlusvõime kohta) (
1) ning Euroopa Parla-
mendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiiviga2001/16/EÜ (üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koosta-litlusvõime kohta) (
2) või muude asjaomaste ühenduse
õigusaktide sätetega.
(7) Üleeuroopaliste raudteevõrkude alamsüsteemide ohutus-nõuded on sätestatud direktiivis 96/48/EÜ ja direktiivis2001/16/EÜ. Nendes direktiivides ei määratleta siiskiüldisi nõudeid süsteemi tasandil ning ei käsitleta üksikas-jalikult ohutuse reguleerimist, juhtimist ja järelevalvet.
Kui alamsüsteemide miinimumohutusnõuded on määrat-letud koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustes, omandabkasvava tähtsuse ohutuseesmärkide kehtestamine kasüsteemi tasandil.
(8) Järkjärgult tuleks kehtestada üldised ohutuseesmärgid jaüldised ohutusmeetodid, et tagada püsiv kõrge ohutus-tase ning seda täiustada, kus ja kui see on vajalik jamõistlikult teostatav. Sellest peaksid tulenema ohutusta-
seme ja käitajate tulemuslikkuse hindamise vahendid nii
ühenduse tasandil kui ka liikmesriikides.
(9) Teave raudteesüsteemi ohutuse kohta on vähene ja poleüldjuhul avalikult kättesaadav. Seepärast tuleb kehtestadaüldised ohutusnäitajad, et hinnata süsteemi vastavustüldistele ohutuseesmärkidele ja hõlbustada raudtee ohu-tustulemuslikkuse järelevalvet. Siiski võidakse ülemine-kuperioodil kohaldada üldiste ohutusnäitajate siserii-klikke määratlusi ning seepärast tuleks esimese üldisteohutuseesmärkide väljatöötamisel asjakohaselt arvestada,millisel määral on välja töötatud üldiste ohutusnäitajateühised määratlused.
(10) Siseriiklikud ohutuseeskirjad, mille aluseks on sageli sise-riiklikud tehnilised standardid, tuleks järkjärgult asen-dada koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustega kehtesta-tud ühisstandarditel põhinevate eeskirjadega. Tuleks keh-testada võimalikult vähe uusi konkreetseid siseriiklikkeeeskirju, mis ei põhine sellistel ühisstandarditel. Uuedsiseriiklikud eeskirjad peaksid olema kooskõlas ühenduseõigusaktidega ja hõlbustama üleminekut ühisele lähene-misele raudteeohutuse suhtes. Seepärast tuleks konsul-teerida kõigi huvitatud osalistega, enne, kui liikmesriikvõtab vastu siseriikliku ohutuseeskirja, mis nõuavad kõr-gemat ohutustasandit kui ühiste ohutuseesmärkide
puhul. Sellistel juhtudel peaks uue eeskirja projektiga
tutvuma komisjon, kes peaks vastu võtma otsuse, kuiilmneb, et eeskirja projekt pole vastavuses ühenduseõigusaktidega või kujutab endast meelevaldse diskrimi-neerimise vahendit või liikmesriikide vahelise raudtee-veotegevuse varjatud piiramist.
(11) Praegust olukorda, kus siseriiklikel ohutuseeskirjadel onendiselt osa täita, tuleks vaadelda üleminekuetapina, mislõpuks viib Euroopa reeglite kohaldamisele.
(12) Ühiste ohutuseesmärkide, ühiste ohutusmeetmete jaühiste ohutusnäitajate väljatöötamine ning vajadus hõl-bustada edasiliikumist raudtee ohutusega seotud ühise
(1) EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.
(2) EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.228 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
lähenemise suunas nõuab tehnilist toetust ühenduse
tasandil. Euroopa Raudteeagentuur, mis asutati EuroopaParlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004, (
1)
loodi andmaks soovitusi ühiste ohutuseesmärkide, ühisteohutusmeetmete ja ühiste ohutusnäitajate ning täienda-vate ühtlustamismeetmete kohta ning teostama järeleval-vet raudteeohutuse arengu üle ühenduses.
(13) Oma ülesannete ja kohustuste täitmisel peaksid raud-teeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad raken-dama ohutuse juhtimissüsteemi, mis täidab ühendusenõuded ja sisaldab ühiseid elemente. Ohutust ja ohutusejuhtimissüsteemi rakendamist käsitlev teave tuleks esi-tada asjaomase liikmesriigi ohutusasutusele.
(14) Ohutuse juhtimissüsteemi puhul tuleks arvestada faktiga,et nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EÜtöötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamist soo-dustavate meetmete kehtestamise kohta (
2) ja selle asja-
kohased üksikdirektiivid on täielikult kohaldatavad raud-teeveonduses hõivatud tööliste tervise ja ohutuse kaitsesuhtes. Ohutuse juhtimissüsteemi puhul tuleks samutiarvesse võtta nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liik-mesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
3).
(15) Kõrgel tasemel raudteeohutuse ja kõigile raudtee-ettevõt-jatele võrdsete tingimuste tagamiseks tuleks nende kohtakehtestada samad ohutustingimused. Ohutussertifikaatpeaks olema tõenduseks, et raudtee-ettevõtja on kehtes-tanud ohutuse juhtimissüsteemi ja on suuteline asjaoma-seid ohutusstandardeid ja -eeskirju täitma. Rahvusvahe-liste veoteenuste puhul peaks piisama ohutuse juhti-missüsteemi kinnitamisest ühes liikmesriigis ja anda kin-nitusele kehtivus kogu ühenduses. Rahvuslike eeskirjadejuurde jäämise suhtes seevastu tuleks kohaldada täienda-vat sertifitseerimist igas liikmesriigis. Lõppeesmärgiks
peaks olema kogu ühenduses kehtiva ühise ohutussertifi-
kaadi kehtestamine.
(16) Lisaks ohutussertifikaadis sätestatud ohutusnõuetele pea-vad litsentseeritud raudtee-ettevõtjad täitma siseriiklikkenõudeid, mis on vastavuses ühenduse õigusega ja midarakendatakse kedagi diskrimineerimata ning mis on seo-tud tervise, ohutuse ja sotsiaalsete tingimustega, sealhul-
gas õigusnormid seoses sõiduaja ning tööliste ja tarbijate
õigustega vastavalt direktiivi 95/18/EÜ artiklitele 6 ja 12.(17) Igal raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja olulisimaks kohustu-seks on tema raudteevõrgu ohutu projekteerimine, hool-damine ja käitamine. Kõrvuti raudtee-ettevõtjate ohutus-sertifitseerimisega tuleks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja
suhtes kohaldada ohutuspädevuse kontrolli ohutuseasu-
tuse poolt seoses selle ohutuse juhtimissüsteemi jamuude ohutusnõuete täitmisega seotud sätete osas.
(18) Liikmesriigid peaksid tegema pingutusi turule raudtee-ettevõtjatena siseneda soovivate taotlejate abistamiseks.Eelkõige peaksid nad andma teavet ja viivitamata reagee-rima ohutussertifitseerimise taotlustele. Rahvusvaheliseveoteenindusega tegelevatele raudtee-ettevõtjatele onoluline, et menetlused erinevates liikmesriikides oleksidsarnased. Kuigi ohutussertifikaat jääb lähitulevikukssisaldama siseriiklikke osi, peaks sellest olenemata olemavõimalik ühtlustada selle ühised osad ja hõlbustada ühise
malli loomist.
(19) Rongipersonali sertifitseerimine ja ekspluatatsioonis
oleva veeremi erinevate siseriiklike võrgustike jaoks eks-pluatatsiooni andmise lubamine moodustavad sageliuutele sisenejatele ületamatu barjääri. Liikmesriigid peak-sid tagama siseriiklike nõuete täitmiseks vajalike kooli-tus- ja sertifitseerimisvõimaluste kättesaadavuse ohutus-sertifikaati taotlevatele raudtee-ettevõtjatele. Tuleks keh-testada ühine menetlus kasutuses oleva veeremi eksplua-tatsiooni andmise lubamiseks.
(20) Rongijuhtide ja ohutusülesandeid täitva rongipersonalisõidu- ja puhkeajal on oluline mõju raudteesüsteemiohutustasemele. Need aspektid on reguleeritud asutamis-lepingu artiklitega 137 –139 ja on juba sotsiaalpartnerite
vaheliste läbirääkimiste teemaks kooskõlas komisjoniotsusega 98/500/EÜ (
4) loodud sektoritevahelise dialoogi
komitee raames.
(21) Ohutu raudteesüsteemi väljaarendamiseks ühenduses onvaja luua ühtlustatud tingimused asjaomaste litsentsideandmiseks rongijuhtidele ja ohutusülesandeid täitvalesaatepersonalile, millega seoses ühendus on teatanud
kavatsusest teha ettepanekuid täiendavate õigusaktide
kohta lähitulevikus. Ohutuskriitiliste ülesannetega seotudmuu personali kvalifikatsiooni juba täpsustatakse direk-tiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ alusel.
(1) ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.
(2) EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.
(3) EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud
komisjoni direktiiviga 2003/29/EÜ (ELT L 90, 8.4.2003, lk 47).(4) Komisjoni 20. mai 1998. aasta otsus 98/500/EÜ, mis käsitleb sekto-
ritevaheliste dialoogikomiteede asutamist sotsiaalpartnerite vahelise
dialoogi hõlbustamiseks Euroopa tasandil (EÜT L 225, 12.8.1998,
lk 27).07/8. kd 229 Euroopa Liidu Teataja ET
(22) Raudteeohutuse uue ühise õigusliku raamistiku osana
tuleks kõigis liikmesriikides moodustada siseriiklikudasutused raudteeohutuse reguleerimiseks ja järelevalveks.Ühenduse tasandil koostöö hõlbustamiseks nende vahel
tuleks neile anda samad miinimumülesanded ja -vastu-
tus. Riiklikele ohutusasutustele tuleks anda kõrge iseseis-vusmäär. Nad peaksid oma ülesandeid täitma avatud jamittediskrimineerival viisil, aitamaks kaasa ühenduseühtse raudteesüsteemi loomisele ja tegema koostöödotsustamise kriteeriumite koordineerimiseks eelkõigerahvusvaheliste raudteevedudega tegelevate raudtee-ette-võtjate ohutussertifitseerimisega seoses.
(23) Tõsised õnnetusjuhtumid raudteel on harvad. Need või-vad aga olla katastroofiliste tagajärgedega ja tekitada ava-likkuses muret raudteesüsteemi ohutustaseme suhtes.Kõiki selliseid õnnetusjuhtumeid tuleks seepärast uuridaohutuse vaatenurgast, et vältida nende kordumist, ninguurimistulemused tuleks avalikustada. Muud õnnetusjuh-tumid ja vahejuhtumid võivad olla tõsiste õnnetusjuhtu-mite oluliseks eellasteks ning ka neid tuleks vajaduselohutuse seisukohalt uurida.
(24) Ohutusuuringuid tuleks eristada sama vahejuhtumi koh-tulikust juurdlusest ning tuleks lubada juurdepääs tõen-ditele ja tunnistajatele. Seda peaks teostama alalineorgan, mis on kõikidest raudteesektori osalejatest sõltu-
matu. See organ peaks toimima huvide konflikti ja või-
malikku seotust uuritavate juhtumite põhjustega välista-valt; eelkõige ei peaks selle organi sõltumatust mõjutamatihe seotus siseriikliku ohutusasutuse või raudteid regu-leeriva asutuse organisatsioonilise ja õigusstruktuuriosas. Selle uuringud tuleks teostada nii avatult kui või-malik. Iga juhtumi puhul peaks uurimisorgan moodus-tama asjakohase uurimisrühma, millel on vajalikud eri-teadmised vahetute ja aluseks olevate põhjuste leidmi-seks.
(25) Uurimisaruanded koos järelduste ja soovitustega paku-vad otsustavat teavet raudtee ohutuse edasiseks täiusta-miseks ja tuleks ühenduse tasandil avalikult kättesaada-vaks teha. Ohutuse tagamise soovitusi tuleks täita ja võe-tud meetmetest uurimisorganile aru anda.
(26) Kuna kavandatud meetmete eesmärki, milleks on liik-mesriikide tegevuste koordineerimine ohutuse reguleeri-miseks ja järelevalveks ning õnnetusjuhtumite uurimi-seks ja ühenduse tasandil ühiste ohutuseesmärkide,ühiste ohutusmeetodite, ühiste ohutusnäidikute ja ohu-
tussertifikaatide ühiste nõuete kehtestamiseks, ei suuda
liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on sedameetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühen-duse tasandil, võib ühendus kehtestada meetmeid koos-kõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsusepõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsio-
naalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiivnimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kauge-male;
(27) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmedtuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999.aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestataksekomisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (
1)
(28) Käesoleva direktiivi eesmärgiks on raudtee ohutust käsit-levate asjakohaste ühenduse õigusaktide korrastamine ja
koondamine. Sellest tulenevalt tuleks tühistada raudtee-
ettevõtjate ohutuse sertifitseerimise sätted, mis olidvarem sätestatud direktiivis 2001/14/EÜ, koos kõikideviidetega ohutuse sertifitseerimisele. Direktiiv 95/18/EÜsisaldas nõudeid tegevpersonali ohutuskvalifikatsiooni javeeremi ohutuse suhtes, mis on hõlmatud käesolevadirektiivi ohutussertifitseerimisnõuetega ja ei peaks see-pärast enam sisalduma litsentseerimisnõuetes. Litsentsee-ritud raudtee-ettevõtja peaks omama ohutussertifikaati,et raudtee infrastruktuurile juurdepääsu saada.
(29) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistustekohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest jatagama nende eeskirjade rakendamise. Need karistusedpeavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
I PEATÜKK
SISSEJUHATAVAD SÄTTED
Artikkel 1
Eesmärk
Käesoleva direktiivi eesmärgiks on tagada ohutuse arendamine
ja täiustamine ühenduse raudteedel ning parem juurdepääsraudteeveoteenuste turule järgmiste meetmetega:
a) liikmesriikides reguleeritavate struktuuride ühtlustamine;b) osalejate vahel kohustuste jagamine;
(1) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.230 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
c) ühiste ohutuseesmärkide ja ühiste ohutusmeetodite
väljatöötamine, silmas pidades siseriiklike eeskirjade suure-mal määral ühtlustamist;
d) ohutusasutuse ja vahejuhtumite uurimisorgani moodusta-
mise nõudmine igas liikmesriigis;
e) raudtee ohutuse juhtimise, reguleerimise ja järelevalve ühis-
printsiipide määratlemine.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriikide raud-
teesüsteemide suhtes, mida võib lahutada alamsüsteemideksstruktuuri- ja tegevusvaldkondade kaupa. See hõlmab terviksüs-teemi ohutusnõudeid, sealhulgas infrastruktuuri ja liiklustege-vuse ohutu juhtimine ning raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfras-truktuuri-ettevõtjate interaktsiooni.
2. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamiseks
võetavate meetmete hulgast välja jätta:
a) metrood, trammid ja muud kerge rööbastranspordi süstee-
mid;
b) ülejäänud raudteesüsteemist funktsionaalselt eraldiseisvad
võrgustikud, mis on mõeldud üksnes kohalike, linnasisestevõi linnalähiste reisijateveoteenuste osutamiseks ningüksnes nimetatud võrgustikes tegutsevad raudtee-ettevõtjad;
c) eraomandis oleva raudteeinfrastruktuuri, mis on ette
nähtud üksnes infrastruktuuri omaniku oma kaubavedu-
deks.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) raudteesüsteem — struktuuri- ja tegevusvaldkondade
alamsüsteemid kokku direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜmääratluses ning süsteemi kui terviku juhtimine ja käita-mine;
b) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja — asutus või ettevõtja, kes
vastutab eelkõige raudteeinfrastruktuuri või selle osa loo-mise ja hooldamise eest direktiivi 91/440/EMÜ artikli 3määratluses, mis võib hõlmata ka infrastruktuuri kontrolli-
ja ohutussüsteemide juhtimist. Need raudteeinfrastruktuuri-
ettevõtja ülesanded, mis on seotud võrguga või võrguosaga, võib delegeerida erinevatele organitele või ettevõtja-tele;c) raudtee-ettevõtja — raudtee-ettevõtja direktiivi 2001/14/EÜ
määratluses ja mis tahes muu avalik või eraettevõtja, kelletegevuseks on kauba- ja/või reisijateveo teostamine raudteelja kes on kohustatud tagama veduriteenuse; hõlmab kaettevõtjaid, kes pakuvad üksnes veduriteenust;
d) koostalitlusvõime tehniline kirjeldus —kirjeldused, millega on
kaetud kõik alamsüsteemid või nende osad oluliste nõuetetäitmiseks ning üleeuroopaliste kiir- ja tavaraudteesüstee-mide koostalitlusvõime tagamiseks, nagu on määratletuddirektiivis 96/48/EÜ ja direktiivis 2001/16/EÜ;
e) ühised ohutuseesmärgid —minimaalsed ohutustasemed, mis
tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades (näiteks tava-raudteesüsteem, kiirraudteesüsteem, pikad raudteetunnelidvõi üksnes kaubaveoks kasutatavad liinid) ja süsteemis ter-vikuna, väljendatuna aktsepteeritava riskitaseme näitajates;
f) ühised ohutusmeetmed —väljatöötatavad meetodid ohutusta-
semete ja ohutuseesmärkide saavutamise ning muude ohu-
tusnõuete täitmise hindamise kirjeldamiseks;
g) ohutusasutus —siseriiklik asutus, millele on usaldatud raud-
tee ohutusega seotud ülesanded kooskõlas käesoleva direk-tiiviga, või mis tahes kahe riigi vaheline asutus, kellele liik-mesriigid on need ülesanded usaldanud, et tagada ühtneohutussüsteem spetsialiseerunud piiriüleste infrastruktuu-ride jaoks;
h) siseriiklikud ohutuseeskirjad —kõik raudtee ohutusnõudeid
sisaldavad eeskirjad, mis on kehtestatud liikmesriigi tasandilja on kohaldatavad mitme raudtee-ettevõtja suhtes olene-mata neid väljaandvast asutusest;
i) ohutuse juhtimissüsteem — raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja
või raudtee-ettevõtja moodustatud organisatsioon ja meet-med oma tegevuse ohutuks juhtimiseks;
j) vastutav uurija — uurimise organiseerimise, teostamise ja
kontrollimise eest vastutav isik;
k) õnnetusjuhtum —soovimatu või ettekavatsematu ootamatu
sündmus või selliste sündmuste jada, millel on kahjulikudtagajärjed; õnnetusjuhtumid jagatakse järgmistesse kategoo-
riatesse: kokkupõrked, rööbastelt mahasõidud, raudteeüle-
tuskoha õnnetusjuhtumid, liikuva veeremi põhjustatudõnnetusjuhtumid inimestele, tulekahjud ja muud õnnetus-juhtumid;07/8. kd 231 Euroopa Liidu Teataja ET
l) tõsine õnnetusjuhtum —rongide kokkupõrge või rööbastelt
mahasõit, mille tulemuseks on vähemalt ühe inimese surmvõi ulatuslikud kahjustused viiele või enamale inimesele võitõsised kahjustused veeremile, infrastruktuurile või kesk-konnale ja mis tahes muud sarnased õnnetusjuhtumid, mil-lel on selge mõju raudtee ohutuse reguleerimisele või ohu-tuse juhtimisele; ulatuslik kahjustus —kahjustus, mille ula-
tuseks uurimisorgan võib viivitamata hinnata kokku vähe-malt 2 miljonit eurot;
m) vahejuhtum —mis tahes juhtum, mis pole õnnetusjuhtum
ega tõsine õnnetusjuhtum, mis on seotud rongide käitami-sega ja mõjutab käitamisohutust;
n) uurimine —õnnetusjuhtumite ja vahejuhtumite ennetami-
seks läbiviidav menetlus, mis hõlmab teabe kogumist jaanalüüsimist, järelduste tegemist (kaasa arvatud põhjustekindlakstegemine) ja vajaduse korral ohutusalaste soovitusteväljatöötamist;
o) põhjused —tegevus, tegevusetus, sündmused või tingimused
või nende kombinatsioon, mis viisid õnnetuse või intsiden-dini;
p) agentuur —Euroopa Raudteeagentuur, raudtee ohutuse ja
koostalitlusvõime alane ühenduse agentuur;
q) teavitatud asutused —asutused, mis vastutavad koostalitlus-
võime komponentide vastavuse või sobivuse hindamise võialamsüsteemide vastavustõendamise EÜ menetluste hinda-mise eest, nagu on määratletud direktiivides 96/48/EÜ ja2001/16/EÜ;
r) koostalitlusvõime komponendid —mis tahes algkomponent,
komponentide rühm, osaline või täielik seadmestik, midasisaldab või kavatsuste kohaselt sisaldab alamsüsteem, mil-lest otseselt või kaudselt sõltub kiir- või tavaraudteesüs-teemi koostalitlusvõime, nagu on määratletud direktiivides96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. Mõiste komponent hõlmab niimateriaalseid kui immateriaalseid objekte, näiteks tarkvara.
II PEATÜKK
OHUTUSE ARENDAMINE JA JUHTIMINE
Artikkel 4
Raudtee ohutuse arendamine ja täiustamine
1. Liikmesriigid tagavad võimaluse korral, et ohutus raudteel
üldiselt säiliks ja pidevalt täiustuks, võttes arvesse ühenduseõigusaktide arengut ja tehnika ja teaduse progressi ning tegel-des eelisjärjekorras tõsiste õnnetusjuhtumite ennetamisega.Liikmesriigid tagavad ohutusreeglite sätestamise, kohaldamise
ja jõustamise avatud ja mittediskrimineerival viisil, aidateskaasa ühtse Euroopa raudteetranspordisüsteemi arengule.
2. Liikmesriigid tagavad, et raudtee ohutuse arendamise ja
täiustamise meetmetes võetakse arvesse süsteemipõhise lähene-mise vajadust.
3. Liikmesriigid tagavad, et vastutus raudteesüsteemi turva-
lise toimimise ja seotud riskide juhtimise eest lasub raudteeinf-rastruktuuri-ettevõtjatel ja raudtee-ettevõtjatel, kohustades neidjuurutama vajalikke riskijuhtimismeetmeid, vajadusel üksteisegakoostöös, rakendama siseriiklikke ohutuseeskirju ja -standardeidning kehtestama ohutuse juhtimissüsteeme kooskõlas käesolevadirektiiviga.
Ilma et see piiraks tsiviilvastutuse kohaldamist kooskõlas liik-
mesriikide õigusnõuetega, vastutab iga raudteeinfrastruktuuri-
ettevõtja ja raudtee-ettevõtja tema osa eest süsteemis ja selle
ohutu toimimise, sealhulgas materjalitarnete ja teenuste all-hanke eest, kasutajate, klientide, asjaomaste tööliste ja kolman-date poolte ees.
4. Sellega ei piirata iga tootja, hoolduse tarnija, vagunipi-
daja, teenuseosutaja ja hankeüksuse vastutust selle eest, et tematarnitud veerem, sisseseade, tarvikud ning seadmed ja teenusedvastaksid kirjeldatud nõuetele ja kasutustingimustele, nii etraudtee-ettevõtja ja/või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja saabneid ohutult kasutusele võtta.
Artikkel 5
Ühised ohutusnäitajad
1. Ühiste ohutuseesmärkide saavutamise hindamise hõlbus-
tamiseks ning toetamaks raudtee ohutuse üldise arengu järele-valvet, koguvad liikmesriigid teavet ühiste ohutusnäitajatekohta ohutusasutuste aastaaruannete kaudu, nagu on osutatudartiklis 18.
Ühiste ohutusnäitajate esimene võrdlusaasta on 2006; nendest
näitajatest antakse aru aastaaruandes järgmisel aastal.
Ühised ohutusnäitajad moodustatakse vastavalt I lisas sätesta-
tule.
2. Enne 2009. aasta 30. aprilli vaadatakse I lisa läbi
artikli 27 lõikes 2 osutatud korras, eelkõige selleks, et lisadaühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumitemaksumuse arvutamise ühised meetodid.232 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 6
Ühised ohutusmeetodid
1. Esimese komplekti lõike 3 punktis a kirjeldatud ühiseid
ohutusmeetodeid võtab komisjon vastu 2008. aasta 30. aprilliksartikli 27 lõikes 2 osutatud korras. Need avaldatakse Euroopa
Liidu Teatajas.
Teise komplekti ühiseid ohutusmeetodeid, mis hõlmab lõikes 3
kirjeldatud ülejäänud meetodeid, võtab komisjon vastu 2010.aasta 30. aprilliks artikli 27 lõikes 2 osutatud korras. Needavaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .
2. Ühiste ohutusmeetmete projekti ja ühiste ohutusmeet-
mete läbivaadatud projekti koostab agentuur artikli 27 lõikes 2osutatud korras kehtestatud mandaatide alusel.
Ühiste ohutusmeetmete projekti aluseks on liikmesriikide ole-
masolevate meetmete läbivaatamine.
3. Ühised ohutusmeetmed kirjeldavad, kuidas hinnatakse
ohutustaset ning ohutuseesmärkide ja muudele ohutusnõuetelevastavuse saavutamist. Selleks kirjeldatakse üksikasjalikult jamääratletakse:
a) riskihindamismeetodid;
b) kooskõlas artiklitega 10 ja 11 välja antud ohutussertifikaa-
tide ja ohutuslubade vastavushindamise meetodid
ja
c) kuivõrd need pole veel reguleeritud koostalitlusvõime teh-
niliste kirjeldustega, meetodid, mis võimaldavad kontrollida,
et üleeuroopaliste kiir- ja tavaraudteesüsteemide struktuuri-
lisi alamsüsteeme käitatakse ja hallatakse kooskõlas asjako-haste põhinõuetega.
4. Ühised ohutusmeetodid vaadatakse läbi regulaarsete aja-
vahemike tagant artikli 27 lõikes 2 osutatud korras, võttesarvesse nende rakendamisel saadud kogemust ning raudtee
ohutuse globaalset arengut ja liikmesriikide kohustusi, mis on
sätestatud artikli 4 lõikes 1.
5. Liikmesriigid teevad kõik vajalikud muudatused siseriikli-
kes ohutuseeskirjades ühiste ohutusmeetodite vastuvõtmist jaläbivaatamist silmas pidades.
Artikkel 7
Ühised ohutuseesmärgid
1. Ühised ohutuseesmärgid töötatakse välja, võetakse vastu
ja vaadatakse läbi käesolevas artiklis sätestatud korras.2. Ühiste ohutuseesmärkide projekti ja ühiste ohutuseesmär-
kide läbivaadatud projekti koostab agentuur artikli 27 lõikes 2osutatud korras kehtestatud mandaatide alusel.
3. Ühiste ohutuseesmärkide projekti esimese komplekti alu-
seks on liikmesriikide kehtivate eesmärkide ja ohutustasemeuuring ning need peaksid tagama, et raudteesüsteemi olemaso-lev ohutustase üheski liikmesriigis ei väheneks. Need võtab
vastu komisjon hiljemalt 30. aprilliks 2009 artikli 27 lõikes 2
osutatud korras ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .
Üldiste ohutuseesmärkide projekti teise komplekti aluseks võe-
takse üldiste ohutuseesmärkide esimesest komplektist ja sellerakendamisest saadud kogemused. Need peegeldavad eelisvald-kondi, kus ohutust tuleb veelgi parandada. Need võtab vastukomisjon hiljemalt 30. aprilliks 2011 artikli 27 lõikes 2 osuta-tud korras ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .
Kõik ettepanekud üldiste ohutuseesmärkide projekti ja läbivaa-
datud projekti kohta peegeldavad liikmesriikide kohustusi, mison sätestatud artikli 4 lõikes 1. Sellistele ettepanekutele lisa-takse arvestuslike kulude ja tulude hinnang, milles näidataksenende tõenäoline mõju kõigile asjaomastele käitajatele jamajandussubjektidele ja nende mõju ühiskonnale vastuvõeta-vale riskitasemele. Need sisaldavad vajaduse korral järkjärguliserakendamise ajakava eelkõige selleks, et arvestada nende raken-damiseks nõutavate investeeringute laadi ja ulatust. Nendesanalüüsitakse koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste võimalikkumõju alamsüsteemidele ja need sisaldavad vajadusel sellest tule-nevaid ettepanekuid koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste
muutmiseks.
4. Ühised ohutuseesmärgid määratlevad minimaalsed ohu-
tustasemed, mis tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades jasüsteemis tervikuna igas liikmesriigis, väljendatuna järgmistesvastuvõetava riski näitajates:
a) individuaalsed riskid seoses reisijate, personali (sealhulgas
töövõtjate), raudteeületuskohtade kasutajate ja teistega ning,ilma et see piiraks kehtivate siseriiklike ja rahvusvahelistevastutusega seotud eeskirjade kohaldamist, isikute lubamatuviibimisega raudteerajatiste territooriumil seotud indivi-duaalsed riskid;
b) ühiskondlikud riskid.
5. Ühised ohutuseeskirjad vaadatakse korrapäraselt läbi
artikli 27 lõikes 2 osutatud korras, võttes arvesse raudtee ohu-tuse globaalset arengut.
6. Liikmesriigid teevad kõik vajalikud muudatused siseriikli-
kes ohutuseeskirjades, et saavutada vähemalt ühised ohutu-seesmärgid, ja läbivaadatud ühised ohutuseesmärgid vastavaltnende rakendamise ajakavadele. Nad teavitavad nendest eeskir-jadest komisjoni kooskõlas artikli 8 lõikega 3.07/8. kd 233 Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 8
Siseriiklikud ohutuseeskirjad
1. Käesoleva direktiivi rakendamisel kehtestavad liikmesriigid
siduvad siseriiklikud ohutuseeskirjad ning tagavad nende aval-damise ja kättesaadavuse kõikidele raudteeinfrastruktuuri-ette-võtjatele, raudtee-ettevõtjatele, ohutussertifikaadi taotlejatele jaohutusloa taotlejatele selges keeles, mis on asjaomastele pool-tele arusaadav.
2. Hiljemalt 30. aprilliks 2005 teavitavad liikmesriigid
komisjoni kõikidest asjakohastest kehtivatest siseriiklikest ohu-
tuseeskirjadest, nagu on sätestatud II lisas, ja märgivad nende
rakendusvaldkonna.
Teatises teavitatakse veel eeskirjade põhisisust koos viidetega
õigusaktidele, õigusakti laadist ja milline asutus või organisatsi-oon vastutab selle avaldamise eest.
3. Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist
hindab agentuur siseriiklike ohutuseeskirjade avaldamist jakättesaadavaks tegemist kooskõlas esimese lõikega. Samutiannab agentuur asjaomaseid soovitusi komisjonile selliste ees-kirjade avaldamiseks, et hõlbustada juurdepääsu asjakohase tea-bele.
4. Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni teavitatud
siseriiklike ohutuseeskirjade muudatustest ja uuest sellisest ees-
kirjast, mida võidakse kehtestada, välja arvatud kui eeskiri ontäielikult seotud koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste raken-damisega.
5. Selleks et vähendada uute siseriiklike eeskirjade kasutuse-
levõtmist ja seega vältida uute barjääride loomist ning pidadessilmas ohutuseeskirjade järkjärgulist ühtlustamist, jälgib komis-jon uute siseriiklike eeskirjade kasutuselevõttu liikmesriikides.
6. Kui liikmesriik pärast koostalitlusvõime tehniliste kirjel-
duste vastuvõtmist kavandab uue siseriikliku ohutusreegli keh-testamist, mis eeldab koostalitlusvõime tehnilistest kirjeldustestkõrgemat ohutustaset, või kui liikmesriik kavatseb kehtestadauue siseriikliku ohutuseeskirja, mis võib mõjutada teiste liik-mesriikide raudtee-ettevõtjate tegevust asjaomase liikmesriigiterritooriumil, konsulteerib nimetatud liikmesriik õigeaegseltkõigi huvitatud pooltega ning kohaldatakse lõikes 7 nimetatudkorda.
7. Liikmesriik esitab ohutuseeskirja projekti koos selle keh-
testamise põhjustega komisjonile läbivaatamiseks.
Kui komisjon leiab, et ohutuseeskirja projekt pole vastavuses
ühiste ohutusmeetmetega või vähemalt ühiste ohutuseesmär-
kide saavutamisega või et see kujutab endast meelevaldse dis-
krimineerimise vahendit või liikmesriikide vahelise raudteeveo-tegevuse varjatud piiramist, võetakse asjaomasele liikmesriigileadresseeritud otsus artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.Kui komisjonil on tõsiseid kahtlusi selles osas, kas ohutusees-
kirja projekt on vastavuses ühiste ohutusmeetmetega või vähe-malt ühiste ohutuseesmärkide saavutamisega, või komisjonleiab, et see kujutab endast meelevaldse diskrimineerimisevahendit või liikmesriikide vahelise raudteeveotegevuse varjatudpiiramist, teavitab komisjon viivitamata asjaomast liikmesriiki,mis peatab eeskirja vastuvõtmise, jõustamise või rakendamisekuni otsuse võtmiseni kuue kuu jooksul artikli 27 lõikes 2 osu-tatud korras.
Artikkel 9
Ohutuse juhtimissüsteemid
1. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad
kehtestavad oma ohutuse juhtimissüsteemid, et raudteesüsteemsuudab saavutada vähemalt ühised ohutuseesmärgid, on vasta-vuses artiklis 8 ja II lisas kirjeldatud siseriiklike ohutusreeglitegaja koostalitlusvõime tehnilistes kirjeldustes sätestatud ohutus-nõuetega ning et kohaldatakse ühiste ohutusmeetmete asjako-haseid elemente.
2. Ohutuse juhtimissüsteem vastab III lisas sätestatud nõue-
tele ja sisaldab seal toodud elemente, mis on kohandatud asjao-mase tegevuse iseloomu, ulatuse ja muude tingimustega. See
tagab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja tege-
vusega seotud kõikide riskide kontrolli, sealhulgas hooldusepakkumine ja materjali tarned ning töövõtjate kasutamise. Ilmaet see piiraks olemasolevate siseriiklike ja rahvusvaheliste vastu-tuseeskirjade kohaldamist, arvestatakse ohutuse juhtimissüstee-mis, kui see on võimalik ja mõistlik, ka teiste poolte tegevusesttulenevaid riske.
3. Mis tahes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ohutuse juhti-
missüsteemis arvestatakse erinevate raudtee-ettevõtjate tegevusemõju võrgustikus ja sätestatakse võimalus kõigile raudtee-ette-võtjatele tegutseda kooskõlas koostalitlusvõime tehniliste kirjel-duste ja siseriiklike ohutusreeglitega ning nende ohutussertifi-kaadis sätestatud tingimustega. Lisaks arendatakse seda eesmär-giga koordineerida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tegutsemist
hädaolukorras koos kõigi selles infrastruktuuris tegutsevate
raudtee-ettevõtjatega.
4. Igal aastal esitavad kõik raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad
ja raudtee-ettevõtjad ohutusasutusele hiljemalt 30. juuniks iga-aastase ohutusaruande eelnenud kalendriaasta kohta. Aruannesisaldab järgmist:
a) teavet organisatsiooni ohutuseesmärkide saavutamise ja
ohutuskavade tulemuste kohta;
b) siseriiklike ohutusnäitajate ja I lisas sätestatud ühiste ohu-
tusnäitajate areng, kuivõrd see on aruandeorganisatsiooni
jaoks asjakohane;
c) sisemise ohutusauditi tulemused;234 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
d) tähelepanekud raudteetoimingute ja infrastruktuuri juhti-
mise puudujääkide ja talitlushäirete kohta, mis võiksid ollavajalikud ohutusasutusele.
III PEATÜKK
OHUTUSE SERTIFITSEERIMINE JA LUBAMINE
Artikkel 10
Ohutussertifikaadid
1. Raudtee infrastruktuurile juurdepääsu saamiseks peab
raudtee-ettevõtja vastavalt käesolevale peatükile omama ohutus-sertifikaati. Ohutussertifikaat võib hõlmata kogu liikmesriigiraudteevõrgustiku või üksnes määratletud osa sellest.
Ohutussertifikaadi eesmärgiks on tõendada, et raudtee-ettevõtja
on kehtestanud ohutuse juhtimissüsteemi ja on suuteline täitmakoostalitlusvõime tehnilistes kirjeldustes ja muudes asjaomastesühenduse õigusaktides ning siseriiklikes ohutuseeskirjades sätes-tatud nõudeid, et riske kontrollida ja võrgustikus ohutult tegut-seda.
2. Ohutussertifikaat hõlmab järgmist:
a) raudtee-ettevõtja ohutuse juhtimissüsteemi aktsepteerimist
kinnitav sertifitseerimine, nagu on kirjeldatud artiklis 9 jaIII lisas,
ja
b) sertifitseerimine, mis kinnitab raudtee-ettevõtja poolt asjao-
mase võrgustiku ohutuks käitamiseks vajalike eri nõuetetäitmiseks vastu võetud sätete aktsepteerimist. Nõuded või-vad hõlmata koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste ja sise-
riiklike ohutuseeskirjade kohaldamist, personali sertifikaa-
tide aktsepteerimist ja luba anda ekspluatatsiooni raudtee-ettevõtja kasutatavat veeremit. Sertifitseerimise aluseks ondokumendid, mille raudtee-ettevõtja esitab vastavaltIV lisale.
3. Selle liikmesriigi ohutusasutus, kus raudtee-ettevõtja esi-
mest korda alustab oma tegevust, annab sertifikaadi kooskõlaslõikega 2.
Kooskõlas lõikega 2 antud sertifikaadis tuleb täpsustada sellega
hõlmatud raudteetoimingute laad ja ulatus. Kooskõlas lõike 2punktiga a antud sertifikaat kehtib kogu ühenduses samaväär-sete raudteetransporditoimingute puhul.
4. Raudtee-ettevõtja kavandatava täiendavate raudteeteenuste
käituskoha liikmesriigi ohutusasutus annab vajadusel täiendavasiseriikliku sertifikaadi kooskõlas lõike 2 punktiga b.5. Ohutussertifikaati uuendatakse raudtee-ettevõtja taotlusel
ajavahemike järel, mis ei ületa viit aastat. Seda uuendatakse ter-vikuna või osaliselt iga kord, kui tegevuse liik või ulatus oluli-selt muutub.
Ohutussertifikaadi omanik teavitab pädevat ohutusasutust viivi-
tamata kõikidest olulistest muutustest ohutussertifikaadi asjako-hastes osades. Lisaks sellele teavitab ta pädevat ohutusasutustuute töötajakategooriate või uute veeremitüüpide kasutuselevõ-tust.
Ohutusasutus võib nõuda ohutussertifikaadi asjakohase osa
läbivaatamist pärast olulisi muutusi ohutuse õiguslikus raamis-tikus.
Kui ohutusasutus leiab, et ohutussertifikaadi omanik ei vasta
enam asutuse väljastatud sertifikaadi tingimustele, tühistab seesertifikaadi a ja/või b osad ja põhjendab oma otsust. Ohutus-
asutus, mis on tühistanud kooskõlas lõikega 4 väljastatud täien-
dava siseriikliku sertifikaadi, teavitab oma otsusest viivitamataohutusasutust, mis andis sertifikaadi lõike 2 punkti a alusel.
Samuti peab ohutusasutus ohutussertifikaadi tühistama, kui sel-
gub, et ohutussertifikaadi omanik pole seda kasutanud eesmär-gipäraselt väljastamisele järgnenud aasta jooksul.
6. Ohutusasutus teavitab agentuuri ühe kuu jooksul lõike 2
punktis a osutatud ohutussertifikaatidest, mis on väljastatud,mida on uuendatud, muudetud või tühistatud. Asutus teatabraudtee-ettevõtja nime ja aadressi, ohutussertifikaadi väljasta-miskuupäeva, ulatuse ja kehtivuse ning tühistamise korralotsuse põhjused.
7. 30. aprilliks 2009 annab agentuur hinnangu ohutusalase
sertifitseerimise arengule ja esitab komisjonile aruande soovi-tustega ühtse ühenduse ohutussertifikaadi suunas liikumisestrateegia kohta. Komisjon võtab soovituse alusel asjakohasedmeetmed.
Artikkel 11
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ohutusload
1. Raudtee infrastruktuuri haldamiseks ja käitamiseks peab
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja hankima ohutusloa oma asu-
koha liikmesriigi ohutusasutuselt.
Ohutusluba hõlmab järgmist:
a) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ohutuse juhtimissüsteemi
aktsepteerimist kinnitav luba, nagu on kirjeldatud artiklis 9ja III lisas,
ja07/8. kd 235 Euroopa Liidu Teataja ET
b) luba, mis kinnitab raudtee infrastruktuuri ohutuks projek-
teerimiseks, hoolduseks ja käituseks, sealhulgas vajaduselliikluskorraldus- ja märguandesüsteemi hoolduseks ja käitu-seks vajalike eri nõuete täitmiseks vajalike sätete aktseptee-rimist.
2. Ohutusluba uuendatakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja
taotlusel ajavahemike järel, mis ei ületa viit aastat. Seda uuen-datakse tervikuna või osaliselt iga kord, kui infrastruktuuri, sig-nalisatsiooni või elektrivarustust või käitus- ja hoolduspõhimõt-teid oluliselt muudetakse. Ohutusloa omanik teavitab pädevatohutusasutust viivitamata kõikidest sellistest muutustest.
Ohutusasutus võib nõuda ohutusloa läbivaatamist pärast olulisi
muutusi ohutuse õiguslikus raamistikus.
Kui ohutusasutus leiab, et loaga raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja
ei vasta enam asutuse väljastatud ohutusloa tingimustele, tühis-tab see loa ja põhjendab oma otsust.
3. Ohutusasutus teavitab agentuuri ühe kuu jooksul ohutus-
lubadest, mis on väljastatud, mida on uuendatud, muudetudvõi tühistatud. Asutus teatab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjanime ja aadressi, ohutusloa väljastamiskuupäeva, ulatuse ja keh-tivuse ning tühistamise korral otsuse põhjused.
Artikkel 12
Ohutussertifitseerimise ja ohutusloaga seotud nõuded
taotlusele
1. Ohutusasutus teeb otsuse ohutussertifitseerimise või ohu-
tusloa taotluse suhtes viivitamata ja mitte hiljem kui neli kuudpärast ohutusasutuse nõutud kogu teabe ja võimaliku lisateabeesitamist. Kui taotlejalt nõutakse lisateabe esitamist, tuleb sel-line teave esitada viivitamata.
2. Uute raudtee-ettevõtjate asutamise ning teiste liikmesrii-
kide raudtee-ettevõtjate taotluste esitamise hõlbustamiseksannab ohutusasutus üksikasjalikud juhised ohutussertifikaadihankimise kohta. Asutus loetleb kõik artikli 10 lõike 2 eesmär-gil sätestatud nõuded ja teeb kõik asjaomased dokumendidtaotlejale kättesaadavaks.
Juhised antakse raudtee-ettevõtjatele, kes esitavad ohutussertifi-
kaadi taotluse seoses teenustega infrastruktuuri määratletud pii-ratud osal, määratledes kõnealuse osa suhtes kehtivad eeskirjad.3. Taotluse juhend, milles kirjeldatakse ja selgitatakse ohu-
tussertifikaatide nõudeid ja loetletakse esitatavad dokumendid,tuleb taotlejatele tasuta kättesaadavaks teha. Kõik ohutussertifi-kaatide taotlused esitatakse ohutusasutuse nõutud keeles.
Artikkel 13
Juurdepääs koolitusele
1. Liikmesriigid tagavad, et ohutussertifikaate taotlevatel
raudtee-ettevõtjatel oleks õiglane ja mitte kedagi diskrimineerivjuurdepääs rongijuhtide ja rongi saatepersonali koolitusele, kuiselline koolitus on vajalik ohutussertifikaadi saamiseks vajalikenõuete täitmiseks.
Pakutavad teenused peavad hõlmama koolitust kasutusel oleva-
tel marsruutidel vajalike marsruuditeadmiste, käituseeskirjade ja-menetluste, signalisatsiooni- ja juhtimise kontrollisüsteemining hädaabinõude osas.
Liikmesriigid peavad ühtlasi tagama, et raudteeinfrastruktuuri-
ettevõtjatel ja nende töötajatel, kes täidavad elutähtsaid ohu-tusülesandeid, oleks õiglane ja mitte kedagi diskrimineeriv juur-depääs koolitusele.
Kui koolitusteenused ei sisalda eksameid ja sertifikaatide and-
mist, tagavad liikmesriigid, et raudtee-ettevõtjatel on juurdepäässellisele sertifitseerimisele, kui see on ohutussertifitseerimisenõue.
Ohutusasutus tagab, et koolitusteenuste pakkumine või sertifi-
kaatide andmine, kui see on asjakohane, vastab ohutusnõuetele,mis on sätestatud artiklis 8 ja II lisas kirjeldatud koostalitlus-võime tehnilistes kirjeldustes või siseriiklikes ohutuseeskirjades.
2. Kui koolitusvõimalused on kättesaadaval üksnes ühe
raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teenustekaudu, tagavad liikmesriigid, et need tehakse kättesaadavaksteistele raudtee-ettevõtjatele mõistliku ja mitte kedagi diskrimi-neeriva hinnaga, mis on kulupõhine ja võib sisaldada kasumi-marginaali.
3. Uute rongijuhtide, kaugrongide personali ja tähtsaid
ülesandeid täitva personali värbamisel peab raudtee-ettevõtjatelolema võimalus arvesse võtta mis tahes koolitust, kvalifikat-
siooni ja kogemust, mis on saadud eelnevalt teistelt raudtee-
ettevõtjatelt. Sel eesmärgil on sellistel töötajatel õigus omadajuurdepääsu kõikidele dokumentidele, mis tõendavad nendekoolitust, kvalifikatsiooni ja kogemust, ja saada neist koopiaidja neid edastada.236 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
4. Igal juhul vastutab iga raudtee-ettevõtja ja iga raudteeinf-
rastruktuuri-ettevõtja oma selliste töötajate koolitustaseme jakvalifikatsiooni eest, kes täidavad ohutusega seotud ülesandeid,nagu on sätestatud artiklis 9 ja III lisas.
Artikkel 14
Kasutusel oleva veeremi ekspluatatsiooni andmine
1. Veerem, mis on ühes liikmesriigis ekspluatatsiooni luba-
tud kooskõlas artikli 10 lõike 2 punktiga b ja pole asjakohastekoostalitlusvõime tehniliste kirjeldustega täielikult hõlmatud,saab loa ekspluatatsiooni andmiseks teises või teistes liikmesrii-kides kooskõlas käesoleva artikliga, kui viimatinimetatud liik-mesriik või liikmesriigid nõuavad luba.
2. Veeremit teises liikmesriigis ekspluatatsiooni anda sooviv
raudtee-ettevõtja esitab tehnilise toimiku veeremi või selle liigikohta asjaomasele ohutusasutusele, näidates kavandatava kasu-tusotstarbe võrgustikus. Toimik sisaldab järgmisi andmeid:
a) tõendeid, et veerem on saanud ekspluatatsiooniloa teises
liikmesriigis ja andmikud, mis näitavad selle tegevuse jahoolduse ajalugu ning pärast loa saamist toimunud tehnilisiümberehitusi, kui see on asjakohane;
b) asjaomaseid tehnilisi andmeid, hooldusplaani ja toimimis-
näitajaid, mida ohutusasutus nõuab ja vajab täiendava loa
andmiseks;
c) tõendeid iseloomulike tehniliste ja toimimisnäitajate kohta,
mis näitavad, et veerem vastab elektrivarustussüsteemile,signalisatsiooni- ja juhtimise kontrollsüsteemile, rööpava-hele ja infrastruktuuri mõõtmetele, suurimale lubatud telje-koormusele ja muudele võrgustiku piirangutele;
d) teavet erandite kohta siseriiklikest ohutuseeskirjadest, mis
on vajalikud loa andmiseks, ja riskihindamisel põhinevaid
tõendeid selle kohta, et veeremi kasutuselevõtuga ei kaasnealusetuid riske võrgustikule.
3. Ohutusasutus võib nõuda katsete teostamist võrgustikus,
et kontrollida vastavust lõike 2 punktis c osutatud piiravateleparameetritele, ning määrab sel juhul nende ulatuse ja sisu.
4. Ohutusasutus teeb otsuse taotluse suhtes kooskõlas
käesoleva artikliga viivitamata ja hiljemalt neli kuud pärast täie-
liku tehnilise toimiku esitamist, sealhulgas katsete dokumentee-ritud tulemused. Loasertifikaat võib sisaldada kasutustingimusija muid piiranguid.Artikkel 15
Ohutussertifikaatide ühtlustamine
1. Enne 2009. aasta 30. aprilli võetakse vastu otsused ühiste
ühtlustatud nõuete kohta kooskõlas artikli 10 lõike 2 punktigab ja IV lisaga ning taotlemisjuhendite ühine vorm artikli 27lõikes 2 osutatud korras.
2. Agentuur esitab soovitused ühiste ühtlustatud nõuete
ning taotlemisjuhendite ühise vormi kohta mandaadi alusel,mis kehtestatakse artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.
IV PEATÜKK
OHUTUSASUTUS
Artikkel 16
Ülesanded
1. Iga liikmesriik moodustab ohutusasutuse. Selleks asutu-
seks võib olla transpordiküsimuste eest vastutav ministeeriumning selle organisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprot-sess ei tohi sõltuda ühestki raudtee-ettevõtjast, raudteeinfras-truktuuri-ettevõtjast, taotlejast ega hankeüksusest.
2. Ohutusasutusele usaldatakse vähemalt järgmised ülesan-
ded:
a) luba anda ekspluatatsiooni struktuurilisi alamsüsteeme, mis
moodustavad üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi, kooskõlasdirektiivi 96/48/EÜ artikliga 14 ning kontrollida, et neidkäitatakse ja hooldatakse vastavalt asjaomastele olulistelenõuetele;
b) luba anda ekspluatatsiooni struktuurilisi alamsüsteeme, mis
moodustavad üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi, kooskõ-las direktiivi 2001/16/EÜ artikliga 14 ning kontrollida, etneid käitatakse ja hooldatakse vastavalt asjaomastele olulis-tele nõuetele;
c) järelevalve, et koostalitlusvõime komponendid vastavad
olulistele nõuetele, nagu on nõutud direktiivide 96/48/EÜja 2001/16/EÜ artiklis 12;
d) uue ja oluliselt muudetud, koostalitlusvõime tehniliste kir-
jeldustega veel hõlmamata veeremi ekspluatatsiooni luba-mine;
e) kooskõlas artiklitega 10 ja 11 antavate ohutussertifikaatide
ja ohutuslubade asjakohaste osade väljastamine, uuenda-
mine, muutmine ja tühistamine ning kontrollimine, et neis
sätestatud tingimused ja nõuded on täidetud ning et raud-teeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad tegutsevadühenduse või siseriikliku õiguse alusel;07/8. kd 237 Euroopa Liidu Teataja ET
f) ohutuse õigusliku raamistiku, sealhulgas siseriiklike ohutu-
seeskirjade süsteemi jälgimine, soodustamine ning vajaduseljõustamine ja arendamine;
g) veeremi nõuetekohase registreerimise ning direktiivide 96/
48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 alusel moodustatud siserii-klikus registris hoitava ohutusega seotud teabe korrektsuseja ajakohasuse järelevalve.
3. Lõikes 2 osutatud ülesandeid pole lubatud üle anda raud-
teeinfrastruktuuri-ettevõtjatele, raudtee-ettevõtjatele ega han-keüksustele ega neilt alltöövõtu korras osta.
Artikkel 17
Otsustamispõhimõtted
1. Ohutusasutus täidab oma ülesandeid avatult, mittediskri-
mineerivalt ja arusaadavalt. Eelkõige kuulab ta ära kõik osapoo-
led ja põhjendab oma otsuseid.
Ta vastab viivitamata nõuetele ja taotlustele ning teatab oma
teabenõuetest viivitamata ja võtab kõik oma otsused vastu nelja
kuu jooksul pärast seda, kui talle on esitatud kogu nõutud
teave. Ta võib artiklis 16 osutatud ülesannete täitmisel igal ajaltaotleda tehnilist abi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt ja raud-tee-ettevõtjatelt või muudelt pädevatelt asutustelt.
Siseriikliku õigusliku raamistiku väljatöötamise käigus konsul-
teerib ohutusasutus kõigi asjaomaste isikute ja huvitatud pool-tega, sealhulgas raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, raudtee-ette-võtjate, tootjate ja hoolduse pakkujate, kasutajate ja töötajateesindajatega.
2. Ohutusasutus on vaba läbi viima mis tahes kontrolle ja
uurimisi, mis on talle vajalikud ülesannete täitmiseks, ja saabjuurdepääsu kõikidele asjakohastele raudteeinfrastruktuuri-ette-võtjate ja raudtee-ettevõtjate dokumentidele ja tööruumidele,sisseseadele ning seadmetele.
3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et
ohutusasutuse otsused on võimalik kohtus läbi vaadata.
4. Ohutusasutused vahetavad aktiivselt vaateid ja kogemusi
oma otsustamisekriteeriumite ühtlustamiseks kogu ühenduses.
Nende koostööeesmärgiks on eelkõige selliste raudtee-ettevõt-jate ohutussertifitseerimise hõlbustamine ja koordineerimine,kellele on antud õigus kasutada rahvusvahelisi rongiliine direk-tiivi 2001/14/EÜ artiklis 15 sätestatud korras.Agentuur toetab ohutusasutusi nendes ülesannetes.
Artikkel 18
Aastaaruanne
Igal aastal avaldab ohutusasutus oma eelnenud aasta tegevusi
käsitleva aastaaruande ja saadab selle agentuurile hiljemalt30. septembriks. Aruanne sisaldab järgmist teavet:
a) raudtee ohutuse areng, sealhulgas I lisas sätestatud koosta-
litlusvõime tehniliste kirjelduste kokkukoondamine liikmes-riikide tasandil;
b) olulised muutused raudtee ohutust käsitlevates õigusaktides
ja määrustes;
c) ohutussertifitseerimise ja ohutuslubade areng;d) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate järe-
levalve tulemused ja sellega seotud kogemus.
V PEATÜKK
ÕNNETUS- JA VAHEJUHTUMITE UURIMINE
Artikkel 19
Uurimiskohustus
1. Liikmesriigid tagavad, et artiklis 21 osutatud uurimisor-
gan teostab pärast tõsiseid õnnetusjuhtumeid raudteesüsteemisuurimise, mille eesmärgiks on raudtee ohutuse võimalik paren-damine ja õnnetusjuhtumite vältimine.
2. Lisaks tõsistele õnnetustele võib artiklis 21 osutatud uuri-
misorgan uurida neid õnnetus- ja vahejuhtumeid, mis veiditeistsugustel tingimustel võinuks põhjustada tõsiseid õnnetus-juhtumeid, sealhulgas üleeuroopaliste kiir- või tavaraudteesüs-teemide struktuuriliste alamsüsteemide või koostalitlusvõimekomponentide tehnilised tõrked.
Uurimisorgan otsustab oma äranägemisel, kas sellist õnnetus-
või vahejuhtumit uuritakse. Otsuses võtab ta arvesse järgmist:
a) õnnetus- või vahejuhtumi tõsidus;b) kas see on osa õnnetus- või vahejuhtumite seeriast, mis on
asjakohased süsteemile kui tervikule;
c) selle mõju raudtee ohutusele ühenduse tasandil
ja238 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
d) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, raudtee-ettevõtjate, ohu-
tusasutuse või liikmesriikide taotlused.
3. Uurimiste ulatuse ja nende teostamisel järgitava korra
määrab uurimisorgan, võttes arvesse artiklite 20 ja 22 põhi-mõtteid ja eesmärke, ning sõltuvalt järeldustest, mida loode-takse õnnetus- või vahejuhtumist teha ohutuse parandamiseeesmärgil.
4. Uurimine ei ole ühelgi juhul seotud süü või vastutuse
määramisega.
Artikkel 20
Uurimise õiguslik seisund
1. Liikmesriigid määratlevad oma vastava õigussüsteemi raa-
mes uurimise õigusliku seisundi, mis võimaldab vastutavateluurijatel oma ülesannet täita kõige tõhusamalt ja võimalikultkiiresti.
2. Vastavalt liikmesriikides kehtivatele õigusaktidele ja vaja-
duse korral koostöös kohtuliku juurdluse eest vastutavate asu-tustega antakse uurijatele võimalikult kiiresti õigus:
a) juurdepääsuks õnnetus- või vahejuhtumi sündmuskohale
ning asjaomasele veeremile, seotud infrastruktuuri-, liiklus-korraldus- ja signalisatsiooniseadeldistele;
b) õigus vahetult koostatud tõendusmaterjali nimekirjale ja
rusude, infrastruktuuriseadeldiste või komponentide kont-rollitud eemaldamiseks uurimise või analüüsi jaoks;
c) juurdepääs pardasalvestusseadmetele ning suuliste teadete
salvestamise ja signalisatsiooni- ja liikluskorraldussüsteemitööd registreerivate seadmete sisule ja nende kasutamisele;
d) juurdepääs ohvrite kehade uurimistulemustele;
e) juurdepääs õnnetus- või vahejuhtumiga seotud rongiperso-
nali ja muu raudteepersonali uurimistulemustele;
f) võimalus küsitleda seotud raudteepersonali ja teisi tunnista-
jaid;
g) juurdepääs asjaga seotud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja,
raudtee-ettevõtja ja ohutusasutuse asjakohasele teabele võiandmikele.
3. Uurimine viiakse läbi mis tahes kohtulikust juurdlusest
sõltumatult.Artikkel 21
Uurimisorgan
1. Iga liikmesriik tagab, et artiklis 19 osutatud õnnetus- ja
vahejuhtumite uurimised teostab alaline organ, mis koosnebvähemalt ühest uurijast, kes on suuteline täitma juhtiva uurijaülesandeid õnnetus- või vahejuhtumi korral. Selle organi orga-nisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprotsess ei tohi sõl-tuda ühestki raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, raudtee-ettevõt-jast, maksude sissenõudmise asutusest, jaotusasutusest ega tea-vitatud asutusest ega ühestki poolest, kelle huvid võiksid sat-tuda konflikti uurimisorganile usaldatud ülesannetega. Lisakssellele peab ta olema funktsionaalselt sõltumatu ohutusasutu-sest ja raudteid reguleerivast asutusest.
2. Uurimisorgan täidab oma ülesanded sõltumatult lõikes 1
osutatud organisatsioonidest ja on võimeline hankima selleks
piisavaid vahendeid. Uurijatele antakse staatus, mis tagab neile
vajaliku sõltumatuse.
3. Liikmesriigid näevad ette, et raudtee-ettevõtjad, raud-
teeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja vajadusel ohutusasutus onkohustatud viivitamata teatama artiklis 19 osutatud õnnetus- javahejuhtumitest uurimisorganile. Uurimisorgan on võimelinesellistele aruannetele vastama ja võtma vajalikke meetmeiduurimise alustamiseks hiljemalt üks nädal pärast õnnetus- võivahejuhtumit käsitleva aruande kättesaamist.
4. Uurimisorgan võib kombineerida oma ülesandeid käeso-
leva direktiivi alusel muude juhtumite uurimisega peale raud-teeõnnetus- ja vahejuhtumite, kui sellised uurimised ei ohustatema sõltumatust.
5. Vajadusel võib uurimisorgan taotleda teiste liikmesriikide
või agentuuri uurimisorganite abi eriteadmiste osas või tehni-liste kontrollide, analüüside teostamiseks või hinnangute and-miseks.
6. Liikmesriigid võivad uurimisorganile usaldada ka
artiklis 19 nimetamata raudteeõnnetus- ja vahejuhtumite uuri-
mise.
7. Uurimisorganid vahetavad aktiivselt vaateid ja kogemusi
ühiste uurimismeetodite väljatöötamiseks, ohutusnõuannetejärelkontrolli ühiste põhimõtete koostamiseks ning teaduslik-tehnilise arenguga kohanemiseks.
Agentuur toetab uurimisorganeid selles ülesandes.07/8. kd 239 Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 22
Uurimismenetlus
1. Artiklis 19 osutatud õnnetus- või vahejuhtumit uurib selle
toimumiskoha liikmesriigi uurimisorgan. Kui pole võimalikmäärata, millises liikmesriigis see toimus või kui see toimuskahe liikmesriigi vahelisel piirirajatisel või selle lähedal, lepivadasjaomased organid kokku, kumb neist teostab uurimise, võilepivad nad kokku selle ühises läbiviimises. Teisel organil onesimesel juhul lubatud uurimises osaleda ja selle tulemustesttäielikult osa saada.
Teise liikmesriigi uurimisorganid kutsutakse uurimises osalema
alati, kui õnnetus- või vahejuhtumiga on seotud selles liikmes-
riigis asutatud ja litsentseeritud raudtee-ettevõtja.
Käesolev lõige ei takista liikmesriike kokku leppimast, et asjao-
mased organid peaksid uurimised ka muudel tingimustel teos-tama koostöös.
2. Iga õnnetus- või vahejuhtumi puhul organiseerib uuri-
mise eest vastutav organ uurimise teostamise asjakohasedvahendid, mis hõlmavad vajalikke tegevuse alaseid ja tehnilisieriteadmisi. Need eriteadmised võidakse hankida organisiseseltvõi -väliselt, olenevalt uuritava õnnetus- või vahejuhtumi ise-loomust.
3. Uurimine teostatakse nii avatult kui võimalik, et kõik
pooled saab ära kuulata ja nad saavad tulemustest teada. Asjao-mast raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat ja raudtee-ettevõtjaid,ohutusasutust, ohvreid ja nende sugulasi, kahjustatud varaomanikke, tootjaid, asjaomaseid hädaabiteenistusi ning tööta-jate ja kasutajate esindajaid tuleb regulaarselt teavitada uurimi-
sest ja selle arengust ning võimalusel anda neile võimalus esi-
tada arvamusi ja vaateid uurimiseks ning lubada kommentee-rida teavet ja esialgseid aruandeid.
4. Uurimisorgan viib läbi õnnetuspaiga uurimise võimalikult
lühikese ajaga, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja saaks infras-truktuuri taastada ja selle võimalikult kiiresti raudteeveoteenus-tele avada.
Artikkel 23
Aruanded
1. Artiklis 19 osutatud õnnetus- või vahejuhtumi uurimise
suhtes kehtivad aruanded, mille vorm sõltub õnnetus- või
vahejuhtumi liigist ja tõsidusest ning uurimistulemuste asjako-
hasusest. Aruannetes märgitakse ära artikli 19 lõikes 1 osutatuduurimiste eesmärgid ja need sisaldavad vajaduse korral soovi-tusi ohutuse tagamiseks.2. Uurimisorgan avalikustab lõpparuande võimalikult lühi-
kese aja jooksul ja tavaliselt hiljemalt 12 kuu jooksul pärastjuhtumi kuupäeva. Aruandes järgitakse nii täpselt kui võimalikV lisas sätestatud aruandestruktuuri. Aruanne koos soovitustegaohutuse tagamiseks edastatakse artikli 22 lõikes 3 osutatudasjakohastele pooltele ning teiste liikmesriikide asjaomasteleorganitele ja pooltele.
3. Igal aastal avaldab uurimisorgan hiljemalt 30. septembriks
aastaaruande, milles annab aru eelnenud aastal teostatud uuri-mistest, ohutuse tagamiseks antud soovitustest ja eelnevaltantud soovituste põhjal võetud meetmetest.
Artikkel 24
Agentuurile edastatav teave
1. Ühe nädala jooksul pärast uurimise alustamise otsust tea-
vitab uurimisorgan sellest agentuuri. Teates näidatakse juhtumikuupäev, kellaaeg ja koht, selle liik ja tagajärjed surmajuhtu-
mite, vigastuste ja materiaalse kahju osas.
2. Uurimisorgan saadab agentuurile koopia artikli 23
lõikes 2 osutatud lõpparuandest ja artikli 23 lõikes 3 osutatudaastaaruandest.
Artikkel 25
Soovitused ohutuse tagamiseks
1. Uurimisorgani soovitus ohutuse tagamiseks ei loo mingil
juhul eeldust õnnetus- või vahejuhtumis süü või vastutusekindlaksmääramiseks.
2. Soovitused adresseeritakse ohutusasutusele ja teistele liik-
mesriigi või liikmesriikide organitele või asutustele, kui seda
eeldab soovituse laad. Liikmesriigid ja nende ohutusasutusedvõtavad vajalikud meetmed tagamaks, et uurimisorganite soovi-tusi ohutuse tagamiseks nõuetekohaselt arvestatakse ja vajadu-sel järgitakse.
3. Ohutusasutus ja teised asutused või organid või vajadusel
teised liikmesriigid, kellele soovitused on adresseeritud, annavad
uurimisorganile aru soovituse tagajärjel võetud või kavandata-
vatest meetmetest vähemalt kord aastas.
VI PEATÜKK
RAKENDAMISPÄDEVUS
Artikkel 26
Lisade kohandamine
Käesolevat direktiivi kohandatakse teaduse ja tehnika arenguga
artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.240 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 27
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel
loodud komitee.
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse
1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8sätestatut.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks keh-
testatakse kolm kuud.
3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse
1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8sätestatut.
4. Komitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 28
Rakendusmeetmed
1. Liikmesriigid võivad juhtida komisjoni tähelepanu kõiki-
dele käesoleva direktiivi rakendamisega seotud meetmetele.Asjakohased otsused võetakse vastu artikli 27 lõikes 2 osutatudkorras.
2. Komisjon kontrollib liikmesriigi taotluse korral või omal
algatusel ohutussertifitseerimise ja ohutuslubade andmisegaseotud sätete kohaldamist ja rakendamist konkreetsel juhulning teeb kahe kuu jooksul alates vastava taotluse saamisestartikli 27 lõikes 2 osutatud korras otsuse, kas kõnealusemeetme kohaldamist võib jätkata. Komisjon edastab omaotsuse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele.
VII PEATÜKK
ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 29
Direktiivi 95/18/EÜ muudatused
Direktiivi 95/18/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 8
Kutsealase pädevuse nõue on täidetud, kui taotleval raud-
tee-ettevõtjal on või saab olema juhtkond, kellel on litsent-
siga kindlaksmääratud tegevuse turvalisuse ja usaldusväär-
suse kontrollimiseks ning järelevalveks vajalikud teadmisedja/või kogemused. ”
2. Lisa II jagu tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 30
Direktiivi 2001/14/EÜ muudatus
Direktiivi 2001/14/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:
“Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/14/EÜ,
26. veebruar 2001, raudtee infrastruktuuri läbilaskevõimejaotamise ja tasude kehtestamise kohta raudtee infrastruk-
tuuri kasutamise eest ”.
2. Artikli 30 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:
“f) juurdepääsu kord kooskõlas nõukogu 29. juuli 1991.
aasta direktiivi 91/440/EMÜ artikliga 10 ühenduseraudteede arendamise kohta, (*) mida on muudetudEuroopa Parlamendi ja nõukogu 30. aprilli 2004. aasta
direktiiviga 2004/51/EÜ ühenduse raudteede arenda-
mise kohta. (**)
(*) EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.
(**) ELT L 164, 30.4.2004, lk 164. ”
3. Artikkel 32 tunnistatakse kehtetuks.
4. Artikli 34 lõige 2 asendatakse järgmisega:
“2. Komisjon kontrollib liikmesriigi taotluse korral või
omal algatusel maksustamise ja läbilaskevõime jaotamisegaseotud sätete kohaldamist ja rakendamist konkreetsel juhulning teeb kahe kuu jooksul alates vastava taotluse saamisest
artikli 35 lõikes 2 osutatud korras otsuse, kas kõnealuse
meetme kohaldamist võib jätkata. Komisjon edastab omaotsuse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriiki-dele. ”
Artikkel 31
Aruandlus ja ühenduse edasised meetmed
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
käesoleva direktiivi rakendamise kohta hiljemalt 30. detsembriks2007 ja seejärel iga viie aasta järel.
Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud
ühenduse edasisteks meetmeteks.07/8. kd 241 Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 32
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida
kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siserii-
klike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajali-
kud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud trah-vid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, mittediskrimi-neerivad ja hoiatavad.
Liikmesriigid teatavad neist eeskirjadest komisjonile artiklis 10
kindlaksmääratud kuupäevaks ja annavad viivitamata teadaneid edaspidi mõjutavatest muudatustest.
Artikkel 33
Rakendamine
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajali-
kud õigusnormid hiljemalt 30. aprilliks 2006. Nad teatavadneist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad need meetmed vastu, lisavad nad nen-
desse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamisekorral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viita-mise viisi näevad ette liikmesriigid.
Artikkel 34
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise
päeval.
Artikkel 35
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 29. aprill 2004
Euroopa Parlamendi nimel
eesistuja
P. COXNõukogu nimel
eesistuja
M. McDOWELL242 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
I LISA
ÜHISED OHUTUSNÄITAJAD
Ohutusasutustel tuleb aru anda järgmiste ühiste ohutusnäitajate kohta:Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud tegevustega seotud näitajatest tuleb aru anda eraldi, kui need esitatakse.Uute faktide või vigade avastamisel pärast aruande esitamist muudab või parandab ohutusasutus konkreetse aasta näita-
jaid esimesel võimalusel ja hiljemalt järgmises aastaaruandes.
Rubriigi 1 all järgnevalt toodud õnnetusjuhtumitega seotud näitajate puhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõu-
kogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta, (
1) kuivõrd teave on kättesaadav.
(1) Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad
1. Õnnetusjuhtumite koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste õnnetusjuhtumiliikide kaupa:
— rongide kokkupõrked, sealhulgas kokkupõrked takistustega vabas liikumisruumis,
— rongide rööbastelt mahasõidud,
— raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid, sealhulgas jalakäijatega,
— liikuva veeremi poolt isikutele põhjustatud õnnetusjuhtumid, välja arvatud enesetapud
— enesetapud,
— veeremipõlengud,
— muud.
Iga õnnetusjuhtum liigitatakse aruandes esmase õnnetusjuhtumi liigi alusel, isegi kui teisese õnnetusjuhtumi
tagajärjed on raskemad, nt rööbastelt mahasõidule järgnev tulekahju.
2. Tõsiselt vigastatute ja hukkunute koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes õnnetusjuhtumiliikide ja järgmiste
kategooriate kaupa:
— reisijad (sealhulgas reisijakilomeetrite koguarvu suhtes),
— töötajad, sealhulgas töövõtjate personal,
— raudteeületuskoha kasutajad,
— raudteerajatiste territooriumil loata viibivad isikud,
— muud.
(2) Vahejuhtumite ja ohuolukordadega seotud näitajad
1. Purunenud rööbaste, rööbaste deformatsiooni ja valemärguannetest tingitud tõrgete koguarv ja arv rongkilo-
meetrite suhtes.
(1) ELT L 14, 21.1.2003, lk 1.07/8. kd 243 Euroopa Liidu Teataja ET
2. Edastatud ohusignaalide koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes.
3. Ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud rataste ja telgede koguarv ja arv rongkilomeetrite suhtes.
(3) Õnnetusjuhtumite tagajärgedega seotud näitajad
1. Kõikide õnnetusjuhtumite kogumaksumus eurodes ja maksumus rongkilomeetrite suhtes, arvutades võimalusel
ka järgmised maksumused:
— surmajuhtumid ja vigastused,
— kompensatsioonid reisijate, töötajate ja kolmandate poolte vara hävimise või kahju eest, sealhulgas kesk-
konnale tekitatud kahju,
— kahjustatud veeremi ja raudteeseadeldiste asendamine või remont,
— hilinemised, häired ja liikluse ümbersuunamised, sealhulgas täiendavad kulud tööjõule ja saamatajäänud
tulu.
Eelnevalt toodud kuludest arvestatakse maha kolmandatelt pooltelt, näiteks raudteeületuskoha õnnetustega seo-
tud mootorsõiduki omanikelt sissenõutud või hinnanguliselt sissenõutav kompensatsioon. Raudtee-ettevõtjate ja
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate kindlustuspoliiside eest saadavat hüvitist ei arvestata maha.
2. Õnnetusjuhtumite tagajärjel kaotatud töötajate ja töövõtjate töötundide koguarv ja arv kogu tööaja suhtes.
(4) Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad
1. Automaatblokeerimissüsteemiga (Automatic Train Protection —ATP) varustatud teede protsendimäär, töötavaid
ATP süsteeme kasutavate rongkilomeetrite protsendimäär.
2. Raudteeületuskohtade arv (kokku ja liinikilomeetri kohta). Automaat- või manuaalturvaseadmetega varustatud
raudteeületuskohtade protsendimäär.
(5) Ohutusjuhtimisega seotud näitajad
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate siseauditid vastavalt ohutuse juhtimissüsteemi dokumentides
sätestatule. Läbiviidud auditite arv kokku ja nõutud (ja/või kavandatud) auditite suhtes.
(6) Mõisted
Aruandvad asutused võivad käesoleva lisaga kooskõlas andmete esitamisel kasutada kulude arvutamise meetodite ja
näitajate suhtes siseriiklikult kohaldatavaid mõisteid. Kasutatavaid mõisteid ja arvutusmeetodeid selgitatakseartiklis 18 kirjeldatud aastaaruande lisas.244 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
II LISA
SISERIIKLIKEST OHUTUSEESKIRJADEST TEAVITAMINE
Siseriiklikud ohutuseeskirjad, millest tuleb komisjoni teavitada artiklis 8 kirjeldatud korras, hõlmavad järgmist:
1. olemasolevaid siseriiklikke ohutuseesmärke ja ohutusmeetodeid käsitlevad eeskirjad;
2. raudtee-ettevõtjate ohutussertifitseerimisele ja ohutuse juhtimissüsteemidele esitatavaid nõudeid käsitlevad eeskirjad;3. uue ja oluliselt muudetud, koostalitlusvõime tehnilise kirjeldusega veel hõlmamata veeremi ekspluatatsiooni lubami-
sele ja hooldamisele esitatavaid nõudeid käsitlevad eeskirjad. Teade peab hõlmama eeskirju veeremi vahetamise
kohta raudtee-ettevõtjate vahel, registreerimissüsteemide ja testimismenetlustele esitatavate nõuete kohta;
4. koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustega veel hõlmamata raudteevõrgustiku ühised käituseeskirjad, sealhulgas signa-
lisatsiooni- ja liikluskorraldussüsteemiga seotud eeskirjad;
5. eeskirjad, millega sätestatakse nõuded täiendavatele sisekorraeeskirjadele, mille peavad kehtestama raudteeinfrastruk-
tuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad;
6. eeskirjad, mis käsitlevad nõudeid olulisi ohutusülesandeid täitvatele töötajatele, sealhulgas valikukriteeriumid, medit-
siiniline kõlblikkus ning kutsealane koolitus ja sertifitseerimine, kuivõrd need pole veel reguleeritud koostalitlus-
võime tehnilise kirjeldusega;
7. õnnetus- ja vahejuhtumite uurimist käsitlevad eeskirjad.07/8. kd 245 Euroopa Liidu Teataja ET
III LISA
OHUTUSE JUHTIMISSÜSTEEMID
1. Nõuded ohutuse juhtimissüsteemile
Kõik ohutuse juhtimissüsteemi olulised osad tuleb dokumenteerida ja eelkõige tuleb kirjeldada vastutuse jagunemist
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja organisatsioonis. Näidatakse, kuidas on tagatud juhtimiskon-troll erinevatel tasanditel, kuidas on kaasatud töötajad ja nende esindajad kõikidel tasanditel ning kuidas on tagatud
ohutuse juhtimissüsteemi pidev täiustamine.
2. Ohutuse juhtimissüsteemi põhielemendid
Ohutuse juhtimissüsteemi põhielemendid on järgmised:
a) ohutuspoliitika, mille on heaks kiitnud organisatsiooni tegevjuht ja millest on teavitatud kõiki töötajaid;b) organisatsiooni kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid ohutuse püsivaks tagamiseks ja täiustamiseks ning
kavad ja menetlused nende eesmärkide saavutamiseks;
c) menetlused olemasolevate, uute ja muudetud tehniliste- ja toimimisstandardite või muude korralduslike tingi-
muste täitmiseks, mis on sätestatud
— koostalitlusvõime tehnilistes kirjeldustes
või
— artiklis 8 ja II lisas osutatud siseriiklikes ohutuseeskirjades
või
— muudes asjakohastes eeskirjades
või
— pädeva asutuse otsustes
ning standarditele vastavuse tagamise menetlustes ja muudes korralduslikes tingimustes seadmete ja tegevuste
kogu eluea vältel;
d) riskihindamise ja riskijuhtimismeetmete rakendamise menetlused ja meetodid, kui tegevustingimuste muutumi-
sest või uutest materjalidest tuleneb uusi riske infrastruktuurile või tegevusele;
e) personali- ja süsteemikoolitusprogrammide pakkumine, et tagada personali püsiv kompetentsus ja ülesannete
vastav täitmine;
f) organisatsiooni ja vajadusel sama infrastruktuuri käitavate organisatsioonide vastastikku piisava teabega varusta-
mise kord;
g) ohutusteabe dokumenteerimise menetlused ja vormid ning elutähtsa ohutusteabe konfiguratsiooni kontrollimise
menetluse määramine;
h) menetlused õnnetus- ja vahejuhtumitest, ohuolukordadest ja muudest ohtlikest juhtumitest teatamise, uurimise
ja analüüsi tagamiseks ning vajalike preventiivmeetmete rakendamiseks;
i) hädaolukorra tegevus- ja häire- ning teavituskavad, mis on kooskõlastatud asjakohaste avalike riigiasutustega;
j) ohutuse juhtimissüsteemi korduvate siseauditite sätted.246 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
IV LISA
DEKLARATSIOONID OHUTUSSERTIFIKAADI VÕRGUSTIKKU KÄSITLEV A OSA KOHTA
Järgmised dokumendid tuleb esitada ohutusasutusele ohutussertifikaadi võrgustikku käsitleva osa väljaandmiseks:
— raudtee-ettevõtja dokumentatsioon koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste või nende osade ja vajadusel siseriiklike
ohutuseeskirjade ja muude ettevõtja tegevuse, personali ja veeremi suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta ning kui-das tagatakse neile vastavus ohutuse juhtimissüsteemi abil,
— raudtee-ettevõtja dokumentatsioon tegevuseks värvatud või töövõtu korras sisse ostetavate eri kategooria töötajate
kohta, sealhulgas tõendid, et nad vastavad koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste nõuetele või siseriiklikele eeskirja-dele ja on nõuetekohaselt sertifitseeritud,
— raudtee-ettevõtja dokumentatsioon tegevuses kasutatava eri kategooria veeremi kohta, sealhulgas tõendid, et see vas-
tab koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste nõuetele või siseriiklikele eeskirjadele ja on nõuetekohaselt sertifitseeri-
tud.
Töö dubleerimise vältimiseks ja teabehulga vähendamiseks esitatakse üksnes koonddokumendid nende elementide puhul,
mis vastavad koostalitlusvõime tehnilistele kirjeldustele ning muudele direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ nõuetele.07/8. kd 247 Euroopa Liidu Teataja ET
V LISA
ÕNNETUS- JA VAHEJUHTUMITE UURIMISARUANDE PÕHISISU
(1) Kokkuvõte
Kokkuvõte sisaldab juhtumi, toimumisaja ning -koha ja tagajärgede lühikirjeldust. Selles tuuakse ära nii otsesed põh-
jused kui ka kaasaaitavad tegurid ning aluseks olevad põhjused, mille uurimine on kindlaks teinud. Esitatakse pea-
mised soovitused ja teave aruande adressaatide kohta.
(2) Otsesed faktid juhtumi kohta
1. Juhtum:
— juhtumi kuupäev, täpne kellaaeg ja koht,
— sündmuste ja õnnetusjuhtumite toimumiskoha kirjeldus, sealhulgas pääste- ja hädaabiteenistuste jõupingu-
tused,
— uurimise algatamise otsus, uurimismeeskonna koosseis ja uurimise läbiviimise kord.
2. Juhtumi taust:
— juhtumiga seotud töötajad ja töövõtjad ning muud pooled ja tunnistajad,
— rongid ja nende koosseis, sealhulgas juhtumiga seotud veeremiüksuste registreerimisnumbrid,
— infrastruktuuri ja signalisatsioonisüsteemi kirjeldus —teede liigid, pöörangud, blokeeringud, signalisatsi-
oon, blokeerimissüsteemid,
— sidevahendid,
— sündmuskohal või selle läheduses teostatud tööd,
— raudtee hädaolukorra plaani käivitumine ja sündmustejada,
— avalike hädaabiteenistuste, politsei ja meditsiiniteenistuste hädaolukorra plaani käivitumine ja sündmuste-
jada.
3. Hukkumised, vigastused ja varaline kahju:
— reisijad ja kolmandad pooled, personal, sealhulgas töövõtjad,
— veos, pagas ja muu vara,
— veerem, infrastruktuur ja keskkond.
4. Välised asjaolud:
— ilmastikutingimused ja geograafilised viited.
(3) Uurimiste ja küsitluste andmed
1. Kokkuvõte ülestunnistustest (kohaldatakse inimese identiteedi kaitset):
— raudteepersonal, sealhulgas töövõtjad,
— teised tunnistajad.248 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
2. Ohutuse juhtimissüsteem:
— raamorganisatsioon ning kuidas toimub käskude andmine ja täitmine,
— nõuded personalile ja kuidas neid täidetakse,
— sisekontrollide ja -auditite kord ja tulemused,
— infrastruktuuriga seotud erinevate osaliste suhtlus.
3. Õigusnormid
— asjakohased ühenduse ja siseriiklikud õigusnormid,
— muud eeskirjad, näiteks käituseeskirjad, kohalikud juhendid, nõuded töötajatele, hooldusettekirjutused ja
kohaldatavad standardid.
4. Veeremi ja tehniliste seadmete töö:
— signalisatsiooni- ja juhtimise kontrollsüsteem, sealhulgas automaatandmesalvestajate kirjed,
— infrastruktuur,
— kommunikatsiooniseadmed,
— veerem, sealhulgas automaatandmesalvestajate kirjed.
5. Töökorraldust käsitlev dokumentatsioon:
— personali võetud meetmed seoses liikluskorralduse ja signalisatsiooniga,
— suuliste teadete vahetamine seoses juhtumiga, sealhulgas salvestiste üleskirjutused,
— juhtumi toimumiskoha kaitsmiseks ja turvamiseks võetud meetmed.
6. Inimene-masin-organisatsioon koostöö:
— juhtumiga seotud personali suhtes kohaldatav tööaeg,
— juhtumit mõjutavad meditsiinilised ja isiklikud asjaolud, sealhulgas füüsiline või psühholoogiline stress,
— seadmete konstruktsiooni mõju inimene-masin koostööle.
7. Varasemad sarnase iseloomuga juhtumid.
(4) Analüüs ja järeldused
1. Sündmusteahela lõppkirjeldus:
— järeldused juhtumi kohta 3. rubriigis määratletud faktide alusel.
2. Arutelu:
— 3. rubriigis määratletud faktide analüüs eesmärgiga teha järeldused juhtumi põhjuste ja hädaabiteenistuste
tulemuslikkuse suhtes.07/8. kd 249 Euroopa Liidu Teataja ET
3. Järeldused:
— juhtumi otsesed ja vahetud põhjused, sealhulgas juhtumiga seotud isikute tegevusega seotud kaasaaitavad
tegurid või veeremi või tehniliste seadeldiste seisukord,
— oskuste, menetluste ja hooldusega seotud kaudsed põhjused,
— aluseks olevad põhjused, mis on seotud õigusliku raamistiku olukorra ja ohutuse juhtimissüsteemi rakenda-
misega.
4. Täiendavad tähelepanekud:
— uurimise käigus avastatud sellised puudujäägid ja vajakajäämised, mis ei ole olulised põhjuste järeldamise
seisukohalt.
(5) Võetud meetmed
— Juhtumi tagajärjel juba võetud või kehtestatud meetmete loetelu
(6) Soovitused250 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET