KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/459,

10. september 2021,

riigiabi SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) ja SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC) kohta, mida Taani ja Rootsi andsid ettevõtjatele PostNord AB ja Post Danmark A/S

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 6568 all)

(Ainult taani- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 27. novembril 2017 esitas Brancheorganisation for den danske vejgodstransport (edaspidi „ITD“) komisjonile kaebuse mitme meetme kohta, mida Taani ja Rootsi olid võtnud või kavatsesid võtta ettevõtja Post Danmark A/S (edaspidi „Post Danmark“) suhtes. Komisjon on hinnanud mitut neist meetmetest oma 28. mai 2018. aasta otsuses riigiabi SA.47707 kohta (edaspidi „2018. aasta otsus“) (2). 2018. aasta otsuses teatas komisjon, et ta võtab vastu eraldi otsuse ülejäänud meetmete suhtes; need käesolevas otsuses käsitletavad meetmed on järgmised: a) ettevõtja PostNord Group AB (edaspidi „PostNord Group“) kapitalisüst ettevõtjale Post Danmark; b) Taani kapitalisüst ettevõtjale PostNord AB ning c) Rootsi kapitalisüst ettevõtjale PostNord AB.

(2) 20. detsembri 2017. aasta kirjaga, 12., 13. ja 28. märtsi, 3., 6. ja 26. aprilli, 15., 26., 28. ja 30. mai, 1. ja 13. juuni, 9. oktoobri ja 10. detsembri 2018. aasta kirjadega ning 6. ja 13. märtsi 2019. aasta kirjadega esitasid Taani ja Rootsi ametiasutused koos või eraldi komisjonile lisateavet (3).

(3) 14. juuni 2019. aasta kirjas teatas komisjon Taanile ja Rootsile oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (4) (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Komisjon palus Taanil ja Rootsil esitada oma märkused ning kogu sellise teabe, mis võib aidata ülejäänud meetmeid hinnata, ning kutsus ühtlasi kõiki huvitatud isikuid üles esitama ülejäänud meetmete kohta oma märkused.

(4) Komisjon sai Rootsi ja Taani esimesed märkused menetluse algatamise otsuse kohta vastavalt 12. ja 16. juuli 2019. aasta kirjadega.

(5) 17. septembri 2019. aasta kirjadega sai komisjon menetluse algatamise otsuse kohta märkused seitsmelt kolmandalt isikult, sealhulgas IDT-lt.

(6) Komisjon edastas kõigi kolmandate isikute märkused Rootsile ja Taanile 3. ja 14. oktoobril 2019.

(7) Rootsi ja Taani ametiasutused esitasid oma märkused kolmandate isikute märkuste kohta ühiskirja ja eraldi kirjadega 13. detsembril 2019.

(8) Menetluse käigus sai komisjon Rootsilt ja Taanilt 24. märtsil 2020 ja 19. mail 2020 lisamärkused pärast teabetaotluste esitamist 14. veebruaril 2020 ja 22. aprillil 2020.

(9) Komisjon sai ITD-lt lisamärkused 15. mail 2020 ja 5. veebruaril 2021. Ta edastas viimati nimetatud märkused Rootsile ja Taanile 9. veebruaril 2021. Taani ja Rootsi vastasid e-kirjaga 7. aprillil 2021.

2. ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1. Abisaajad

2.1.1. Post Danmark ja PostNord AB

(10) Postiteenuste osutamine on olnud Taani valitsuse ülesannete lahutamatu osa alates 1711. aastast. Kogu riiki hõlmav postisaadetiste ringlus sai alguse 1865. aastal. Kuni 1995. aastani vastutas postiteenuste osutamise eest Taanis taristuministeerium.

(11) 8. veebruari 1995. aasta seadusega nr 88 (5) andis Taani kogu postiteenustega seotud tegevuse üle Post Danmarkile, kes oli sõltumatu avaliku sektori ettevõte. Postiteenuste seaduse (6) kohaselt oli Post Danmarkil riigisiseste ja piiriüleste kirjade puhul seaduslik monopol.

(12) 6. juuni 2002. aasta seadusega nr 409 asutas Taani transpordiminister Post Danmarki kui riigile kuuluva piiratud vastutusega äriühingu (7). Selle seaduse paragrahvi 4 kohaselt võis riik müüa kuni 25 % Post Danmarki aktsiatest. 2005. aastal omandas Post Invest S.A. (mida haldas CVC Capital Partners) 22 % Post Danmarki aktsiatest ja 3 % aktsiatest pakuti töötajatele. 2009. aastal müüs Post Invest S.A. oma osaluse äriühingus tagasi (8) Taanile vahetult enne seda, kui äriühing ühines (9) Rootsi postiettevõtjaga Posten AB (10). Ühinemise tulemusel loodi PostNord AB.

(13) Ühinemise eesmärk oli luua tugevam ettevõtja ja tulla toime kasvava survega ettevõtja põhitootele, st kirjade kättetoimetamisele. PostNord AB kuulub ühiselt Taanile (40 %) ja Rootsile (60 %), kuid hääleõigus jaguneb võrdselt (50:50); ta on PostNord Groupi ainuomanik. Ettevõtja struktuur on esitatud joonisel 1. Kogu ettevõtjale koos tema tütarettevõtjatega osutatakse kui „PostNordile“. Joonis 1 Ettevõtja PostNord struktuur

(14) Post Danmark on täielikult PostNord Groupile kuuluv tütarettevõtja ning alates Taani postituru liberaliseerimisest 2011. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 97/67/EÜ (11) on tema ja teiste postiettevõtjate vahel olnud täielik konkurents. Taani andis Post Danmarkile Taani postiseadusega (12) universaalteenuse osutamise kohustuse, mis hõlmab eelkõige kirjade kättetoimetamist ja jaotamist Taani territooriumil. Post Danmark konkureerib teiste ettevõtjatega eelkõige postipakiturul ning ajalehtede ja ajakirjade kättetoimetamise turul.

2.1.2. Turud, kus PostNord ja Post Danmark tegutsevad

(15) PostNord tegutseb eelkõige Rootsi, Taani, Norra ja Soome postiteenuste turgudel ning pakub kulleri-, kaubaveo- ja logistikalahendusi Põhjamaades ja mujal Euroopas.

(16) Post Danmark tegutseb Taani postiteenuste turgudel ja pakub mitmesuguseid postiteenuseid (kirjade ja postipakkide kättetoimetamine, kiirkulleri- ja kulleriteenused, e-posti- ja kaubaveoteenused ning postkontorite võrgustiku käigushoidmine).

2.2. Hinnatavate meetmete taust

2.2.1. Digipöörde mõju Post Danmarkile

(17) Üldise digipöörde ja Taani konkreetsete asjaolude tõttu (13) on Post Danmarki käideldavate kirjade hulk kiiresti vähenenud, näiteks alates 2000. aastate algusest on kirjade kogus vähenenud järsult ja seda palju kiiremini kui võrreldavates riikides. Taanis vähenes kirjade kogus 2006.–2019. aastal enam kui 80 %. Post Danmarki käideldavate kirjade koguse muutumine võrreldes teiste Euroopa postiettevõtjate kogustega on esitatud joonisel 2. Joonis 2 Postimahu muutumine Euroopa postiettevõtjate hulgas Teised jooned kujutavad muutust Saksamaal (–27 %), Austrias (–29 %), Šveitsis (–31 %), Belgias (–35 %), Prantsusmaal (–43 %), Ühendkuningriigis (–50 %), Hispaanias (–52 %), Itaalias (–63 %), Madalmaades (–64 %), Rootsis (–50 %), Soomes (–47 %), Norras (–53 %, alates 2008. aastast), Iirimaal (–48 %, alates 2010. aastast), Portugalis (–44 %). Allikas: postiettevõtjate veebisaidid ja aastaaruanded.

(18) Kiirenenud digipöörde tagajärg on olnud tulude vähenemine. 2009.–2019. aastal vähenesid Post Danmarki tulud 55 %, suuresti kirjaturu väiksemate tulude tõttu, ning alates 2012. aastast oli äriühing iga aasta kahjumis, vt tabel 1. Tabel 1 Post Danmarki tulud ning intressi- ja maksueelne kasum (EBIT) 2009.–2019. aastal Miljonites Taani kroonides 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Tulud 10 828 10 107 9 250 8 811 8 171 7 964 7 641 6 728 5 836 6 214 4 913 EBIT 81 348 305 - 207 - 204 - 301 - 289 -1 178 - 790 -1 063 - 221

(19) Post Danmark võttis meetmeid oma finantsseisundi parandamiseks ning 2009.–2016. aastal lahkus äriühingust 8 000 töötajat (täistööajale taandatud töötajate arv). Meetmed ei olnud aga piisavad ning Post Danmark suutis vältida pankrotti üksnes tänu 1 miljardi Taani krooni suurusele kapitalisüstile, mille PostNord Group tegi 23. veebruaril 2017 (seda käsitleti 2018. aasta otsuses) (14).

(20) Et taastada Post Danmarki majanduslik elujõulisus, töötas PostNord AB juhatus välja uue tegevusmudeli. See tegevusmudel on osa laiemast ümberkujundamiskavast, (15) mis hõlmab ühtlasi halduse ümberkorraldamist (täpsemalt üldkulude, IT-kulude ja kinnisvarakulude vähendamist). Uue tegevusmudeli eesmärk on parandada tõhusust peamiselt järgmisel kolmel viisil: a) ekspresskirjade ja teiste tavapäraste postisaadetiste kohaletoimetamine põhineb logistikavõrgustikul (st need toimetatakse kohale koos postipakkidega), et hoida paralleelsete jaotusvõrgustike vältimise kaudu kulusid kokku; b) postisaadetisi jaotatakse otse keskusest või postiteenuste müügipunktist, ilma et vaja oleks muid eraldi rajatisi peale sortimiskeskuste; c) tavakirjade ja ajakirjade kättetoimetamisel järgitakse nn lillemudelit, mis asendab varasemat jaotusmeetodit ja vähendab märkimisväärselt iga päev läbitavate marsruutide arvu.

(21) Nimetatud kavaga kaasnevad suured kulud, eelkõige seetõttu, et koondatakse enam kui 4 000 töötajat, sealhulgas hinnanguliselt 1 500 ametnikku varasemast 3 200st.

2.2.2. Oktoobrileping

(22) Eeltoodut silmas pidades sõlmisid Rootsi ja Taani 20. oktoobril 2017 kahepoolse lepingu (edaspidi „oktoobrileping“), milles kirjeldatakse mitut PostNord AB ja Post Danmarki kasuks võetavat meedet. Oktoobrilepingus on märgitud: „Et tulla toime digipöördega kaasnevate katsumustega Taanis, on äriühing [(PostNord AB)] töötanud välja uue tegevusmudeli, mille hinnanguline maksumus on 5 miljardit Rootsi krooni“ (16). PostNord AB toonase hinnangu kohaselt oli ümberkujundamiskava rakendamiseks vajaliku välise rahastamise maht 3 miljardit Rootsi krooni (umbes 297 miljonit eurot) (17). Oktoobrilepingus on sätestatud, et see summa kaetakse 400 miljoni Rootsi krooni (umbes 39,6 miljonit eurot) suuruse kapitalisüstiga, mille teeb Rootsi, ja 267 miljoni Rootsi krooni (umbes 26,4 miljonit eurot) suuruse kapitalisüstiga, mille teeb Taani. Need kaks kapitalisüsti tehakse kapitali sissemaksena ettevõtjale PostNord AB (18). Lisaks panustaks PostNord Group kontsernisiseselt Post Danmarki umbes 2,3 miljardit Rootsi krooni (umbes 228 miljonit eurot). Rootsi ja Taani on oma kapitalisüstid välja maksnud ning PostNord Group on nüüdseks paigutanud äriühingusse 2,339 miljardit Taani krooni (umbes 314,6 miljonit eurot) (19) kapitali. PostNord Groupi tehtavale kapitalisüstile on osutatud oktoobrilepingu punktis 4, ilma et summat oleks sõnaselgelt mainitud: „Äriühingu hinnangul on kapitalivajadus 3 miljardit Rootsi krooni, millest Rootsi aktsionär on nõus investeerima 400 miljonit Rootsi krooni ja Taani aktsionär 267 miljonit Rootsi krooni, et toetada uue tegevusmudeli rakendamist, ning äriühing tagab täiendavad rahalised vahendid. Need investeeringud tehakse kapitali sissemaksetena äriühingusse turutingimustel, ilma uusi aktsiaid emiteerimata.“ (rõhuasetus lisatud)

(23) Peale selle on oktoobrilepingus märgitud, et Taani riik peab andma Post Danmarkile 1,533 miljardit Rootsi krooni (umbes 151,6 miljonit eurot) teatavate varasemate kohustuste katmiseks. Taani teatas lõpuks sellest summast universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antava hüvitisena ja see kiideti 2018. aasta otsuses heaks kokkusobiva abina.

(24) Oktoobrilepingus rõhutatakse, et Taani ja Rootsi vahelise lepingu sõlmimine eeldab „Taani valitsuse, Taani parlamendi, Rootsi valitsuse ja Rootsi parlamendi nõusolekut ning seoses riigiabi elementidega Euroopa Komisjoni heakskiitu“ (20).

2.2.3. Leping universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antava hüvitise rakendamise kohta

(25) 11. juunil 2018 sõlmisid PostNord AB ja Taani lepingu universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antava hüvitise rakendamise põhimõtete kohta (21). See leping sisaldab muu hulgas klauslit, mis kohustas PostNord AB juhatust kandma PostNord Groupi kapitalisüsti üle Post Danmarkile. Juhatus otsustas seda teha samal päeval.

2.3. Hinnatavate meetmete kirjeldus

2.3.1. Hinnatavad meetmed

(26) Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvad põhjenduses 1 loetletud kolm kapitalisüsti, mida kirjeldatakse üksikasjalikumalt punktides 2.3.2, 2.3.3 ja 2.3.4.

2.3.2. PostNord Groupi kapitalisüst ettevõtjale Post Danmark

2.3.2.1. Eesmärk

(27) PostNord Groupi poolt Post Danmarkile tehtud kapitalisüsti eesmärk on Taani ja Rootsi ametiasutuste sõnul toetada ettevõtjat Post Danmark ümberkujundamiskava rakendamisel.

2.3.2.2. Summa ja päritolu

(28) PostNord Groupi poolt Post Danmarkile tehtud kapitalisüsti suurus on 2,339 miljardit Taani krooni.

2.3.2.3. Aeg

(29) PostNord Group on maksnud kapitalisüsti Post Danmarkile välja kolmes osas. Kõigepealt tehti 4. aprillil 2018 osamakse summas 150 miljonit Taani krooni. Seejärel tehti 18. juunil 2018 osamakse summas 1 450 miljonit Taani krooni. Viimasena tehti 4. veebruaril 2019 osamakse summas 739 miljonit Taani krooni.

2.3.3. Taani kapitalisüst ettevõtjale PostNord AB

2.3.3.1. Eesmärk

(30) Ka kapitalisüst, mille Taani tegi ettevõtjale PostNord AB, on osa oktoobrilepingust, kuid sellel on teistsugune eesmärk. Taani on selgitanud, et tema tehtud kapitalisüsti eesmärk on seotud PostNord AB investeerimisjärgu krediidireitingu säilitamisega (22).

2.3.3.2. Summa ja päritolu

(31) Taani poolt ettevõtjale PostNord AB tehtud kapitalisüsti suurus on 267 miljonit Rootsi krooni.

2.3.3.3. Aeg

(32) Taani maksis oma kapitalisüsti ettevõtjale PostNord AB välja 10. detsembril 2018.

2.3.4. Rootsi kapitalisüst ettevõtjale PostNord AB

2.3.4.1. Eesmärk

(33) Rootsi on selgitanud samamoodi nagu Taani, et tema tehtud kapitalisüsti eesmärk on säilitada PostNord AB investeerimisjärgu krediidireiting (23).

2.3.4.2. Summa ja päritolu

(34) Rootsi poolt ettevõtjale PostNord AB tehtud kapitalisüsti suurus on 400 miljonit Rootsi krooni.

2.3.4.3. Aeg

(35) Rootsi maksis oma kapitalisüsti ettevõtjale PostNord AB välja 10. detsembril 2018.

2.4. ITD kaebus

(36) 27. novembril 2017 sai komisjon kaebuse ühingult ITD, mille enam kui 810 liiget tegutsevad Taani maanteetranspordi ja logistikasektoris (vt põhjendus 1). Komisjon on kaebust osaliselt hinnanud 2018. aasta otsuses. Kaebus käsitles järgmisi meetmeid: a) riigigarantii, mille Taani andis 2002. aastal endiste ametnike koondamishüvitistega seotud kulude katmisele Post Danmarki pankroti korral; b) alates 1990. aastast kuni 1. jaanuarini 2017 kohaldatud käibemaksuvabastus seoses e-kaubandusega tegelevate ettevõtjatega; c) Post Danmarki raamatupidamisarvestuse väidetav ebaõige eristamine ja väidetav kommertsteenuste ristrahastamine universaalteenuse osutamise kohustuse arvelt 2006.–2013. aastal ning d) PostNord Groupi kontsernisisene 1 miljardi Taani krooni suurune ülekanne Post Danmarkile 23. veebruaril 2017; e) hüvitis universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest 2017.–2019. aastal ning f) oktoobrilepingus osutatud kolm kapitalisüsti (vt põhjendused 22–24), mida käsitletakse käesolevas otsuses.

2.5. 2018. aasta otsus

(37) 28. mail 2018 võttis komisjon vastu 2018. aasta otsuse, milles ta järeldas, et neli meedet, millele oli juhitud tähelepanu ITD kaebuses, ei kujutanud endast abi või kujutasid endast olemasolevat abi ning et universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antav 1,683 miljardi Rootsi krooni suurune hüvitis oli üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku kohaselt (24) kokkusobiv abi (lõpuks maksti välja üksnes 1,533 miljardit Rootsi krooni).

(38) 2018. aasta otsuses teatas komisjon, et ITD kaebuses käsitletud kolme kapitalisüsti hinnatakse eraldi.

(39) 20. septembril 2018 kaebasid ITD ja Danske Fragtmænd A/S, kes on Taanis kauba maanteetransporditeenuste ja pakkide kättetoimetamise teenuste turul tegutsev äriühing, 2018. aasta otsuse menetluslikel põhjustel edasi. Hagejad esitasid oma hagi põhistamiseks üheainsa väite, mille kohaselt komisjon jättis algatamata ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse vaatamata sellele, et asjaomase hüvitise ning teiste ITD kaebuses välja toodud meetmete hindamisel tekkisid tõsised raskused. Üldkohus registreeris selle kohtuasja numbri T-561/18 all (25).

(40) 5. mail 2021 kinnitas Üldkohus komisjoni järeldust, et hüvitis universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest 2017.–2019. aastal kujutab endast üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku kohaselt kokkusobivat abi. Peale selle kinnitas kohus komisjoni järeldust kahe meetme kohta ülejäänud neljast meetmest, mida kaebuses käsitleti, nimelt järeldust riigigarantii kohta, mille Taani andis 2002. aastal endiste ametnike koondamishüvitistega seotud kulude katmisele Post Danmarki pankroti korral, ning järeldust Post Danmarki kulude jaotamise viisi kohta 2006.–2013. aastal. Üldkohus tühistas aga 2018. aasta otsuse osaliselt, võttes arvesse, et komisjon oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse seoses 1 miljardi Taani krooni suuruse kapitalisüstiga, mille PostNord Group tegi ettevõtjale Post Danmark 23. veebruaril 2017, ja seoses e-kaubandusega tegelevate ettevõtjate käibemaksuvabastusega veoteenuste ostmisel Post Danmarkilt.

2.6. Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

(41) 14. juunil 2019 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses punktis 2.3 kirjeldatud meetmetega, kuna ta kahtles kolme kapitalisüsti vastavuses turutingimustele.

2.6.1. PostNord Groupi kapitalisüst ettevõtjale Post Danmark

(42) Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et Taani ja Rootsi ametiasutuste esitatud diskonteeritud rahavoogude mudel oli meetodina kooskõlas lubatud hindamistavaga investeeringu turutingimustele vastavuse kindlakstegemiseks. Omakapitaliinvesteeringuid käsitlevate otsuste hindamiseks kasutatakse sageli äriühingu tulevaste rahavoogude nüüdispuhasväärtust (mida on korrigeeritud võla arvessevõtmiseks). Mudelis võeti arvesse kaht rahavoogu, nimelt üht, mis tulenes Post Danmarki pankrotist (negatiivne rahavoog), mida välditi, ning teist, mis tulenes Post Danmarki tulevasest tegevuskasumist (positiivne rahavoog).

(43) Post Danmarki tulevase tegevuskasumi arvutamise puhul oli komisjonil aga kahtlusi kirja- ja logistikaturu eeldatavate kasvumäärade suhtes, võttes arvesse asjaolu, et Post Danmarki netomüük vähenes 2017. aastal ligi 10 %. Seoses Post Danmarki pankroti negatiivse mõju arvutamisega leidis komisjon, et Taani ja Rootsi polnud negatiivse mõju kvantifikatsiooni piisavalt põhjendanud.

(44) Samuti märkis komisjon, et diskonteeritud rahavoogude mudel oli suhteliselt tundlik rakendatud eelduste suhtes. Täpsemalt ei vastaks investeering enam turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele, kui näiteks kapitali kaalutud keskmine hind oleks [---] % ja müügi aastane prognoositud kogukasv oleks [---] %. Seda silmas pidades leidis komisjon, et arvutustes kasutatud näitajate puhul on vaja suuremat kindlust.

(45) Võttes arvesse põhjendustes 42–44 esitatud teavet, väljendas komisjon teatavat kahtlust selle suhtes, kas PostNord Groupi kapitalisüst on turutingimustega kooskõlas (26).

2.6.2. Taani kapitalisüst ettevõtjale PostNord AB

(46) Komisjon märkis, et Taani ametiasutused polnud arvesse võtnud tõenäosust, et ilma Taani ja Rootsi kapitalisüstideta kaotab PostNord AB oma mitteametliku investeerimisjärgu krediidireitingu, ega tõenäosust, et PostNord AB kaotab oma mitteametliku investeerimisjärgu krediidireitingu igal juhul, isegi kui Taani ja Rootsi teevad kapitalisüstid.

(47) Samuti märkis komisjon, et Taani ametiasutused ei võtnud arvesse refinantseeritavate laenude lõpptähtaegu ega eeldatavat ajavahemikku, mille jooksul PostNord AB mitteametlik investeerimisjärgu krediidireiting oleks tänu Taani ja Rootsi kapitalisüstidele säilinud. Mõlemat elementi tuleks aga arvesse võtta, et hinnata nõuetekohaselt kapitalisüstidest tulenevat rahastamiskulude kokkuhoidu, eeldades, et selline kokkuhoid saavutatakse.

(48) Võttes arvesse põhjendusi 46 ja 47, väljendas komisjon oma kahtlust selle suhtes, kas Taani ametiasutuste kapitalisüst on turutingimustega kooskõlas (27).

2.6.3. Rootsi kapitalisüst ettevõtjale PostNord AB

(49) Komisjon leidis, et põhjendustes 46–48 esitatud argumendid kehtisid samamoodi ka hinnangu suhtes, mille Rootsi ametiasutused esitasid ettevõtjale PostNord AB tehtava Rootsi kapitalisüsti kohta. Peale selle leidis komisjon, et Rootsi ametiasutused ei olnud tõendanud, et iga-aastane laenukasutuse kulutuste kokkuhoid summas [---] Rootsi krooni, mis saavutataks Rootsi ametiasutuste hinnangul tänu Taani ja Rootsi kapitalisüstidele, tagaks, et Rootsi ametiasutused saavad oma kapitalisüstist tulu, mis on kooskõlas turutingimustega.

(50) Komisjon märkis, et Rootsi ametiasutused olid ühtlasi tunnistanud, et krediidireitingu analüüsil oli mitu ebakindlat aspekti. Need ebakindlad aspektid on eelkõige asjaolu, et ettevõtjal PostNord AB ei ole tegelikku avalikku krediidireitingut, ning eeldus, et kõik olemasolevad võlad refinantseeritakse ja et ettevõtjal PostNord AB on võimalik saada turult lisaks [---] Rootsi krooni suurune võlg. Selliseid ebakindlaid aspekte paistis olevat keeruline ühitada nõuetekohase erainvestori lähenemisviisiga.

(51) Võttes arvesse põhjendusi 49 ja 50, väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas Rootsi ametiasutuste kapitalisüst on turutingimustega kooskõlas (28).

3. Huvitatud isikute märkused

(52) Komisjon sai 17. septembril 2019 märkused seitsmelt huvitatud isikult: ITD, Dansk Distribution A/S, Dansk Scanning A/S, Danske Fragtmænd A/S, Jørgen Jensen Distibution A/S (edaspidi „JJD“), UPS Europe SPRL/BVBA ja üks huvitatud isik, kes soovis jääda anonüümseks. Kõik huvitatud isikud esitasid oma märkused eraldi.

3.1. ITD (KAEBUSE ESITAJA)

(53) ITD peakontor asub Padborgis (Taanis) ning tal on kontorid ka Kopenhaagenis ja Brüsselis. ITD on Taani kutseorganisatsioon ning selle enam kui 810 liikme hulka kuuluvad spetsialiseerunud Taani äriühingud, kes tegutsevad riigi ja/või rahvusvahelisel tasandil kauba maanteetransporditeenuste ja logistikateenuste osutamisega (29). Organisatsiooni eesmärk on muu hulgas tagada usaldusväärne poliitiline ja õiguslik raamistik Taani maanteetranspordi- ja logistikaettevõtjate konkurentsivõime toetamiseks ning säilitada maanteetranspordi sektoris suur professionaalsus, pakkudes autoveoettevõtjatele suuniseid, abivahendeid ja teenuseid. ITD väidab, et umbes pooled tema liikmetest transpordivad segakaupa ja pakke ning on seega Post Danmarki otsesed konkurendid. Ülejäänud liikmed on võimalikud tulevased konkurendid mitmesugustes turusegmentides.

3.1.1. Kolm kapitalisüsti moodustavad ühe meetme

(54) ITD on seisukohal, et kolm kapitalisüsti (vt punkt 2.3) moodustavad ühe meetme, mitte kolm eraldi meedet, nagu komisjon oli märkinud oma menetluse algatamise otsuse põhjenduses 69.

(55) ITD sõnul näitab kohtuotsus kohtuasjas Kreeka jt vs. komisjon, (30) et tegemaks kindlaks, kas eri maksetena antud abi kujutab endast mitut või ühte meedet, tuleks vaadata „nende ajalist järjekorda, eesmärki ja ettevõtja olukorda“ (31). ITD on seisukohal, et nende kriteeriumide põhjal saab praegusel juhul järeldada üksnes seda, et kolm asjaomast kapitalisüsti moodustavad ühe meetme: a) ajaline järjekord – ITD väidab, et kõik kolm kapitalisüsti tehti 20. oktoobril 2017, kui Taani ja Rootsi sõlmisid oktoobrilepingu (vt punkt 3.1.2); b) eesmärk – ITD väidab, et kõigil kolmel kapitalisüstil on sama eesmärk, nimelt rakendada Post Danmarki ümberkujundamiskava, ning et Taani ja Rootsi kapitalisüstide eesmärk pole PostNordi investeerimisjärgu krediidireitingu säilitamine, mis on ITD sõnul üksnes kapitalisüsti kõrvalmõju. Sellega seoses selgitab ITD, et oktoobrilepingus kasutatud sõnastuse kohaselt on ka Taani ja Rootsi kapitalisüstide eesmärk toetada Post Danmarki ümberkujundamiskava rakendamist ning et menetluse algatamise otsuse põhjendused 59–61, 66 ja 67 toetavad seda seisukohta; samuti väidab ITD, et „ilmselge rahastamispuudujääk“ (nimelt oktoobrilepingu kohaselt on ümberkujundamiskava (mille juurde kuulub uus tegevusmudel) maksumus hinnanguliselt 5 miljardit Rootsi krooni (vt põhjendus 22), aga PostNordi kapitalisüst on „ainult“ 2,339 miljardit Taani krooni) näitab vajadust Taani ja Rootsi kapitalisüstide järele, isegi kui neist ei piisa uue tegevusmudeli rakendamiseks. c) ettevõtja olukord – ITD väidab, et Post Danmarki olukord oli kõigi kolme kapitalisüsti saamise ajal samasugune.

(56) ITD väidab, et komisjon kasutas ekslikult kohtuasjas Kreeka jt vs. komisjon tunnustatutest erinevaid kriteeriume, täpsemalt, et kapitalisüstide puhul kehtib järgmine: a) kapitalisüstide tegijad on eri liiki investorid (Taani, Rootsi ja PostNord) (32), kellel on erinev finantsseisund ja erinevad rahastamiskulud, mis eeldavad erinevaid tulumäärasid (vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 69–74); b) nende eesmärk pole sama; c) neid ei tehta samadele abisaajatele ning d) need eeldavad täiendavaid rakendusmeetmeid.

(57) Viidates menetluse algatamise otsuse põhjendusele 71, lükkab ITD tagasi komisjoni väite, et kohtuasi BP Chemicals ei ole käesoleva juhtumi seisukohast asjakohane, kuna kohtuasjas BP Chemicals tegi sama investor mitu kapitalisüsti. ITD leiab, et kohtuasi BP Chemicals on käesoleva juhtumi seisukohast asjakohane kahel põhjusel. Esiteks väidab ta, et see on järjekordne kohtuasi, mis tõendab, et komisjon oleks pidanud võtma arvesse ajalist järjekorda, eesmärki ja olukorda (vt põhjendus 55). Samuti väidab ITD, et kohtuasjas BP Chemicals (ega üheski muus kohtuasjas) pole esitatud ühtegi väidet, mis toetaks seisukohta, et on oluline, kas kapitalisüsti tegijaks on üks investor või mitu investorit. Sellega seoses märgib ITD, et eri investeeringute kulud on loomulikult erinevad (olenemata sellest, kas investoreid on üks või mitu).

(58) Peale selle on ITD seisukohal, et komisjon oleks pidanud keskenduma investeeringutele ja sihtettevõtjale, mitte investorile. Sellega seoses leiab ITD oktoobrilepingu sõnastusele viidates, et erinevalt sellest, mida on väitnud komisjon, oli kõigi kapitalisüstide puhul abisaaja sama, nimelt Post Danmark. Oma 17. septembri 2019. aasta märkustes kirjutas ITD oktoobrilepinguga seoses järgmist: „2017. aasta oktoobrilepingu punkti 1 kohaselt on töötatud välja „uus tegevusmudel, mille hinnanguline maksumus on 5,0 miljardit Rootsi krooni“ ning „uue tegevusmudeli rakendamisel kannab äriühing [PostNord] [selle] kapitali üle Post Danmarkile“. Punktist 4 ilmneb, et „kapitalivajadus [on hinnanguliselt] 3,0 miljardit Rootsi krooni, millest Rootsi aktsionär on nõus investeerima 400 miljonit Rootsi krooni ja Taani aktsionär 267 miljonit Rootsi krooni, et toetada [Post Danmarki] uue tegevusmudeli rakendamist“ (ITD rõhuasetus) (33).

(59) Seoses täiendavate rakendusmeetmete nõudega, mis mõjutaks eri kapitalisüstide tegemise aega, selgitab ITD, et kohtupraktika kohaselt eeldab rakendusmeetmete võtmine kas seda, et varasemas kehtivas lepingus või õigusaktis on kehtestatud nõue, et kapitalisüstid võib teha alles pärast rakendusmeetmete võtmist, (34) või seda, et kapitalisüstide tegemine on võimatu, kui rakendusmeetmeid ei võeta (35). ITD sõnul pole kumbki neist tingimustest täidetud (36).

(60) Peale selle osutab ITD PostNordi kapitalisüsti esimese osamakse tegemisele 4. aprillil 2018, mille puhul ei nõutud nähtavasti mingeid rakendusmeetmeid ja mis toimus enne seda kuupäeva, mil PostNordi kapitalisüst komisjoni arvates tehti. Samuti osutab ITD 2018. aasta otsuses käsitletud 1 miljardi Taani krooni suurusele kapitalisüstile, mille tegemiseks polnud vaja rakendusmeetmeid.

(61) Lisaks leiab ITD, et kui komisjon kalduks kõrvale oma menetluse algatamise otsuse kohasest arutluskäigust (vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 69–76), et kapitalisüstid kujutavad endast kolme eraldi meedet (ja järeldaks, et meetmeid on ainult üks), oleks vaja võtta vastu uus menetluse algatamise otsus.

3.1.2. Kolm kapitalisüsti tehti samal kuupäeval

(62) ITD on seisukohal, et isegi kui komisjon väidab, et kolm kapitalisüsti on kolm eraldi meedet, tehti need siiski samal kuupäeval, nimelt 20. oktoobril 2017, kui sõlmiti oktoobrileping.

(63) Seevastu kui komisjon leiab, et kapitalisüstid sõltusid universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antava hüvitise heakskiitmisest, tuleks järeldada, et kõik kolm kapitalisüsti tehti 28. mail 2018, mil komisjon kiitis heaks universaalteenuse osutamise kohustuse eest antava hüvitise.

(64) Sellega seoses selgitab ITD esiteks, et oktoobrileping on siduv nii Taanile kui ka Rootsile, (37) nagu ka valitsustevaheline leping, mille Taani ja Rootsi sõlmisid Öresundi püsiühenduse rajamise, haldamise ja käitamisega tegeleva konsortsiumi loomise kohta (38).

(65) Teiseks selgitab ITD, et oktoobrilepingu jõustumiseks pole vaja rakendusmeetmeid. Rakendusmeetmed, millele komisjon osutas PostNordi poolt Post Danmarkile tehtud kapitalisüsti ning Taani poolt PostNordile tehtud kapitalisüsti kontekstis, polnud ITD sõnul nõutavad oktoobrilepingu ega ühegi muu õigusakti kohaselt, (39) samuti polnud võimatu teha kapitalisüste ilma rakendusmeetmeteta (40). Seepärast leiab ITD, et väär on pidada 11. juunit 2018 päevaks, mil PostNord tegi kapitalisüsti Post Danmarkile ja Taani PostNordile.

(66) ITD viitab ka 15. jaanuaril 2021 avaldatud aruandele, mille koostas Taani riigikontroll (Rigsrevisionen). Selles aruandes on esitatud Rigsrevisioneni järeldused Post Danmarki raamatupidamistavade järelevalve asjakohasuse kohta. Aruandes esitatud joonis ja ka aruande tekst näitavad ITD sõnul, et kõik kolm kapitalisüsti moodustavad ühe meetme ja tehti samal päeval, nimelt 20. oktoobril 2017, mil sõlmiti oktoobrileping.

3.1.3. Kapitalisüstid kujutavad endast riigiabi

3.1.3.1. Riigi ressursid, riigile omistatavus, valikulisus, konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine

(67) Seoses menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni hinnanguga abi kohta väljendab ITD heameelt komisjoni arvamuse üle, et kolm kõnealust kapitalisüsti on tehtud riigi ressurssidest ning on omistatavad Taanile, Rootsile või mõlemale, on valikulised ning moonutavad konkurentsi ja mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust.

3.1.3.2. PostNordi kapitalisüstiga Post Danmarkile antud eelis

(68) Seoses PostNordi koostatud diskonteeritud rahavoogude analüüsiga, mille tulemusel tehti kindlaks, et kasu, mida PostNord saab kapitalisüsti tegemisega Post Danmarkile, ületab Post Danmarki likvideerimisega saadavat kahju, väidab ITD, et analüüs pole usaldusväärne järgmistel põhjustel: a) diskonteeritud rahavoogude analüüsi tegi PostNord ise, mitte sõltumatu ekspert; b) diskonteeritud rahavoogude analüüsis kasutatud kapitalikulu on tegelikust väiksem, sest see hõlmab üksnes üht kapitalisüsti (mille PostNord tegi Post Danmarkile), samas kui ITD hinnangul on kõik kapitalisüstid üksteisega seotud ja neid tuleks seega käsitada ühe sekkumisena, mida diskonteeritud rahavoogude analüüsis arvesse võetakse; c) diskonteeritud rahavoogude analüüsis kasutatakse nõuetele mittevastavaid kulusid, kuna selles võetakse arvesse järgmist: 1) Post Danmarki hüpoteeklaenud ja muud laenud, mida Post Danmark poleks võimeline likvideerimise korral tagasi maksma; Taani õiguse kohaselt oleks tulnud kasutada üksnes PostNordi aktsiate väärtusega seotud kulusid, võttes arvesse Post Danmarki varade likvideerimisväärtust; 2) avaliku sektori asutuste ülesannetega seotud kulud, näiteks garantii andja (st PostNord) kulud seoses Post Danmarki hüpoteeklaenu ja muude laenude maksmisega, mis kujutab endast riigiabi ja mida ei nõustuks tegema ükski erainvestor, pidades silmas Post Danmarki katastroofilist finantsseisundit viimastel aastatel; 3) kaudsed pankrotikulud, täpsemalt PostNordi väidetavad suuremad laenukasutuse kulutused ja kahju, mis tuleneb PostNordile „võimetusest pakkuda Põhjamaades terviklikke logistikalahendusi“ (41) ning „tema Põhjamaades toimuva tegevuse sünergia ja ulatuse vähenemisest“; (42) ükski erainvestor poleks nõus neid kulusid katma ning need tuleks seega välja jätta, kuna need hõlmavad riigiabi andmist; d) ITD sõnul hõlmab diskonteeritud rahavoogude analüüs nõuetele mittevastavaid rahavoogusid, nagu universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antav hüvitis, mis on riigiabi ja mis tuleks seega samuti välja jätta.

(69) Peale selle väidab ITD järgmist: a) isegi kui nõustutaks, et Post Danmarki aktsionärid peaksid kandma kõik otsesed ja kaudsed pankrotikulud, ei tohiks diskonteeritud rahavood hõlmata välditavate Post Danmarki pankrotikulude kogusummat, kuna PostNordi kapitalisüst ei tähenda tingimata tema pankroti ärahoidmist; b) diskonteeritud rahavoogudes kasutatud tulud on liiga suured ja neis pole võetud arvesse riski, et universaalteenuse osutamise luba ei pikendata pärast 2019. aastat. ITD soovitas kasutada selle riski arvessevõtmiseks alates 2020. aastast kõrgemat diskontomäära (st kapitali kaalutud keskmist hinda); c) võttes arvesse Post Danmarki netomüügi 10 % vähenemist 2017. aastal, on diskonteeritud rahavoogudes kasutatud eeldatavad kirja- ja logistikaturu kasvumäärad liiga optimistlikud ja seega küsitavad; d) diskonteeritud rahavoogudes kasutatud kapitali kaalutud keskmine hind on liiga madal, kuna selles võetakse arvesse PostNordiga võrreldavaid ettevõtjaid, mitte Post Danmarkiga võrreldavaid ettevõtjaid. Samuti ei võeta kapitali kaalutud keskmises hinnas arvesse pankrotiriski kui ümberkujundamiskava tagajärge ega subjektiivseid eeldusi tulevaste turutingimuste kohta; e) investeerimisjärgu krediidireiting võidakse kaotada siis, kui PostNordi kapitalisüst on majanduslikult ebaratsionaalne, mis omakorda tõendaks, et PostNordi kapitalisüst ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttele.

3.1.3.3. Taani ja Rootsi kapitalisüstiga PostNordile antud eelis

(70) ITD leiab, et lisaks sellele, mida komisjon mainis menetluse algatamise otsuses, on veel asjaolusid, mis tekitavad kahtlusi Taani ja Rootsi kapitalisüstide suhtes: a) oktoobrilepingu põhjal on selge, et Taani ja Rootsi kapitalisüstid PostNordile antakse edasi Post Danmarkile ning et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor ei teeks Post Danmarkile kapitalisüsti; b) need kolm kapitalisüsti ei ole kooskõlas turutingimustega, sest Taani andis 2019. aasta detsembris veel 112 miljonit Taani krooni (umbes 15 miljonit eurot) Post Danmarki universaalteenuse osutamise loa pikendamiseks 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2020, et võimaldada ettevõtjal Post Danmark A/S püsima jääda; c) nüüdispuhasväärtuse arvutused, mis tehti Taani ja Rootsi kapitalisüstide kohta, et näidata nende kooskõla turutingimustega PostNordi krediidireitingu säilitamise kontekstis, ei näita tulu suurust (kui tulu üldse saadakse); d) võrreldud ei ole kapitalisüstide väärtust ja vastupidist stsenaariumi, kus PostNord likvideeritakse, ning seega ei teeks ükski turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor neid kapitalisüste.

3.2. Dansk Distribution

(71) Ettevõtja Dansk Distribution A/S peakontor asub Karlslundes (Taanis) ning ta tegeleb pakkide, kaubaaluste ja segakauba veoga. Dansk Distribution väidab, et ta konkureerib Post Danmarkiga pakisektoris ja üldisemalt tarnesektoris. Ettevõtjal Dansk Distribution on huvi märkuste esitamise vastu, kuna ta osaleb Post Danmarkiga samadel logistikalepingute hangetel, kus Post Danmark pakub väidetavalt turuhinnast madalamaid hindu.

(72) Dansk Distribution on esitanud samasugused märkused nagu ITD.

3.3. Dansk Scanning

(73) Ettevõtja Dansk Scanning A/S peakontor asub Esbjergis (Taanis) ja ta tegeleb digiarhiivide loomisega oma klientidele. Ta pakub mitmesuguseid digiteerimisteenuseid. Dansk Scanning väidab, et ta konkureerib Post Danmarkiga digitaalse posti sektoris ja eelkõige skannimisteenuste turul.

(74) Dansk Scanning on esitanud samasugused märkused nagu ITD.

3.4. Danske Fragtmænd A/S

(75) Danske Fragtmænd A/S asub Aarhusis (Taanis) ja on ettevõtja Fragtmænd Holding A/S tütarettevõtja. Ta osutab logistikateenuseid Taani äriklientidele. Ta võtab vastu tellimusi ning ladustab, komplekteerib, pakendab ja tarnib nende alusel pool- ja valmistooteid, varuosi, esmatarbekaupu ja kestvuskaupu. Ta tarnib kaupu iga päev ja pakub uksest ukseni kohaletoimetamist. Lisaks tegutseb Danske Fragtmænd lao- ja infotehnoloogiateenuste turul.

(76) Danske Fragtmænd A/S on esitanud samasugused märkused nagu ITD.

3.5. Jørgen Jensen Distribution A/S

(77) JJD peakontor on Ikastis (Taanis) ja ta osutab kaubaveoteenuseid. Ta osutab mitmesuguseid transporditeenuseid, sealhulgas pakkide ja kauba (ka kaubaalustel kaup) kohaletoimetamine, pikamaaveod, sealhulgas temperatuuritundlike kaupade (nagu toit) ja muude kaupade vedu. Peale selle pakub JJD veoteenuste turul väga lühikese etteteatamisega pealevõtmist ja kohaletoimetamist ning kulleriteenuseid. JJD väidab, et ta konkureerib Post Danmarkiga transpordi- ja tarnesektoris. Ta leiab, et käesolevas otsuses käsitletud kapitalisüstid mõjutavad otseselt tema tegevust, kuna need võimaldavad Post Danmarkil pakkuda turuhinnast madalamaid hindu (15–30 % madalamaid). JJD selgitab, et ta on seda kogenud klientide kutsetel põhinevate hangete ja konkursside puhul (43).

(78) JJD on esitanud samasugused märkused nagu ITD.

3.6. UPS

(79) UPS on ülemaailmne eripostiteenuste ja -veoteenuste osutaja. Ameerika Ühendriikide järel on UPSi suurim turg Euroopa, kus tema tegevus hõlmab 56 riiki ja territooriumi. Alates 1988. aastast on UPS tegutsenud Taani turul, kus ta pakub riigisiseseid ja rahvusvahelisi posti- ja logistikateenuseid, sealhulgas standard- ja ekspresspakiteenuseid ning mitmesuguseid õhu-, mere- ja autoveoteenuseid. UPS väidab, et ta konkureerib Post Danmarkiga otseselt mitteuniversaalsete paki- ja postiteenuste ning logistikasektoris.

(80) UPSi märkused kattuvad suures osas ITD ja teiste kolmandate isikute märkustega, kuid ta esitas konkreetseid märkusi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgimise hindamise kohta.

3.6.1. PostNordi kapitalisüst ettevõtjale Post Danmark

(81) Esiteks väidab UPS, et diskonteeritud rahavoogude arvutustes kasutatud eeldatavat kasvumäära on võimalik kontrollida, võrreldes seda nõuetekohaselt posti- ja logistikasektori omaga, mis on esitatud hulgas teadustöödes ja muudes allikates (44).

(82) Samuti leidis UPS, et kahtluse alla tuleks seada PostNordi võime täpselt prognoosida oodatavaid tulemusi konkreetsete eesmärkide saavutamisel, näiteks tulude kasvumäära ning äriühingu intressi- ja maksueelset kasumit. Viimast oleks võimalik hinnata järeltestimisega, võrreldes nende eesmärkide puhul kavandatud ja tegelikult saavutatud tulemusi.

(83) Peale selle väidab UPS, et diskonteeritud rahavoogudes tuleks arvesse võtta krediidireitingu alandamisest tulenevaid suuremaid laenukasutuse kulutusi ning seda mitte üksnes PostNordi kapitalisüsti puudumisest tingitud pankroti stsenaariumi puhul, vaid ka PostNordi kapitalisüsti toimumise stsenaariumi puhul. UPS leiab, et see oleks kooskõlas Taani ametiasutuste väitega, et PostNordi krediidireiting võib langeda ka Post Danmarkile kapitalisüsti tegemise tagajärjel.

3.6.2. Taani ja Rootsi kapitalisüstid PostNordile

(84) UPS väidab, et tegemaks kindlaks, kas erainvestor oleks teinud Taani ja Rootsi asemel kapitalisüstid, oleks tulnud üksikasjalikumalt hinnata väidetavaid täiendavaid laenukasutuse kulutusi, mis kaasnevad PostNordi krediidireitingu alandamisega. Selles hindamises oleks tulnud arvesse võtta eeldatavaid tulevasi rahastamisvajadusi, tuginedes prognoositud rahavoogude analüüsile ja olemasoleva võla ülevaatele.

3.7. Anonüümne

(85) Anonüümne kolmas isik väidab, et ta konkureerib Post Danmarkiga paki- ja kaubaveosektoris.

(86) Anonüümne kolmas isik on esitanud samasugused märkused nagu ITD.

4. TAANI JA ROOTSI MÄRKUSED

4.1. Taani ja Rootsi ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta

(87) Oma ühistes märkustes märgivad Rootsi ja Taani, et PostNord AB eraldiseisvate ja sõltumatute omanikena hindasid nad eraldi oma vastavate kapitalisüstide majanduslikku põhjendatust. Seepärast on nende märkused Taani ja Rootsi kapitalisüstide kohta esitatud eraldi punktides 4.2 ja 4.3.

(88) Rootsi ja Taani on oma ühiste märkuste lisas esitanud PostNord AB märkused menetluse algatamise otsuse kohta. PostNord AB märkis: „Taani ja Rootsi valitsused on palunud, et PostNord AB esitaks märkused menetluse algatamise otsuse ja kolmandate isikute esitatud teabe nende osade kohta, mis käsitlevad kontsernisiseseid ülekandeid.“ Kuna Rootsi ja Taani esitasid PostNord AB märkused, käsitab komisjon neid märkusi nii Taani kui ka Rootsi märkustena.

4.1.1. Kapitalisüstid kujutavad endast kolme eraldi meedet

(89) Esiteks märgivad Rootsi ja Taani, et mitte üksnes kolm kapitalisüsti pole eraldi meetmed, vaid ka Post Danmarkile 2017.–2019. aastal universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antud hüvitis on eraldi meede. Nad väidavad, et see on nii oktoobrilepingu põhjal, mille kohaselt Taani makstav hüvitis universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest oli 267 miljoni Rootsi krooni suuruse Taani kapitalisüsti ja 400 miljoni Rootsi krooni suuruse Rootsi kapitalisüsti eeltingimus. Samuti oli universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antav hüvitis PostNord Groupile hädavajalik järeldamaks, et tema kapitalisüst oleks kooskõlas turutingimustega. Tingimus, et kapitalisüsti (mis on turutingimustega kooskõlas) saab teha juhul, kui sama ettevõtja kasuks on antud siseturuga kokkusobivat riigiabi, on Taani ja Rootsi sõnul komisjoni praktikas laialt levinud (45).

(90) Teiseks nõustuvad Taani ja Rootsi komisjoniga, et kolm kapitalisüsti kujutavad endast kolme eri meedet. Sellega seoses väidavad nad, et komisjoni kaalutlused (nimelt asjaolud, et meetmeid võtsid eri investorid, kellel on erinevad rahastamiskulud, tulunõuded ja otsustusprotsessid, ning et meetmetel on eri abisaajad ja eesmärgid) oleksid asjakohased ja et neid toetaks kohtuasi Kreeka vs. komisjon (46). Selles kohtuasjas leidis Üldkohus, et komisjon oleks pidanud tuginema kõigile asjassepuutuvatele faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mitte üksnes meetmete kontekstile ja ajalisele järgnevusele.

(91) Samuti rõhutavad Taani ja Rootsi, et Rootsi jaoks ei tulenenud direktiivist 97/67/EÜ Taani territooriumil mingeid kohustusi ning seega poleks Rootsil seoses PostNord Groupi rahaliste vahendite eraldamisega Post Danmarki ümberkujundamiskava jaoks olnud muid ajendeid peale majanduslikult mõistlike investeerimisotsuste tegemise. Seega on Rootsi huvi Post Danmarki vastu puhtalt äriline.

(92) Lisaks selgitavad Taani ja Rootsi, et kohtupraktikas tunnistatakse, et sama liikmesriigi mitut avaliku sektori asutust tuleks käsitada eraldi turuosalistena (47). Seepärast peavad nad vaieldamatuks, et kaht eri riiki tuleks käsitada kahe eraldi turuosalisena.

(93) Taani ja Rootsi arvates pole üksnes nemad eraldi investorid, vaid ka PostNord Group on neist eraldi investor. See järeldus põhineb eelkõige kasumlikkuse (või kahjumi vähendamise) analüüsil, mille PostNord Group tegi enne Post Danmarki investeerimist ning mis erineb Taani ja Rootsi analüüsist.

(94) Seoses väitega, et kapitalisüstidel on erinevad abisaajad, leiavad Taani ja Rootsi, et huvitatud isikute viited oktoobrilepingule, milles on Post Danmark väidetavalt kindlaks määratud ainsa abisaajana, ei ole põhjendatud, kuna oktoobrilepingu eesmärk ei olnud määrata kindlaks tegelikke abisaajaid riigiabi seisukohast. Pigem oli oktoobrileping põhimõtteline kokkulepe ja seda kajastas selgelt lepingu sõnastus. Taani ja Rootsi on selgitanud, et nende vastavaid kapitalisüste ei anta edasi Post Danmarkile ning seega saab neist kasu peamiselt PostNord AB.

(95) Taani ja Rootsi selgitavad, et mis tahes võimalik kaudne kasu, mida Post Danmark võib nende kapitalisüstide kaudu saada, on liiga kaudne, et pidada seda eeliseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Samuti saaksid PostNord Groupi teised tütarettevõtjad sarnase kaudse eelise.

(96) Seoses väitega, et meetmetel on erinevad eesmärgid selgitavad Taani ja Rootsi esiteks, et PostNord Group tegi Post Danmarkile kapitalisüsti eesmärgiga hõlbustada ümberkujundamiskava rakendamist ning suurendada aktsionäride vara (või vähendada võimalikku kahju). Teiseks oli Taani ja Rootsi vastavate kapitalisüstide eesmärk vähendada riski, et kogu PostNord Group kaotab investeerimisjärgu krediidireitingu, ning seega säilitada või suurendada aktsionäride vara.

4.1.2. Kolm kapitalisüsti tehti eri kuupäevadel

(97) Taani ja Rootsi peavad oluliseks selgitada oma riiklikke otsustusmenetlusi, mida kohaldatakse nende vastavate kapitalisüstide suhtes, ning parandada menetluse algatamise otsust seoses sellega, millal nende kapitalisüstid tegelikult tehti.

(98) Taanis on kõigi selliste kulude või kulutuste jaoks, mis ei kuulu iga-aastases finantsaktis kirjeldatud riigieelarvesse, vaja eraldi õiguslikku alust, et need oleksid õiguspärased. Parlamendi rahanduskomitee saab tagada sellise õigusliku aluse ministri dekreediga (Akstykke), mis võetakse vastu pädeva ministeeriumi taotluse alusel (in casu transpordi-, ehitus- ja elamuvaldkonna ministeerium). Pärast vastuvõtmist eraldab riik rahalised vahendid ministri dekreedis kirjeldatud eesmärgi jaoks ning ministeerium võib seejärel kasutada rahalisi vahendeid oma riigikassa arvelduskonto kaudu, järgides ministri dekreedi tingimusi. Ministri dekreedi vastuvõtmisega ei kaasne ministeeriumile kohustust rahalisi vahendeid kasutada; dekreet loob selleks üksnes õigusliku aluse. Kui ministeerium rahalisi vahendeid ei kasuta (näiteks kuna tehingut pole võimalik lõpule viia, teatavad projektid lükatakse edasi või tühistatakse), tagastatakse rahalised vahendid riigikassasse. Taani kapitalisüsti käsitlev ministri dekreet on 17. mai 2018. aasta ministri dekreet.

(99) Rootsis peab valitsus saama parlamendilt volituse muudatuste tegemiseks oma äriühingute portfellis, sealhulgas kapitalisüstide tegemiseks. Selline parlamendi antud volitus võimaldab valitsusel tegutseda; üldjuhul ei kohusta see aga valitsust konkreetsel ajal ega viisil tegutsema. Märkimisväärne aeg võib jääda valitsuse tegutsemist võimaldava parlamendi heakskiidu ja selle aja vahele, mil valitsus tegelikult tegutseb, kui ta seda üldse teeb. 2019. aasta lõpus oli Rootsi valitsusel mitu tegutsemisvolitust, mille puhul ta oli otsustanud osaliselt või täielikult tegevusest hoiduda (48). Rootsi kapitalisüst ettevõtjale PostNord AB eeldab valitsuse otsust ja seega parlamendi volitust.

(100) Võttes arvesse põhjendusi 97–99, eristavad Taani ja Rootsi investeerimisotsuste tegemise kuupäeva (teisisõnu peaks turutingimustele vastavuse hindamine olema tehtud enne seda kuupäeva), kapitalisüstide määramise kuupäeva ning nende abisaajale kättesaadavaks tegemise või väljamaksmise kuupäeva. Neid kolme ajahetke on kujutatud Taani ja Rootsi esitatud joonisel 3. Joonis 3 Kolme kapitalisüsti tegemise ajakava

(101) Taani ja Rootsi on esitanud joonise 3 kohta järgmised selgitused: a) Taani omaniku 17. mai 2018. aasta investeerimisotsus on põhjenduses 98 osutatud ministri dekreet; b) Rootsi omaniku 29. novembri 2018. aasta investeerimisotsus (49) tehti pärast parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsust, (50) mis võimaldas valitsusel eelnimetatud otsuse teha; c) PostNordi 11. juuni 2018. aasta investeerimisotsus järgnes rakendamislepingu sõlmimisele (vt põhjendus 25) ja samal päeval tehtud juhatuse otsusele selle kohta, et kapitalisüst oleks majanduslikult mõistlik; d) Taani määras kapitalisüsti alles 10. detsembril 2018, mil see välja maksti. Enne seda kuupäeva leidis Taani, et ettevõtjal PostNord AB pole seadusjärgset õigust kapitali saada. Taani leiab, et 17. mai 2018. aasta ministri dekreet ei kohusta Taanit abi andma (vt põhjendus 98); e) Rootsi määras kapitalisüsti 29. novembril 2018, samal päeval, mil tehti investeerimisotsus; f) PostNord määras kapitalisüsti 11. juunil 2018, samal päeval, mil tehti investeerimisotsus. See on kooskõlas komisjoni järeldusega menetluse algatamise otsuse põhjenduses 82; g) Taani maksis oma kapitalisüsti välja 10. detsembril 2018, samal päeval, mil kapitalisüst määrati; h) Rootsi maksis oma kapitalisüsti välja 10. detsembril 2018; i) PostNord Group maksis oma kapitalisüsti välja 18. juunil 2018 (välja arvatud 150 miljonit Taani krooni, mis maksti juba 4. aprillil 2018), samal päeval, mil maksti välja ka juhtumi SA.47707 puhul heaks kiidetud hüvitis universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest.

4.1.3. PostNord Groupi kapitalisüst ettevõtjale Post Danmark ei hõlma riigiabi

4.1.3.1. Taani ja Rootsi ühised märkused riigile omistatavuse, riigi ressursside ja konkurentsi moonutamise kohta

(102) Taani ja Rootsi ametiasutused väidavad, et PostNord Groupi kapitalisüst Post Danmarkile kujutas endast üksnes kontsernisisest (st PostNord Groupi sisest) ülekannet ja ei muudaks turul konkurentsitingimusi, (51) kuna Post Danmark tegutses juba turul.

(103) Sellega seoses selgitavad Taani ja Rootsi, et ENEA kohtuasjas tehtud Euroopa Kohtu otsuses on märgitud, et „riigi osalusega äriühingute vahendeid saab käsitada riigi ressurssidena siis, kui riigil on oma valitsevat mõju teostades võimalik suunata nende vahendite kasutamist, et rahastada eeliseid teiste ettevõtjate kasuks“ (Taani ja Rootsi ametiasutuste lisatud rõhuasetus) (52).

(104) Praegusel juhul leiavad Taani ja Rootsi ametiasutused aga, et ei Taani ega Rootsi polnud võimeline suunama PostNord Groupi rahaliste vahendite kasutamist, et rahastada Post Danmarki, ning mis veel tähtsam, PostNordi eri üksuste vahelised rahaliste vahendite ülekanded (nagu kontserni kapitalisüst) ei kujutaks endas eelist „teiste ettevõtjate kasuks“, (53) vaid üksnes ülekannet sama ettevõtja raames (PostNord).

(105) Peale selle selgitavad Taani ja Rootsi ametiasutused taas ENEA kohtuasjale (54) tuginedes, et „ametivõimude juhised“ ei määranud ära PostNord AB käitumist ning seega ei olnud see omistatav Taanile ega Rootsile.

(106) Selles kontekstis väidavad Taani ja Rootsi ühtlasi, et vastavalt liidu kohtupraktikale kohtuasjas Stardust Marine ei piisa juhul, kui otsuseid teevad riigi osalusega äriühingud, äriühingu võetavate meetme omistamiseks riigile ainuüksi sellest, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all. Tegelikult tuleb tõendada, et avaliku sektori asutusi saab pidada meetme vastuvõtmisega seotuks ning sellist riigile omistatavust saab järeldada hulga näitajate põhjal (55).

(107) Taani ja Rootsi ametiasutused selgitavad, et 150 miljonit Taani krooni kanti 4. aprillil 2018 üle tagamaks, et Post Danmark saab jätkata oma tegevust sel ajal, kui oodati komisjoni eeldatavat heakskiitu universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antavale hüvitisele ning seejärel ümberkujundamiskava rakendamist PostNord Groupi poolt, sealhulgas PostNord Groupi kapitalisüsti. Samuti puuduvad tõendid selle kohta, et Taani ja Rootsi osalesid mingil moel 150 miljoni Taani krooni ülekandmise otsuse tegemises.

(108) 2018. aasta juunis ja 2019. aasta veebruaris tehtud ülekanded olid osa PostNord AB 11. juuni 2018. aasta otsusest liikuda edasi ümberkujundamiskavaga (rakendamislepingu kuupäev, vt põhjendus 25). Taani ja Rootsi väidavad nende kahe ülekande kohta, et puuduvad tõendid, et kumbki riik oleks osalenud PostNord AB otsuses ümberkujundamiskavaga edasi liikuda (sealhulgas 18. juuni 2018. aasta ja 4. veebruari 2019. aasta kontsernisiseste ülekannete tegemises) muul viisil kui PostNord AB aktsionäridena. Seepärast leiavad Taani ja Rootsi, et komisjon eksis, kui ta väitis menetluse algatamise otsuse põhjenduses 87, kontsernisisene kapitali ülekandmine on omistatav Taanile ja Rootsile, kuna see oli osa oktoobrilepingust. Sellega seoses väidavad Taani ja Rootsi, et oktoobrileping käsitleb üksnes kaht omanikku (Taani ja Rootsi) ning mitte PostNord Groupi.

(109) Lisaks väidavad Taani ja Rootsi, et kui oktoobrilepingu punktides 1 ja 4 mainitakse PostNord AB kavatsust rakendada uut tegevusmudelit ja sellega seotud PostNord Groupi kapitalisüsti ettevõtjale Post Danmark, on tegemist üksnes oktoobrilepingu faktilise konteksti kirjeldamisega. See ei tähenda, et PostNord AB otsus ümberkujundamiskava rakendada oli omistatav Taanile ja Rootsile. Seda seisukohta toetab nende sõnul asjaolu, et: a) ümberkujundamiskava koostati PostNord AB algatusel juba 2016. aasta sügisel; b) üks kontsernisisene kapitaliülekanne tehti Post Danmarkile juba 2017. aasta veebruaris ning c) Post Danmarki olukorra ja äriplaani analüüside ja hindamiste elluviija oli PostNord AB, mitte Taani ja Rootsi.

(110) Taani ja Rootsi leiavad, et asjaolu, et universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antava Taani hüvitise tingimuseks oli ümberkujundamiskava rakendamine (oktoobrilepingu punkt 9), üksnes kinnitab seda, et ümberkujundamiskava rakendamise otsus oli PostNord AB teha, kuna nimetatud tingimus oleks olnud ülearune, kui PostNord AB oleks juba olnud kohustatud kava rakendama.

4.1.3.2. Taani ja Rootsi ühised märkused eelise puudumise kohta

(111) Taani ja Rootsi väidavad, et PostNord Group tegi oma kapitalisüsti Post Danmarkile kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. PostNordi otsus teha kontsernisiseseid kapitaliülekandeid põhines turutavade kohastel meetoditel, nagu diskonteeritud rahavoogude analüüs, finantsvarade hindamise mudel ja kapitali kaalutud keskmine hind.

(112) Eelkõige väidavad Taani ja Rootsi, et Post Danmarki kasvumäär kirjaturul ([---] % aastas) ja logistikaturul ([---] %) ning üldine (kombineeritud) kasv (mis pidi eeldatavalt jõudma [---] %ni 2026. aastal ja [---] %ni pärast 2026. aastat), mida eeldati diskonteeritud rahavoogude mudelis, olid konservatiivsed. See väide põhines ootusel, et logistikaäri kasvab vähemalt aluseks võetud SKP kasvuga samas tempos ning et langus kirjaäris aeglustub 2022. aastaks ja stabiliseerub 2026. aastal. Prognoositud kasvumäärad põhinesid nende viimaste aastate suundumustel ning neis võeti arvesse prognoositud inflatsiooni ja rahvastiku kasvu. Eeldus, et langus kirjateenustes 2022. aastaks aeglustub, põhines asjaolul, et suur osa Taani postimahust oli juba digitaalne (umbes 80 % suurem osa kui 2001. aastal), ning eeldusel, et ülejäänud osa postimahust väheneks palju aeglasemalt kui esimene, väga suur osa (56).

(113) Lisaks väidavad Taani ja Rootsi, et Post Danmarki pankroti stsenaariumi puhul kaheldaks turul PostNord Groupi võimes ja valmiduses toetada ülejäänud tütarettevõtjaid. Sellise stsenaariumi korral alandataks PostNord AB mitteametlikku krediidireitingut märkimisväärselt, nõrgalt investeerimisjärgu krediidireitingult [---] ringis spekulatiivsele krediidireitingule [---] ringis. See vastaks [---] võlakirja ja [---] võlakirja [---] baaspunkti suurusele hinnavahele ehk [---] % tootluse vahele. Selles kontekstis peavad Taani ja Rootsi konservatiivseks eeldust, et laenukasutuse kulutused suurenevad pankrotistsenaariumi korral [---] %. Samal ajal arvutati suuremad laenukasutuse kulutused [---] Rootsi krooni suuruse koguvõla põhjal, mida peetakse keskmiseks intressikandvate kohustiste mahuks, mida vajatakse 2018.–2026. aastal PostNord Groupi rahastamiseks Post Danmarki pankroti korral.

(114) Taani ja Rootsi väidavad, et kui Post Danmark peaks minema pankrotti, kaotaks PostNord täielikus Põhjamaade võrgustikus seisneva konkurentsieelise ning praeguse tegevusmudeli kohase koostoime. Selle tulemusel väheneksid PostNordi Põhjamaades toimuvast tegevusest saadavad tulud 2026. aastaks [---] % (indekseeritud inflatsiooniga ja postipakkide koguse suurenemisega) ehk [---] miljoni Rootsi krooni võrra, samas kui intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum (EBITDA) muutuks vastavalt [---] %.

(115) Taani ja Rootsi on esitanud kaks üksikasjalikku kvantitatiivset analüüsi, et tõendada PostNord Groupi kapitalisüsti vastavust turutingimustele. Neis analüüsides täpsustatakse arvutusi, mille PostNord Group tegi enne investeerimist. Mõlemad analüüsid kujutavad endast diskonteeritud rahavoogude mudeleid, milles on tuginetud investeeringu tegemise aja väärtusele vastavatele diskonteeritud kulude ja tulude prognoosidele, et teha kindlaks investeeringu üldine kasumlikkus. Peamine erinevus nende kahe analüüsi vahel seisneb selle kasumi liigis, mida arvesse võetakse.

(116) Esimeses analüüsis (mis on esitatud tabelis 2) arvutatakse kõigepealt ettevõtte väärtus, et arvutada omakapitali väärtus. See kujutab endast diskonteeritud rahavoogude mudelit, milles on võetud arvesse Post Danmarki kui terviku tasandil tekkivaid vabasid rahavoogusid, nimelt nii võlgade katmiseks kui ka aktsionäridele jaotamiseks kättesaadavat kasumit (ettevõtte vabad rahavood), mis on diskonteeritud Post Danmarki kapitali kaalutud keskmise hinnaga. Lisaks sellele kasumile võetakse esimeses analüüsis arvesse PostNord Groupi võimalikku kahjumit, mis tekiks vastupidises stsenaariumis, mille korral Post Danmark läheb pankrotti. See kahjum on seotud muu hulgas suuremate intressikuludega, pidades silmas võimalikku muret, et PostNord Group pole võimeline oma võlgu teenindama, tuludega koostoimest Post Danmarki ja PostNord Groupi muu tegevuse vahel ning tuludega, mida PostNord Group saab Post Danmarkilt hüvitisena kontserni tasandi kulude (nagu [---] ja [---] kulud) katteks. Omakapitali väärtuse arvutamiseks lahutatakse ettevõtte väärtusest netovõlg. Tabel 2 Post Danmark A/S – diskonteeritud rahavoogude mudel PostNord Groupi kapitalisüsti hindamiseks – ettevõtte väärtus (summad miljonites Taani kroonides) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Eeldatav ettevõtte jätkuväärtus EBITDA [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Investeeringukulud [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Käibekapitali muutus [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Omakapitalisüst universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest 1 161 Eraldiste netokasv [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Maksud intressi- ja maksueelselt kasumilt [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Ettevõtte vabad rahavood (sealhulgas universaalteenuse osutamise kohustusest) [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Kapitali kaalutud keskmine hind [---] % Ettevõtte vabade rahavoogude jätkukasvumäär [---] % Ettevõtte jätkuväärtus [---] Ettevõtte vabade rahavoogude nüüdisväärtus (A) [---] Ettevõtte jätkuväärtuse nüüdisväärtus (B) [---] Ettevõtte väärtus C) = (A) + (B) [---] Netovõlg (D) [---] Omakapitali väärtus E) = (C) – (D) [---] Pankroti mõju nüüdisväärtus (F) [---] PostNord Groupi omakapitali vähenemine Post Danmarki likvideerimise korral G) = (F) – (E) [---] PostNord Groupi kapitalisüst H) –2 339

(117) Taani ja Rootsi sõnul ilmneb tabelist 2, et [---] miljardi Taani krooni suurune kahju, mida PostNord Group (kui ainuaktsionär) kannaks Post Danmarki likvideerimise korral (nimelt omakapitali vähenemine „G“), oleks suurem kui kulu, mida PostNord Group tegelikult kandis 2 339 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti („H“) tegemisega, et toetada Post Danmarki.

(118) Teises kvantitatiivses analüüsis (mis on esitatud tabelis 3) keskendutakse otseselt omakapitali väärtusele ning kasutatakse diskonteeritud rahavoogude meetodit, mis põhineb üksnes Post Danmarki omanikule ehk PostNord Groupile tekkival kasumil. Omakapitali diskonteeritud rahavoogude meetodis võetakse lähtepunktiks samad ettevõtte vabad rahavood, mida kasutati esimeses analüüsis, ning lahutatakse seejärel võlaintresside kulud, laenude tagasimaksed ja uutest laenudest laekuv raha Post Danmarki tasandil, saades omakapitali vabad rahavood. Need vabad rahavood diskonteeritakse omaniku (PostNord Group) omakapitali hinnaga. Sarnaselt esimese analüüsiga võetakse Taani esitatud omakapitali väärtuse arvutustes arvesse negatiivset mõju PostNord Groupile vastupidise stsenaariumi korral. Tabel 3 Post Danmark A/S – diskonteeritud rahavoogude mudel PostNord Groupi kapitalisüsti hindamiseks – omakapitali väärtus (summad miljonites Taani kroonides) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Eeldatav omakapitali jätkuväärtus Ettevõtte vabad rahavood (sealhulgas universaalteenuse osutamise kohustusest) [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Omakapitalisüst universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest –1 161 Ettevõtte vabad rahavood (v.a universaalteenuse osutamise kohustusest) [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Netovõla muutus [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Intressikulud [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Erinevus ettevõtte vabade rahavoogude ja omakapitali vabade rahavoogude maksude vahel [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Omakapitalisüst universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest 1 161 Omakapitali vabad rahavood (sealhulgas universaalteenuse osutamise kohustusest) [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Omakapitali hind [---] % Omakapitali vabade rahavoogude jätkukasvumäär [---] % Omakapitali jätkuväärtus [---] Omakapitali vabade rahavoogude nüüdisväärtus (A) [---] Omakapitali jätkuväärtuse nüüdisväärtus (B) [---] Omakapitali väärtus E) = (A) + (B) [---] Pankroti mõju nüüdisväärtus (F) [---] PostNord Groupi omakapitali vähenemine Post Danmarki likvideerimise korral G) = (F) – (E) [---] PostNord Groupi kapitalisüst H) –2 339

(119) Taani ja Rootsi sõnul ilmneb tabelist 3, et [---] miljardi Taani krooni suurune kahju, mida PostNord Group (kui ainuaktsionär) kannaks Post Danmarki likvideerimise korral (nimelt omakapitali vähenemine „G“), oleks suurem kui kulu, mida PostNord Group tegelikult kandis 2 339 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti („H“) tegemisega, et toetada Post Danmarki.

(120) Taani ja Rootsi sõnul näitavad põhjendustes 116 ja 118 kirjeldatud analüüsid, et PostNord Groupi omakapitalisüst vastab turutingimustele, sest tänu kapitalisüstile välditud kahju nüüdisväärtus on suurem kui kapitalisüsti kulud.

(121) Samad analüüsid näitavad ka (vt tabel 4), et PostNordi Groupi poolt Post Danmarkile tehtud kapitalisüsti sisemine tulumäär [---] % ületaks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja nõutavat minimaalset tulusust, st omakapitali hinda, mis oli [---] %, nagu selgitatud allpool põhjenduses 148. Bilanss perioodi lõpus

Rahavoo kuupäev 31.12.2017 30.6.2018 30.6.2019 29.6.2020 29.6.2021 30.6.2022 30.6.2023 29.6.2024 29.6.2025 30.6.2026 Omakapitali jätkuväärtus Käibekapital [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Materiaalne põhivara [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Rahastatav käibekapital [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Omakapitali vabad rahavood (sh universaalteenuse osutamise kohustusest) [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Üleliigne raha [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Finantspõhivara [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Eraldised [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Laenud krediidiasutustele [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Finantsvarade ja -kohustiste netoväärtus [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Omakapital [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Investorite kapitalisüstid (–)/dividendid (+) –2 339 [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] [---] Omakapitali sisemine tulumäär [---] % Omakapitali hind [---] %

(122) Taani ja Rootsi väidavad, et diskonteeritud rahavoogude mudelites kohaldatud eeldused olid mõistlikud ja konservatiivsed, sest nagu näitavad valimisse kaasatud võrreldavate postiettevõtjate kapitali kaalutud keskmised hinnad, on diskonteeritud rahavoogude mudelis kasutatud [---] % kapitali kaalutud keskmine hind [---] protsendipunkti [---] kui võrreldavatel ettevõtjatel. Samuti on kasumiprognoosid turu-uuringute (57) alusel mõistlikud ja põhjendatud, samas kui eeldusi tulude kasvumäärade ja Post Danmarki kasumlikkuse kohta võrreldi valimisse kaasatud Post Danmarkiga võrreldavate ettevõtjate omadega (58).

4.1.4. Taani ja Rootsi kapitalisüstid ettevõtjale PostNord AB ei hõlma riigiabi

(123) Seoses sellega, kas Taani ja Rootsi kui PostNord AB omanikud ja investorid oleksid pidanud hindama tõenäosust, et PostNord AB kaotab ilma kapitalisüstideta oma investeerimisjärgu krediidireitingu, väidavad Taani ja Rootsi, et selline nõue on väga spekulatiivne. Samuti leiavad nad, et võrreldavatel omanikel, kes kaaluvad oma äriühingusse investeerimist (nagu Taani ja Rootsi enda väitel tegid) on üksikasjalikud teadmised oma äriühingute kohta, aga nad ei pruugi enne konkreetse investeeringu tegemist asjaomast mõju tingimata sõnaselgelt ja üksikasjalikult kirjeldada, arvutada ja dokumenteerida. Sellise dokumentatsiooni nõudmine läheks oluliselt kaugemale sellest, milliseid dokumente tavalised turuosalised enne selliste investeeringute tegemist koostaksid. Sarnases olukorras eraettevõtjad lähtuksid tavaliselt ärilise kaalutluse reeglist, mis tähendab, et ettevõtja juhatust võib tema otsuste eest vastutavaks pidada. Nimetatud reegli täitmisel on otsustav see, kas otsusel oli põhjendatud alus ja kas otsus tehti ettevõtja huvides.

(124) Rootsi ja Taani väidavad, et ettevõtjale PostNord AB kapitalisüsti tegemise otsuse alus oli põhjendatud, piisav ja sarnane sellega, mida võrreldav erainvestor oleks nõudnud, järgmistel põhjustel: a) enne investeerimisotsuste tegemist konsulteerisid Taani ja Rootsi väliste finantsnõustajatega, kes viisid ellu majanduslikud hindamised turutingimustele vastavuse kohta ning soovitasid kapitalisüstid teha; b) Taani ja Rootsi on tõendanud, et kapitalisüstid olid mõistlikud investeeringud, kvantifitseerides kapitali andmata jätmise korral tekkivad eeldatavad kulud ning viies ellu kvalitatiivsemad hindamised kapitalisüstide positiivse ja negatiivse mõju kohta, ning c) Taani ja Rootsi on näidanud, et neil polnud ettevõtjasse PostNord AB investeerimiseks muid ajendeid peale majanduslikult mõistlike investeerimisotsuste tegemise seoses PostNordi rahaliste vahendite andmisega Post Danmarki ümberkujundamiskava rakendamiseks.

(125) Taani ja Rootsi arvates näitab diskonteeritud rahavoogude analüüs, et nende investeeringutel on positiivne mõju väärtuse loomise mõttes, sest kui PostNord AB kaotaks oma investeerimisjärgu krediidireitingu, väheneks äriühingu väärtus 1 071 miljoni Rootsi krooni võrra. See kahju oleks suurem kui Taanile ja Rootsile kaasnenud 667 miljoni Rootsi krooni suurune tegelik kogukulu, st nende tehtud kapitalisüstide koguväärtus. Taani ja Rootsi võtsid arvesse oma investeeringute mõju PostNord AB väärtusele ning oma eesmärki kaitsta oma vara aktsionäridena (st omakapitali väärtust [---] Rootsi krooni), ning on seisukohal, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte ei eelda, et omanikud viivad ellu majanduslikud hindamised vastupidise stsenaariumi kohta, mille korral PostNord AB likvideeritaks.

(126) Samuti väidavad Taani ja Rootsi, et isegi kui seda polnud omanike majandusanalüüsides sõnaselgelt mainitud, olid neil põhjalikud teadmised PostNordi refinantseerimisvajaduse kohta. Ühtlasi on Taani ja Rootsi kaasanud finantsnõustajaid (SEB ja Rothschild), kes on PostNordi finantsseisundit põhjalikult analüüsinud. Neis analüüsides on võetud arvesse refinantseeritavate laenude lõpptähtaegu. Seega eeldus, et PostNord vajas märkimisväärset refinantseerimist ja et tal oli sel põhjusel konkreetne vajadus säilitada investeerimisjärgu krediidireiting, et tal oleks juurdepääs krediiditurule ning paindlikkus kõige sobivamate ja soodsamate rahastamisallikate valimisel, on Taani ja Rootsi arvates nõuetekohaselt põhjendatud.

(127) Peale selle väidavad Taani ja Rootsi, et kuigi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgimise hindamine seda ei eelda, näitavad ex post tõendid, nagu PostNordi ja temaga võrreldavate ettevõtjate 2018. ja 2019. aastal emiteeritud võlakirjade tootlus, et kapitalisüstid vastasid tõepoolest turutingimustele ja et ilma kapitalisüstideta võiksid intressikulud suureneda [---] baaspunkti võrra.

4.2. Taani märkused menetluse algatamise otsuse kohta

(128) Taani eraldi märkused käsitlevad üksnes tema enda ja Rootsi kapitalisüste. Taani väidab, et enne investeerimisotsuse tegemist koostatud Taani ametiasutuste hinnangus polnud sõnaselgelt väljendatud PostNord AB investeerimisjärgu krediidireitingu kaotamise hinnangulist tõenäosust Taani ja Rootsi kapitalisüstide tegemise ja tegemata jätmise korral, aga seda oli väljendatud kaudselt. Hinnangu kohaselt oli tõenäoline (st [---]–[---] % kindel), et PostNord AB kaotaks investeerimisjärgu krediidireitingu, kui Taani ja Rootsi kapitalisüste ei tee.

(129) Taani ja Rootsi 667 miljoni Rootsi krooni suurune kapitalisüst tagaks, et netovõla ja EBITDA suhe jääks lähiaastatel alla [---], mis on tase, mida finantsturul tavaliselt nõutakse investeerimisjärgu krediidireitingu saamiseks. Samuti suurendaksid omanike kapitalisüstid iseenesest äriühingu krediidivõimelisust, andes finantsturgudele signaali, et omanikud olid prognoosinud PostNord AB tulevasi majandustulemusi ja uskusid neisse.

(130) Taani väidab, et vastupidise ja faktilise stsenaariumi põhjal täpsete finantsarvutuste tegemine selle kohta, kas PostNord AB krediidireiting säiliks üksnes tänu Taani ja Rootsi kapitalisüstidele, ei ole levinud turutava, sest Post Danmarki tegevuse ümberkujundamist silmas pidades võiks eeldada, et PostNord AB krediidivõimelisus paraneb järk-järgult igal juhul.

(131) Taani leiab aga ka, et Rothschildi analüüsis esitati illustreeriv, kuid realistlik näide võimaliku kahju kohta, mida PostNord AB kannaks investeerimisjärgu krediidireitingu puudumise korral, tuginedes 2017. aasta kohustiste koguväärtusele (st [---] Rootsi krooni) ja võttes lõpptähtajaks [---] aastat. Analüüs näitab, et ettevõtja PostNord AB vajas investeerimisjärgu krediidireitingut, et tagada madalad intressimäärad oma peatse tähtajaga kohustiste refinantseerimiseks. Analüüs näitab seega, et realistlik oht, et PostNord AB väärtus suurenenud investeerimiskulude tõttu langeb, oleks sarnastel asjaoludel ajendanud iga omanikust erainvestorit tegema kapitalisüsti, ilma et ellu oleks viidud komisjoni nõutava üksikasjalikkusega hindamist.

(132) Taani väidab ühtlasi, et ajavahemik, mil PostNord AB investeerimisjärgu krediidireiting tänu Taani ja Rootsi kapitalisüstidele säilib, poleks kindel. Kuna aga enamik PostNord AB kohustisi tuli 2018.–2019. aastal refinantseerida, oli oluline, et PostNord AB investeerimisjärgu krediidireiting sel ajavahemikul säiliks. Samuti tegutseb PostNord AB turul, kus toimuvad märkimisväärsed muutused, mis tähendaks, et finantsturgudel kohaldatakse tõenäoliselt rangemaid kriteeriume investeerimisjärgu ja muu kui investeerimisjärgu krediidireitingu eristamiseks ning ollakse netovõla ja EBITDA suhte puhul vähem paindlikud. Neil asjaoludel oleks PostNord AB investeerimisjärgu krediidireiting oluline mitme aasta jooksul, isegi pärast Post Danmarki ümberkujundamise lõpule viimist.

(133) Taani väidab, et netovõla ja EBITDA suhe oleks üks peamistest finantsnäitajatest, mida reitinguagentuurid kasutavad emitendi makseviivituse riski kindlaksmääramiseks, mistõttu oleks selle konkreetse suhte hoidmine allpool teatavat künnist äärmiselt oluline, et PostNord AB säilitaks oma investeerimisjärgu krediidireitingu. Samal ajal saab finantsturgudel krediidireitingute andmisel tugineda üksnes eeldatavatele tulemustele, näiteks Post Danmarki eduka ümberkujundamise tõenäosusele. Selles kontekstis oleksid Taani ja Rootsi kapitalisüstid ettevõtjale PostNord AB mõjutanud turul tehtavat riskihindamist positiivselt.

4.3. Rootsi märkused menetluse algatamise otsuse kohta

(134) Rootsi eraldi märkused käsitlevad üksnes tema enda ja Taani kapitalisüste. Rootsi väidab, et kui PostNord Group kannaks Post Danmarkile kapitali üle ilma Taani antava hüvitiseta universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest või ilma aktsionäride kapitalisüstideta ettevõtjale PostNord AB, nõuaks Post Danmarki ümberkujundamiskava rakendamine nii palju PostNord Groupi rahalisi vahendeid, et kogu kontsern oleks ohus.

(135) Rootsi hinnangul oleks Post Danmarki pankroti mõju Rootsile kuuluvate PostNord AB aktsiate omakapitali väärtusele kokkuvõttes ebakindel, kuid tõenäoliselt negatiivne.

(136) Rootsi väidab, et kapitalisüstide ja Post Danmarkile universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antava hüvitise puudumise korral ei peetaks PostNord Groupi investeerimisjärgu krediidireitinguga ettevõtjaks ning talle kaasneks märkimisväärne finantsrisk, suuremad laenukasutuse kulutused ning piiratud rahaline paindlikkus. Madalam krediidireiting võib hõlmata negatiivset mõju suhetele klientide ja tarnijatega ning raskusi andekate töötajate ettevõttes hoidmisel, samuti omaniku (kapitali)toetuse puudumise muud märgilist mõju. Seepärast oli Rootsi hinnangul oluline tagada finantsriski tase, mis on kooskõlas investeerimisjärgu krediidireitinguga või sellele lähedase krediidireitinguga [---], mis on võrreldav sarnaste ettevõtjate omaga.

(137) Rootsi järeldab diskonteeritud rahavoogude analüüsi põhjal, et kui võtta arvesse 1 533 miljoni Rootsi krooni suurust Taani abi seoses hüvitisega universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest 2017.–2019. aastal, suureneb Taani äriühingu nüüdispuhasväärtus [---] Rootsi kroonilt [---] Rootsi kroonini, mis omakorda suurendab omakapitali väärtust. Rootsi omakapitali väärtuse suurenemine [---] Rootsi krooni võrra ületab selgelt tema 400 miljoni Rootsi krooni suurust investeeringut, mis näitaks, et Rootsi otsus teha ettevõtjale PostNord AB kapitalisüst oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

4.4. Taani ja Rootsi märkused kolmandate isikute märkuste kohta

4.4.1. Kolm kapitalisüsti kujutavad endast kolme eraldi meedet, mitte ühte meedet

(138) Punktis 4.1.1 selgitatud põhjustel pole Taani ja Rootsi nõus ITD ja teiste kolmandate isikute väitega, et kolme kapitalisüsti tuleks käsitada ühe meetmena. Osutades menetluse algatamise otsuse põhjendusele 75, märgivad Taani ja Rootsi ühtlasi, et hüvitis, mis anti universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest 2017.–2019. aastal, on eraldi meede.

(139) Eelkõige leiavad Taani ja Rootsi, et pole võimalik nõustuda ITD väitega, et vastamaks küsimusele, kas mitut meedet tuleks analüüsida eraldi, tuleb keskenduda „abisaaja olukorrale, mitte investorite olukorrale“. Taani ja Rootsi leiavad, et vastavus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele peaks sõltuma majanduslikust põhjendatusest iga investori vaatenurgast (59).

(140) Seoses kolme kapitalisüsti eesmärgiga ja ITD väitega, et väidetav rahastamispuudujääk uue tegevusmudeli hinnanguliste kulude (nimelt 5 miljardit Rootsi krooni vastavalt oktoobrilepingule) ja PostNord Groupi 2,339 miljardi Taani krooni suuruse kapitalisüsti vahel näitab, et Rootsi ja Taani kapitalisüstid on tegelikult samuti mõeldud ümberkujundamiskava jaoks, (60) märgivad Taani ja Rootsi, et uue tegevusmudeli hinnangulised kulud, millele on osutatud oktoobrilepingus, ei ole võrdsed kapitalivajadusega, sest hinnangulised kulud sisaldavad prognoositud tegevuskahjumit, mida kandis Post Danmark ise, mistõttu kapitalivajadus oli väiksem.

(141) Seoses ITD väitega, et kõigi kolme kapitalisüsti puhul on lõplik abisaaja Post Danmark (vt põhjendus 58), märgivad Taani ja Rootsi, et oktoobrilepingu eesmärk polnud määrata kindlaks tegelikku abisaajat riigiabi seisukohast. Pigem on see põhimõtete kokkulepe, mida rakendati hiljem õiguslikult siduvate kohustustega PostNord AB ees.

4.4.2. Kolme kapitalisüsti ei tehtud oktoobrilepingu sõlmimise kuupäeval

(142) Punktis 4.1.2 selgitatud põhjustel ei nõustu Taani ja Rootsi ka ITD seisukohaga, et kolm kapitalisüsti tehti oktoobrilepingu sõlmimise kuupäeval. Taani ja Rootsi osutavad Magdeburger Mühlenwerke ja BSCA (61) kohtuasjades loetletud tingimustele, selgitades, et abimeedet saab pidada võetuks üksnes õiguslikult siduva aktiga, millega pädev siseriiklik ametiasutus kohustub abisaajale abi andma, tingimusetu ja õiguslikult siduva lubadusega või kui abi saamise tingimused on täidetud ja abisaaja on võimalik kindlaks määrata.

(143) Taani ja Rootsi leiavad järgmistel põhjustel, et oktoobrileping ei vasta ühelegi nimetatud kolmest tingimusest: a) oktoobrileping pole õiguslikult siduv ning Taani ja Rootsi ei kohustunud selle lepinguga kapitalisüste tegema. Eelkõige on oktoobrileping põhimõtteline kokkulepe (62) kahe riigi vahel ning ei väljenda õiguslikult siduvat kohustust PostNord AB ees; b) oktoobrileping oli tingimuslik, kuna selles nõutakse mitme rakendusmeetme võtmist. Taani ja Rootsi viitavad sellega seoses vajadusele saada vastavate valitsuste ja parlamentide nõusolek. Ilma nende nõusolekuta võivad Taani ja Rootsi igal ajal lepingust loobuda, ilma et sellega kaasneks õiguslikke tagajärgi. Isegi vastavate parlamentide heakskiit poleks piisav, sest see ei kohusta vastavaid valitsusi kapitali kasutama (vt põhjendused 98 ja 99). Lisaks tuli oktoobrilepingu riigiabi elementidest teatada komisjonile, kes pidi need heaks kiitma. Selleks, et seada universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest hüvitise maksmise tingimuseks hüvitise kasutamine endiste ametnike lepingute lõpetamiseks, oli ühtlasi vaja Taani ja PostNord AB vahelist rakendamislepingut (63). Sama leping sisaldab sätteid, mis kohustavad PostNordi tegema kapitalisüsti Post Danmarkile (põhjendus 25). Riigid leiavad ühtlasi, et oktoobrilepingu sõnastus toetab rakendusmeetmete võtmise vajadust, näiteks: „need investeeringud tehakse kapitali sissemaksetena äriühingusse turutingimustel, ilma uusi aktsiaid emiteerimata“. Taani ja Rootsi on seisukohal, et sellest tulenevalt peavad kapitalisüstid olema tehtud turutingimustel, mis eeldab edasist analüüsi selle võimalikkuse kohta; (64) c) oktoobrilepingus pole kindlaks määratud abisaajaid, kuna riigi kapitalisüstide puhul erineb tegelik abisaaja oktoobrilepingus kirjeldatust.

(144) Lisaks peavad riigid asjakohatuks ITD väidet, et selleks, et rakendusmeetmeid saaks riigiabi seisukohalt rakendusmeetmetena iseloomustada, tuleks need eelnevalt kindlaks määrata, ja et abi oleks võimatu anda ilma rakendusmeetmeid võtmata (vt põhjendus 59). Sellega seoses kahtlevad riigid ITD viidatud kohtupraktika asjakohasuses. Esiteks ei olnud kohtuotsust kohtuasjas Arriva Italia jt ITD märkuste esitamise ajal veel tehtud. Igal juhul leiavad riigid, et kohtuasi Arriva Italia jt ei käsitle seda, kas või millal on võimalik rakendusmeetmeid kehtestada, vaid seda, kas siseriiklikud õigusaktid, millega anti õigus abi saada, sisaldasid rakendusmeetmeid ja kas neid võeti (65). Teiseks puudutavad ITD viidatud muud kohtuotsused (vt joonealune märkus 35) seda, kas riiklikud meetmed kujutasid endast abikavasid ja kas äriühingu ümberkujundamine teatud liiki äriühinguks kujutas endast abikava või üksikabi. Riikide sõnul on ilmselge, et see kohtupraktika pole ITD väite seisukohast asjakohane.

(145) Taani ja Rootsi leiavad, et ITD tütarettevõtja arutluskäik, mille kohaselt kõik kolm kapitalisüsti tehti 28. mail 2018, ei ole põhjendatud, nagu selgitatud põhjendustes 100 ja 101.

(146) Seoses ITD viitega Rigsrevisioneni aruandele (põhjendus 66) märgivad Taani ja Rootsi järgmist: a) Rigsrevisioneni aruandes esitatud väide, et Post Danmark sai omanikelt (st Taanilt ja Rootsilt) kapitalisüste, pole õige, nagu tõendab vahetult järgnev lause, milles on kapitalisüstid loetletud: „Det fremgår af figur 3, at Post Danmarks regnskabsreglement er blevet ændret 2 gange siden postdirek-tivet fra 2008. Det fremgår desuden, at Post Danmark de seneste år flere gange har fået tilført kapital fra ejerne og koncernen. Det drejer sig om 3 tilførsler i 2017, der henholdsvis medførte 2.340 mio. danske kroner fra PostNord til Post Danmark, 267 mio. svenske kroner fra den danske stat til PostNord og 400 mio. svenske kroner fra den svenske stat til PostNord. I tillæg hertil forpligtede den danske stat sig i 2017 til delvist at kompensere PostNord med 1.533 mio. svenske kroner for udgifter i forbindelse med afskedi-gelser af tidligere tjenestemænd.“ (rõhuasetus lisatud) „Joonis 3 näitab, et Post Danmarki raamatupidamiseeskirju on muudetud kaks korda alates postidirektiivi [direktiiv 97/67/EÜ] muutmist 2008. aastal. Samuti näitab see, et Post Danmark on mitu korda saanud kapitali omanikelt ja kontsernilt. See puudutab 2017. aastal tehtud kolme kapitaliülekannet: 2 340 miljardit Taani krooni PostNordilt Post Danmarkile, 267 miljonit Rootsi krooni Taani riigilt PostNordile ja 400 miljonit Rootsi krooni Rootsi riigilt PostNordile. Lisaks kohustus Taani riik 2017. aastal maksma PostNordile 1 533 miljonit Rootsi krooni, et hüvitada osaliselt kulud seoses ametnike töösuhete lõpetamisega.“ (rõhuasetus lisatud) Rigsrevisionen viitab seega kapitalisüstidele, mille Taani ja Rootsi tegid ettevõtjale PostNord AB, mitte Post Danmarkile; b) Rigsrevisionen ei ole Post Danmarki raamatupidamisarvestust läbi vaadanud, nagu väitis ITD. Aruandes on selgelt märgitud, et aruanne käsitleb konkreetselt Taani transpordi-, ehitus- ja elamuvaldkonna ministeeriumi ja transpordiameti järelevalvet Post Danmarki üle; c) Rigsrevisionen märgib aruandes esitatud joonisel (viidatud põhjenduses 66) ekslikult, et eri kapitalisüstid kanti üle 2017. aastal. Riigid märgivad, et nagu näidatud Post Danmarki 2019. aasta aruandes, (66) kandis PostNord Group summad üle 2018. ja 2019. aastal ning ka PostNord AB 2018. aasta aruandes on mainitud riikidelt saadud summat (67). Igal juhul ei ole Rigsrevisionen riigiabiamet ja ta ei esitanud mingit hinnangut riigiabi seisukohast asjakohase abi andmise kuupäeva kohta.

4.4.3. Diskonteeritud rahavoogude arvutused PostNord Groupi poolt Post Danmarkile tehtud kapitalisüsti kohta on usaldusväärsed

(147) Taani ja Rootsi vaidlustavad ITD väite, et kapitali kaalutud keskmine hind, mida kasutati PostNord Groupi poolt Post Danmarkile tehtud kapitalisüsti puhul, oleks pidanud olema kõrgem, kajastamaks tõenäosust, et universaalteenuse osutamise kohustust ei anta Post Danmarkile. Nad selgitavad, et universaalteenuse osutamise kohustus on alati antud Post Danmarkile ning PostNord Groupil poleks olnud põhjust arvata, et Taani riik kavatseb seda olukorda muuta, eriti kuna universaalteenuse osutamine on kulukas ja kahjumlik tegevus.

(148) Taani ja Rootsi vaidlustavad ühtlasi ITD väite, et kapitali kaalutud keskmine hind oleks pidanud olema kõrgem kui PostNord Groupiga võrreldavate ettevõtjate kapitali kaalutud keskmine hind, kajastamaks ümberkujundamiskava rakendamisega seotud riske, sest asjaomases äriplaanis oli äririski arvesse võetud ja kohaldati täiendavaid äriühingu riskipreemiaid (seoses digitaliseerimise ja suurusega), nagu näidatud tabelis 5. Tabel 5 Post Danmark A/S – kapitali kaalutud keskmise hinna arvutus Finantsvarade hindamise mudel [---] % Riskipreemia – suurus [---] % Riskipreemia – digitaliseerimine [---] % Omakapitali hind [---] % Võlakapitali hind [---] % Omakapitali osakaal [---] % Võlakapitali osakaal [---] % Kapitali kaalutud keskmine hind [---] % Märkus: maksumäär 22 %.

(149) Lisaks väidavad Taani ja Rootsi, et Post Danmarki tulemused oleksid ületanud äriplaanis aastateks 2018–2020 seatud eesmärke, nagu märgitud PostNord AB 2018. aasta aruande leheküljel 25. Nii Taani kui ka Rootsi arvates toetab see järeldust, et diskonteeritud rahavoogude arvutuses kasutatud eeldused olid mõistlikud ja konservatiivsed. Samuti lükkab see ümber ITD väite, et Post Danmarki tegevustulemuste suundumus oli alates 2017. aastast olnud üksnes ja aina enam negatiivne. Vastupidi: intressi- ja maksueelne kasum enne võrreldavust mõjutavaid tegureid on paranenud. Nagu on märgitud PostNord AB 2018. aasta aruandes, on kahju vähenemine tingitud ümberkujundamiskava rakendamisest.

(150) Vastupidi ITD väidetele leiavad Taani ja Rootsi, et nende kapitalisüste ettevõtjale PostNord AB poleks tulnud kontserni kapitalisüsti puhul diskonteeritud rahavoogudes arvesse võtta. Taani ja Rootsi väidavad aga, et isegi kui neid kapitalisüste oleks võetud arvesse menetluse algatamise otsuse tabelis 1 esitatud PostNord Groupi kapitalisüsti nüüdispuhasväärtuse arvutamisel, suurendades seeläbi kapitalisüsti (A) 667 miljoni Rootsi krooni võrra (460 miljonit Taani krooni), jääks koguväärtus ilma kapitalisüstita (G) positiivseks ehk oleks umbes [---] Taani krooni ([---] Taani krooni – 460 miljonit Taani krooni).

(151) Vastupidi ITD väidetele leiavad Taani ja Rootsi ühtlasi, et PostNord Groupi kapitalisüsti puhul oleks tulnud diskonteeritud rahavoogudes arvesse võtta ühekordset mõju seoses kinnisvaralaenudega Taanis ([---] Taani krooni), sest selle mõju arvessevõtmine põhines PostNord Groupi krediidilimiidi lepingu kohastel samaaegse makseviivituse tingimustel. Igal juhul väidavad riigid, et kinnisvaraga seotud ühekordse mõju arvessevõtmisel diskonteeritud rahavoogudes ei ole olulist mõju tulemusele ning isegi kui kinnisvaraga seotud ühekordset mõju poleks arvesse võetud, oleks koguväärtus ilma kapitalisüstita jäänud positiivseks.

(152) Vastuseks ITD väitele, et universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest antav hüvitis hõlmab riigiabi ja tuleks seega diskonteeritud rahavoogude analüüsist välja jätta, väidavad riigid, et selle hüvitise neutraliseerisid diskonteeritud rahavoogudes vastavad kulud, mis on seotud kahjumliku universaalteenuse osutamise kohustusega.

(153) Vastuseks ITD väitele, et diskonteeritud rahavoogude mudeli töötas välja PostNord ise, väidavad riigid, et sellistes riigi osalusega äriühingutes nagu PostNord töötavad ilmselgelt pädevad isikud, kes on täiesti võimelised tegema turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele vastava investeerimisanalüüsi, ilma et see ülesanne oleks vaja anda sõltumatule eksperdile.

5. HINDAMINE

5.1. Kapitalisüstide liigitamine üheks meetmeks või kolmeks eraldi meetmeks

(154) ITD (ja teised kolmandad isikud) väidavad, et kõiki kapitalisüste tuleks käsitada ühe meetmena (vt punkt 3.1.1). Seevastu Taani ja Rootsi väidavad, et kapitalisüste tuleks käsitada kolme eraldi meetmena (vt punkt 4.1.1). Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et kolm asjaomast kapitalisüsti on kolm eraldi meedet, mida tuleb nõuetekohaselt eraldi hinnata (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 69).

(155) Pärast kõigi ametliku uurimismenetluse käigus saadud märkuste läbivaatamist jääb komisjon menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohale, et kolm kapitalisüsti on kolm eraldi meedet, millest igaüht tuleb hinnata eraldi.

5.1.1. Erinevad investorid

(156) PostNord Group, Taani ja Rootsi ei ole sama investor. Kapitalisüstide tegemisel kasutatud loogika ja otsustusprotsess on iga asjaomase investori puhul erinevad (nagu näitavad Taani ja Rootsi erinevad arutluskäigud, mis on esitatud punktides 4.2 ja 4.3). Nende meetmete kooskõla turutingimustega pole võimalik hinnata ühe meetmena, sest Rootsil, Taanil ja PostNord Groupil on igaühel erinevad rahastamiskulud ja nõuded investeeringutasuvusele. See tähendab näiteks, et toiming võib olla majanduslikult põhjendatud kas Rootsile või Taanile, aga mitte mõlemale liikmesriigile.

(157) Nende kahe riigi otsustusprotsessid on täiesti erinevad (vt põhjendused 98 ja 99) ning hõlmavad täiesti erinevaid osalisi. Taani ja Rootsi vastavate kapitalisüstide puhul on Rootsi ja Taani PostNord AB aktsionäridena erinevas finantsseisundis, kuna neil on erinevad finantskulud ja investeeringutasuvuse nõuded ning ka erinevad laenukasutuse kulutused. Samal ajal erineb Rootsi ja Taani olukord ka PostNord Groupi omast. Ka PostNord Groupil on oma sisemine otsustusprotsess ja ta oli alustanud juba 2016. aasta augustis ümberkujundamiskava rakendamise ettevalmistusi, mis viisid lõpuks tema kapitalisüstini. Isegi kui PostNord Group peab võtma arvesse oma aktsionäride seisukohta seoses tema kapitalisüstiga Post Danmarkile, ei ole võimalik kooskõlastada tema otsustusprotsessi Taani ja Rootsi sõltumatute otsustusprotsessidega. PostNord Groupi kapitalisüsti vastavust turutingimustele tuleb seega hinnata tagajärgede põhjal, mis selle investeeringuga PostNord Groupile kaasnevad.

5.1.2. Erinevad abisaajad

(158) Vastupidi sellele, mida ITD ja teised kolmandad isikud väidavad, pole abisaajad kõigi kolme kapitalisüsti puhul samad. PostNord Groupi kapitalisüst tehti Post Danmarkile, kuid Taani ja Rootsi kapitalisüstid tehti ettevõtjale PostNord AB.

(159) ITD ja teised kolmandad isikud vaidlustavad selle asjaolu (vt põhjendus 58) oktoobrilepingu tingimuste alusel. Esiteks viis, kuidas ITD on tsiteerinud oktoobrilepingut („äriühing [PostNord] kannab [selle] kapitali üle Post Danmarkile“) tekitab vale mulje, et lõpuks kannaks PostNord AB kapitali summas 5 miljardit Rootsi krooni üle Post Danmarkile. ITD on lisanud sõna „selle“ ja komisjoni hinnangul muudab see tähendust. Täielik tsitaat on järgmine: „Et tulla toime digipöördega kaasnevate katsumustega Taanis, on äriühing töötanud välja uue tegevusmudeli, mille hinnanguline maksumus on 5 miljardit Rootsi krooni ning mis hõlmab 2017.–2020. aastal Taani äriühingu töötajate arvu vähendamist umbes 4 000 võrra (edaspidi „uus tegevusmudel“). Osana uue tegevusmudeli rakendamisest kannab äriühing kapitali üle Post Danmarkile, nagu kirjeldatud äriühingu juhatuse 29. septembri 2017. aasta ettepanekus.“ (68)

(160) Sellest tsitaadist ilmneb, et puudub seos 5 miljardi Rootsi krooni suuruse kapitalisüsti ja väidetava asjaolu vahel, et see kõik kantakse üle Post Danmarkile. Mainitakse üksnes, et osana uue tegevusmudeli rakendamisest kannab äriühing Post Danmarkile üle kapitali. See ei välista asjaolu, et üks uue tegevusmudeli muudest osadest on kapitali eraldi ülekandmine ettevõtjale PostNord AB. See on täpselt see, mida tehti, nagu sätestatud oktoobrilepingu punktis 4: „Äriühingu hinnangul on kapitalivajadus 3 miljardit Rootsi krooni, millest Rootsi aktsionär on nõus investeerima 400 miljonit Rootsi krooni ja Taani aktsionär 267 miljonit Rootsi krooni, et toetada uue tegevusmudeli rakendamist, ning äriühing tagab täiendavad rahalised vahendid. Need investeeringud tehakse kapitali sissemaksetena äriühingusse[ (69)] turutingimustel, ilma uusi aktsiaid emiteerimata (70).“ (rõhuasetus lisatud)

(161) Teiseks mainitakse nii põhjenduse 101 punktis a osutatud Taani dekreedis kui ka põhjenduse 101 punktis b osutatud Rootsi parlamendi otsuses kapitali ülekandmist ettevõtjale PostNord AB. Taani dekreedis on märgitud [---] (71). Rootsi parlamendi otsuses on märgitud: „Riksdagile esitatakse eelnõu, et volitada valitsust otsustama ettevõtjale PostNord AB antavate kuni 400 miljoni Rootsi krooni suuruste kapitalisüstide üle“ (72).

(162) Samuti ei leidnud komisjon oma ametliku uurimise käigus ühtegi asjaolu, mis oleks olnud vastuolus Taani ja Rootsi esitatud teabega (põhjendus 94).

(163) Seepärast leiab komisjon, et oktoobrileping oli põhimõtteline kokkulepe (vt põhjenduse 143 punkt a), mis jättis tegelikult riikidele ja ettevõtjale PostNord AB märkimisväärse kaalutlusruumi konkreetsete meetmete tegelikul rakendamisel. Näiteks ei vasta Post Danmarkile PostNord Groupi kapitalisüsti kaudu lõpuks antud summa oktoobrilepingus kavandatud summadele. Oktoobrilepingu tingimusi ei saa seega pidada otsustavateks tõenditeks Taani ja Rootsi kapitalisüstide saajate kohta.

(164) Komisjon leiab, et ettevõtjale PostNord AB ja kõigile tema tütarettevõtjatele kasu tuues toovad Taani ja Rootsi kapitalisüstid kaudselt kasu ka Post Danmarkile, kuna need kaitsevad ettevõtjat PostNord AB. Seevastu PostNord Groupi kapitalisüst toob otseselt kasu Post Danmarkile, kes saab kasutada saadud kapitali oma ümberkujundamiskava rahastamiseks.

5.1.3. Erinevad eesmärgid

(165) On vaieldamatu, et PostNord Groupi kapitalisüsti selge eesmärk on võimaldada Post Danmarkil rakendada oma ümberkujundamiskava.

(166) Taani ja Rootsi kapitalisüstid tehakse ettevõtjale PostNord AB ning need toovad kasu tervele kontsernile. Taani ja Rootsi on selgitanud, et nende vastavate kapitalisüstide eesmärk on säilitada PostNord AB mitteametlik investeerimisjärgu krediidireiting (vt põhjendused 30 ja 33). Kuna ettevõtjal PostNord AB pole ametlikku krediidireitingut, oleks eesmärk peamiselt tagada finantsriski tase, mis on kooskõlas investeerimisjärgu krediidireitinguga [---] või sellele lähedase krediidireitinguga (vt põhjendused 30 ja 33). Komisjon leiab, et eesmärk säilitada end turul ise rahastava PostNord AB krediidivõimelisus on tema aktsionäridele arusaadav ja mõistlik majanduslik eesmärk.

5.1.4. Rakendusmeetmete nõue

(167) Komisjon leiab, et oktoobrileping ei ole akt, mille alusel ükski kolmest kapitalisüstist tehti. Õigupoolest tuleneb oktoobrilepingu tingimustest, et see oli põhimõtteline kokkulepe, ja kõigi kolme kapitalisüsti tegemiseks tuli hiljem võtta rakendusmeetmeid, nagu selgitasid Taani ja Rootsi (vt põhjenduse 143 punkt b).

5.1.5. Vastus kolmandate isikute väidetele

(168) ITD väidab, et komisjon oleks pidanud kasutama teistsuguseid kriteeriume, et teha kindlaks, kas kapitalisüstid kujutavad endast tegelikult ühte meedet.

(169) Väljakujunenud kohtupraktika (73) ja nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (74) artikli 6 lõike 1 alusel peab komisjon aga tuginema oma hinnangus kõigile asjakohastele faktidele ja õigusküsimustele ning mitte kriteeriumidele, mis on kindlaks määratud piiratud viisil, ning praegusel juhul on komisjon võtnud arvesse kõiki asjakohaseid fakte ja õigusküsimusi. Ka ITD esitatud kriteeriumide põhjal jõuab komisjon samale järeldusele, et kolm kapitalimeedet on eraldi meetmed.

(170) Esiteks väidab ITD, et kõigi kolme kapitalimeetme võtmise aeg on sama, sest kõik kolm võeti tema arvates oktoobrilepingu sõlmimise kuupäeval, nimelt 20. oktoobril 2017. See väide on tugevalt seotud meetme võtmise kuupäevaga. Nagu selgitatud punktis 5.2, leiab komisjon, et kapitalisüstid tehti eri kuupäevadel. Seepärast on kapitalisüstide tegemise aeg erinev.

(171) Teiseks jääb komisjon seoses kolme kapitalisüsti eesmärgiga seisukohale, et PostNord Groupi ja riikide kapitalisüstidel on erinevad eesmärgid. Komisjon leiab, et ITD täheldatud rahastamispuudujääk (vt põhjenduse 55 punkt b) ei saa olla tõend selle kohta, et ka Taani ja Rootsi kapitalisüstide eesmärk oli hõlbustada ümberkujundamiskava rakendamist ning et seega moodustasid need Post Nord Groupi kapitalisüstiga ühe meetme, seda enam, et rahastamispuudujääk oleks olemas isegi siis, kui neid meetmeid võetaks arvesse. Samuti on riigid selgitanud, et rahastamispuudujääk on tegelikult kooskõlas Post Danmarki hinnangulise tegevuskahjumiga (vt põhjendus 140).

(172) Kolmandaks, kuna kapitalisüstide puhul on abisaajad ja/või investorid erinevad, oli ka nende kapitalisüstide tegemise kontekst ja abisaajate olukord erinev. Seepärast järeldab komisjon, et kapitalisüstide tegemise asjaolud ei ole samad.

(173) Komisjon leiab ühtlasi, et ITD algses kaebuses viidatud kohtupraktika ja tema märkused menetluse algatamise otsuse kohta ei toeta ITD väidet, et kolm kapitalisüsti moodustavad ühe meetme.

(174) Esiteks, nagu juba rõhutatud põhjenduses 169, leidis Üldkohus kohtuasja Kreeka jt vs. komisjon (75) punktis 178, et arvesse tuleb võtta kõiki juhtumi puhul asjassepuutuvaid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid. See läheb kaugemale üksnes ajalise järjekorra, eesmärgi ja olukorra arvessevõtmisest.

(175) Teiseks märgib komisjon seoses kohtuasjadega Bouygues ja Bouygues Télécom vs. komisjon jt (76) (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 33) ning BP Chemicals vs. komisjon, (77) et nende kohtuasjade asjaolud erinevad praeguse juhtumi omadest, sest praegusel juhul on abi andjaid mitu ja neid kõiki tuleb hinnata eraldi. Selle erinevuse olulisust näitab kohtuasjas BP Chemicals tehtud kohtuotsus (millele viidatakse kohtuasjas Bouygues ja Bouygues Télécom vs. komisjon), milles Üldkohus leidis, et „sellise kohtuasja puhul, mis käsitleb sama investori tehtud kolme kapitalisüsti [---]“ peab komisjon kindlaks tegema, kas meetmed on eristatavad (78) (rõhuasetus lisatud). See näitab, et hindamisel, kas kapitalisüstid kujutavad endast üht või mitut meedet, tuleb muude asjakohaste elementide kõrval arvesse võtta seda, kes on investor(id).

(176) Kolmandaks tuleks märkida, et kuigi kohtuasjas Bouyges ja Bouygues Télécom vs. komisjon osutatakse seoses hindamisega, kas järjestikused sekkumised kujutavad endast riigiabi, ajalisele järjekorrale, eesmärgile ja ettevõtja olukorrale, ei välista see ka muude kriteeriumide arvessevõtmist. Täpsemalt märkis kohus: „Selline [st mitme järjestikuse sekkumise käsitamine ühe sekkumisena] võib olukord olla eelkõige siis, kui järjestikused sekkumised, võttes eelkõige arvesse nende ajalist järjekorda, eesmärki ja ettevõtja olukorda nende sekkumiste hetkel, on niivõrd tihedalt omavahel seotud, et neid on võimatu eraldada“ (79) (rõhuasetus lisatud).

(177) Neljandaks viitab ITD oma märkustes kohtuasjale Arriva Italia jt ning märgib, et Euroopa Kohus kinnitas, et rakendusmeetme võtmine oli tingimata vajalik vastavalt kehtivale siseriiklikule õigusaktile, milles oli ette nähtud riigiabi andmine. ITD (ja teiste kolmandate isikute) märkuste esitamise ajal ei olnud Euroopa Kohus selles kohtuasjas veel otsust teinud. Seega põhinesid ITD väited tõenäoliselt kohtujuristi ettepanekul. Igal juhul järeldas kohus oma 19. detsembri 2019. aasta otsuses, et selle konkreetse juhtumi puhul võis järeldada, et riigiabi oli antud; siseriiklik kohus pidi aga kontrollima, kas asjaomase õigusliku alusega oli juba antud õigus rahalisi vahendeid saada (80). Komisjon ei vaidlusta kohtu lähenemisviisi; vaid leiab, et kuna käesoleval juhul olid rakendusmeetmed tegelikult vajalikud, sest oktoobrileping ei andnud õigust rahaliste vahendite eraldamiseks, ei saa kapitalisüste pidada nimetatud lepingu sõlmimise kuupäeval tehtuks.

(178) Mis puudutab kohtuasja Belgia Kuningriik ja Magnetrol International vs. komisjon, (81) siis erinevalt selle kohtuasja asjaoludest on praegusel juhul abisaajad kindlaks määratud (st Post Danmark ja PostNord AB). Kuigi abisaajate kindlaksmääramine polnud käesoleval juhul abi andmisel takistuseks, esines muid takistusi, nagu riiklikud otsustusmenetlused, millega tuli muuta kapitalisüstide andmine õiguslikult siduvaks. Sarnased kaalutlused kehtisid kohtuasjas BSCA vs. komisjon, millele komisjon viitas menetluse algatamise otsuse põhjenduses 81. Selles kohtuasjas märkis Üldkohus: „abi andmise hetkeks [määratakse] see kuupäev, mil võeti õiguslikult siduv akt, millega pädev siseriiklik ametiasutus kohustub abisaajale abi andma [---] tingimusetu ja õiguslikult siduva lubadusega [---]“ (82). Selline tingimusetu ja õiguslikult siduv lubadus anti alles erinevate kapitalisüstide andmise hetkel ja see tingimus polnud täidetud oktoobrilepingu sõlmimise kuupäeval.

(179) Samuti paistab, et ITD tõlgendab kohtuasja BSCA vs. komisjon kitsalt, kui ta selgitab, et kui abisumma ja abisaaja on teada, võib pidada meedet võetuks (vt põhjendus 59). Pigem kasutab kohus kohtuasjas BSCA vs. komisjon abisaaja kindlaksmääramata jätmist lisaargumendina selle kohta, et asjaomast meedet pole võetud. Punktis 74 on märgitud: „Sellest otsusest nähtub seega selgelt, et Vallooni valitsus ei ole kohustunud hageja ees viimasele abi andma, vaid hoopis pädev minister kohustus pelgalt esitama Vallooni valitsusele investeerimiskava rakendusmeetmed. Lisaks tuleb sedastada, et hagejat ei ole abi potentsiaalse saajana nimetatud.“ (rõhuasetus lisatud.)

(180) Samuti märgib kohus selle otsuse punktis 77 järgmist: „Sellest järeldub, et vastupidi sellele, mida väidab hageja, ei sisaldanud 20. juuli ja 8. novembri 2000. aasta otsused Vallooni piirkonna valitsuse siduvaid ja täpseid õiguslikke kohustusi hageja ees. Nagu hageja pealegi ise repliigis möönab, kujutasid need otsused endast Vallooni piirkonna valitsuse kohustumust oma poliitiliste eesmärkide alusel ning need võeti selle valitsuse raames ministrite konsensuse tulemusena. Seevastu tuleb juba 2002. aasta lepingu pelgal lugemisel selgelt esile asjaolu, et vaid selles dokumendis on taristut ja teenuseid käsitlevad üksikasjad määratletud õiguslike kohustuste vormis. Nimelt iseloomustab seda 2002. aasta lepingut investeerimiskava ning kulud, mida Vallooni piirkond ja Sowaer[ (83)] kohustusid kandma, ning kontsessioonitasu, mida hageja nõustus vastutasuna maksma.“ (rõhuasetus lisatud) Seega on oktoobrileping sarnane 20. juuli ja 8. novembri 2000. aasta otsustega, mis sisaldasid kohtuasja BSCA vs. komisjon punktis 77 mainitud poliitilisi eesmärke (ja mitte samas punktis maini