ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(47)

Nagu on selgitatud põhjendustes 2 kuni 5, on Hiinast pärit FeMo impordi suhtes kohaldatud dumpinguvastane tollimaks alates 2006. aasta oktoobrist peatatatud. Kooskõlas Eurostati vastavate andmetega on see viinud Hiinast pärit FeMo impordi mõõduka suurenemiseni. Tõepoolest imporditi ühendusse (EL 27) ajavahemikus oktoobrist 2006 kuni augustini 2007 ligikaudu 846 tonni Hiinast pärit FeMo-d võrreldes uurimisperioodi 13,8 tonni impordiga. Ekstrapoleeritult moodustavad need 848 tonni alla 2,5 % suuruse turuosa EL 27 turust. Lisaks sellele ilmneb, et Hiina aastane import 27-liikmelisse Euroopa Liitu moodustab alla 8 % impordist 15-liikmelisse Euroopa Liitu esialgse uurimise ajal. See import on tunduvalt madalam kui suurte FeMo-d eksportivate kolmandate riikide (st Tšiili, Armeenia ja Venemaa) import ühendusse. Lisaks sellele näitab asjaolu, et olenemata olulise 22,5 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu peatamisest suurenes Hiina eksport ühendusse mõõdukalt, et Hiina tootjad on leidnud endale turu mujal. Lisaks sellele võivad nad alati keskenduda oma koduturule põhjendustes 31 ja 42 kirjeldatud põhjustel. Märgitakse, et ühenduse müügihinnad (st impordihinnad, sealhulgas Hiinast pärit impordi hinnad ja ühenduse tootjate hinnad) kasvasid esialgse uurimise ja uurimisperioodi vahelisel ajal kuus korda. Leiti, et uurimisperioodi järel, kui meetmed olid peatatud, suurenes Hiina keskmine impordihind ligikaudu 15 % ja jõudis teistest allikatest (st Tšiilist, Armeeniast, Iraanist ja Venemaalt) pärit impordi keskmise hinnatasemeni. Teisisõnu ei vähenda uurimisperioodi järgne Hiinast pärit import teiste ühenduse turu osaliste hindu, vaid see „järgib üldist voolu”.
(1)

2008. aasta kombineeritud nomenklatuuris, mis on sätestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (2) muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1214/2007, (3) on muudetud teatavate toodete koode (CN-koodid). Määruse (EÜ) nr 32/2000 III ja IV lisas on osutatud mõnedele neist CN-koodidest. Seepärast on vaja kõnealuseid lisasid kohandada.
(3)

Kaugseire on seega tõestanud, et see on ühise põllumajanduspoliitika juhtimise vajadustele vastav lahendus ning et tavapärased põllumajandusstatistika- ja prognoosimissüsteemid kindlaksmääratud vajadusi ei rahulda. Ühtlasi võimaldas see suurendada vaatluste täpsust, objektiivsust, kiirust ja sagedust ning täiustada põllumajanduse prognoosimudeleid, eelkõige piirkondadele kohandatud mudelite loomise abil. Kaugseire võimaldas välja töötada eri- või täiendavad rakendused põllumajandusstatistika koostamiseks või kogumiseks ja saavutada kokkuhoidu seirekulude ja põllumajanduskulude kontrolli alal. Järelikult tuleks sätestada nende kaugseire rakenduste jätkamine Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „ETF”) aastatel 2008–2013 saadava rahastamise abil vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõike 2 punktile e.
(20)

Sellega seoses tuleb märkida, et kõiki kõnealuse ühenduse tootja olukorra suhtes tõstatatud küsimusi on põhjalikult analüüsitud; teatavaid üksikasju ei olnud siiski võimalik avalikustada nende konfidentsiaalsuse tõttu. Nagu nähtub ajutise tollimaksu määruse põhjendusest 25 ja eespool esitatud põhjendusest 17, olid peamised põhjused, miks kõnealust tootjat ühenduse tootmisharu ja ühenduse toodangu määratlusest välja ei jäetud, järgmised: i) tema impordihuvi olemus (st kõnealust toodet imporditi selleks, et hoida oma samasuguse toote tootmist ühenduses elujõulisena) ning ii) tema olukorra vähene mõju ühenduse tootmisharu üldisele olukorrale (st asjaolu, et tema võimalik väljajätmine ei muudaks järeldusi kahju kohta). Lisaks on ütlematagi selge, et toetades kaebust ning tehes täielikku koostööd selle uurimisel oli kõnealuse tootja eesmärk Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi sissevoolu piiramine. Sellega on ta selgelt näidanud seotust omamaise tootmisega vastukaaluks jätkuvale impordile. Seepärast lükatakse põhjenduses 19 esitatud väited tagasi.
(2)

Vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a on liikmesriigid kohustatud aktsiisimaksust vabastama mis tahes liikmesriigi nõuete kohaselt täielikult denatureeritud alkoholi, tingimusel et need nõuded on asjakohaselt teatavaks tehtud ja heaks kiidetud vastavalt kõnealuse artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimustele.
(2)

Dinoprosttrometamiin ja dinoprost on kantud määruse (EMÜ) nr 2377/90 II lisasse orgaaniliste ühendite kategoorias kõigi imetajate liikide puhul. Veterinaarravimite komiteele on esitatud taotlus analüüsida, kas dinoprosttrometamiini ja dinoprosti kohta läbi viidud hindamised ja saadud tulemused võib tunnistada kehtivaks ka dinoprostooni suhtes. Veterinaarravimite komitee leidis, et arvestades dinoprostooni ja dinoprosti struktuurilist sarnasust ning asjaolu, et dinoprostoon muundub ainevahetuse käigus kiiresti dinoprostiks, võib dinoprosttrometamiini ja dinoprosti kohta läbi viidud ohutuse hindamised tunnistada kehtivaks ka dinoprostooni suhtes. Seega järeldas veterinaarravimite komitee, et puudub vajadus kehtestada selle aine jääkide piirnormid. Veterinaarravimite komitee järelduste põhjal leiti, et on asjakohane teha II lisasse orgaaniliste ühendite kategooriasse uus kanne dinoprostooni kohta kõigi imetajate liikide puhul.
(2)

Teraviljahinnad ühenduse turul on alates 2007/2008. turustusaasta algusest reeglina märkimisväärselt tõusnud. See hinnatõus ei ole siiski pidev ja on täheldatud hindade suurt kõikumist, nii et ühenduse turul langevad hinnad ja see hind, millega tooted on pakkumismenetluste raames sekkumisvarudest müüdud, erinevad mõnikord märkimisväärselt. Kõnealustest erinevustest tingituna on ilmnenud, et edukad pakkujad ei vii eraldatud partiisid laost ära. Seepärast tundub, et praegu kehtiv 10 euro suurune tagatis tonni kohta ei ole piisav, et tagada partiide äraviimine. Selleks et vältida sellist olukorda ja võimaldada määrusega (EÜ) nr 712/2007 hõlmatud pakkumismenetluse nõuetekohast toimimist, tuleks nimetatud tagatist suurendada.
a)

ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus projektides osalejatele on protsentuaalne osa projekti rakendamisel kantud kogukuludest, mille toetuslepingut väljastav asjaomane rahastamisasutus on vajaduse korral kindlaks määranud. Kõnealuse protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ühisettevõte ARTEMIS ning see on kuni 16,7 %. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne;
a)

Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektides osalejatele on protsentuaalne osa projekti rakendamisel kantud kogukuludest, mille toetuslepingut väljastav asjaomane rahastamisasutus on vajaduse korral kindlaks määranud. Kõnealuse protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ühisettevõte ENIAC ning see on kuni 16,7 %. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne.
(2)

Määrustega, millega viimastel aastatel on muudetud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, (3) on samuti kehtestatud muudatusi kombineeritud nomenklatuuris teatavate veise- ja vasikalihatoodete osas, kuid kõik need muudatused ei kajastu järgmistes määrustes, millega reguleeritakse veise- ja vasikalihatoodete ühist turukorraldust: nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (4) komisjoni 23. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1731/2006 teatavate veise- ja vasikalihakonservide eksporditoetuste kohaldamise üksikasjalike erieeskirjade kohta (5) ja komisjoni 16. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 545/2007, millega avatakse töötlemiseks ette nähtud külmutatud veiseliha imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (1. juuli 2007–30. juuni 2008). (6)
(2)

EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on viimati muudetud EMP Ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud tollimaksu nullmäär CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva teatava vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes.
(4)

Rafineerimistehaste piisava varustatuse saab tagada üksnes juhul, kui järgitakse soodustatud riikide vahelisi traditsioonilisi ekspordikokkuleppeid. Seepärast on vaja jaotust soodustatud riikide või riikide rühma kaupa. India jaoks avatud kogus on 4 000 tonni. Sellega on India täiendav kogus turustusaastal 2007/2008 vastavuses tema osakaalule kogu täiendavast kogusest turustusaastal 2006/2007. Ülejäänud kogused tuleks kindlaks määrata AKV riikidele, kes on võtnud ühiselt kohustuse rakendada omavahel menetlusi koguste jaotamiseks viisil, millega tagatakse rafineerimistehaste asjakohane varustatus.
(3)

Komisjonile tuleks anda volitus vastu võtta teatud toitude märgistamist, esitlemist ja reklaamimist puudutavaid ühenduse meetmeid; sätestada erandeid määruse (EÜ) nr 1924/2006 teatavatest sätetest; koostada ja ajakohastada toitainelisi põhijooni ning tingimusi ja erandeid, millisel juhul neid võib kasutada; koostada ja/või muuta toitumis- ja tervisealaste väidete loetelusid; ning muuta toitude loetelu, mille kohta väidete esitamist piiratakse või keelatakse. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta nimetatud määruse vähem olulisi sätteid, sealhulgas uusi vähem olulisi sätteid lisades, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(2)

Tervisealased väited on keelatud, välja arvatud juhul, kui need vastavad määrusega (EÜ) nr 1924/2006 kehtestatud üldistele ja erinõuetele ning need on lisatud ühenduse lubatud tervisealaste väidete nimekirja. Need tervisealaste väidete nimekirjad tuleb alles koostada vastavalt nimetatud määruses sätestatud menetlustele. Sellest tulenevalt ei olnud need nimekirjad nimetatud määruse kohaldamise kuupäevaks, 1. juuliks 2007 jõustunud.
(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 3286/94 artikli 4 lõikele 1 on ühenduse ettevõtte esitatud kaebus vastuvõetav üksnes juhul, kui väidetav kaubandustakistus on mitme- või mõnepoolsete kaubanduslepingutega sätestatud rahvusvaheliste kaubanduseeskirjades kehtestatud hagemisõiguse objekt. See tähendab, et kaebuses, milles esitatakse väide kolmanda riigi poolse kahepoolsete kohustuste rikkumise kohta, tuleb selleks, et kaebus oleks vastuvõetav, viidata ka mitme- või mõnepoolse eeskirja rikkumisele.
6.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Komisjon võib omal algatusel või liikmesriikide esitatud teabe alusel võtta pärast ameti poolt teostatud olemasoleva teabe hindamist ja vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, lisada vajadusel aine või koostisosa III lisasse. Eelkõige: a) kui on tuvastatud oht tervisele, lisatakse aine ja/või ainet sisaldav koostisosa: i) III lisa A osasse ja selle lisamine toidule või selle kasutamine toidu valmistamisel keelatakse; või ii) III lisa B osasse ja selle lisamist toidule või selle kasutamist toidu valmistamisel lubatakse üksnes nimetatud lisas sätestatud tingimustel; b) kui on tuvastatud ohtliku mõju võimalus tervisele, kuid see on teaduslikult tõendamata, lisatakse aine III lisa C osasse. Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 osutatud menetlust, et lisada aine või koostisosa III lisa A või B osasse.”; b) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Nelja aasta jooksul alates kuupäevast, mil aine lisati III lisa C osasse, tehakse vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja arvestades ameti arvamust käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud hindamiseks esitatud toimikute kohta otsus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, lubada III lisa C osas loetletud aine kasutamist üldiselt või lisada see vajadusel III lisa A või B osas toodud loetellu. Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 osutatud kiirmenetlust, et lisada aine või koostisosa III lisa A või B osasse.”
(3)

Silmas pidades liikmesriikide tollilaborite ekspertide teostatud uuringuid, on vaja sätestada, et juhul kui nimetatud toodete tärklisesisalduse määramiseks ei ole võimalik kohaldada direktiivis 72/199/EMÜ sätestatud polarimeetrilist meetodit, siis tuleks kohaldada ensümaatilist analüüsimeetodit. Seepärast on asjakohane täpsustada, kuidas ensümaatilist meetodit kasutatakse.
(4)

Eespool öeldut ja 2007. aastaks eraldatud assigneeringuid arvesse võttes ei ole suurt hulka programme võimalik heaks kiita enne, kui kõnealuse eelarveaasta kasutamata assigneeringud on üle kantud. Seega on tõenäoline, et 2007. aastal, mis on programmiperioodi esimene aasta, ei ole teatavat osa liikmesriikide poolt enne tähtaega tehtud kuludest võimalik kanda kuludeklaratsioonidesse määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 16 lõike 2 punktis d ette nähtud tähtpäevaks, s.o 31. jaanuariks 2008.
(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1979/2006 (2) on nõutud, et GATTi kvoodi alusel konserveeritud seente importimiseks Hiinast on vajalik päritolusertifikaadi olemasolu.
3.

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Lõikes 1 osutatud taotlus võib sisaldada põhjendatud taotlust korraldada teatav haldusuurimine. Kui liikmesriigi arvates ei ole haldusuurimine vajalik, teatab ta taotluse esitanud asutusele viivitamata selle põhjused. Olenemata esimesest lõigust ja ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklit 40, võib taotluse saanud asutus keelduda haldusuurimise läbiviimisest, mis käsitleb summasid, mis maksukohustuslane on deklareerinud seoses telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatud teenuste osutamisega, mis kuuluvad maksustamisele liikmesriigis, kus asub taotluse esitanud asutus, ja mille puhul maksukohustuslane kasutab või otsustab mitte kasutada direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos ettenähtud erikorda, üksnes siis, kui vähem kui kaks aastat varem korraldatud haldusuurimise käigus saadud teave sama maksukohustuslase kohta on juba edastatud taotluse esitanud asutusele. Liikmesriik, kes keeldub läbi viimast artikli 40 kohast haldusuurimist, kui ta on saanud teises lõigus nimetatud taotlusi, mille on saatnud taotluse esitanud asutus ja mida taotluse saanud asutus on hinnanud kooskõlas käesoleva lõike ja artikli 40 lõike 1 vahelist seost käsitleva parimate tavade avaldusega, mis võetakse vastu artikli 44 lõikes 2 ettenähtud menetluse kohaselt, peab sellegipoolest taotluse esitanud asutusele teatama, mis kuupäevadel ja mis väärtuses maksukohustuslane on taotluse esitanud asutuse liikmesriigis viimase kahe aasta jooksul mis tahes asjaomaseid kaupu tarninud või teenuseid osutanud.”
NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt: S00 — kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised: a) kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; b) ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; c) Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.
(3)

Nimetatud lõppsätetes määratletakse tingimused, mis võimaldavad nõukogul süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega määrata kindlaks kõnealuste õigusaktide kohaldamise alguskuupäeva. Nendes sätestatakse muu hulgas, et komisjon teatab määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3 punktis c ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõike 3 punktis c osutatud korras SIS II igakülgse testimise edukast lõpuleviimisest, kusjuures testid viib läbi komisjon koos liikmesriikidega, ning nõukogu ettevalmistavad organid valideerivad esitatud testimistulemuse ning kinnitavad, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+.
(2)

Lisaks kõnealusesse loetelusse komisjoni 24. mai 2006. aasta määruse (EÜ) nr 780/2006 (millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) VI lisa) (2) alusel selliste ainete lisamisele, mida kasutatakse loomset päritolu koostisaineid sisaldavate inimtoiduks ettenähtud toodete töötlemisel, tuleb lisaainete naatriumnitriti ja kaaliumnitraadi käsitlemine uuesti läbi vaadata enne 31. detsembrit 2007, pidades silmas kõnealuste lisaainete kasutamise piiramist või keelustamist. Sõltumatute ekspertide rühm (edaspidi „eksperdirühm”) soovitas oma 5. juuli 2007. aasta järeldustes (3) keelata mõistliku aja möödudes naatriumnitriti ja kaaliumnitraadi kasutamine mahepõllumajanduslikult toodetud lihatoodetes. Eksperdirühm soovitas võtta konkreetsed ettevaatusabinõud juhul, kui keelatakse nende ainete kasutamine. Seepärast peaks lubama naatriumnitritit ja kaaliumnitraati kasutada kuni 31. detsembrini 2010, et oleks võimalik hinnata kõnealuste ainete keelamise mõju. Kõnealuses hindamises tuleks võtta arvesse, millises ulatuses on liikmesriigid leidnud nitrititele/nitraatidele ohutud alternatiivid ja missugused on nende edusammud alternatiivset töötlemist käsitlevate koolituskavade koostamisel.
1. veerg

:
(2)

Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga) (3) artikli 3 lõike 2 punktis c on sätestatud, et toetust antakse üksnes selliste pirnide eest, mis tarnitakse töötlevale tööstusele ajavahemikus 15. juulist 15. detsembrini.
(29)

Kõigepealt analüüsiti, kas kõrvalehoidmise vastase meetme kõrvaldamine tooks kaasa jalgrataste kokkupanemisega alustamise või olulise kasvu. Selles suhtes tuletatakse meelde, et esialgse meetmetest kõrvalehoidmise uurimise käigus leiti, et pärast põhimeetmete kehtestamist Hiina jalgratastele 1993. aastal, suurenes Hiina jalgrattavaruosade kokkupanemine märgatavalt kuni 1997. aastani, mil kehtestati kõrvalehoidmise vastane meede. Toimusid olulised kaubandusstruktuuri muutused: järsult vähenes Hiina jalgrataste import, samas kui Hiina jalgrattavaruosade import hakkas kiiresti kasvama. See eelnev kogemus näitab, et on olemas oht, et kõrvalehoidmise vastase meetme puudumisel võib Hiina jalgrattavaruosade import ja nendest jalgrattavaruosadest jalgrataste kokkupanemine jälle oluliselt suureneda.
(42)

Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist väitis üks teine Venemaa eksportiv tootja, et tema ekspordihinna esialgne arvestus ei olnud õige, sest Briti Neitsisaartel asuva temaga seotud kaubandusettevõtja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja samuti transpordikulud arvestati maha esimese sõltumatu tarbija suhtes kohaldatud hinnast, et saada tehasest hankimise tasandi hind. Äriühing väitis, et kaubandusettevõtja on tegelikult valmistaja müügiosakond. Mõlemad äriühingud on ühtse kontrolli all ja nad täidavad üksteist täiendavaid ülesandeid, mis tavaliselt oleksid üheainsa juhtimisstruktuuri vastutusalas. Lisaks rõhutati, et kaubandusettevõtja ei kauple ühegi teise tootega. Selle põhjal väitis äriühing, et tehasest hankimise tasandi hinna kindlaks tegemiseks on tehtud liiga suuri mahaarvamisi. Sellega seoses tehti kindlaks, et kaubandusettevõtja oli väljastanud ühenduse tarbijatele arved ning kaubandusettevõtja oli saanud ühenduse tarbijatelt maksed. Lisaks tuleb märkida, et seotud kaubandusettevõtja tehtud müük oli hinnalisandiga. Ka näitasid kaubandusettevõtja raamatupidamisandmed, et ta kandis müügi-, üld- ja halduskulud. Äriühing ei tõestanud, et need kulud ei olnud muu hulgas tekkinud vaatlusaluse toote müügil ühendusse. Sellest tulenevalt lükati äriühingu väide tagasi. Nii nagu eelmises põhjenduses nimetatud muudatuse puhul kasumi taseme kohta, mida kasutati ekspordihinna arvutamisel teise Venemaa eksportiva tootja puhul, tuli ka esialgses etapis kasutatud kasumimarginaali korrigeerida. Selle muudatuse tulemusel vähenes kasutatud kasum veidi.
(1)

Söödalisandi Bacillus subtilis C-3102 (Calsporin) kasutamine teatud tingimustel kiideti heaks määrusega (EÜ) nr 1831/2003. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1444/2006 (2) on antud kümneaastane luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks broilerkanade toitmisel ning see luba on seotud loa omanikuga, kes laseb söödalisandi ringlusse.
3)

Artiklisse 51 lisatakse lõige 1a: „1a. Ilma et see piiraks artikli 8a teise lõigu kohaldamist, kui leitakse, et artikli 8a kohast eksporditoetuse määra ei teatatud, on kõnealune määr null. Kui vastavalt artikli 8a kohasele teabele arvutatud eksporditoetuse summa on kohaldatavast määrast väiksem, vastab kõnealuse ekspordi toetus tegelikult eksporditud toodete suhtes kohaldatavale toetusele, mida vähendatakse: a) 10 % võrra arvutatud toetuse ja tegeliku ekspordi suhtes kohaldatava toetuse vahest, kui see on rohkem kui 1 000 eurot; b) 100 % võrra arvutatud toetuse ja tegeliku ekspordi suhtes kohaldatava toetuse vahest, kui eksportija on teatanud, et toetus on väiksem kui 1 000 eurot, ja kohaldatav toetus on üle 10 000 euro; c) 200 % võrra arvutatud toetuse ja tegelikult kohaldatava toetuse vahest, kui eksportija esitab tahtlikult valeandmed. Esimest lõiku ei kohaldata, kui eksportija tõendab pädevale asutusele, et selles lõigus osutatud olukord oli tingitud vääramatust jõust või ilmsest veast või, vajaduse korral, et see põhines varasema maksega seotud õigel teabel. Esimest lõiku ei kohaldata, kui kohaldatakse artikli 51 lõiget 1 seoses karistustega, mis põhinevad samadel elementidel, mille abil määratakse kindlaks õigus saada eksporditoetust.”
(2)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 (2) artikli 44 lõikes 3 on sätestatud, et toetuskõlblikule hektarile vastavad maatükid on põllumajandustootja käsutuses vähemalt kümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul. Kogemused on näidanud, et kõnealune tingimus võib takistada maaturu toimimist ja toob põllumajandustootjate ning küsimusega tegelevate haldusteenistuste jaoks kaasa suure hulga haldustööd. Kuid tagamaks, et ei esitataks topeltnõudeid sama maa kohta, tuleks kindlaks määrata kuupäev, mil maatükid peaksid olema põllumajandustootja käsutuses. Asjakohane oleks, kui liikmesriigid määraksid selle kuupäeva, mis ei peaks olema hilisem toetusetaotluse muutmiseks kehtestatud kuupäevast. Sama reeglit tuleks kohaldada ühtse pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide suhtes.
(9)

Viinhape on „kiraal” molekul, st ta esineb erinevates geomeetrilistes konfiguratsioonides. Eriti olulised on viinhappe tüübid „L-(+)” ja „D-(-)”, mille molekulid on üksteise suhtes peegelpildis. Neid viinhappe tüüpe esitatakse eraldi tüüpidena laialt tunnustatud Chemical Abstracts Service’i (CAS) ja Euroopa registreeritud kaubanduslike keemiliste ainete loetelu (Einecs) viidetes. Neid saab üksteisest kergesti eristada katse abil, millega mõõdetakse polariseeritud valguse optilist pöörangut. L-tüüpi viinhappe pöörangu suund on positiivne, D-tüüpi viinhappe oma aga negatiivne.