Komisjoni määrus (EÜ) nr 930/2000,

4. mai 2000,

millega kehtestatakse rakenduseeskirjad seoses põllumajandustaimesortide ja -köögiviljasortide nimede sobivusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi 70/457/EMÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 98/96/EÜ, [2] eriti selle artikli 9 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi 70/458/EMÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 98/96/EÜ, [4] eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

(1) Direktiividega 70/457/EMÜ ja 70/458/EMÜ on sätestatud üldeeskirjad sordinimede sobivuse kohta viitega nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta, [5] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2506/95 [6]) artiklile 63.

(2) Direktiivide 70/457/EMÜ ja 70/458/EMÜ kohaldamiseks tuleks kehtestada määruse (EÜ) nr 2100/94 artiklis 63 sätestatud kriteeriumide üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige seoses kõnealuse artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud takistustega sordinime määramisel. Esimesel etapil peaksid asjaomased üksikasjalikud eeskirjad piirduma järgmiste takistustega:

- kasutus on välistatud kolmanda isiku varasema õiguse tõttu,

- raskused äratundmisel ja korduval kasutamisel,

- identsed nimed või nimed, mis võivad segi minna mõne muu sordi nimega,

- identsed nimed või nimed, mis võivad segi minna mõne muu nimega,

- nimed, eksitavad või tekitavad segadust seoses sordi omaduste või muude tunnustega.

(3) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse direktiivi 70/457/EMÜ artikli 9 lõike 6 esimese lõigu ja direktiivi 70/458/EMÜ artikli 10 lõike 6 esimese lõigu kohaldamiseks teatavate määruse (EÜ) nr 2100/94 artiklis 63 ettenähtud ja sordinimede nõuetekohasusega seotud kriteeriumide üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 2

1. Kaubamärgi puhul, millele kolmandal isikul on varasem õigus, käsitatakse sordinime kasutamist ühenduse territooriumil välistatuna, kui sordinime heakskiitmise eest vastutavale pädevale asutusele on teatatud kaubamärgist, mis on enne sordinime heakskiitmist registreeritud ühes või mitmes liikmesriigis või ühenduse tasandil ning mis on sordinimega identne või selle sarnane ning mis on registreeritud seoses kaubaga, mis on asjaomase taimesordiga identne või selle sarnane.

2. Juhul, kui taotlejal on varasem õigus kogu pakutud sordinime või selle osa suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 18 lõiget 1.

Artikkel 3

1. Sordinime käsitatakse selle kasutajatele äratundmisel ja korduval kasutamisel probleeme tekitavana järgmistel juhtudel:

a) kui nimeks on väljamõeldud nimi:

i) see koosneb ühest tähest;

ii) see koosneb tähtedest, mis ei moodusta hääldatavat sõna, või sisaldab selliseid tähti eraldi rühmana, v.a juhul kui kõnealused tähed moodustavad tuntud lühendi;

iii) see sisaldab numbrit, v.a juhul kui see moodustab nime lahutamatu osa või näitab, et asjaomane sort kuulub praegu või hakkab kuuluma bioloogiliselt suguluses olevate sortide nummerdatud seeriasse;

iv) see koosneb rohkem kui kolmest täherühmast; määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 63 lõike 4 puhul ei käsitata kolmest suuremat täherühmade arvu takistusena;

v) see koosneb liiga pikast sõnast või sisaldab sellist sõna;

vi) see sisaldab sidekriipsu, tühikut mujal kui nime moodustavate täherühmade vahel, mõnda muud märki, segamini suur- ja väiketähti täherühmade sees, alaindeksit, ülaindeksit, sümbolit või kujundit;

b) kui nimi on esitatud koodina:

i) see koosneb ainult numbritest, v.a puhasliinide või sarnaste eriliste sorditüüpide puhul;

ii) see koosneb ühest tähest;

iii) see koosneb rohkem kui 10 tähest või tähest ja numbrist;

iv) see koosneb rohkem kui neljast rühmast, mis omakorda koosnevad vaheldumisi tähest või tähtedest ja numbrist või numbritest;

v) see sisaldab sidekriipsu, tühikut mujal kui hääldatavate sõnade eralduskohas, mõnda muud märki, alaindeksit, ülaindeksit, sümbolit või kujundit.

2. Sordinime ettepaneku esitamisel peaks taotleja teatama, kui pakutud nime puhul on tegu väljamõeldud nime või koodiga.

3. Kui taotleja ei teata pakutud nime vormi, käsitatakse sordinime väljamõeldud nimena.

Artikkel 4

Sordinime identsuse või teise sordi nimega segiajamise hindamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

a) väljendit "võib segamini ajada" käsitatakse muu hulgas selliseid sordinimesid hõlmavana, mis erinevad ainult ühe tähe või numbri või rõhumärkide poolest lähisugulasliigi sellise sordi sordinimest, mille turustamine ühenduses, Euroopa Majanduspiirkonnas või uute taimesortide kaitse konventsiooni (UPOV) osalises riigis on ametlikult heaks kiidetud või mis on kõnealustes piirkondades sordikaitse all; see ei hõlma ühetähelisi erinevusi tuntud lühendites, mis moodustavad sordinimes eraldi täherühma. Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, ei kohaldata käesolevat sätet koodina esitatud sordinime puhul, kui võrdlussordi nimi on samuti esitatud koodina;

b) "lähisugulasliikidena" käsitatakse liike, mis kuuluvad ühte lisas loetletud klassi või muudel juhtudel samasse taimeperekonda;

c) "sort, mida enam ei ole" tähendab sorti, mida enam ei turustata;

d) "taimesortide ametlik register" on viide ühisele põllumajandustaimesortide või -köögiviljasortide kataloogile või mis tahes registrile, mille on koostanud ja mida peab ühenduse sordiamet või ühenduse, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või UPOV osalise riigi ametiasutus;

e) "sordinimi, millel ei ole erilist tähtsust": sordinimi, mis on kantud taimesortide ametlikku registrisse ja seeläbi omandanud erilise tähtsuse, kaotab kõnealuse erilise tähtsuse 10 aastat pärast sordinime kustutamist asjaomasest registrist.

Artikkel 5

Nimedena, mida tavapäraselt kasutatakse toodete turustamisel või mida muude õigusaktide kohaselt ei tohi kasutada, käsitatakse eelkõige:

a) valuutade nimetusi või metroloogiaga seotud mõisteid;

b) mõisteid, mis on saanud igapäevakeele osaks kogu ühenduses või selle osas ning mille heakskiitmine sordinimena takistaks teistel isikutel nende kasutamist muude sortide paljundusmaterjali turustamisel;

c) väljendeid, mida õigusaktidest tulenevalt ei kasutata muudel kui kõnealuste õigusaktidega ettenähtud eesmärkidel.

Artikkel 6

Sordinime käsitatakse eksitava või segadusse ajavana, kui:

a) see loob vale mulje, et asjaomasel sordil on erilised omadused või eriline väärtus;

b) see loob vale mulje, et asjaomane sort on suguluses mõne muu konkreetse sordiga või sellest aretatud;

c) see viitab erilisele omadusele või väärtusele ning loob vale mulje, et kõnealune omadus või väärtus on ainult asjaomasel sordil, kuigi tegelikult võib sama omadus või väärtus olla ka teistel sama liigi sortidel;

d) oma sarnasuse tõttu tuntud kaubanimega, mis ei ole registreeritud kaubamärk ega sordinimi, loob see mulje, et asjaomane sort on mingi muu sort, või loob vale mulje seoses taotleja, sordi hooldamise eest vastutava isiku või aretaja isikuga;

e) see koosneb järgmistest elementidest või sisaldab neid:

i) kesk- või ülivõrre;

ii) taimeriigi perekonna või liigi botaaniline nimi või selle osa;

iii) taimeriigi perekonna või liigi üldnimetus selles põllumajandustaimeliikide või -köögiviljaliikide rühmas, kuhu asjaomane sort kuulub;

iv) füüsilise isiku nimi või juriidilise isiku ärinimi või viide sellele, mis loob vale mulje seoses taotleja, sordi hooldamise eest vastutava isiku või aretaja isikuga.

Artikkel 7

Sordinimede puhul, mis on heaks kiidetud koodidena, tehakse sellekohane selge märge liikmesriikide asjakohasesse ametlikku heakskiidetud taimesortide kataloogi või asjakohasesse ühisesse kataloogi koos järgmise selgitava joonealuse märkusega: "sordinimi heakskiidetud koodina".

Artikkel 8

1. Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata sordinimede puhul, mille taotleja on esitanud heakskiitmiseks pädevale asutusele enne käesoleva määruse jõustumise päeva.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2000

Komisjoni nimel

komisjoni liige

David Byrne

[1] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 1.

[2] EÜT L 25, 1.2.1999, lk 27.

[3] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 7.

[4] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

[5] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

[6] EÜT L 258, 28.10.1995, lk 3.

--------------------------------------------------

LISA

LÄHISUGULASLIIGID

(artikli 4 punkt b)

Klass A (UPOV klass 1): | Avena, Hordeum, Secale, Triticale, Triticum |

Klass B (UPOV klass 3): | Sorghum, Zea |

Klass C (UPOV klass 4): | Agrostis, Alopecurus, Arrhenatherum, Bromus, Cynosurus, Dactylis, Festuca, Lolium, Phalaris, Phleum, Poa, Trisetum |

Klass D (UPOV klass 5): | Brassica oleracea, Brassica chinensis, Brassica pekinensis |

Klass E (UPOV klass 6): | Brassica napus, Brassica campestis, Brassica rapa, Brassica juncea, Brassica nigra, Sinapis |

Klass F (UPOV klass 7): | Lotus, Medicago, Ornithopus, Onobrychis, Trifolium |

Klass G (UPOV klass 8): | Lupinus albus L., Lupinus angustifolius L., Lupinus luteus L. |

Klass H (UPOV klass 9): | Vicia fabia L. |

Klass I (UPOV klass 10): | Beta vulgaris L. var. Alba DC., Beta vulgaris L. var Altissima |

Klass K (UPOV klass 11): | Beta vulgaris ssp. Vulgaris var. Conditiva Alef. (syn.: Beta vulgaris L. var. Rubra L.), Beta vulgaris L var. Cicla L., Beta vulgaris L. ssp. Vulgaris var. Vulgaris |

Klass L (UPOV klass 12): | Lactuca, Valerianella, Cichorium |

Klass M (UPOV klass 13): | Cucumis sativus |

Klass N (UPOV klass 14): | Citrullus, Cucumis melo, Cucurbita |

Klass O (UPOV klass 15): | Anthriscus, Petroselinum |

Klass P (UPOV klass 16): | Daucus, Pastinaca |

Klass Q (UPOV klass 17): | Anethum, Carum, Foeniculum |

Klass R (UPOV klass 21): | Solanum tuberosum L. |

Klass S (UPOV klass 24): | Helianthus annuus |

--------------------------------------------------