ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Otsuse EKP/2012/13 (4) artikli 15 lõige 1 sätestab kriteeriumid, mille alusel väärtpaberite keskdepositooriumid on kõlblikud TARGET2-Securities teenustele juurdepääsuks, sealhulgas nõude, et väärtpaberite keskdepositoorium peab olema saanud positiivse hinnangu pädevalt ametiasutuselt Euroopa Keskpankade Süsteemi/Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee soovituste suhtes väärtpaberiarveldussüsteemide kohta. Euroopa Keskpankade Süsteemi/Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee soovitused väärtpaberiarveldussüsteemide kohta on asendatud makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni põhimõtetega finantsturu infrastruktuuride kohta (aprill 2012) või nõuete kogumiga, mis neid põhimõtteid rakendab; näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 909/2014 Euroopa Majanduspiirkonnas (5).
(4)

Kuigi riiklike pädevate asutuste ülesanne on asjakohaste valikuvõimaluste ja kaalutlusõiguse kasutamine vähem oluliste krediidiasutuste osas, võimaldab EKP üldine järelevalvepädevus ühtse järelevalvemehhanismi raames edendada valikuvõimaluste ja kaalutlusõiguse ühetaolist kasutamist kohastel juhtudel nii oluliste kui vähem oluliste krediidiasutuste suhtes. Sellega tagatakse, et: a) osalevate liikmesriikide krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet rakendatakse ühtselt ja tõhusalt, b) finantsteenuste ühtset reeglistikku kohaldatakse osalevate liikmesriikide krediidiasutuste suhtes ühetaoliselt ning c) kõigi krediidiasutuste suhtes kohaldatakse kõrgeima kvaliteediga järelevalvet.
Artikkel 3

Viitandmete RIADi sisestamine

1. Iga riiklik pädev asutus sisestab RIADis I lisas määratletud viitandmed üksuste kohta, mis on tema osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutused, välja arvatud juhul, kui need viitandmed on RIADis vastavalt suunisele (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) juba registreeritud.

2. Iga riiklik pädev asutus sisestab RIADis II lisas määratletud viitandmed üksuste kohta, mis ei ole tema osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutused, v.a juhul, kui need viitandmed on RIADis vastavalt suunisele (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) juba registreeritud.

3. Riiklik pädev asutus, kelle jurisdiktsioonis on asutatud üksus, mis on osalevas liikmesriigis kõrgeimal konsolideerimistasemel krediidiasutus, võtab kõik võimalikud meetmed, et täpselt registreerida RIADis viitandmed üksuste kohta, mis on asutatud mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides ja kuuluvad selle krediidiasutusega samasse konsolideerimisgruppi, v.a juhul, kui asjaomased viitandmed on RIADis vastavalt suunisele (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) juba registreeritud. Selleks võtavad riiklikud pädevad asutused kõik võimalikud meetmed, et registreerida RIADis krediidiasutustest üksuste osas I lisas määratletud viitandmed ja üksuste, mis ei ole krediidiasutused, osas II lisas määratletud viitandmed.
2)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt: a) artikli 2 pealkiri asendatakse järgmisega: „Meetmete rakendamine nõuetele mittevastava tegevuse peatamiseks“; b) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Kui RKP saab teada nõuetele mittevastavast tegevusest oma riigi territooriumil, peab ta EKP poolt koostatud standardse teatisega nõudma, et nõudeid rikkuv isik lõpetaks nõuetele mittevastava tegevuse ja et reproduktsiooni omav isik annaks selle kohastel juhtudel üle.“; c) lisatakse järgmised punktid 1a, 1b ja 1c: „1a. Kui RKP saab otseselt või kaudselt teada nõuetele mittevastavast tegevusest, sh elektroonilise vormi kaudu riigi URL domeeni kuuluvatel veebilehtedel (traadi või traadita ühendusega), või mis tahes muul viisil, mis võimaldab avalikku juurdepääsu lubamatule reproduktsioonile vabalt valitud kohast ja ajal, teavitab ta viivitamata EKPd. EKP poolt kehtestatud standardvormil peab RKP nõudma, et nõudeid rikkuv isik lõpetaks nõuetele mittevastava tegevuse. Seejärel teeb EKP kõik endast oleneva, et kõrvaldada lubamatu reproduktsioon elektroonilisest asukohast. 1b. EKP võib nõuda, et nõudeid rikkuv isik lõpetaks nõuetele mittevastava tegevuse ühes või mitmes liikmesriigis või liidust väljaspool. Kohastel juhtudel nõuab EKP, et reproduktsiooni omav isik annaks lubamatu reproduktsiooni üle. 1c. Enne käesolevas artiklis osutatud meetmete võtmist peab RKP teavitama EKPd ja EKP peab koordineerima kohaldatavaid meetmeid, et RKP või kohastel juhtudel EKP tegutseks meetmete kohaldamisel nõutava pädevuse raames.“; d) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Rikkumise menetluse alustamise kohta teeb seejärel nõukogu määruse (EÜ) nr 2532/98 (*2) artikli 3 lõike 1 alusel otsuse EKP juhatus või asjaomane RKP, mille tulemuseks võib olla sanktsioonide kohaldamine kooskõlas selle määrusega. Enne selle otsuse tegemist peavad EKP ja asjaomane RKP omavahel konsulteerima ning RKP peab EKP-le teatama, kas eraldiseisev rikkumise menetlus on algatatud või selle võib algatada riigi kriminaalseadustiku alusel ning kas esineb ka muu õiguslik alus nõuetele mittevastava tegevuse peatamiseks, näiteks autoriõiguse seadus. Kui rikkumise menetlus on juba algatatud või algatatakse see riigi kriminaalseadustiku alusel või esineb muu kohane õiguslik alus nõuetele mittevastava tegevuse peatamiseks, ei algatata rikkumise menetlust määruse (EÜ) nr 2532/98 alusel. (*2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 2532/98, 23. november 1998, Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4).“;" e) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Iseseisvalt tegutsedes võtab EKP käesolevas artiklis kirjeldatud meetmed, kui: a) nõuetele mittevastava tegevuse algpunkti ei ole võimalik mõistlikult tegutsedes kindlaks teha; või b) nõuetele mittevastav tegevus toimus või toimub mitme liikmesriigi territooriumil; või c) nõuetele mittevastav tegevus toimus või toimub tulevikus väljaspool liikmesriigi territooriumi.“;
(2)

lisa tabel 1 asendatakse järgmisega: „Tabel 1 Kõlblike turukõlblike varade väärtuskärpe liigid sõltuvalt emitendi ja/või vara liigist I liik II liik III liik IV liik V liik Keskvalitsuste emiteeritud võlainstrumendid EKP võlasertifikaadid Riikide keskpankade (RKPd) poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid Kohalike omavalitsuste ja regionaalsete valitsuste emiteeritud võlainstrumendid; võlainstrumendid, mille on emiteerinud eurosüsteemi poolt asutusteks liigitatud üksused, mis on krediidiasutused või mitte-krediidiasutused, mis vastavad suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele Mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide emiteeritud võlainstrumendid jumbo-tüüpi võlakirjad Seaduses sätestatud pandikirjad, v.a jumbo-tüüpi pandikirjad multi cédula’d võlainstrumendid, mille on emiteerinud mittefinantsettevõtted, valitsemissektori ettevõtted, ja asutused, mis ei ole krediidiasutused, mis ei vasta suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele Tagamata võlainstrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja asutused, mis on krediidiasutused, mis ei vasta suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele Finantsasutuste, mis ei ole krediidiasutused, emiteeritud tagamata võlainstrumendid Varaga tagatud väärtpaberid“
(3)

Kui andmekvaliteedis ilmnevad olulised probleemid, on kohane anda EKP juhatusele võimalus esitada EKP nõukogule vajalikuks peetavaid lisaaruandeid. Samal põhjusel on kohane sätestada, et EKP juhatusel on õigus seda omal äranägemisel teha esimesel võimalusel.
(1)

Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2019/1265 (EKP/2019/19) (1) artikli 5 lõige 2 sätestab, et riikide keskpangad (RKPd), kelle üks või mitu andmeesitajat on nende liikmesriigi residendid, osalevad euro lühiajalise intressimäära kindlaksmääramise ja järelkontrolli menetluses kooskõlas artikli 6 lõikes 3 sätestatud sisekorraga. Ressursside tõhusa suunamise huvides on siiski asjakohane, et EKP täidaks neid ülesandeid nende RKPde nimel, kelle liikmesriigis on ainult üks residendist andmeesitaja, ja kes ei halda kohalikku kogumisplatvormi.
(1)

Sularahateenuste andmevahetus (Data Exchange for Cash Services, DECS) on liides, mille aluseks on suunis EKP/2012/16 (1) ja mille eesmärk on suurendada sularahatehingute tõhusust ja harmoneeritust euroala liikmesriikide keskpankade (RKPd) ja nende euroalal asuvate klientide vahel. Kuna praegu RKPde poolt pakutavad sularahateenused varieeruvad oluliselt, tagab DECS piiriüleste sularahaülekannete ja erinevaid sularaha juhtimissüsteeme kasutatavate RKPde vaheliste euro pangatähtede hulgiülekannete kooskõla.
(4)

EKP nõukogu on seisukohal, et kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimate standardite hoidmiseks tuleks edasi arendada olemasolevaid ühtseid miinimumstandardeid ja -eeskirju, mille eesmärk on vältida siseringitehinguid ja ühtse järelevalvemehhanismi mitteavaliku teabe väärkasutamist ning ennetada ja hallata huvide konflikte. Selleks peab EKP nõukogu oluliseks, et EKP ja riiklikud pädevad asutused võtaksid meetmeid, mille eesmärk on vältida isegi näiliseid siseringitehinguid, mitteavaliku teabe väärkasutamisi ja võimalikke huvide konflikte. Kuigi EKP-l ja riiklikel pädevatel asutustel peaks olema teatav vabadus selliste meetmete jaoks sobivaima raamistiku määratlemisel, on ühtse järelevalvemehhanismi maine piisavaks kaitsmiseks oluline, et ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisel kohaldataks vähemalt EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajate suhtes ühtlustatud meetmeid, eelkõige kriitilise tähtsusega isiklikke finantstehinguid käsitlevate eeskirjade osas. Neid ühtlustatud meetmeid tuleks kohaldada ka riiklike pädevate asutuste poolt ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisega otseselt või kaudselt seotud haldus- ja/või nõuandefunktsiooni täitva majasisese organi liikmete suhtes.
(4)

EKP nõukogu on seisukohal, et kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimate standardite hoidmiseks tuleks edasi arendada olemasolevaid ühtseid miinimumstandardeid ja -eeskirju, mille eesmärk on vältida siseringitehinguid ja eurosüsteemi mitteavaliku teabe väärkasutamist ning ennetada ja hallata huvide konflikte. Selleks peab EKP nõukogu oluliseks, et EKP ja RKPd võtaksid meetmeid, mille eesmärk on vältida isegi näiliseid siseringitehinguid, mitteavaliku teabe väärkasutamisi ja võimalikke huvide konflikte. Kuigi EKP-l ja RKPdel peaks olema teatav vabadus selliste meetmete jaoks sobivaima raamistiku määratlemisel, on eurosüsteemi maine piisavaks kaitsmiseks oluline, et eurosüsteemi ülesannete täitmisel kohaldataks vähemalt EKP ja RKPde töötajate suhtes ühtlustatud meetmeid, eelkõige kriitilise tähtsusega isiklikke finantstehinguid käsitlevate eeskirjade osas. Neid ühtlustatud meetmeid tuleks kohaldada ka RKPde poolt eurosüsteemi ülesannete täitmisega otseselt või kaudselt seotud haldus- ja/või nõuandefunktsiooni täitva majasisese organi liikmete suhtes.
(3)

Käesoleva suunise aruandluses tuleb järgida asjakohaseid mõisted nõukogu määruses (EÜ) nr 2533/98 (3). Käesolevat suunist kohaldatakse krediidiasutuste suhtes, kui nende ettevõtjate tegevus seisneb hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine. Kuna krediidiasutuse mõiste Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (4) artikli 4 lõike 1 punktis 1 hiljuti tehtud muudatust kohaldatakse alates 26. juunist 2021, tuleb seda muudatust kajastada käesoleva suunise kohaldamisala sätestamisel. Selleks et säilitada statistiliste aegridade järjepidevus ja et asjakohane statistiline teave hõlmaks agregeeritult selliste üksuste konsolideeritud koondkasumit, bilansse, varade kvaliteeti, likviidsust, rahastamist, kapitali adekvaatsust ja maksevõimet, kelle peamine eesmärk on pangandus, on krediidiasutuse määratlust käesoleva suunise tähenduses ajakohastatud.
24.

IF statistika puhul tuleb laenudelt/hoiustelt kogunenud intressid kirjendada muude varade või muude kohustuste all. Hoitavatelt võlaväärtpaberitelt kogunenud intressi arvestatakse asjaomase instrumendi all. Emiteeritud võlaväärtpabereid ei kajastata eraldi andmeühikuna ja need on hõlmatud muude kohustuste all.
(2)

Suunist EKP/2014/15 on mitu korda oluliselt muudetud (4). Kuna vajalikud on täiendavad muudatused, tuleb see suunis selguse huvides jagada järgmisteks uuteks suunisteks: a) Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/830 (EKP/2021/11) (5) rahaloomeasutuste bilansikirjete ja intressimäärade statistilise teabe aruandluse kohta, b) Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/831 (EKP/2021/12) (6) mitterahaloomeasutustest finantsvahendajate statistilise teabe aruandluse kohta, c) Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/833 (EKP/2021/14) (7) konsolideeritud pangandusandmete statistilise teabe aruandluse kohta, d) Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/832 (EKP/2021/13) (8) maksete statistilise teabe aruandluse kohta, ja e) Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/834 (EKP/2021/15) (9) väärtpaberiemissioonide statistilise teabe aruandluse kohta. Seetõttu tuleb suunis EKP/2014/15 kehtetuks tunnistada.
(3)

Oluline on tagada, et need reeglid ei paneks riikide keskpankadele (RKPd) ebamõistlikku aruandluskoormust. RKPd peaksid seetõttu esitama EKP-le statistilise teabe, kasutades Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1409/2013 (EKP/2013/43) (1) alusel kogutud statistilist teavet selles määruses sätestatud sagedusega. RKPd peavad esitama ka statistilise teabe, mis on neile kättesaadav riigi tasandil.
a)

märgitud, et kliendi lepingupartner on see eurosüsteemi keskpank, kellega klient on sõlminud eurosüsteemi reservihaldusteenuste või neist osa osutamise lepingu ning et sellest lepingust ei tulene kliendi õigusi teiste eurosüsteemi keskpankade suhtes;
3)

artiklit 6 muudetakse järgmiselt: a) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Ilma et see piiraks kohaldatavate liidu ja siseriiklike riigihankealaste õigusaktide kohaldamist, võib oma struktuurisisese trükikoja sulgev RKP valida, kas kuuluda hankivate RKPde ringi artikli 3 tähenduses, või osaleda horisontaalses koostöös artiklis 8 määratletud koostöölepingu alusel. Viie aasta pikkuse üleminekuperioodi jooksul alates kuupäevast, mil isetootvale RKP-le teatatakse tema struktuurisisese trükikoja akrediteeringu lõpetamisest, võib oma trükikoja sulgev RKP enne lõpliku otsuse tegemist vahelduvalt osaleda nii isetootvate RKPde kui hankivate RKPde ringis, kui on täidetud vastavad õiguslikud nõuded. Teist lõiku kohaldatakse ka RKP suhtes, kes on oma trükikoja juba sulgenud, kui RKP-le teatati tema struktuurisisese trükikoja akrediteeringu lõpetamisest pärast 1. novembrit 2019. Üleminekuperioodi algust arvestatakse tagantjärgi, alates teatamise kuupäevast.“; b) lisatakse järgmised lõiked 4 ja 5: „4. Ilma et see piiraks kohaldatavate liidu ja siseriiklike riigihankealaste õigusaktide kohaldamist, võib tulevikus euroalaga ühineva liikmesriigi RKP valida, kas kuuluda hankivate RKPde ringi artikli 3 tähenduses või osaleda horisontaalses koostöös artiklis 8 määratletud koostöölepingu alusel, tingimusel et artikli 8 lõike 2 punktis b määratletud koostööleping kehtib alates esimesest euro pangatähtede jaotamisest. 5. Ilma et see piiraks kohaldatavate liidu ja siseriiklike riigihankealaste õigusaktide kohaldamist, on EKP nõukogul õigus otsustada eriolukorras ja iga üksikjuhtumi puhul eraldi artiklis 6 sätestatud kahe samba mudelist kõrvale kaldumise üle.“
3. Osapoole majandusliku usaldusväärsuse hindamisel artikli 55 punkti c kohaselt ning ilma et see piiraks teisi valikulisi meetmeid võib eurosüsteem usaldatavusnõuetele viidates piirata järgmiste osapoolte juurdepääsu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidele:

a) osapooled, kelle andmeid omavahendite suhtarvu ja/või finantsvõimenduse määra kohta ei ole määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt esitatud asjaomasele RKP-le ja EKP-le ajakohasel viisil ning hiljemalt 14 nädala jooksul pärast asjaomase kvartali lõppu;

b) osapooled, kes ei ole kohustatud esitama määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt andmeid omavahendite suhtarvu ja finantsvõimenduse määra kohta, kuid kelle võrreldava tasemega andmeid artikli 55 punkti b alapunkti iii kohaselt ei ole esitatud asjaomasele RKP-le ja EKP-le ajakohasel viisil ning hiljemalt 14 nädala jooksul pärast asjaomase kvartali lõppu.

Juurdepääs taastatakse, kui asjakohane teave on tehtud asjaomasele RKP-le kättesaadavaks ja on tuvastatud, et osapool vastab artikli 55 punkti c kohasele majandusliku usaldusväärsuse kriteeriumile. Kui asjakohast teavet ei ole tehtud kättesaadavaks hiljemalt 20 nädala jooksul alates asjaomase kvartali lõpust, peatatakse usaldatavusnõuetele viidates automaatselt osapoole juurdepääs eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidele.“
6)

artikli 2 lõige 7 asendatakse järgmisega: „7. Koos lõigete 2–5 kohaselt esitatud andmetega esitavad RKPd selgitava teabe järgmise kohta: a) oluliste sündmuste kohta vaatluskvartalis, kui sellise olulise sündmuse suurus on vähemalt 0,2 % euroala kvartaalsest sisemajanduse koguproduktist või kui selle suurus on oluline riigi tasandil või kui EKP nõuab sellist teavet, ja b) käesoleva suunise alusel EKP-le esitatud viimastes „riigi andmetes” tehtud paranduste põhjendused, kui parandustest tulenes andmemuudatus vähemalt 0,2 % euroala kvartaalsest sisemajanduse koguproduktist või kui selle suurus on oluline riigi tasandil või kui EKP nõuab sellist teavet.“;
(6)

Täiendavalt otsustas EKP nõukogu lubada RKPdel jätkuvalt kõlbliku tagatisena aktsepteerida Kreeka Vabariigi keskvalitsuse emiteeritud turukõlblikke võlaväärtpabereid, mis ei vasta eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetele, kuid vastavad turukõlblike varade suhtes kohaldatavatele muudele kõlblikkuskriteeriumidele, vähemalt senikaua, kui jätkuvad reinvesteeringud nendesse võlaväärtpaberitesse pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorralise varaostukava alusel (3) pärast konkreetsete väärtuskärbete astmete kohaldamist. See meede on ajutine ning põhineb järgmistel täiendavatel kaalutlustel: a) jätkuv vajadus vältida eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidele juurdepääsu fragmenteerumist, mis kahjustaks Kreeka majanduse rahapoliitika ülekandemehhanismi nõuetekohast toimimist pandeemia mõjudest taastumise perioodil; b) Kreeka Vabariigi poolt võetud kohustused süvendatud järelevalve ja selle rakendamise jälgimise kontekstis liidu institutsioonide poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 472/2013; (4) c) asjaolu, et Kreeka Vabariigi poolt Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ja Euroopa stabiilsusmehhanismi raames kasutusele võetud keskpika tähtaja võlakergendusmeetmed sõltuvad võetud kohustuste jätkuvast täitmisest; d) EKP juurdepääsu võimalus Kreeka Vabariigi majandus- ja finantsolukorra teabele, kuna EKP osaleb tõhustatud järelevalveraamistikus; ja e) asjaolu, et ka pärast süvendatud järelevalve lõppemist: i) teostatakse Kreeka Vabariigi majandusliku, eelarve- ja finantsolukorra üle regulaarset programmijärgset järelevalvet kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013 artikliga 14 ning kvartaalset järelevalvet Euroopa stabiilsusmehhanismi varajase hoiatuse süsteemi raames, ii) on Kreeka Vabariigi võlakergendusmeetmed jätkuvalt hõlmatud programmijärgse järelevalvega, ja iii) sõltuvad taaste ja vastupidamise rahastamisvahendist Euroopa Parlamendi määruse (EL) 2021/241 alusel (5) Kreeka Vabariigile tehtavad kavakohased väljamaksed kokkulepitud eesmärkide ja sihtide edukast täitmisest kooskõlas sama määruse artikliga 24; f) viivad Euroopa stabiilsusmehhanism, Euroopa Komisjon ja EKP korrapäraselt läbi riigi võlakoormuse jätkusuutlikkuse hinnanguid; g) on EKP-l eeltoodud punkti e alapunktides i ja ii osutatud mehhanismide kaudu jätkuvalt juurdepääs teabele Kreeka Vabariigi majandusliku ja finantsolukorra kohta.
(3)

Seoses koroonaviiruse (COVID-19) levikust tulenenud erandliku majandus- ja finantsolukorraga vaatas EKP nõukogu põhjalikult läbi kõik tagatisnõuete ajutise leevendamise meetmed, mis on vastu võetud alates 2020. aastast, sealhulgas väärtuskärbete ajutise vähendamise. Läbivaatamisel võeti arvesse a) asjaolu, et Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1311 (EKP/2019/21) (2) alusel läbi viidud suunatud pikemaajalistes refinantseerimisoperatsioonides osalevad eurosüsteemi tehingupooled peavad saama jätkuvalt mobiliseerida piisavat tagatist nende operatsioonide jaoks, b) iga meetme mõju sellega seotud eurosüsteemi tehingupoole tagatisele; c) iga meetmega seotud riskikaalutlusi; d) muid turu- ja poliitilisi kaalutlusi. Sellest tulenevalt otsustas EKP nõukogu 23. märtsil 2022 muu hulgas järk-järgult kaotada eelnimetatud väärtuskärbete vähendamise kahes etapis (esimeses etapis alates 8. juulist 2022), et suurendada eurosüsteemi riskikaitset ja riskitõhusust. See tuleb ette näha asjaomastes sätetes.
1)

lisatakse järgmine artikli 1 punkt 18: „18) „eriotstarbeline üksus“ – ametlikult registreeritud ja/või asutatud juriidiline isik: a) kes on tunnustatud institutsionaalne üksus; b) kellel puuduvad töötajad või on kuni viis töötajat; c) kellel puudub või on minimaalne füüsiline kohalolek; d) kellel puudub või on minimaalne füüsiline toodang riigis, mille resident ta on („vastuvõttev jurisdiktsioon“); e) kes on vastuvõtva jurisdiktsiooni mitteresidentide otsese või kaudse kontrolli all; f) kes on asutatud selleks, et saada vastuvõtva jurisdiktsiooni pakutavaid erisoodustusi, millel on üks või mitu järgmist eesmärki: i) anda omanikule/omanikele juurdepääs kapitaliturgudele või keerukatele finantsteenustele, ii) kaitsta omanikku/omanikke finantsriskide vastu, iii) vähendada regulatiivset ja maksukoormust, iv) tagada tehingute ja omaniku/omanike konfidentsiaalsus; g) kelle tehingud on peaaegu täies ulatuses tehtud vastuvõtva jurisdiktsiooni mitteresidentidega; h) kelle bilanss koosneb suures osas piiriülestest nõuetest ja kohustustest, välja arvatud turukõlblikke võlaväärtpabereid emiteerivad üksused, kui asjaomane teave ei ole kättesaadav.“;