Euroopa Liidu Teataja L 199 , 31/07/1985 Lk 0056 - 0059

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 16 Köide 1 Lk 0078

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 3 Lk 0005

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 16 Köide 1 Lk 0078

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 06 Köide 3 Lk 0005



Nõukogu otsus, 16. juuli 1985, Euroopa Ühenduse liikmesriikide kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse kohta (85/368/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 128, võttes arvesse nõukogu 2. aprilli 1963. aasta otsust 63/266/EMÜ, millega kehtestatakse ühise kutseõppepoliitika rakendamise üldpõhimõtted, [1] eriti selle kaheksandat põhimõtet, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mida on muudetud 17. juulil 1984, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2] võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3] ning arvestades, et: otsuse 63/266/EMÜ kaheksanda põhimõtte eesmärk on saavutada tunnistuste ja muude kutseõppe läbimist tõendavate dokumentide vastastikune tunnustamine; vastavalt nõukogu 6. juuni 1974. aasta resolutsioonile diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta [4] tuleb koostada samaväärseiks tunnistatud kvalifikatsioonide loetelu; kõnealuse vastastikuse tunnustamise puudumine on ühenduse piires töötajate liikumisvabadust takistav tegur, kuna sellega piiratakse ühes liikmesriigis tööd otsivate töötajate võimalust tugineda teises liikmesriigis saadud kutsekvalifikatsioonile; ühenduse kutseõppesüsteemid erinevad üksteisest oluliselt; nimetatud süsteeme tuleb pidevalt kohandada tööhõivet ja töö sisu mõjutavatest tehnoloogilistest muudatustest tulenevatele uutele olukordadele; nõukogu 11. juuli 1983. aasta resolutsiooniga Euroopa Ühenduse 1980. aastate kutseõppepoliitika kohta [5] kinnitati vajadust lähendada kutseõpet käsitlevaid põhimõtteid, tunnustades samal ajal liikmesriikide koolitussüsteemide erinevust, ning vajadust ühenduse paindliku meetme järele; kutseõppe nõuandekomitee abiga on komisjonil õnnestunud luua koolitustasemete struktuur kui lähtepunkt, mis on esimene samm otsuse 63/266/EMÜ kaheksandas põhimõttes sätestatud eesmärkide saavutamise suunas, kuid kõnealune struktuur ei kajasta kõiki liikmesriikides väljatöötatud koolitussüsteeme; kõnealuse struktuuri raames on oskustööliste ja teatavate prioriteetsete ametirühmade puhul jõutud tegelike ametikirjeldusteni ning kindlaks määratud üksteisele vastavad liikmesriikide kutsekvalifikatsioonid; asjaomaste erialasektoritega toimunud nõupidamine on kinnitanud, et sellised tulemused võivad kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse seisukohalt anda väärtuslikku informatsiooni ettevõtetele, töötajatele ja riigiasutustele; vastavalt kutseõppe nõuandekomitee soovitusele ning koostöös asjaomaste erialasektorite tööandjate, töötajate ja riigiasutustega võiks samasuguseid põhimeetodeid kohaldada ka muude ametite ja ametirühmade suhtes; seetõttu on oluline saavutada kiiresti oskustööliste kutsekvalifikatsioonide võrreldavus ja jätkata võimalikult ruttu tööd muude koolitustasemetega; soovitatav on küsida kõiki vajalikke arvamusi, eelkõige kutseõppe nõuandekomitee arvamust, samuti tehnilist abi Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuselt ning võimaldada liikmesriikidel ja komisjonil toimida kehtiva korra kohaselt; kutseõppe nõuandekomitee on esitanud oma arvamuse 18.–19. jaanuaril 1983. aastal toimunud koosolekul; arvesse tuleks võtta 29.–30. märtsil 1985. aastal toimunud kodanike Euroopa komitee istungi aruande punkti 21, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Saavutamaks eesmärki, mille kohaselt oleks töötajatel võimalik paremini kasutada oma kvalifikatsiooni eelkõige selleks, et saada sobivat töökohta mõnes muus liikmesriigis, peavad liikmesriigid ja komisjon, selleks et muuta kutsekvalifikatsioonid ühenduses võrreldavaks ja saada teema kohta täpsemat informatsiooni, tegema sihipäraselt koostööd töötajate ametikirjelduste eripära seisukohalt, mille liikmesriigid on vastastikku kokku leppinud asutamislepingu artikli 128 alusel. Artikkel 2 1. Komisjon kohustub täitma tihedas koostöös liikmesriikidega artiklis 1 sätestatud eesmärke kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse kohta erinevates liikmesriikides konkreetsete ametite või ametirühmade puhul. 2. Töös võib tugineda koolitustasemete struktuurile, mille komisjon on koostanud kutseõppe nõuandekomitee abiga. Kõnealuse struktuuri tekst on esitatud käesoleva otsuse lisas. 3. Lõikes 2 osutatud töös keskendutakse eelkõige vastastikku kokkulepitud ametite või ametirühmade oskustööliste kutsekvalifikatsioonile. 4. Selleks et alustada komisjoni ettepanekul tööd teistel koolitustasemetel, võib käesoleva otsuse reguleerimisala edaspidi laiendada. 5. Võimaluse korral kohaldatakse ametialasel klassifitseerimisel ühise tugiraamistikuna SEDOCi registrit, mida kasutatakse seoses vabade töökohtade ja töötaotlejate rahvusvahelise vahendamise Euroopa süsteemiga. Artikkel 3 Kutsekvalifikatsioonide võrreldavaks muutmisel rakendab komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega ning töötajate ja tööandjate organisatsioonidega ühenduse tasandil järgmist menetlust: - asjaomaste ametite või ametirühmade valimine liikmesriikide või töötajate ja tööandjate ühenduse tasandil pädevate organisatsioonide ettepanekul, - ühenduses vastastikku kokkulepitud ametikirjelduste koostamine esimeses taandes osutatud ametite või ametirühmade kohta, - erinevates liikmesriikides tunnustatud kutsekvalifikatsioonide sobitamine teises taandes osutatud ametikirjeldustega, - järgmist informatsiooni sisaldavate tabelite koostamine: a) SEDOCi registri ja siseriiklikud klassifikatsioonikoodid; b) kutseõppe tase; c) iga liikmesriigi puhul ametinimetus ja sellele vastav kutsekvalifikatsioon; d) kutseõppe läbiviimise eest vastutavad organisatsioonid ja asutused; e) diplomite, tunnistuste või muude kutsehariduse omandamist tõendavate dokumentide väljaandmiseks ja kinnitamiseks pädevad ametiasutused, - ühenduses vastastikku kokkulepitud ametikirjelduste ja võrdlustabelite avaldamine Euroopa Ühenduste Teatajas, - kõikide ametite ja ametirühmade kohta näidisteabelehe koostamine vastavalt artikli 4 lõikele 3, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas, - kehtestatud võrreldavust käsitleva informatsiooni levitamine kõikidele asjaomastele siseriiklikele, piirkondlikele ja kohalikele asutustele ning asjakohastele kutsealasektoritele. Kõnealust meedet võiks toetada kogu ühendust hõlmava andmebaasi loomisega, kui peaks ilmnema sellekohane vajadus. Artikkel 4 1. Iga liikmesriik määrab koordineerimisasutuse, mis võimaluse korral põhineks olemasolevatel struktuuridel ja mis tihedas koostöös tööturu osapoolte ning asjaomaste kutsealasektoritega vastutaks informatsiooni edastamise eest kõikidele asjast huvitatud asutustele. Samuti määravad liikmesriigid teiste liikmesriikide koordineerimisasutuste ja komisjoniga suhtlemise eest vastutava asutuse. 2. Liikmesriikide koordineerimisasutuste pädevusse kuulub kutseõppealase informatsiooni edastamise asjakohane korraldamine võrreldavaks tunnistatud kutsekvalifikatsioonide kohta oma pädevatele siseriiklikele, piirkondlikele ja kohalikele asutustele, samuti mõnes teises liikmesriigis töötada soovivatele oma riigi kodanikele ning teiste liikmesriikide kodanikele. 3. Taotluse korral võivad lõikes 2 osutatud asutused anda kõikides liikmesriikides välja teabelehe, mis on koostatud artikli 3 kuuenda taandega ettenähtud näidise kohaselt ja mille töötaja võib esitada tööandjale koos oma siseriikliku tunnistusega. 4. Komisjoni ülesanne on uurida 29.–30. märtsil 1985. aastal toimunud kodanike Euroopa komitee istungi aruande punktis 21 esitatud Euroopa kutseõppepassi kasutuselevõtmise võimalusi. 5. Taotluse korral annab komisjon lõikes 2 osutatud asutustele vajalikku abi ja nõu lõikes 2 nimetatud korra ettevalmistamisel ja kehtestamisel, sealhulgas asjakohaste tehniliste dokumentide kohandamisel ja kontrollimisel. Artikkel 5 - vaatab läbi ja ajakohastab korrapäraselt tihedas koostöös liikmesriikide ning töötajate ja tööandjate ühenduse tasandi organisatsioonidega ühenduses vastastikku kokkulepitud ametikirjeldused ja kutsekvalifikatsioonide võrreldavust käsitlevad võrdlustabelid, - esitab vajaduse korral ettepanekud süsteemi tõhustamiseks, kaasa arvatud meetmete kohta, mis võiksid parandada kutsetunnistuste võrreldavuse olukorda, - abistab vajaduse korral asjaomaseid siseriiklikke asutusi või spetsialiseeritud asutusi tehniliste raskuste lahendamisel. Artikkel 6 Liikmesriigid esitavad esimest korda kaks aastat pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist ja pärast seda iga nelja aasta järel komisjonile aruande käesoleva otsuse rakendamise ning saavutatud tulemuste kohta. Komisjon esitab ettenähtud ajavahemike tagant aruande oma töö kohta ja käesoleva otsuse kohaldamise kohta liikmesriikides. Artikkel 7 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele ja komisjonile. Brüssel, 16. juuli 1985 Nõukogu nimel eesistuja M. Fischbach [1] EÜT 63, 20.4.1963, lk 1338/63. [2] EÜT C 77, 19.3.1984, lk 11. [3] EÜT C 35, 9.2.1984, lk 12. [4] EÜT C 98, 20.8.1974, lk 1. [5] EÜT C 193, 20.7.1983, lk 2. -------------------------------------------------- LISA Artikli 2 lõikes 2 osutatud koolitustasemete struktuur 1. TASE Taseme saavutamiseks vajalik koolitus: kohustuslik haridus ja ameti omandamine Amet omandatakse õppeasutuses koolivälise õppekava raames või ettevõttes. Pakutavate teoreetiliste teadmiste ja praktiliste oskuste maht on väga väike. Nimetatud õppevorm peab eelkõige võimaldama õppijal teha suhteliselt lihtsat tööd ja selle võib omandada üsna kiiresti. 2. TASE Taseme saavutamiseks vajalik koolitus: kohustuslik haridus ja kutseõpe (kaasa arvatud eelkõige õpipoisiaeg) Kõnealune tase vastab sellisele tasemele, kus õppija on täielikult kvalifitseeritud konkreetse töö tegemiseks ning oskab kasutada vajalikke töövahendeid ja -meetodeid. Töö hõlmab peamiselt asjakohaste meetodite piires iseseisvaid tööoperatsioone. 3. TASE Taseme saavutamiseks vajalik koolitus: kohustuslik haridus ja/või kutseõpe ning tehniline täiendõpe, tehniline või muu keskastme koolitus Kõnealune õppevorm hõlmab rohkem teoreetilisi teadmisi kui 2. tase. Töö sisaldab peamiselt iseseisvat tehnilist tööd ja/või täidesaatvaid ja koordineerimisülesandeid. 4. TASE Taseme saavutamiseks vajalik koolitus: keskharidus (üldine või kutsealane) ja sellele järgnev tehniline koolitus Kõnealune õppevorm sisaldab õppeasutuses või väljaspool seda omandatud kõrgetasemelist tehnilist koolitust. Omandatava kvalifikatsiooniga kaasneb rohkem erialaseid teadmisi ja oskusi. Üldjuhul ei nõuta mitmesuguste asjaomaste valdkondade teaduslike aluste tundmist. Selliste oskuste ja teadmistega on võimalik iseseisvalt hakkama saada kavandamis- ja/või juhtimis- ja/või haldusküsimustes. 5. TASE Taseme saavutamiseks vajalik koolitus: keskharidus (üldine või kutsealane) ja lõpetatud kõrgharidus Sellisele õppevormile järgneb üldjuhul iseseisev töö kas töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana, mis nõuab ameti teaduslike aluste tundmist. Kutsetööks vajalikke kvalifikatsioone võib eri tasemetel ühitada. --------------------------------------------------