ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Taanil, Saksamaal, Eestil, Lätil, Leedul, Poolal, Soomel ja Rootsil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Läänemerel. Need liikmesriigid on pärast konsulteerimist Läänemere nõuandekomisjoniga esitanud komisjonile ühise soovituse (4). Soovituses märgitakse, et olemasolevate määruses (EÜ) nr 2187/2005 määratletud T90 traalide noodapära omaduste spetsifikatsioonide teatavate muudatustega parandatakse selektiivsust ja vähendatakse tursa soovimatut püüki. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) esitas seda väidet kinnitavad teaduslikud tõendid.
Mõiste Määratlus

Maintaining the account The account provider operates the account for use by the customer.

Providing a debit card The account provider provides a payment card linked to the customer's account. The amount of each transaction made using the card is taken directly and in full from the customer's account.

Providing a credit card The account provider provides a payment card linked to the customer's payment account. The total amount of the transactions made using the card during an agreed period is taken either in full or in part from the customer's payment account on an agreed date. A credit agreement between the provider and the customer determines whether interest will be charged to the customer for the borrowing.

Arranged overdraft The account provider and the customer agree in advance that the customer may borrow money when there is no money left in the account. The agreement determines a maximum amount that can be borrowed, and whether fees and interest will be charged to the customer.

Sending money The account provider transfers money, on the instruction of the customer, from the customer's account to another account.

Standing order The account provider makes regular transfers, on the instruction of the customer, of a fixed amount of money from the customer's account to another account.

Direct debit The customer permits someone else (recipient) to instruct the account provider to transfer money from the customer's account to that recipient. The account provider then transfers money to the recipient on a date or dates agreed by the customer and the recipient. The amount may vary.
(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Ribeiras do Morrazo“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104.
(4)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud tagasiheitekava lõpeb 31. detsembril 2017. Peale selle ei ole võetud meetmeid, et täpsustada vähese tähtsusega erandit mitmeaastases kavas pärast 31. detsembrit 2017. Selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulusid soovimatu saagi käitlemisel, on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 7. Vähese tähtsusega erandit tuleks kohaldada GFCMi (Vahemere üldine kalanduskomisjon) piirkondade suhtes, mida kehtiv tagasiheitekava hõlmab. Need piirkonnad on 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12 (Vahemere lääneosa); 17 ja 18 (Aadria meri); 15, 16, 19, 20, 22, 23 ja 25 (Vahemere kaguosa).
(10)

Intsidendi mõju olulisuse kindlaksmääramisel tuleks käesolevas määruses nimetatud juhtumitesse suhtuda kui oluliste intsidentide mitteammendavasse loetelusse. Käesoleva määruse rakendamisest ja tööst, mida koostöörühm teeb, et koguda parimaid tavasid riskide ja intsidentide kohta ning arutada intsidentidest teatamise korra üle vastavalt direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 11 lõike 3 punktidele i ja m, tuleks teha järeldusi. Tulemuseks võiksid olla põhjalikud suunised selle kohta, milliste teatamisparameetrite kvantitatiivsete piirmäärade ületamise korral tekib digitaalse teenuse osutajal direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 3 kohane teatamiskohustus. Kui see on asjakohane, võiks komisjon kaaluda ka määruses praegu sätestatud piirmäärade läbivaatamist.
(122)

CCCME nõudis rohkem üksikasju valimisse kuuluvate eksportivate tootjate allalöömismarginaalide kohta. Kahju kindlaksmääramiseks analüüsiti ühe kahjunäitajana dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele ning alusmääruse artikli 3 lõikega 3 nõutakse, et allalöömine oleks oluline. Sel juhul saaks allalöömist vahemikus 31,6–39,2 % pidada oluliseks. Sellise järelduse puhul ei ole oluline, et allalöömine ilmneks iga tehingu puhul. See on nii põhjusel, et dumpinguhinnaga impordi toimet ja mõju liidu tootmisharule analüüsitakse tervikuna; see hõlmab dumpinguhinnaga impordist tulenevat hinna allalöömist. Igal juhul on teavitamiseesmärgil esitatud valimisse kuuluvate eksportivate tootjate allalöömismarginaalid järgmised: Tabel 2 Hinna allalöömise marginaalid Äriühing Hinna allalöömise marginaal (%) Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory 35,9 Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. 31,6 Fengtai (Handan) Alloy Casting Co. Ltd 39,2 Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. 38,4 Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd 37,0
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. mai 2017. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80099 abil toodetud L-arginiin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et kui võetakse sobivad kaitsemeetmed, on see aine kasutaja jaoks ohutu.
(2)

Prantsuse ametiasutused teatasid 7. märtsi 2017. aasta kirjas komisjonile, et kooskõlas 15. veebruari 2017. aasta korraldusega, milles käsitletakse kaitstud päritolunimetust „Saint-Nectaire“ (avaldatud Prantsuse Vabariigi ametlikus teatajas 23. veebruaril 2017), on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 4 kohane üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2021 kehtestatud kahele ettevõtjale, kes tegutsevad Prantsusmaa territooriumil ja vastavad kõnealuse artikli tingimustele. Riikliku vastuväite esitamise menetluse raames esitasid kõnealused ettevõtjad, kes olid toodet „Saint-Nectaire“ pidevalt ja õiguspäraselt turustanud vähemalt viie aasta jooksul enne taotluse esitamist, vastuväite seoses loomade arvu vähendamisega majapidamise peamise söödamaa hektari kohta 1,4 LÜ-lt 1,3 LÜ-ni. Asjaomased ettevõtjad on järgmised: GAEC Noilhat (Noilhat 63690 Tauves) ja GAEC de l'Eau verte, (Lamur, 63113 Picherande).
(2)

Asjaolu, et kannatada saanud piirkondades asuvate põllumajanduslike majapidamiste põllumajandustootjatel jääb tulevikus tulu saamata nii nende hektarite eest, millele ei olnud võimalik külvata kui ka külviga kaetud hektarite eest, kus üleujutused kahju tekitasid, põhjustab järgmisel 2018/2019. saagikoristusaastal Leedu, Läti, Eesti ja Soome põllumajandustootjatele suure ja erakorralise kahju. See kujutab endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Sellist konkreetset probleemi ei saa lahendada meetmetega, mis on võetud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 219 või 220, kuna see ei ole konkreetselt seotud olemasoleva turuhäirega või selle ohuga, samuti ei ole see seotud meetmetega, mida on võetud loomahaiguste leviku tõkestamiseks või seoses tarbijate usalduse kaotusega, mis on tingitud inimeste, loomade või taimede tervisele avalduvast ohust.
Lasertehnoloogial põhinev elektriseade naharaviks ja karvaeemalduseks kahe eri lainepikkustel (755 ja 1 064 nm) töötava laseriga. Seadme mõõtmed on umbes 104 × 38 × 64 cm ja mass 82 kg. Tollile esitatava seadme kasutusala hõlmab karvaeemaldust, kosmeetilist noorendamist, näo- ja jalaveenide ning ebaühtlase pigmentatsiooni (nt päikeselaikude) ravi ning muude veresoonekahjustuste ja healoomuliste pigmentatsioonihäirete ravi. Seade on ette nähtud kasutamiseks nii ilusalongides arsti sekkumiseta kui ka tegevusloaga meditsiinikeskustes arsti järelevalve all. Vt pilt (*1).

8543 70 90
Risttahukakujuline tekstiiltoode (nn madratsikate) mis on tehtud keemilistest kiududest (100 % polüester) valmistatud trükitud mustriga riidest, mis on pestav, mõõtmetega umbes 200 × 60 × 8 cm. Toote ühel pikiküljel on tõmblukk-kinnis madratsi sissepanemiseks. Ühele pikiküljele on kinnitatud tekstiilkäepide. Vt foto (*1).

6302 22 90
(5)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (4) artikli 10 lõikes 1 on sätestatud, et kui selgub, et kalapüügilubasid või liidule protokolli alusel jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike ja palub neil kinnitada, et nad ei kasuta nimetatud kalapüügivõimalusi. Kui vastust ei esitata sätestatud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Tuleks sätestada nimetatud tähtaeg.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 15. novembri 2011. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda metüül-N-metüülantranilaat ja metüülantranilaat söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet järeldas, et kuna metüül-N-metüülantranilaat ja metüülantranilaat on toidus maitseainena kasutamisel tõhus ja nende toime söödas on põhimõtteliselt sama kui toidus, siis ei ole vaja selle tõhusust täiendavalt tõendada. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Taotleja võttis tagasi taotluse ainete kasutamise kohta joogivees, kuid siiski peaks olema võimalik kasutada kõnealuseid aineid segasöödas, mida seejärel manustatakse veega.
(7)

Taotleja tegi toiduohutusametile ettepaneku kõnealuste ainete kasutuskoguste suhtes. Kõnealust ettepaneku arvesse võttes leidis toiduohutusamet, et teatavad kasutuskogused („toiduohutusameti poolt hinnatud kogused“) on ohutud. Ametlike kontrollide jaoks kogu toiduahelas tuleks ette näha teatavad märgistamisnõuded. Eriti juhul, kui kasutuskogused ületavad toiduohutusameti poolt hinnatud koguseid, on asjakohane nõuda, et eelsegu märgistusel ning kõnealuseid aineid sisaldava söödamaterjali ja segasööda märgistamisel esitataks teatav teave, sealhulgas viide toiduohutusameti poolt hinnatud kogustele.
ET Euroopa Liidu Teataja L 53/81

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/244,

15. veebruar 2018,

milles käsitletakse vanillüülatsetooni ja 4-(4-metoksüfenüül)butaan-2-ooni lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina ja 1-fenüületaan-1-ooli loa andmisest keeldumist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas nimetatud aineid, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Keeldumine

Keeldutakse andmast luba söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“ kuuluvale söödalisandile 1-fenüületaan-1-ool.

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

1. Vanillüülatsetooni, 4-(4-metoksüfenüül)butaan-2-ooni ja 1-fenüületaan-1-ooli ning neid sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 15. septembrit 2018 kooskõlas enne 15. märtsi 2018 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2. Vanillüülatsetooni, 4-(4-metoksüfenüül)butaan-2-ooni ja 1-fenüületaan-1-ooli sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 15. märtsi 2019 kooskõlas enne 15. märtsi 2018 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

3. Vanillüülatsetooni, 4-(4-metoksüfenüül)butaan-2-ooni ja 1-fenüületaan-1-ooli sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 15. märtsi 2020 kooskõlas enne 15. märtsi 2018 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele kui toiduloomadele.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 15. veebruar 2018 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

(2) Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

(3) EFSA Journal 2016;14(8):4557
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 12. juuli 2016. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju looma- ja inimtervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kuna kõnealused ained on toidus maitseainena kasutamisel tõhusad ja nende toime söödas on põhimõtteliselt sama kui toidus, siis ei ole vaja nende tõhusust täiendavalt tõendada. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Joogivee puhul võttis taotleja taotluse tagasi. Kõnealuseid aineid peab siiski olema võimalik kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. oktoobri 2016. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet tegi järelduse, et kuna kõnealused ained on toidus maitseainena kasutamisel tõhusad ja nende toime söödas on põhimõtteliselt sama kui toidus, siis ei ole vaja nende tõhusust täiendavalt tõendada. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Taotleja võttis tagasi taotluse ainete kasutamise kohta joogivees, kuid siiski peaks olema võimalik kasutada kõnealuseid aineid segasöödas, mida seejärel manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 20. aprilli 2016. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju looma- ja inimtervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kuna kõnealused ained on toidus maitseainena kasutamisel tõhusad ja nende toime söödas on põhimõtteliselt sama kui toidus, siis ei ole vaja nende tõhusust täiendavalt tõendada. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Taotleja võttis tagasi taotluse kõnealuste ainete kasutamise kohta joogivees.
(15)

Uurimisalune toode on samatoode, mis eespool määratletud, kuid see on lähetatud Vietnamist, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärit tootena või mitte, ja mis praegu on liigitatud samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode (edaspidi „uurimisalune toode“).
Millisel määral on viimase kahe nädala jooksul tuntud väsimust või on olnud väga vähe energiat

Millisel määral on vastaja viimase kahe nädala jooksul olnud enda suhtes negatiivselt meelestatud, või tundnud end läbikukkujana või et ta on endale või oma perele pettumust valmistanud

MH1H

Millisel määral on viimase kahe nädala jooksul liigutud või räägitud nii aeglaselt, et seda on tähele pannud teised inimesed, või oldud rahutu või püsimatu, et on liigutud palju rohkem kui tavaliselt

Üldse mitte mõnel päeval üle pooltel päevadel peaaegu kõikidel päevadel Täpsustamata
(13)

Et tagada paindlikkus juhul, kui tootmata jäävate ja hüvituskõlblike lindude arv on teistsugune kui käesolevas määruses sätestatud ja hinnangutel põhinev maksimaalne arv, võidakse hüvitist teatavates piirides kohandada, tingimusel et liidu osaliselt rahastatavate kulude maksimumsummast peetakse kinni.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet („toiduohutusamet“) jõudis oma kahes 28. jaanuaril 2014 (8) esitatud arvamuses ja oma 1. juulil 2014 esitatud arvamuses (9) seoses sihtliikidega järeldusele, et formaldehüüdi valmistis oleks teatavate kontsentratsioonitasemete korral broileritele, munakanadele, jaapani põldvuttidele ja (võõrutatud) põrsastele ohutu, kuid et kõikidele loomaliikidele ja kategooriatele, sealhulgas kõikidele kodulindudele ja sigadele ohutut taset ei saa kindlaks määrata. Peale selle ei olnud kättesaadavate uuringute põhjal võimalik kindlaks teha sihtliikide reproduktsioonile ohutut formaldehüüdi kontsentratsiooni. Toiduohutusamet järeldas ka, et formaldehüüdi valmistis võib olla tõhus säilitusaine ja hügieeniseisundit paremaks muutev aine mikroobide kasvu vähendamiseks salmonellabakteritega saastunud söödas. Ühtlasi järeldas toiduohutusamet nimetatud kolmes arvamuses, et probleeme tekitab formaldehüüdi ohutus kasutajatele. Formaldehüüd on tugevat ärritust põhjustav toksiline aine, mis on tugevatoimeline nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriv aine (sealhulgas kutseastmat põhjustav aine), mis põhjustab ka silmakahjustusi. Toiduohutusamet märkis oma arvamustes, et kuigi paikne ärritus soodustab eeldatavasti tugevalt kantserogeneesi, kutsub formaldehüüd väiksemates paiksetes kontsentratsioonides teadaolevalt esile DNA adukte, mistõttu ei tohiks ettevaatusena lugeda kokkupuudet mitteärritava kontsentratsiooniga täiesti riskivabaks. Toiduohutusamet järeldas, et lisaks ei saa praeguste teadmiste põhjal välistada formaldehüüdiga kokkupuutumise ja leukeemia vahelist põhjuslikku seost. Toiduohutusamet järeldas, et seoses formaldehüüdi valmistise taotletud kasutamisega söödas ei olnud võimalik naha, silmade või hingamiselunditega kokkupuutumise ohutut taset kindlaks määrata. Seetõttu soovitas amet võtta meetmeid tagamaks, et toodet käsitseva isiku hingamisteed, nahk ja silmad on kaitstud formaldehüüdi kasutamisel tekkiva tolmu, udu või auru eest. Ühtlasi soovitas amet kaaluda, kas kehtestatavad ranged kaitsemeetmed kaitseksid kasutajaid tõhusalt. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(163)

Tegelikult tuleneb järeldus, et Hiina import mõjutas oluliselt liidu tootmisharu olukorda, mille tõendamine on nõutav alusmääruse artikli 3 lõike 6 alusel, hindade allalöömise kõrgest tasemest, mida on täpsustatud jaos 4.3.2 eespool. Üks eksportiva tootja poolt pärast avalikustamist esitatud väide, et Hiina impordi turuosa moodustas vaid 1 %, on väär, sest Hiina turuosa kindlakstegemisel tuleb arvesse võtta ka seestöötlemise protseduuri alusel liidus toimunud müüki. See on tingitud asjaolust, et seestöötlemise alusel toimunud import moodustab osa vaatlusaluse toote tarbimisest ja konkureerib muu müügiga liidu turul, sealhulgas liidu tootmisharu müügiga. Põhjenduses 115 eespool on täiendavalt selgitatud, et vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine 3 % ning et see vähenemine tulenes peamiselt alates 2015. aastast kahanenud investeeringutest nafta- ja gaasitööstuses, mis on kõige olulisem vaatlusalust toodet kasutav tootmisharu. Selle kasutava sektori vähest nõudlust vaatlusaluse perioodi lõpuosas kinnitasid ESTA esitatud andmed, mida ei vaidlustatud ja mis tehti kättesaadavaks kõigile huvitatud isikutele. Seega mõjutas see nõudluse vähenemise põhjustanud tegur vaatlusaluse perioodi lõpuosas ka liidu tootmisharu olukorda. Samuti on Indiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kasvu põhjalikult käsitletud eespool jaos 4.3.3 ning tabelis 4 on esitatud üksikasjalikud andmed kõnealuse kasvu ulatuse, hindade muutumise ja turuosa suurenemise kohta. Kuigi India keskmised impordihinnad viitavad sellele, et kõnealune import lõi liidu tootmisharu hindu alla, ei saa seda kindlalt järeldada, sest nõuetekohase hinnavõrdluse tegemiseks tuleb kasutada täpsemaid andmeid ja arvesse peab võtma ka asjakohaseid tulevikusuundumusi (vt põhjendused 176–180). Igal juhul märgib komisjon, et alusmääruse artikli 11 lõikega 2 ei nõuta tollimaksude kehtivuse pikendamise tingimusena põhjusliku seose eraldi analüüsimist, kui on tõenäoline, et dumping kordub ja kahju jätkub, nagu käesolevas määruses on kindlaks tehtud. Kõigile nendele asjaoludele tuginedes ei saa järeldada, et Indiast või muudest kolmandatest riikidest pärit import on ainus tegur, mis liidu tootmisharule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju tekitas. Asjaomase kolme teguri olemasolu ja olulisus tuleneb toimikus sisalduva ja kõigile huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud teabe hindamisest. Seepärast lükatakse väide, et põhjuslikku seost ei olnud piisavalt avalikustatud, tagasi.
(4)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 6 on sätestatud, et kui asjaomase kalapüügi suhtes ei ole vastu võetud mitmeaastast kava, on komisjonil õigus võtta vastu tagasiheitekava, milles on esitatud üksikasjad lossimiskohustuse ajutise rakendamise kohta.
(4)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee saavutas oma 18. juuni 2008. aasta koosolekul kokkuleppe komisjoni talituste töödokumendi „Guidance document on the minimum requirements for Salmonella control programmes to be recognised equivalent to those approved for Sweden and Finland in respect of meat and eggs of Gallus gallus“ („Juhenddokument salmonella tõrje programmide miinimumnõuete kohta, et neid saaks liigi Gallus gallus lindude liha ja munade puhul tunnistada samaväärseks Rootsi ja Soome puhul heakskiidetud programmidega“) (3) (edaspidi „juhenddokument“) osas.
(3)

Määrusega (EL) nr 596/2014 on kehtestatud, et pädevad asutused peavad vahetama teavet ja andma abi. Abitaotluste puhul tuleks siiski võimaluste piires võtta ütlusi või teha kohapealne kontroll või uurimine ainult juhul, kui ainult teabevahetuse taotlusest ei piisa. Eeldatakse, et pädev asutus on enne teise liikmesriigi pädevale asutusele abitaotluse esitamist võtnud oma jurisdiktsioonis ise kõik meetmed, mis on mõistlikkuse piires teostatavad, kuigi tuleb märkida, et sel asutusel ei pruukinud olla võimalik ammendada enne taotluse esitamist kõiki teabe hankimise meetodeid.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 9. aprilli 2014. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju looma- ja inimtervisele ega keskkonnale. Andmete puudumine tootmistüvede kohta ei võimalda teha järeldusi fermentatsiooni teel toodetud kõnealuste ainete kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kuna kõnealused ained on toidus maitseainena kasutamisel tõhusad ja nende toime söödas on põhimõtteliselt sama kui toidus, siis ei ole vaja nende tõhusust täiendavalt tõendada. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Taotleja võttis tagasi taotluse kõnealuste ainete kasutamise kohta joogivees.
(7)

Taotleja esitas toiduohutusametile ettepaneku kõnealuste ainete kasutuskoguste kohta. Seda ettepanekut arvesse võttes leidis toiduohutusamet, et teatavad kasutuskogused on ohutud (edaspidi „toiduohutusameti poolt hinnatud kogused“). Ametlike kontrollide jaoks kogu toiduahelas tuleks ette näha teatavad märgistamisnõuded. Kui kasutuskogused ületavad toiduohutusameti poolt hinnatud koguseid, on asjakohane nõuda, et kõnealuseid aineid sisaldavate eelsegude märgistusel ning söödamaterjali ja segasööda märgistamisel esitatakse teatav teave, sealhulgas viide toiduohutusameti poolt hinnatud kogusele.
(7)

Taotleja tegi toiduohutusametile ettepaneku linalooloksiidi kasutuskoguste suhtes. Kõnealust ettepaneku arvesse võttes leidis toiduohutusamet, et teatavad kasutuskogused („toiduohutusameti poolt hinnatud kogused“) on ohutud. Ametlike kontrollide jaoks kogu toiduahelas tuleks ette näha teatavad märgistamisnõuded. Eriti juhul, kui kasutuskogused ületavad toiduohutusameti poolt hinnatud koguseid, on asjakohane nõuda, et eelsegu märgisel ning kõnealuseid aineid sisaldava söödamaterjali ja segasööda märgistamisel esitataks teatav teave, sealhulgas viide toiduohutusameti poolt hinnatud kogustele.