KOMISJONI OTSUS,

23. veebruar 2009,

millega võetakse vastu 2009. aasta töökava ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamiseks, sealhulgas programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/158/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013), (1) ning eriti selle artikli 8 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsust 2004/858/EÜ, millega asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 täitevamet nimega Rahvatervise Programmi Täitevamet ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi juhtimiseks, (2) ning eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

Programmi otsuse artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu aastase töökava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine, ühenduse rahalise toetuse osatähtsuse kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid, et hinnata, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga, ning sama otsuse artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord.

Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 90 kohaselt võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada finantsmääruse artiklis 75 sätestatud rahastamisotsusena, tingimusel et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku.

Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktide c ja f kohaselt võib komisjon otsustada anda toetusi ilma hankemenetlust korraldamata asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, mis on nõuetekohaselt tõestatud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Võetakse vastu ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamise 2009. aasta töökava, mis on esitatud I lisas, ning ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid, mis on esitatud II, IV ja V lisas.

Neid käsitatakse kui selliste toetuste andmise ja lepingute sõlmimise rahastamisotsust, mille kohta ei ole vaja võtta vastu komisjoni otsust.

2. Iga meetme hinnangulise maksimaalse eelarve puhul ei käsitata kumulatiivseid muudatusi, mis ei ületa 20 %, oluliste muudatustena, tingimusel et muudatused ei mõjuta märkimisväärselt tööprogrammi olemust ja eesmärke. Finantsmääruse artiklis 59 osutatud eelarvevahendite käsutaja võib kõnealuseid muudatusi teha kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

3. Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektor tagab kõnealuse programmi üldise rakendamise.

Artikkel 2

Asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, antakse käesolevas tööprogrammis nimetatud toetusi finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktide c ja f tingimuste kohaselt.

Artikkel 3

Ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (2008–2013) juhtimiseks vajalikud eelarveeraldised delegeeritakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile vastavalt I lisas esitatud tööprogrammis sätestatud tingimustele ja piirsummadele.

Tegevustoetus, mis on kirjendatud eelarvereal 17 01 04 30, makstakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile.

Artikkel 4

I lisas esitatud tööprogrammiga reguleeritavatest assigneeringutest võib maksta viivist vastavalt finantsmääruse artiklile 83.

(1) ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

(2) ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

(3) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(4) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

I LISA

2009. aasta töökava, mis hõlmab mõju eelarvele ja toetuste rahastamiskriteeriume

1. ÜLDINE TAUST

1.1. Poliitiline ja õiguslik taust

Otsusega 1350/2007/EÜ (edaspidi „programmi käsitlev otsus”) on kehtestatud ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013), edaspidi „tervisevaldkonna teine tegevusprogramm”.

Teine terviseprogramm täiendab ja toetab liikmesriikide poliitikat, annab sellele lisaväärtust ning aitab kaasa solidaarsuse ja heaolu suurendamisele Euroopa Liidus. Programmi eesmärk on parandada kodanike tervisekaitset, edendada tervist ja vähendada sealhulgas tervisealast ebavõrdsust ning luua ja levitada tervisealast teavet ja teadmisi.

Programmi käsitleva otsuse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võtab vastu:

a) programmi rakendamise iga-aastase tööplaani, milles määratakse kindlaks: i) prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus; ii) ühenduse rahalise toetuse osatähtsuse kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga; iii) artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord;

b) programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid vastavalt artiklile 4.

Vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 75 peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, keda institutsioon on selleks volitanud. Vastavalt finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklile 90 võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada rahastamisotsusena tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku. Käesoleva dokumendi otstarve on see kohustus täita ja tutvustada eri meetmeid, mis on kavandatud 2009. aastaks, mis on teise terviseprogrammi teine rakendamisaasta.

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet abistab komisjoni 2009. aasta töökava rakendamisel vastavalt käesolevale töökavale ja komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsusele K(2008) 4943, millega antakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile selleks volitused.

1.2. Vahendid

Programmi käsitleva otsusega kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 programmi eelarveks kokku 321 500 000 eurot.

Eelarvepädev asutus on kiitnud heaks 2009. aastaks eelarveridadele 17 03 06 ja 17 01 04 02 määratud kogueelarve summas 48 480 000 eurot. (1)

Eelarverida Euro 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas 47 000 000 17 01 04 02 – Halduskorralduskulud 1 480 000 KOKKU 48 480 000

Eelarverida „17 01 04 02 – Programmi halduskorralduskulud” kasutatakse õpitubade ja ekspertide koosolekute korraldamiseks, väljaannete avaldamiseks, mitmesuguseks teavitustegevuseks ning muudeks programmi eesmärkide täitmisega seotud jooksvateks kuludeks. Komisjon jääb selle eelarverea täitmise eest vastutajaks.

Programmis osalevate EMP liikmetest EFTA riikide (Island, Liechtenstein ja Norra) ja kandidaatriikide osamaksed on hinnanguliselt 1 163 520 eurot EMP/EFTA riikidel ja 138 000 eurot Horvaatial. (2)

Seega on 2009. aasta eelarve kokku hinnanguliselt 49 781 520 eurot:

— tegevuseelarve on kokku hinnanguliselt 48 261 000 eurot;

— halduseelarve on kokku hinnanguliselt 1 520 520 eurot.

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametiga seotud haldusassigneeringute eelarverida on 17 01 04 30.

1.2.1. Ligikaudsed summad

Järgmistes peatükkides esitatud summad on ligikaudsed. Vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 90 lõikele 4 on iga rahastamismehhanismi iga eelarverea raames võimalikud väiksemad kõikumised +/– 20 % ulatuses.

2. RAHASTAMISMEHHANISMID

2009. aastal rakendatakse teise terviseprogrammi rahastamismehhanisme täies ulatuses. Projektikonkursside eelarvet on vähendatud ning rohkem on keskendutud hankemenetlustele ja muudele rahastamismehhanismidele, nagu ühismeetmed ja tegevustoetused, et saavutada rahastatud meetmete suurim tõhusus ja lisandväärtus ning tagada, et rahalised vahendid suunataks otsemat teed pidi programmi eesmärkide täitmiseks. Kui tegevuseelarvest peaks 2009. aasta lõpuks siiski vahendeid üle jääma, jaotatakse need eelisjärjekorras ümber 2009. aasta projektikonkursi tulemusel välja valitud toetuste rahastamiseks.

Kõigi rahastamismehhanismide rakendamise eest vastutab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (välja arvatud punkti 2.9 eest, mis on komisjoni otseses vastutusalas). Asjaomased hanketeated ja teave avaldatakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti veebilehel. (3)

2.1. Projektikonkursid

Toetusi tuleks rahastada eelarvereast 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Projektikonkurssideks kasutatavate vahendite hinnanguline summa on kokku 24 130 500 eurot (ligikaudu 50 % tegevuseelarvest).

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 2009. aasta veebruari lõpus (ligikaudne aeg) ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi.

Kõik projektid peaksid andma Euroopale kõrget lisandväärtust, olema oma laadilt uuenduslikud ega tohiks üldjuhul kesta kauem kui kolm aastat. Projekti eeldatavat mõju hinnatakse asjakohaste tervisenäitajate abil, eelistatavalt kasutades tervena elatud aastate arvu. Kui see on asjakohane, tuleks lisada teave soo ja tervisealase ebavõrdsuse arvessevõtmise kohta.

Kõikides taotlustes tuleb asjakohastel juhtudel tõendada, et projekt on koostoimes seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi tervise ja sellega seonduvate teemade raames rahastatava teadustegevusega. (4)

Kui ei teki konkreetseid hädaolukordi tervishoiuvaldkonnas (nt pandeemiline gripp), mis õigustavad ressursside ümberjaotamist, siis säilitatakse projektikonkursi jaoks vahendite eraldamisel tasakaal programmi eri valdkondade vahel, arvestades samas saadud projektide kvaliteeti ja hulka.

Arvestades ühenduse toetuste täiendavat ja motiveerivat olemust, tuleb vähemalt 40 % projektikuludest rahastada muudest vahenditest. Sellest tulenevalt võib tavapärane rahalise toetuse summa olla abisaaja kohta kuni 60 % asjaomaste projektide abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalne osatähtsus määratakse kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

Ühe abisaaja kohta (st põhi- ja seotud abisaajate kohta) võib ette näha kaasrahastamise kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest, kui projekt sisaldab eriliselt kasulikku aspekti, nagu täpsustatud punktis 3.1. Rohkem kui 60 % ulatuses ei tohiks kaasrahastada üle 10 % rahastatavatest projektidest.

Tuleb märkida, et ühenduse rahalise osaluse ligikaudne summa valitud projektides võib erineda abisaaja taotletavast toetussummast – 10 % kuni + 10 %.

Programmi käsitleva otsuse artikli 4 kohased programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid on esitatud üksikasjalikult II lisas.

Andmed reisi- ja elamiskulude abikõlblikkuse kohta on esitatud III lisas.

2.2. Hanked

Teenuste hankeid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Lepingute umbkaudne arv on esitatud käesoleva töökava punktides 3.2, 3.3 ja 3.4. Kõik lepingud on teenuste lepingud.

Hangeteks kasutatavate vahendite ligikaudne summa on kokku 9 652 000 eurot (umbes 20 % tegevuseelarvest), hanked kuulutatakse välja aasta esimesel poolel (ligikaudne aeg).

2.3. Ühismeetmed

Ühismeetmeid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Hinnanguline kogusumma on 7 239 000 eurot (ligikaudu 15 % tegevuseelarvest).

Teatavad 2009. aasta meetmed on rahastamiseks abikõlblikud kui ühenduse ja ühe või mitme liikmesriigi ühismeetmed või ühenduse ja muude programmis osalevate riikide pädevate ametiasutuste ühismeetmed. Osalevatel riikidel palutakse esitada projektikonkursil taotlused selliste ühismeetmete kohta, mis on käesolevas töökavas punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 selgelt määratletud kui ühismeetmed.

Ühenduse toetust võib anda üksnes avaliku sektori asutusele või mittetulundusühingule, mille on läbipaistva menetluse abil nimetanud liikmesriik või asjaomane pädev asutus ja kinnitanud komisjon.

Ühismeetmete puhul on ühenduse toetus kuni 50 %, välja arvatud erilise kasulikkuse juhud, mille puhul ühenduse toetus ei tohi ületada 70 %. Eriline kasulikkus esineb ühismeetmete puhul, mis:

— vastavad punktis 3.1 määratletud kriteeriumidele ja

— milles osalevad asutused vähemalt kümnest programmis osalevast riigist või vähemalt kolme riigi asutused, kui meetme ettepaneku on teinud sellise liikmesriigi asutus, mis on liitunud Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, või kandidaatriigi asutus.

Ühismeetmete valimis- ja rahastamiskriteeriumid on esitatud üksikasjalikult IV lisas. Ühismeetmete ettepanekute esitamise kord koos esitamise kriteeriumide ja tähtajaga avaldatakse ühismeetme teates 2009. aasta veebruari lõpus.

Andmed reisi- ja elamiskulude abikõlblikkuse kohta on esitatud III lisas.

2.4. Tegevustoetused

Tegevustoetusi tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Ligikaudne kogusumma on 2 500 000 eurot (umbes 5 % tegevuseelarvest).

Rahalist tegevustoetust võib anda Euroopa organisatsioonile, mis täidavad V lisas esitatud tingimusi.

Eelistatakse organisatsioone, mis tegelevad käesoleva töökava punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 osutatud tegevustega ja piiriülese tervishoiu, haruldaste haiguste, tervishoiutöötajate, patsientide ohutuse, elundite doonorluse ja siirdamise, vähktõve ennetamise ja tõrje, gripi vastu vaktsineerimise, antibiootikumide ettevaatliku kasutamise, laste vaktsineerimise, vaimse tervise ja noorukite tervise valdkonnas.

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 2009. aasta veebruari lõpus ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi.

Rahaline toetus ei tohi ületada 60 % abikõlblike tegevuste kuludest. Erakordse kasulikkuse juhtudel ei ületa ühenduse toetus 80 %. Erakorralise kasulikkusega on tegemist siis, kui meetmetel on Euroopa seisukohast oluline lisandväärtus, nagu on osutatud punktis 3.1.

Kohaldatava õigusakti artikli 4 lõike 2 kohaselt võib lõike 1 punktis b sätestatud valitsusvälistele asutustele ja erivõrgustikele antava rahalise toetuse pikendamisel loobuda järkjärgulise vähendamise põhimõttest.

2.5. Konverentsid rahvatervise ja riskianalüüsi valdkonnas

Rahvatervise ja riskianalüüsi valdkonnas organiseeritud konverentside rahalisi toetusi tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Hinnanguline kogusumma on 1 100 000 eurot: 300 000 eurot Euroopa Liidu eesistujariigi korraldatud konverentsideks ja 800 000 muudeks konverentsideks.

Halduspõhjustel peavad kaasrahastatavad konverentsid toimuma 2009. aasta või 2010. aasta kahel viimasel kuul.

2.5.1. Euroopa Liidu eesistujariigi korraldatavad konverentsid

Kolmest Euroopa Liidu eesistujariigi korraldatavast konverentsist (üks iga eesistujariigi kohta – 2009. aasta teisel poolel ja 2010. aastal) saab igaüht kaasrahastada kuni 100 000 euro ulatuses, maksimaalse kaasrahastamismääraga 50 % kõigist abikõlblikest kuludest. Konverentsidel käsitletavad küsimused on kodanike tervisekaitse parandamine, tervise edendamine ja sealhulgas tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ning tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine.

Nende sügavalt poliitilise iseloomuga ürituste korraldamine, kõrgeimal tasemel Euroopa ja riiklike asutuste esindajate kaasamine kuulub ainult eesistujariigi pädevusse. Arvestades eesistujariigi ainulaadset rolli ühenduse tegevuses käsitletakse üritust korraldavat liikmesriiki de jure monopoolsena.

Vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktile c võib asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, mis on toetuse andmise otsuses nõuetekohaselt tõendatud, anda toetusi ilma konkursita.

Eesistujariik esitab komisjoni talitustele alalise esinduse kaudu taotluse konverentsi korraldamise toetuse saamiseks hiljemalt neli kuud enne konverentsi toimumist. Toetuse avalduses esitatakse konverentsi teema, programmi kavand, esialgne eelarve ning teadus- ja korralduskomisjonide koosseis.

2.5.2. Muud konverentsid

Ühenduse rahalisi toetusi võib vastavalt programmi otsuse lisa artikli 2 lõikega 2 ja punktiga 3 anda konverentside korraldamiseks, kui:

— need käsitlevad käesoleva töökava ühte või mitut prioriteeti, mida kirjeldatakse töökava punktides 3.2, 3.3 ja 3.4, või järgmisi küsimusi: piiriülene tervishoid, haruldased haigused, tervishoiutöötajad, patsientide ohutus, elundite doonorlus ja siirdamine, vähktõve ennetamine ja tõrje, gripi vastu vaktsineerimine, antibiootikumide ettevaatlik kasutamine, laste vaktsineerimine, vaimne tervis ja noorukite tervis;

— neil on ulatuslik Euroopa Liidu mõõde, nt millest võtavad osa kümne või enama teises terviseprogrammis osaleva riigi esindused;

— nende korraldamiseks on komisjoni heakskiidu saanud teises terviseprogrammis osalevas riigis asuv avaliku sektori asutus või mittetulundusühing, mis tegutseb Euroopa tasandil ja millel on tasakaalustatud geograafiline katvus.

Konkursiteade konverentside korraldamiseks avaldatakse 2009. aasta veebruari lõpus ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi. Valitud konverentsid saavad ühenduselt rahalist toetust kuni 100 000 eurot konverentsi kohta (maksimaalselt 50 % konverentsi kogueelarvest), ehkki kaasrahastamine on endiselt nõutav.

2.6. Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Ligikaudne kogusumma on 2 300 000 eurot, mis moodustab ligikaudu 5 % tegevuseelarvest.

Vastavalt programmi käsitleva otsuse artiklile 12 tuleks soodustada suhteid ja koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega. Koostööd tehakse nende rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellel on olemas vajalik jõudlus tegeleda Euroopa Liidu aasta töökavas kindlaks määratud esmatähtsate terviseküsimustega.

Rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö meetmeid rahastatakse toetuslepingute kaudu, mis sõlmitakse ilma eelneva projektikonkursita, nagu on sätestatud finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 põhjenduses f, teatavat tüüpi asutustega nende tehnilisest pädevusest, spetsiifilistest teadmistest või haldusvolitustest tulenevalt.

Nendel organisatsioonidel on oma konkreetsete missioonide ja kohustuste tõttu teatav võimekus, tänu millele on nad eriti pädevad viima ellu mõningaid käesolevas töökavas sätestatud meetmeid, mille puhul peetakse otsetoetuste lepinguid kõige asjakohasemaks menetluseks. Lisaks parandavad otsetoetuslepingud ühismeetmete puhul Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide koostoimet ja reageerimissuutlikkust.

Rahaline toetus ühe organisatsiooni kohta võib olla kuni 60 % asjaomaste projektide abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalse osatähtsuse määrab komisjon kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

2009. aastal võib punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 osutatud meetmete rakendamiseks rahastada järgmisi rahvusvahelisi organisatsioone:

— Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD);

— Maailma Terviseorganisatsioon (WHO);

— Euroopa Tervishoiupoliitika ja -süsteemide Vaatluskeskus;

— ÜRO aidsivastane programm (UNAIDS);

— Euroopa Nõukogu.

2.7. Teaduskomiteed

Rahvatervise valdkonna teaduskomiteesid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas.

Teaduskomiteede tööga seotud koosolekutel osalejatele ja teaduskomitee arvamuste koostamise eest ettekandjatele hüvitiste maksmiseks eraldatakse teaduskomiteede raames kokku 270 000 eurot. (5) Hüvitised hõlmavad kõiki rahvatervise programmiga seotud valdkondi, st 100 % SCHERi (tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee) kuludest ja 50 % (ligikaudne määr) SCENIHRi (tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee) kuludest ning kooskõlastamiskulusid.

2.8. Volituste edasidelegeerimine regionaalpoliitika peadirektoraadile

Finantsmääruse artiklid 51 ja 59 ning Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirju käsitleva otsuse (6) artiklid 6–8 osutavad volituste delegeerimise tingimustele ja eeskirjadele.

Regionaalpoliitika peadirektoraadile antakse edasidelegeerimiseks 200 000 euro suurune summa eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas, et toetada linnaelu kvaliteedile antud hinnangute uuringut, mis korraldatakse teabe peadirektoraadi raamlepingu raames sõlmitud erilepingutega. Sellisel juhul kohaldatakse regionaalpoliitika peadirektoraadi menetlusi.

2.9. Muud meetmed

Muud meetmed, nagu

— koolituste ja ekspertide koosolekute korraldamine, sealhulgas riigi tasandil korraldatavad koosolekud, kus osalevad eksperdirühmad, et vahetada kogemusi heade tavade kohta nendes valdkondades, mida käsitletakse iga-aastases töökavas;

— väljaannete avaldamine ja mitmesugused teavitamismeetmed, millega edendatakse teist terviseprogrammi;

kuuluvad põhimõtteliselt rahastamisele projektikonkursi kaudu eelarverealt „17 01 04 02 – Programmi halduskorralduskulud”.

Peatükis 3 kirjeldatud tehnilistes küsimustes on ette nähtud hanked, mida tehakse halduskokkuleppel teadusuuringute ühiskeskusega, mida rahastatakse eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas.

3. 2009. AASTA PRIORITEEDID

2009. aasta prioriteetsed meetmed on valitud kooskõlas programmi käsitleva otsusega. Kõnealuseid prioriteete tuleks käsitleda eelmise programmi (7) raames juba rahastatud meetmete kontekstis ning arvestades asjaolu, et programmiperioodi järgmiste aastate jooksul määratakse uusi prioriteete.

Terviseprogrammi eesmärk on edendada selle koostoimet teiste ühenduse programmidega, mitte dubleerida tööd, mida tehakse teiste programmide raames. Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames täiendab tervishoiu kolmas sammas, mille nimetus on „Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine”, ühenduse tervisevaldkonna meetmeid tervisevaldkonna teise programmi kõikide eesmärkide lõikes. Terviseprogrammi edukate ettepanekute ning sama ajani laekunud ja rahastamiseks valitud seitsmenda raamprogrammi projektide vahel püütakse leida kokkulangevused ja dubleerimised ning neid vältida.

Terviseprogrammi ettepanekud peavad täielikult vastama programmi otsuses sõnastatud eesmärkidele ja meetoditele. Eelkõige ei tohi ettepanekutes olla olulisi teadusuuringutega seotud elemente. Kõikides ettepanekutes tuleb asjakohastel juhtudel tõendada, et projekt on koostoimes kuuenda raamprogrammi (8) poliitikavaldkondade teadusalase toetamise meetmete raames rahastatavate asjaomaste teadusuuringutega ja projektidega, mida hakatakse rahastama teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist tervise ja sellega seonduvate teemade raames. Eelkõige tuleks ettepanekutes näidata seda, et 2009. aasta töökava ettepanekute esitamisel hoitakse ära kokkulangevused ja dubleerimised seitsmenda raamprogrammiga.

3.1. Strateegilise tähtsusega küsimused

Kooskõlas programmi käsitleva otsuse artikli 2 lõikes 2 osutatud meetmete ja ELi tervisestrateegias (9) võetud kohustusega teha tervishoiu parandamisel sektoriülest koostööd, seatakse esmatähtsaks meetmed, millel on Euroopa jaoks suur lisandväärtus järgmistes valdkondades:

— kaasaaitamine järgmistele meetmetele: — Euroopa kodanike tervise parandamine, mida võimaluse korral mõõdetakse asjakohaste tervisenäitajate abil, sealhulgas tervena elatud aastate arvu järgi; — tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel; — tõhusa riikliku tervishoiupoliitika väljatöötamise ja rakendamise suutlikkuse suurendamine eelkõige suure vajadusega piirkondades;

— uute (ebatraditsiooniliste) tervishoiualaste sidusrühmade kaasamine püsivatesse, koostööd hõlmavatesse ja eetikanormidele vastavatesse meetmetesse nii piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka osalevate riikide vahel. Kaasatakse avalik ja erasektor ning kodanikuühiskonna sidusrühmad, kelle esmased eesmärgid ei piirdu rahvatervisega (nt noored, rahvusrühmad ja muud avalikku huvi pakkuvad valdkonnad, nagu näiteks keskkond ja sport).

Ettepanekutes tuleks näidata tõenduse alused ja võimalus esitada mõõdetavaid tulemusi, kui see on võimalik.

Nimetatud kriteeriumidele vastavaid ettepanekuid võib käsitada kui erakordselt kasulikke ettepanekuid. Taotlejad peavad suutma näidata, kuidas kavandatud meede vastab nimetatud kriteeriumidele.

Prioriteedid on loetletud programmi käsitleva otsuse valdkondadele vastavates jaotustes.

3.2. Esimese valdkonna „Kodanike tervisekaitse parandamine” prioriteetsed meetmed

3.2.1. Kodanike kaitsmine terviseohtude eest

1. Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) meetmed kodanike kaitsmiseks terviseohtude eest aitavad kaasa selliste Euroopa Liidu terviseohte käsitlevate poliitikasuundade ja algatuste elluviimisel, millele osutatakse ühenduse järelevalvevõrgustiku loomise otsuses. (10) Eesmärk on töötada välja strateegiad ja mehhanismid reageerimaks terviseohtudele ja hädaolukordadele ning aitamaks kaasa nakkushaigustega seotud riskide ohjamisele vastavalt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse riskihinnangule. (11)

2. Programm hõlmab ka täiendavate terviseohtude, näiteks füüsilistest ja keemilistest mõjuritest põhjustatud terviseohtude kindlakstegemist. Meetmed liikmesriikide tervisekaitsealase valmisoleku ja reageerimissuutlikkuse ning -planeerimise koordineerimiseks ja toetamiseks bio- või keemiarünnaku vastu töötab välja terviseohutuskomitee. (12)

3. WHO peab pandeemilist grippi üheks kõige tõsisemaks ohuks inimeste tervisele. Pandeemiline viirus võib tekkida linnugripi viirustest, mida esineb praegu kodu- ja metslindude seas mitmel pool maailmas. Komisjon on praegu üks põhilistest linnugripivastaste ülemaailmsete strateegiate rahastajatest ja toetab lähenemisviisi „Üks maailm – üks tervis”, milles püütakse ühtselt käsitleda inimeste ja loomade tervishoiuküsimusi. (13) Terviseohutuse vallas on ettepanekud järgmised: — võtta arvesse Euroopa naabruspoliitikat, et suurendada sidusust ja partnerlust; — toetada, kui võimalik, kandidaatriikide osalemist seotud partneritena ja üldiselt koostööpartneritena; — töötada seadmete, tervishoiusüsteemide, kavade ja strateegiate koostalitusvõime küsimustega, pöörates erilist tähelepanu sektoritevahelisele tegevusele, sealhulgas selliste terviseohtude ja haigustega seotud tegevusele, mis on seotud nii inimeste kui ka loomade tervisega ja ökosüsteemidega; — projektides tuleks näidata kavandatavate meetmete majanduslik ja sotsiaalne mõju, esitada see mõõdetaval kujul, samuti tuleks välja tuua ka muud tervishoiualaste meetmete positiivsed ja negatiivsed (välised) mõjud.

3.2.1.1. Ennetustegevuse arendamine (lisa punktid 1.1.1–1.1.2)

Vahetada kogemusi vaktsineerimise edendamise kohta liikmesriikides, eelkõige raskesti ligipääsetavate elanikerühmade kohta

Toetus poliitilistele algatustele, mis on suunatud vaktsineerimisele (ettepanek nõukogu soovituse kohta liikmesriikidele saavutada riskirühmade 75 % vaktsineerimine hooajalise gripi vastu, ettepanek nõukogu soovituse kohta parandada vaktsineerimise ulatust/säilitada suur vaktsineerimise ulatus teatavate lastehaiguste vastu). Erimeetmeid tuleks võtta leetrite ja punetiste, (14) hooajalise gripi, (15) inimese papilloomiviiruse, teetanuse ja pneumokokkhaiguse uute vaktsiinide suhtes.

Vaktsineerimise edendamiseks tuleks pöörata tähelepanu järgmisele:

— teatavates elanikerühmades ja suurel hulgal elanikkonnal on puudulikud teadmised vaktsiinide ja vaktsineerimise kohta; (16)

— tõendusel põhinevad meetodid selle kohta, kuidas vähendada üldsuse vastuseisu vaktsineerimisele ja suurendada vaktsineerimise eeliste mõistmist; (17)

— tõendusel põhinevad ja suure tõhususega tervise edendamise meetmed vaktsineerimise toetuseks;

— vaktsineerimisprojektide tulemused ja jooksvad meetmed, eelkõige selliste projektide osas, mida rahastab komisjon rahvatervise programmi alusel, (18) ja 2008. aasta 13.–14. veebruaril toimunud ning Rahvatervise Programmi Täitevameti ja komisjoni koostöös korraldatud vaktsineerimisalase strateegia nõupidamise (19) toimetised. (Projektikonkursid)

Teha kindlaks olemasolevad modelleerimisvahendid ning nende kasutamine praeguste ja tulevaste ohtude korral

Teadmiste laiendamine olemasolevate modelleerimisvahendite kasutamise kohta liikmesriikides on tähtis küsimus, mida tuleks arutada Euroopa tasandil, et:

— mõõta tõhusalt poliitikasuundade kulutasuvust, näiteks hinnates nende elluviimise kulutusi ning uute vaktsiinide ja teiste ennetusmeetmete mõju;

— hinnata haiguste mõju;

— hinnata kliimamuutuste tagajärgi tervishoiu valdkonnas;

— toetada otsuste tegemist (erimeetmete, näiteks suhtlemisdistantsi eeldatav mõju). (Taotlus halduskokkuleppel Teadusuuringute Ühiskeskusega) (20)

3.2.1.2. Valmisoleku toetamine (lisa punktid 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.5)

Teabe vahetamine terviseohtude ja valmisolekukavade kohta

Teabe vahetamine valmisolekukavade kohta hõlmab nii üldist valmisolekut kui ka valmisolekut erijuhtudel (bioloogilised, keemilised, radioaktiivsuse ohud ja kliimamuutusega seotud aspektid). Teave võib hõlmata rakendamismehhanisme, mõjuhinnanguid, sektoritevahelisi aspekte ning spetsialistide ja üldsuse vahelist teabevahetust.

Teabevahetusealane tegevus võiks seisneda järgmises:

— parimate tavade kindlakstegemine kriisiohjamises ja tingimused nende levitamiseks eri valdkondade, sealhulgas näiteks teabe haldamise osas; suhtlemine spetsialistide, meedia ja üldsusega; viitesuunised kriisi ohjamise kohta; logistikaküsimused kriisiolukorras, nagu näiteks kriisitöörühma moodustamine, koordineerimismehhanismid; personali ja abipersonali koolitamine ootamatute olukordade puhuks ja koolituskavadega tegelemiseks (koolituse olemus, koolituse eesmärk ja sisu).

— ekspertide ja poliitikakujundajate teabevahetus, suhtlemine meedia ja üldsusega;

— globaalse terviseohutuse algatuse raames kindlaks tehtud peamiste meetmete (nagu näiteks teavitamine ja pandeemiline gripp, laboratooriumidega seotud küsimused, meditsiinilised vastumeetmed) levitamine Euroopa Liidu liikmesriikides koolitusel, mis korraldatakse ELi sidevõrgu kaudu. (21) (Projektikonkursid)

— Kriisijuhtimisel kasutatavate teabevahetusmehhanismide järelevalve ja side välismaiste teabevahetusvahenditega, sealhulgas sellealane tõhustatud koostöö Teadusuuringute Ühiskeskusega ja globaalse terviseohutuse töörühma (22) tasandil. (Projektikonkurss halduskokkuleppel Teadusuuringute Ühiskeskusega)

Toetus selleks, et kiiresti välja töötada farmatseutilisi vastumeetmeid uute ja saabuvate ohtude vastu, sealhulgas vaktsiine

Kasvab tõenäosus, et piirkondadesse, mis olid varem nakkusvabad, ilmuvad uued patogeenid, mis võivad põhjustada laia levikuga haigusi, mille levikutegurid on üha kasvav reisimine, kliima ja keskkonna muutused ning patogeeni/vektori/reservuaari vahekord. Ülesanne seisneb selles, et teha võimalikuks uute ja alles tekkivate haiguste vastaste vaktsiinide kiire väljatöötamine, tootmine ja heakskiitmine, et kaitsta inimesi Euroopas ja väljaspool.

Tuleb töötada välja järgmised meetmed:

— töötada välja protsess, millega kiirendatakse vaktsiinide tootmisse lubamist hädaolukordade tarbeks;

— tugevdada kliiniliste asutuste võrku, et toetada laiaulatuslikku vaktsiinide väljatöötamist;

— luua lai alus vaktsiinidealase koostöö jaoks. (Projektikonkursid)

Tervishoiusektori kohanemine kliima muutumisega

Euroopa võtab meetmeid, et tulla toime ülemaailmse kliimasoojenemisega ja ennetada võimalikke katastroofilisi kliimamuutusi. (23) (24) Kohanemine kliimamuutuste tagajärgedega puudutab kõiki tervishoiu valdkondi (ravi, ennetustöö, tervishoiualane haridus, terviseohud, sealhulgas kliimamuutuste mõju nakkushaigustele ja muud terviseprobleemid, nagu näiteks hingamiselundite haigused).

— Selle punkti meetmete temaatika võiks olla selliste meetmete ja tegevuse ülekantavuse võrdlus ja analüüs ning sellekohane teabevahetus, mis on seotud tervise varajase kohanemisega kliimamuutustega. (Projektikonkursid)

3.2.1.3. Nakkushaiguste ja muude terviseohtude varajase avastamise ja tõrje parandamine

Tuberkuloosi tõrje alase suutlikkuse suurendamine ja väljaõpe tuberkuloosi all kannatavates riikides (tõenditel põhinevad standardid) ja riskirühmades

Euroopa Komisjon pöördus 2007. aasta märtsis Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse poole palvega töötada välja ettepanek meetmete kohta võitluseks tuberkuloosiga Euroopa Liidus. (25) Mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis on tuberkuloosivastane võitlus edukas ja nad jõuavad tõenäoliselt selle haiguse täieliku likvideerimise eelsesse järku. Riigiti on olukord ikkagi väga erinev (26) ning tõrjet raskendab tuberkuloosi resistentsus ja lai levik riskirühmades.

— Toetus võitluseks tuberkuloosiga, eelkõige suure tuberkuloosikoormusega riikides. Suutlikkuse arendamine ja väljaõpe aitaks kaasa riiklike kavade väljatöötamisele. Tõrjemeetmeid tuleks välja töötada ja kohandada tuberkuloosi tõrjeks väikese tuberkuloosi levikuga riikides, kus tuleks tähelepanu juhtida raskesti ligipääsetavatele elanikkonnarühmadele.

— Vahendite väljatöötamine tõrjekavade hindamiseks kohortanalüüsi alusel. (Projektikonkursid)

Toetada viirusliku hepatiidi varajast diagnoosimist, ennetamist ja tõrjet ning teadlikkuse suurendamist

Viirusliku hepatiidi liigid on olulised nakkushaigused, mille tagajärjed tervisele, ühiskonnale ja majandusele on rasked ning mis võivad tekitada tõsiseid ja kauakestvaid tüsistusi. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus vastutab selliste haiguste järelevalve eest. (27) Elanikud ja selle eriala töötajad peavad teadma, milliseid ennetamise, leevendamise ja tõrje meetmeid on olemas.

— Töötajate koolitamine, teabe jagamine üldsusele ja erialatöötajatele on näited selliste meetmete kohta. (Projektikonkursid)

Terviseohtude varajane avastamine ja sündmuste mõju hindamine tervisele

Tekkinud on uus huvi haigussündroomide järelevalvemeetodite vastu. Mitu Euroopa riiki on juba välja töötanud laialdase haigussündroomide järelevalve mitmel alal (nakkushaigused, keskkonnatervis, veterinaaria), mitmest allikast pärinevate andmete põhjal (erakorralise meditsiini osakonnad, suremus, abitelefonid) ja erinevaid meetodeid kasutades (tagasiulatuvad ja tuleviku-uuringud).

— Euroopa sündroomijärelevalve kohta võiks teha ülevaate, mis hõlmaks mitut liikmesriiki ja milles määratletaks ühine lähenemisviis, kus arvestataks olemasolevaid projekte. (Projektikonkursid)

3.2.1.4. Suutlikkuse tõhusam suurendamine (lisa punktid 1.1.1 – 1.1.4)

Toetus rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamiseks liikmesriikides

Rahvusvahelisi tervise-eeskirju (28) (2005) hakati täitma alates 15. juunist 2007. Euroopa tasandil on komisjoni otsust 2000/57/EÜ (29) muudetud komisjoni otsusega 2008/351/EÜ (30) nii, et süsteemi EWRS kaudu edastatakse teatisi üheaegselt teatamisega vastavalt rahvusvahelistele tervise-eeskirjadele.

Rahvusvaheliste tervise-eeskirjade täitmiseks liikmesriikides tuleb tegeleda järgmisega:

— läbi vaadata ja võrrelda liikmesriikide tervishoiuvaldkonna hädaolukorra (kriisiolukorra) terviseohutusmeetmeid käsitlevad õigusaktid;

— tervishoiuvaldkonna erakorraliste meetmete mõju teistele poliitikavaldkondadele, nagu liikuvus, sisseränne ja inimõiguste kaitse;

— rahvusvahelistes tervise-eeskirjades sätestatud kesksete meetmete rakendamise jooksvad poliitilised küsimused ja praktika liikmesriikides ning nende seos Euroopa Liidu õigusaktidega. (Projektikonkursid)

Keemia, radioloogia ja tuumaenergia tugilaboratooriumide võrk ning mürgiste tööstuslike kemikaalide ja radioaktiivsuse ohu kiire hindamine ja teaduslikult kinnitatud tervishoiualaste vastumeetmete arendamine

Väljatöötatavad meetmed toetavad terviseohutuse komitee prioriteete keemia ja radioaktiivsuse alastes küsimustes. 2009. aastal tuleb eelistada järgmist:

— keemia ja radioaktiivsete ainete riiklike tugilaborite inventeerimine ja auditeerimine, sealhulgas koolitus võimete ja suutlikkuse jagamise kohta;

— mürgiste tööstuslike kemikaalide hindamise ajakohastamine – kiire ohuanalüüsi eeskirjade väljatöötamine;

— radioaktiivsete ainete hindamise ajakohastamine – kiire ohuanalüüsi eeskirjade väljatöötamine. (Projektikonkursid)

3.2.2. Kodanike ohutuse parandamine (lisa punkt 1.2)

3.2.2.1. Edendada antibiootikumide mõistlikku kasutamist ning võidelda antimikroobse ja antiviraalse resistentsusega (31) (lisa punkt 1.2.3)

Eeskirjade edasiarendamine ja antibiootikumide mõistlik kasutamine

Töötada välja järgmised meetmed:

— antibiootikumide kasutamine ambulatoorses ja haiglaravis: analüüs ja aruandlus, sealhulgas selliste kulude hinnang, mis tulenevad ravimiresistentsuse ravimisest, sealhulgas kokkupuude haiglate vahel, kokkupuuted kommunaalhoolekandega, loomade ja toiduga. Siin tuleks analüüsida ka antibiootikumide vähendatud kasutamisest inimravis tulenevaid tervisemõjusid ja kulutasuvust. (Projektikonkursid)

3.2.2.2. Kvaliteetne ja turvaline arstiabi patsiendi ohutuse suurendamiseks (lisa punkt 1.2.3)

— Liikmesriikidevaheline kasulike kogemuste, tervishoiuga seotud nakkuste uurimuste ning nakkuste ärahoidmise ja kontrolli meetmete tasuvuse alase teabe vahetamine. (Projektikonkursid)

— Tervishoiu kvaliteedi ja ohutuse hindamiseks vahendite loomine: juhiste või meetmete väljatöötamine, millega saab hinnata tervishoiu taset erinevates tervishoiuasutustes ja levitada häid tavasid; hindamissüsteemide väljatöötamine, et parandada ravieeskirjade järgimist. (Projektikonkursid)

— Teatises KOM(2008) 689 (telemeditsiini kohta nii patsientide, tervishoiusüsteemi kui ka kogu ühiskonna hüvanguks) osutatud meetmete rakendamine patsientide ja tervishoiutöötajate koostöö edendamiseks tähtsates valdkondades, et suurendada telemeditsiini kasutamist vastavalt kõnealusele teatisele, selleks et töötada välja spetsiifilisi soovitusi selle kohta, kuidas suurendada telemeditsiini vastu usaldust ja telemeditsiini heakskiitmist, arvesse võttes ka privaatsusega seotud küsimusi ja kõlbelisi aspekte. (Projektikonkursid)

3.2.2.3. Nanomaterjalide ohutus (lisa punkt 1.2.1)

— Nanomaterjalide ohutuse ühismeetmed: i) suurendada teadmisi ja jagada teavet selle kohta, kuidas hinnata nanomaterjalide ohtu ja toimet nendega kokkupuutel ning nendega seotud üldist ohtu, ii) tõhustada riskihinnangu ja riskijuhtimise kohta olemasolevate andmete kasutamist ja heade tavade vahetamist ning iii) edendada ligikaudsete metoodikate kasutuselevõtmist kogu Euroopa Liidus. (Ühismeetmed)

3.2.2.4. Vere, kudede, rakkude ja elundite ohutus (lisa punkt 1.2.2)

— Juurdepääsu soodustamine erimetoodikale ja koolituste tõhustamine selleks, et suurendada elundidoonorlust, eelkõige edendada kvaliteedi parandamise programme elundidoonorluse valdkonnas. (Projektikonkursid)

— Menetluste ja IT vahendite väljatöötamine inimelundite vahetamiseks liikmesriikide vahel eesmärgiga pakkuda ülejäävaid elundeid teistesse riikidesse, spetsiaalselt kiireloomulist ravi vajavaid haigusi või raskesti ravitavaid haigusi põdevatele patsientidele. (Projektikonkurss)

— Ad hoc koostöö Euroopa Nõukoguga teatavates inimpäritolu materjaliga (veri, koed, rakud, elundid) seotud küsimustes. (Otsetoetuse leping Euroopa Nõukoguga)

— Vere, kudede ja rakkude osas jäävad lahtiseks eriküsimused seoses aruandesüsteemi ja kiire reageerimisega tõsiste kõrvalmõjude ja reaktsioonide korral ning kodeerimise kohta. Eelistatakse projekte, millega aidatakse kaasa metoodika väljatöötamisele selles valdkonnas. (Projektikonkursid)

— Kudede, rakkude, vere ja plasma tasuta annetamise printsiip: igapäevase praktika analüüs. (Projektikonkurss)

3.3. Teise eesmärgi „Tervise edendamine” prioriteetsed meetmed

Kõnealuse valdkonna meetmete eesmärk on raskemate haiguste ennetamine ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis, pöörates tähelepanu peamistele tervist mõjutavatele teguritele nagu toitumine, füüsiline aktiivsus, alkoholi, tubaka ja narkootikumide tarbimine ning sotsiaalsed ja keskkonnaga seotud tervist mõjutavad tegurid.

2009. aastal on selle eesmärgi eelismeetmed suunatud tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele ELi liikmesriikides ja piirkondades; tervise edendamine vastavalt lähenemisviisile, millega kaasatakse tervishoiu edendamine igasse poliitikavaldkonda, ning jätkusuutlike tervishoiuinvesteeringute hindamine ja edendamine riiklikul ja piirkondlikul tasandil, millega toetatakse strateegilisi teemasid, mis on sätestatud Euroopa Liidu tervisestrateegias. Pärast seda, kui on kiidetud heaks komisjoni ettepanek patsientide õiguskindluse kohta seoses piiriüleste tervishoiuteenustega, (32) käsitletakse küsimusi, mis on tulnud esile seoses selle ettepanekuga. Tervishoiu taustategurite osas pööratakse eelkõige tähelepanu laste ja noorte tervist mõjutavatele teguritele.

3.3.1. Tervislikuma eluviisi edendamine ning tervisest tingitud ebavõrdsuse vähendamine (lisa punkt 2.1.)

3.3.1.1. Lähenemisviis, millega kaasatakse tervishoiu edendamine igasse poliitikavaldkonda (lisa punkt 2.1.1)

— Edendada tervisemõju hinnanguid: võtta meetmeid, et edendada tervisemõju hinnangute kasutamist tervishoiupoliitika kujundamisel Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul (kohalikul) tasandil, võttes arvesse võrdväärsuse põhimõtteid. (Projektikonkursid)

— Töötada välja metoodika, et viia poliitikasuundade kujundamisel ja rakendamisel ellu lähenemisviis, millega kaasatakse tervishoiu edendamine igasse poliitikavaldkonda. (Projektikonkursid)

— Kaardistada Euroopa institutsioonide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaasrahastamisel elluviidud tervishoiualased projektid ja üritused alates 2003. aastast. (Projektikonkursid)

— Uurida Euroopa Liidu poliitikasuundade mõju tervisele ja tervishoiusüsteemidele. (Projektikonkursid)

3.3.1.2. Rahvatervisealase suutlikkuse arendamine (lisa punkt 2.1.1)

— Töötada välja vahendid, menetlused ja näidisprojektid, mis on suunatud rahvatervise uuringute ja poliitikasuundade kujundamise koostoime arendamisele Euroopa Liidu tasandil. (Projektikonkursid)

— Koostada käsiraamatud, millega toetatakse vaimse tervise edendamise ja vaimsete häirete ennetamise liitmist noorsootöö, sotsiaaltöö ja töökeskkonna alaste töötajate koolitusse ja tööpraktikasse, arvestades vaimset tervist ja heaolu käsitlevat Euroopa pakti. (33) (Projektikonkursid)

— Edendada vigastuste vältimise kaasamist tervishoiualasesse kutsekoolitusse: töötada välja asjakohased õppemudelid. (Projektikonkursid)

— Toetada keskseid tervisetegureid käsitlevate Euroopa Liidu strateegiate elluviimist (toitumine ja sidusrühmade võrk – tervisefoorum). (Projektikonkurss)

— Parandada tervishoiutöötajate oskusi tulla toime patsientide vajadustega, arvestades patsientide sugu, vanust ning sotsiaalmajanduslikke ja kultuurilisi tegureid: korraldada tervishoiutöötajate suhtluskoolituste kaardistamine eesmärgiga lisada tervishoiu õppekavadesse suhtluskoolitus ja võimaluse korral töötada välja õppekava, mis viiks välja magistriõppeni. (Projektikonkursid)

— Rahvatervisealase suutlikkuse arendamine: liikmesriikide rahvatervisealase suutlikkuse inventeerimise põhjal määrata puudused ja vajadused ning teha arenguettepanekud, arvestades sealhulgas vajadust teha koostööd Euroopa Liidu tasandil. (Projektikonkurss)

3.3.1.3. Investeerimine tervisesse (lisa punktid 2.1.1 ja 2.1.2)

— Analüütiline uuring, millega hinnatakse tervise ja tervishoiualaste investeeringute (sealhulgas tervishoiusüsteemid) ning majanduskasvu ja majandusarengu vahekorda. (Lisa punkt 2.1.1.) (Projektikonkursid)

— Edendada terviseuuringuid Euroopa Liidu liikmesriikides ja piirkondades heade tavade vahetamise teel ning koostöös ELi institutsioonide ja organitega (nt Euroopa Investeerimispank), rahvusvaheliste organisatsioonidega, eraõiguslike äriühingutega ja valitsusväliste organisatsioonidega. (Lisa punkt 2.1.2.) (Projektikonkursid)

— Algatused, millega tehakse kindlaks parimad viisid, kuidas tõhustada ja muuta jätkusuutlikumaks tervishoiuinvesteeringuid kohalikul tasandil. (Lisa punkt 2.1.2.) (Projektikonkursid)

3.3.1.4. Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine (lisa punkt 2.1.2)

— Töötada välja ja levitada häid tavasid programmis osalevate liikmesriikide siseste ja vaheliste ning piirkondlike tervisealase ebavõrdsuse ilmingute vähendamiseks. (Projektikonkursid)

— Töötada välja ja levitada tervishoiusüsteemide häid kogemusi tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks. (Projektikonkursid)

— Uurimus liikmesriikide vahel esineva tervise- ja tervishoiualase ebavõrdsuse ulatuse ja tagajärgede kohta.

— Organisatsiooniline ja tehniline abi ELi koostöövõrgule tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks. (Projektikonkursid)

3.3.1.5. Piiriülese tervishoiualase koostöö toetus (lisa punkt 2.1.2)

— Määrata Euroopa Liidu tervishoiusüsteemi teenuste võrdväärsuse määr: teha kindlaks meditsiinilise sekkumise heakskiitmise ja hüvitamise riiklike kriteeriumide ja otsustusprotsessi võrreldavuse määr. (Projektikonkurss/Otsetoetusleping Euroopa Tervishoiupoliitika ja -süsteemide Vaatluskeskusega)

3.3.2. Tervislikuma eluviisi edendamine ning peamiste haiguste ja vigastuste vähendamine tervise mõjuteguritele suunatud tegevuse abil (lisa punkt 2.2)

3.3.2.1. Lapsed ja noored (lisa punktid 2.2.1)

— Viia ellu komisjoni algatus noorte tervise kohta: toetada liikmesriikide ja sidusrühmade koostööd ja koostöövõrke.

— Uurida iseregulatsioonil põhinevaid lähenemisviise vastutusrikka reklaami osas, kus erilise tähelepanu all on noorte kaitse. (Projektikonkursid)

— Noortele suunatud meediakampaania tervislike eluviiside kohta, millega innustatakse noori tegema otsuseid tervisliku eluviisi kasuks. (Ühismeetmed)

— Noorsoo-organisatsioonide, noorsootöötajate, üldhariduskoolide, kutsekoolide ja muude õppeasutuste osatähtsuse suurendamine. (Projektikonkursid)

— Töötavate noorte tervisliku seisundi edendamine, haiguste ja vigastuste ennetamine. (Projektikonkursid)

— Terviseedendamismeetmed, mis on suunatud noortele vanuses 15–25 aastat, kes ei õpi ega tööta. (Projektikonkursid)

3.3.2.2. Vananemine (lisa punkt 2.2.1)

— Uurimus, mis käsitleb elanikkonna vananemise mõju tervishoiuteenuste vajadusele ja seda, kuidas peab Euroopa tervishoiusüsteeme kohandama, et need vastaksid vananeva ühiskonna vajadustele (olemasolevate andmete ja analüüside põhjal). (Projektikonkursid)

3.3.2.3. Tervishoid töökohal (lisa punkt 2.2.1)

— Tervise edendamine töö juures, eelkõige parema töökorralduse edendamise ja töökontrolli kaudu, arvestades majanduslikke tahke. (Projektikonkursid)

3.3.2.4. Toitumine ja füüsiline aktiivsus (lisa punktid 2.2.1)

Kooskõlas valge raamatuga toitumise ja kehalise aktiivsuse kohta (34) ja ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammiga:

— heade tavade vahetamine ja elluviimine eesmärgiga vähendada rasva, küllastunud ja transrasvade, soola ja suhkru sisaldust valmistoitudes; (Projektikonkursid)

— edendada liikumist infrastruktuuri ja tervislike eluviiside, linnade ja muude asumite planeerimise ja füüsilise keskkonna parema kasutamise kaudu, pidades eriti silmas lapsi ja noori: edendada häid tavasid ja kogemusi kohalikul/piirkondlikul tasandil; (Projektikonkursid)

— koostada Euroopa Liitu käsitlev ülevaade selle kohta, kuidas kohalikul tasandil tegeldakse laste ülekaalulisuse probleemiga, hõlmates sealhulgas ka koolidega seotud algatused;

— hinnata ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammi kui mudelit, kuidas Euroopa Liidu tasandil teha tõhusat koostööd ülekaalulisuse küsimuses; (Projektikonkursid)

— edendada füüsilise liikumisega tegelevaid Euroopa koostöövõrke. (otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga)

3.3.2.5. Seksuaaltervis ja HIV-aids (lisa punkt 2.2.1)

Kooskõlas komisjoni teatisega HIV/AIDSi vastu võitlemise kohta (35) ja poliitikasuundade arenguga, mis on suunatud noorsoo- ja seksuaaltervisealastele algatustele, ning julgustades koostööd kolmandate riikidega Ida-Euroopas vastavalt 2008.–2013. aasta terviseprogrammi käsitleva otsuse nr 1350/2007/EÜ artiklile 12, pööratakse erilist tähelepanu järgmistele teemadele:

Seksuaaltervis (lisa punkt 2.2.1)

— Aidata kaasa noorte seksuaalkäitumise alase teadmiste baasi täiendamisele kogu Euroopas. (Projektikonkursid)

— Terviklikku seksuaalharidust tugevdavate ja propageerivate meetmete väljatöötamine. (Tegevustoetus)

— Aidata kaasa seksuaaltervisealaste poliitikasuundade arengule ja nende edendamisele. (Projektikonkursid)

— Aidata kaasa seksuaalsel teel levivate nakkushaiguste ennetamisele. (Projektikonkursid)

HIV/AIDS

— Tegevus, mis on suunatud HIVi/AIDSi 2005.–2009. aasta tegevuskavas sätestatud meetmete võtmiseks, eelkõige juurdepääsu võimaldamine testimisele, ravile ja hooldusele; meetmed olukorra parandamiseks IDA-Euroopas, sealhulgas süstivate uimastisõltlaste hulgas, ning noortele ja riskirühmadele suunatud terviseedendamise meetmed. (Projektikonkursid)

— Heade tavade ja kogemuste propageerimine, et tõhustada teadlikkust suurendavaid algatusi ja anda panus edaspidisele poliitika arengule Euroopas (mille erilise tähelepanu all on riskirühmadele HIVi testide vajaduse teadvustamine). (Projektikonkursid)

— Parandada IDA-Euroopa poliitikasuundade arendamise ja elluviimise üldist olukorda. Parandada HIVi kandvate ja AIDSi põdevate inimeste olukorda, pöörates peatähelepanu ennetamisele ja projektidele soodsate retroviirusravimite kättesaadavaks muutmiseks. (Projektikonkursid)

— Toetada HIVi/AIDSi vastu võitlevaid rühmi ja koostöövõrke, keskendades põhitähelepanu riskirühmadele ja olukorrale Ida-Euroopas. (Tegevustoetus)

— Tõsta teadlikkust HIVi/AIDSi suhtes, pöörates erilist tähelepanu IDA-Euroopale: toetada ülemaailmset AIDSi konverentsi, mis toimub 2010. aastal Viinis. (Otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga)

3.3.2.6. Vaimne tervis (lisa punkt 2.2.1)

Kooskõlas üldise vaimse tervise strateegilise lähenemisviisiga, (36) mida väljendab ka vaimset tervist ja heaolu käsitlev Euroopa pakt, (37)

— arendada koostööd meetmete osas, milles kasutatakse meediat ja internetti, et edendada vaimset tervist, ennetada vaimseid häireid ja võidelda häbimärgistamise vastu, pidades eelkõige silmas noori inimesi ja töökohti, ning lahendada sellega kaasnevaid probleeme, nagu enesetapud ja enesehävituslik käitumine ning söömishäired; (Projektikonkursid)

— toetada Euroopa Liidu vaimse tervise strateegiate elluviimist;

— teha kokkuvõte Euroopa Liidu vaimse tervise strateegiatest tulenevatest majanduslikest, ühiskondlikest ja tervise eelistest, pöörates peatähelepanu vaimset tervist ja heaolu käsitlevale Euroopa paktile. (Projektikonkurss)

3.3.2.7. Sõltuvuskäitumise ärahoidmine (lisa punkt 2.2.1)

Tubakas

Meetmed on välja töötatud kooskõlas Euroopa Liidu üldise lähenemisviisiga tubaka tarbimise vähendamiseks ja tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooniga.

— Uurimus tubaka ja tootevastutuse kohta: tuleb üksikasjalikult üle vaadata majanduslikud meetmed tootevastutuse tugevdamiseks ja rakendamiseks ning täitemehhanismid, et parandada suitsetamisest tulenevate lisakulude arvestamist hindades.

— Uurimus tubakat käsitlevatest õigusaktidest, eesmärgiga kaitsta noori inimesi. (Projektikonkursid)

— Arendada tubakatarbimise piiramise strateegiate alast suutlikkust kõikides poliitikasuundades, pöörates põhitähelepanu maksustamisele ja salakaubandusele. (Projektikonkursid)

— Töötada välja uuenduslikke strateegiaid ja häid tavasid, sealhulgas tervishoiutöötajate ja õpetajate koolitusprogramme, käsitledes kõigi tubakatooteliikide tarbimise piiramist, tarbimisest loobumise viise ja teenuseid. Strateegiate ja töökavade väljatöötamisel tuleb vastavalt vajadusele arvestada sugupoolte aspekte, tervisealast ebavõrdsust, taustategureid ja sihtrühmasid. (Projektikonkursid)

— Tubakadirektiivide rakendamise toetamine, eelkõige tubakatoodete koostisaineid ja pilthoiatusi silmas pidades. Tubakatoodete direktiivi täielikuks rakendamiseks tuleb pärast uute tekstihoiatuste vastuvõtmist ajakohastada ka pilthoiatusi. (Taotluste tegemine Teadusuuringute Ühiskeskusega sõlmitud halduslepingu kaudu ja projektikonkursside kaudu)

Alkohol (lisa punkt 2.2.1)

Kooskõlas komisjoni teatisega Euroopa Liidu strateegia kohta liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahjude vähendamiseks (38) ning selleks, et arendada edasi alkoholist põhjustatud kahjude vähendamisele suunatud poliitikat, pööratakse erilist tähelepanu sellistele projektidele, milles keskendutakse järgmisele:

— alkohol ja töökohad: koguda kasulikke kogemusi tõhusate meetmete kohta, millega kaasatakse tööandjaid ja nende organisatsioone, ametiühinguid ja tervishoiutöötajaid. Seejuures tuleks leida võimalusi heade tavade laiemaks rakendamiseks ja teha kindlaks lüngad praegustes lähenemisviisides. (Projektikonkursid)

— Ohjeldada alaealiste alkoholi tarbimist: koguda kasulikke kogemusi näiteks laste, lastevanemate ja jaemüügiettevõtete töötajate harimise kohta. Erilise tähtsusega on alkoholimüügi vanusepiirangute range järgimine. (Projektikonkursid)

— Teha kindlaks turunduskommunikatsiooni mõju tarbimisele, eriti noorte puhul, ning jälgida isereguleerimismehhanismide läbipaistvust ja tõhusust. (Projektikonkursid)

Ebaseaduslikud narkootilised ained (lisa punkt 2.2.1)

Kooskõlas ELi uimastistrateegiaga ja uimastialase tegevuskavaga, (39) narkomaania ennetus- ja teavitusprogrammiga (40) ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta soovitusega 2003/488/EÜ narkosõltuvusega seotud tervisekahjustuste ennetamise ja vähendamise kohta: (41)

töötada välja, viia ellu ja hinnata narkootikuminõudlust vähendavaid meetmeid, sealhulgas:

— ära hoida noorte esimest uimastitarbimist ja uimastite proovimist erinevates olukordades, võttes arvesse seoseid muude terviseprobleemide (sealhulgas vaimne tervis) ja ühiskondlike probleemidega (nagu näiteks sotsiaalne tõrjutus). (Projektikonkursid)

— Ära hoida mitme psühhotroopse aine manustamist koos, eriti tarbimist koos alkoholiga ning uimastite ja/või alkoholi mõju all liiklusvahendi juhtimist, võttes arvesse varasemat liiklusohutusealast tööd. (Projektikonkursid)

— Valikulised ja uuenduslikud ennetusmeetmed, kus kasutatakse IT vahendeid, et näidata uimastikasutajatele nende probleemset käitumist. (Projektikonkursid)

3.3.2.8. Raskete ja haruldaste haiguste ennetamine (lisa punkt 2.2.2)

Vähk

— Töötada välja vähi indikaatoreid ja indekseid, et aidata kaasa vähivastastele meetmetele kogu Euroopa Liidus. (Projektikonkursid)

Haruldased haigused

— Arendada Euroopa Liidus koostööd haruldaste haiguste alal, eriti haiguste äratundmise ja asjakohase teabe jagamise alal, ning teha rahvusvahelist koostööd haiguste diagnoosimise ja ravi alal, kasutades üleeuroopalisi võrke. (Projektikonkursid)

— Rakendada komisjoni teatises KOM(2008)679 (lõplik) (haruldaste haiguste kohta) sisalduvad meetmed: Euroopa ees seisvad ülesanded: — liikmesriikides vastsündinute sõeluuringute korraldamise hindamine; — andmike koostamine haruldaste haiguste andmete, diagnooside ja ravi kohta, kasutades selleks Euroopas olemasolevaid algatusi (eelkõige võrku Orphanet). (Projektikonkurss)

— Toetus katselistele tugivõrkudele ja teabevõrkudele. (Projektikonkursid/tegevustoetus)

3.3.2.9. Tervislik keskkond (lisa punkt 2.2.3)

Kooskõlas Euroopa keskkonna- ja tervishoiualase tegevuskavaga: (42)

— laiatarbekaupadest (hügieeni- ja puhastusvahendid) ja tubakasuitsust pärinevate põhiliste siseruumide saasteainete koguse/sisalduse määramine ning teave nende toodete kasutamise kohta Euroopa Liidu liikmesriikides; (Projektikonkursid)

— uurimus selliste meetmete eeldatava mõju kohta, mis on seotud siseõhu kvaliteedi, elektromagnetväljade ning tervise ja keskkonna valdkonna töötajate koolitamisega; (Projektikonkursid)

— töötada välja üleeuroopalised ja tervisenõuetest lähtuvad ventileerimisjuhised eluruumide, tööruumide ja muude avalike ruumide jaoks, nagu koolid ja hooldekodud. Juhised peavad aitama liikmesriikidel üle vaadata oma ehitusnorme ja ehituspraktikat ehitiste energiatõhususe seisukohast. (Projektikonkursid)

3.3.2.10. Vigastuste vältimine (43) (lisa punkt 2.2.4)

Tugevdada koostööd heade tavade vallas seitsmes eelisvaldkonnas, millele on osutatud nõukogu 31. mai 2007. aasta soovituses kehavigastuste vältimise ja ohutuse edendamise kohta, (44) eesmärgiga propageerida ühiseid meetmeid kõikides liikmesriikides.

(Projektikonkursid)

3.4. Kolmanda valdkonna „Terviseteabe ja tervisealaste teadmiste loomine ja levitamine” prioriteetsed meetmed

3.4.1. Teadmiste ja parimate tavade vahetamine (lisa punkt 3.1.2)

— Hõlbustada liikmesriikide ning programmis osalevate riikide teadmiste ja parimate tavade vahetamist ning tehnilise abi alast koostööd. (Projektikonkursid)

— Tuginedes tervisetehnoloogia hindamise alal juba omandatud teadmistele ja oskustele tagada tervisetehnoloogia hindamise jätkumine ja areng ELis, kaasates uurimistöid ravimite suhtelise tõhususe kohta. (Ühismeetmed)

3.4.2. Tervisealase teabe kogumine, analüüsimine ja levitamine (lisa punkt 3.2.1)

— Koguda Euroopa Liidu, Horvaatia ja Türgi 75 linnas andmeid tervise ja heaolu kohta linnakeskkonnas linnaelu kvaliteedile antud hinnangute uurimise kaudu. (Volituste edasidelegeerimine regionaalpoliitika peadirektoraadile)

— Rakendada tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi mudeleid (tubakas, elundid, ravimresistentsus, vaktsineerimine, hooajalise gripi vastu vaktsineerimine), mis kuuluvad komisjoni uurimisvahendite hulka (Eurobarometer). (Projektikonkursid)

3.4.2.1. Euroopa tervishoiu teabesüsteem (lisa punkt 3.2.1)

— Ühismeede Euroopa terviseuuringute rakendamiseks katseprojektina. (Ühismeede)

— Luua jätkusuutlik teabesüsteem raskete ja krooniliste haiguste ja seisundite kohta, nagu kardiovaskulaarsed haigused, autism, neurodegeneratiivsed haigused/dementsuse vormid, suuõõne tervis, või parandada teabesüsteemi. Luua järelevalvevõrgud, koordineerida registreid ja haiglatest väljakirjutamise andmeid ning kasutada terviseuuringuid. (Projektikonkursid)

— Vaadata üle rahvusvaheline haiguste klassifikatsioon. (Otseleping Maailma Terviseorganisatsiooniga/Projektikonkursid)

— Koguda ja analüüsida kliinilisi andmeid kontaktse dermatiidi levimuse ja sellesse haigestumuse kohta Euroopas ja teha aruanne selle kohta. (Projektikonkursid)

— Mitmeaastane raamistik, mille abil arendatakse ja parandatakse tervise- ja eriti tervishoiualaseid andmeid, näitajaid ja analüüse koostöös OECDga, et toetada OECD tervisekomitee tööd. (Otsetoetusleping OECDga)

— Mitmeaastane raamistik, mille abil arendatakse ja parandatakse teavet ning tehakse analüüs koostöös Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskusega. (Otsetoetusleping Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskusega)

— WHO tervishoiuandmete võrgu otsetoetusleping terviseteabe ja tervisealaste teadmiste süsteemi toetuseks. (Otsetoetusleping WHOga)

— Luua mehhanismid hetkeseisule vastavate andmete, teabe, tõendite ja tehnilise abi kogumiseks teatavates tervisevaldkondades. (Projektikonkursid)

3.4.2.2. Tervisealase teabe levitamine ja kasutamine (lisa punkt 3.2.2)

— Meetmed tervisealase teabe levitamiseks ja kasutamiseks: — Euroopa Liidu tervisealase teabe kasutajate ja nende teabevajaduse analüüs; — katselised mehhanismid selle jälgimiseks, kuidas sidusrühmad komisjonilt saadud tervisealast teavet levitavad ja kasutavad, ning selle paremaks muutmiseks; — kokkuvõtted tervisealasest teabest, mis on seotud tervisestrateegia peamiste eesmärkide ja prioriteetidega; komisjoni tähtsamad ettepanekud ja meetmed tervise ja liikmesriikides valitseva üldise terviseolukorra kohta; — ELi rahvatervise portaali ja muude infotehnoloogiavahendite arendamine ja haldamine tervishoiualase teabe kogumise ja levitamise eesmärgil. (Projektikonkursid)

— Teavitamismeetmed tervise alal, sealhulgas: — terviseprogramm 2008–2013: selliste meetmete toetamine, mille eesmärgiks on programmi käsitleva otsuse raames rahastatud meetmete tulemuste teatavaks tegemine; — rahvatervise programm 2003–2008: lõpparuanne ja programmi tulemuste propageerimine; — teavitustöö ELi tervisestrateegia rakendamist edendavate komisjoni prioriteetsete poliitikasuundade kohta, sealhulgas kampaania „Euroopa patsientide heaks” koos ELi tervishoiuteemalise ajakirjanduspreemia andmisega. (Projektikonkurss)

3.4.3. Analüüs ja aruandlus (lisa punkt 3.2.3)

— Meetmed: — analüüsida terviseküsimuste asjakohasust muude poliitikasuundade ja teemade seisukohast, nagu näiteks Lissaboni tegevuskava, sotsiaalküsimuste, majanduskasvu ja jätkusuutliku arengu, tarbijate, regionaalarengu ja ühtekuuluvuse, keskkonna, veonduse ja hariduse seisukohast; — aruandlus nelja tähtsama terviseküsimuse kohta: meeste tervis, luu- ja lihaskonna seisund, kardiovaskulaarsed haigused ja laste tervis (1–12 eluaastani). (Projektikonkurss)

(1) Ligikaudne summa, mille eelarvepädevad institutsioonid peavad heaks kiitma.

(2) Ligikaudne summa: see on maksimumsumma ja see sõltub EMP/EFTA ja kandidaatriikide osamakse tegelikust summast.

(3) http://ec.europa.eu/eahc/

(4) ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(5) Komisjoni otsus 2008/721/EÜ (ELT L 241, 10.9.2008, lk 21).

(6) Komisjoni 15. märtsi 2005. aasta otsus Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta (komisjoni käsitlev jagu).

(7) Vt http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8) Nõukogu 30. septembri 2002. aasta otsus 2002/834/EÜ, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1). Kuuenda raamprogrammi rahvatervisega seotud projektid poliitika teadusalase toetamise raames – CORDISe veebilehekülg: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9) Vt http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm, KOM(2007) 630 (lõplik), 23.10.2007.

(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2119/98/EÜ (EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1).

(11) Terviseprogrammi projektikonkursile laekunud ettepanekud ei tohi kattuda Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskuse vastutusvaldkonda kuuluvate küsimustega. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskuse mitmeaastane strateegiline kava 2007–2013 on kättesaadav aadressil http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12) Terviseohutuskomitee prioriteedid aastateks 2008–2013 on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13) Lisateavet leiab veebilehel: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14) Vt WHO kava leetrite ja punetiste ärakaotamiseks: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15) Vt WHO resolutsiooni hooajalise gripi kohta: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf

(16) Vt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse teaduslikku nõuannet laste vaktsineerimise kohta hooajalise gripi vastu: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf. Teaduslik nõuanne inimese papilloomiviiruse kohta: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf. Teaduslik nõuanne hooajalise gripi riskirühmade kohta: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17) Vt allpool „vaktsineerimise alase strateegia nõupidamine”.

(18) Vt Euroopa veebilehte: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19) http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20) Teadusuuringute Ühiskeskus on teadusuuringutel põhinevaid poliitikasuundi toetav organisatsioon ja Euroopa Komisjoni osa. Teadusuuringute Ühiskeskus annab teaduslikku nõu ja tehnilist oskusteavet paljude Euroopa Liidu poliitikasuundade toetamiseks, sealhulgas terviseohtude kohta. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21) ELi sidevõrk tegutseb terviseohutuskomitee egiidi all. Selle pädevuses on kriisiteavitustöö, sealhulgas valmisolekuküsimused seoses terviseohtudega. Selle võrgu kaudu edastatakse ka riskijuhtimise alast teavet, mis hõlmab reageerimisvõimelist suhtlust kriisiolukorras, nagu materjalide koostamine internetis avaldamiseks seoses mingi sündmusega või vastava sündmuse korral kasutamiseks sobivate teadete ühtlustamine.

(22) 2001. aasta novembris toimus Ottawas globaalse terviseohutuse algatuse esimene ministrite kohtumine, kus olid kõne all ülemaailmse terviseohutuse küsimused. Maailma Terviseorganisatsioon on globaalse tervishoiu algatuse tehniline nõustaja ja Euroopa Komisjon selle liige. Globaalse terviseohutuse töörühma ekspertidele tehti ülesandeks ülemaailmse terviseohutuse alaste ettepanekute ja konkreetsete meetmete väljatöötamine. Globaalse terviseohutuse töörühm on ühtlasi kiire teabevahetuse/reageerimise võrk kriisi olukorras. http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23) Roheline raamat „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks”, 29. juuni 2007 (vt lk 16 tervishoiuaspektide kohta): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:EN:PDF

(24) Järgmistelt aadressidelt võib leida teavet valge raamatu kohta, mis käsitleb kliimamuutustega kohanemist: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm, http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25) Võrdlusdokument on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse tuberkuloosimeetmete kava: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Vt ka Berliini deklaratsiooni tuberkuloosi kohta: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26) WHO kava peatada tuberkuloosi levik Euroopa piirkonna 18 kõrge prioriteediga riigis: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27) Vt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse aruannet nakkushaiguste seisu kohta Euroopa Liidus ja EMP/EFTA riikides, lk 107–115: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28) Rahvusvahelised tervise-eeskirjad 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29) EÜT L 21, 26.1.2000, lk 32.

(30) ELT L 117, 1.5.2008, lk 40.

(31) Nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitus 2002/77/EÜ antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise kohta inimmeditsiinis (EÜT L 34, 5.2.2002, lk 13).

Komisjoni aruanne nõukogule liikmesriikide aruannete põhjal, mis käsitlevad nõukogu soovitust 2002/77/EÜ antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise kohta inimmeditsiinis (22. detsember 2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32) Vt http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35) Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile (KOM(2005) 654 (lõplik), 15.12.2005).

(36) Roheline raamat „Elanikkonna vaimse tervise edendamine: Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia suunas” (KOM(2005) 484 (lõplik), 14. oktoober 2005).

(37) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38) KOM(2006) 625, 24. oktoober 2006.

(39) http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40) http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41) EÜT L 165, 3.7.2003, lk 31.

(42) Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele – Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava aastateks 2004–2010 (KOM(2004) 416 (lõplik), 9.6.2004).

(43) Vigastuste vältimise meetmete hulka loetakse ka alkoholist põhjustatud kahjude vähendamisele suunatud meetmed (vt eespool), eriti meetmed joobeseisundis liiklusvahendi juhtimise ärahoidmiseks.

(44) ELT C 164, 18.7.2007, lk 1.