ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuari 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Trichoderma reesei (DSM 32338) abil toodetud muramidaas kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada nahka ja hingamisteid sensibiliseerida võiva ainena ning nahka ja silmi ärritada võiva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand võib võõrdepõrsaste puhul olla tõhus zootehniline lisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
Komisjoni korraldatud avaliku konsultatsiooni tulemustest ilmnes, et Šveitsi frangi LIBORi konfiguratsioonidele seadusjärgse asendaja määramist kooskõlas Šveitsi riikliku töörühma soovitustega toetatakse, sealhulgas toetavad seda kõige enam mõjutatud liikmesriikide ametiasutused. Kui Šveitsi frangi LIBOR on tulevikku suunatud intressimäär, mille puhul klient teab eelseisva perioodi eest tasumisele kuuluvat intressi ette, siis SARONi liitmäär on tagasivaatav intressimäär. See tähendab, et teatava perioodi intressimäär on teada alles selle perioodi lõpus. Et lihtsustada intressimäära kasutamist intressiperioodi alguses, oleks võimalik lahendus määrata intressimäär intressiperioodile eelneva vaatlusperioodi alusel. 29. septembril 2020 soovitas Šveitsi riiklik töörühm kasutada juhul, kui intressimakse peab olema teada intressiperioodi alguses, SARONi liitmäära vastavalt „viimase korrigeerimise“ metoodikale. Selle metoodika puhul määratakse eeloleva perioodi intressimäär kindlaks sellise eelneva perioodi liitintressimäära alusel, mis on sama pikk kui kõnealune intressiperiood.
(6)

Lisaks lubavad euro riskivabade intressimäärade töörühma liikmete esitatud andmed arvata, et 9. juuli 2021. aasta seisuga kehtib liidus veel mitu tuhat otseste EONIA riskipositsioonidega tuletislepinguid ja tagatislepinguid, mille puhul on tagatist kattev järgitav intressimäär EONIA. Nendel kahel juhul on tingliku väärtuse kogusumma mitu triljonit eurot. Samad liikmed märkisid ka seda, et nende puhul on lepingu kohandamisega seotud läbirääkimised lõpule viidud keskmiselt vähem kui poolte EONIAt järgivate lepingute puhul. Kõnealused lõpuleviimismäärad viitavad asjaolule, et kõigi ülejäänud EONIAt järgivate lepingute kohandamise üle individuaalsete läbirääkimiste pidamine tekitab liidu lepinguosalistele, eelkõige järelevalve alla kuuluvatele üksustele, suuri probleeme. Kui selliste lepingute puhul ei minda üle asendajaks määratud võrdlusalusele, on suur oht, et lepingu rakendamine nurjub. Kuigi sektori liikmetelt oodatakse jätkuvaid aktiivseid jõupingutusi kõikide endiselt EONIAt järgivate lepingute ja finantsinstrumentide üleviimiseks eurotSTRile selleks ajaks, kui lõpetatakse EONIA väljaandmine, peaks EONIA asendamine seega leevendama sellise riski realiseerumist, mis võib eelkõige mõjutada kliente, kes kasutavad üleööintressi vahetustehinguid intressiriski maandamiseks.
iii)

meetmed, mis on võetud selle tagamiseks, et kõnealuste lepingutega seotud tehinguid ei kasutataks ühelgi teisel otstarbel kui finantssektorivälise üksuse äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud riskide katmiseks ning et muuks otstarbeks kasutatava mis tahes tehingu saaks selgelt tuvastada;
(4)

Selleks et tagada kõrgel tasemel isikuandmete kaitse, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679, (2) tuleks isikuandmed edastada kolmandatele riikidele alati täielikult kõnealust määrust järgides. Pädevad asutused ja kolmandate riikide järelevalveasutused saavad isikuandmeid vahetada näiteks halduskokkulepete alusel, millega tagatakse määruse (EL) 2016/679 artikli 46 lõike 3 kohased kaitsemeetmed ning mis hõlmavad andmesubjektide kohtulikult kaitstavaid ja tõhusaid õigusi, mis füüsilistel isikutel on seoses oma isikuandmetega. Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) on koostanud sellise halduskokkuleppe (3) isikuandmete edastamiseks Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) finantsjärelevalveasutuste ja EMP-väliste finantsjärelevalveasutuste vahel ning see on saanud Euroopa Andmekaitsenõukogult positiivse arvamuse (4). ESMA-IOSCO halduskokkuleppe on allkirjastanud kõik EMP finantsjärelevalveasutused ja mitmed EMP-välised finantsjärelevalveasutused. Võttes arvesse laiaulatuslikku institutsioonilist konsensust selliste isikuandmete kaitse meetmete osas, mis on sätestatud ESMA ja IOSCO halduskokkuleppes, kujutab see endast mudelit sarnaste tulevaste kokkulepete sõlmimiseks, millega reguleerida isikuandmete edastamist pädevate asutuste ja nende kolmandate riikide järelevalveasutuste vahel, mis ei ole ESMA ja IOSCO halduskokkuleppe osalised. ESMA-IOSCO halduskokkuleppe mudelit kasutavatel liikmesriikide ametiasutustel oleks siiski vaja saada andmekaitseasutuselt määruse (EL) 2016/679 artikli 46 lõike 3 kohane luba.
(15)

Asjaomane püük ei mõjuta märkimisväärselt merekeskkonda, sest kaldanoodad on väga selektiivsed püügivahendid. Horvaatia majandamiskavas on sätestatud kõik asjakohased kalandusalased mõisted ja selle kavaga tagatakse, et püügiload väljastatakse vaid 71 konkreetsele laevale, kellel on juba lubatud Horvaatias kala püüda. Sellega seoses märgitakse, et kooskõlas Horvaatia majandamiskava ja ministri käskkirjaga on kaldanootade „migavica“, „girarica“ ja „oližnica“ kasutamine kindlaks määratud Horvaatia majandamiskava II lisas, ja liivatindi püük kaldanoodaga „oližnica“ on lubatud üksnes püügi alapiirkonnas E4 ja alapiirkonna F2 ühes osas. Lisaks on kaldanootade kasutamine keelatud rahvusparkidena ja eriliste elupaikadena käsitatavatel aladel.
Kohustuse tunnuskood on teavitava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja määratud kordumatu tunnuskood, mida kasutatakse kõigis teadetes kohustuse identifitseerimiseks. Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja võib kasutada ettevõttesisest kohustuse tunnuskoodi.

See väli tuleb täita ainult kehtivaid kohustusi muutvate lepingute/instrumentide puhul. Teate esitanud krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja märgib, kas kehtiva kohustuse muudatusi peetakse oluliseks.

Märgitakse päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

Kui veerus 0040 on märgitud „Jah“, esitavad krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad tähtaja uuendamise sageduse kuu täpsusega.

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad lepingu/instrumendi kirjelduse (kuni 300 tähemärki). Sellel andmeväljal esitatakse lepingu/instrumendi põhitunnused, mida selle teate muudel väljadel ei kajastata (näiteks kohustuse eesmärk/sisu, kas instrument on kolmanda riigi õiguse kohaselt kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist võimaldav).

Kui sobib rohkem kui üks liik, valitakse see, mis kirjeldab lepingu/instrumendi eesmärki kõige paremini.

c)

Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja sisestab väärtuse, mis vastab kohustuse nõudeõiguse järgule skaalal 1 kuni x, kusjuures 1 on madalaima nõudeõiguse järguga klass ja x kõrgeima nõudeõiguse järguga klass, nagu on sätestatud kohustust reguleerivas kolmanda riigi õiguses.

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad sisestavad väärtuse, mis vastab kohustuse nõudeõiguse järgule skaalal 1 kuni x, kusjuures 1 on madalaima nõudeõiguse järguga klass ja x kõrgeima nõudeõiguse järguga klass, nagu on sätestatud selle liikmesriigi õiguses, kus teavitav krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud.

Kui lepingul/instrumendil on rohkem kui üks valuuta, esitavad krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad nimiväärtuse lepingus domineerivas valuutas.

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad kohustuse nimiväärtuse, nagu on sätestatud lepingus/instrumendis.

Kui lepingul on rohkem kui üks valuuta, esitavad krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad lepingus domineeriva valuuta.

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad selle valuuta ISO koodi, milles kohustus on lepingu alusel nomineeritud. Kasutatakse ISO 4217 kohast kolmetähelist valuutakoodi.

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad täidavad selle veeru, kui veerus 0110 kasutatud valuuta ei ole selle riigi valuuta, kus krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud. Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad kasutavad teatamise kuupäeval kehtivat vahetuskurssi.

0140
(4)

Kui vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused nõuavad, et nende territooriumil asuvad makseasutused annaksid neile korrapäraselt aru sooritatud tegevustest, peaksid nad neid makseasutusi, kelle registrijärgne asukoht või peakontor asub teises liikmesriigis, teavitama, millises keeles ja milliste elektrooniliste vahendite abil (kui see võimalus on olemas) nad võivad aruanded esitada. Lisaks peaksid vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused selleks, et EBA saaks täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) kohast ülesannet aidata kaasa järelevalvealasele koostööle ja lähenemisele ning et järjepidevalt kohaldada direktiivi (EL) 2015/2366, teavitama EBA oma otsusest nõuda nende territooriumil filiaale või agente omavatelt makseasutustelt korrapärast aruandlust.
(16)

Tingimusi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punktis h, mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (6) artikli 8 lõikega 1 ja IX lisa B osa I jaoga, ei kohaldata, kuna need on seotud traaleritega.
c)

importi ja eksporti käsitlevad andmed, mis on pärit tollideklaratsioonidelt, mida on aktsepteerinud liikmesriigi toll või mille kohta on liikmesriigi toll teinud otsuse ning i) mis on esitatud kõnealustele asutustele või ii) mille kohta on rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 225 kohaselt tollile kättesaadavaks tehtud lisadeklaratsioon, kasutades otsest elektroonilist juurdepääsu loaomaniku süsteemi kaudu, või iii) mille nad on saanud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 179 kohaldamisel;
(4)

Teatavad liikmesriigid esitasid määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt enne 2020. aasta 31. oktoobrit taotluse, et peatada see osa nende 2020. aasta kvootidest, mis on nimetatud kõnealuse määruse lisas, ja kanda see üle järgmisse aastasse. Peatatud kogused tuleks kõnealuses määruses osutatud piires lisada 2021. aasta kvootidele.
(8)

Toiduohutusamet tegi oma arvamuses kindlaks Synsepalum dulcificum’i kuivatatud viljade ja maapähklite potentsiaalse ristreageerivuse, kasutades tõendite kaalukusel põhinevat lähenemisviisi, mis põhineb mirakuliini ja maapähklivalkude vahelise valgujärjestuse homoloogia in silico meetodil tehtud analüüsidel, ning in vitro immunoensüümmeetodil (ELISA) tehtud esialgse sõeluuringu analüüsi tulemustel. Siiski puuduvad täiendavad in vivo katse- või epidemioloogilised tõendid, mida on tavaliselt vaja, et kinnitada või välistada kindlakstehtud potentsiaalse ristreageerivuse tõenäolist avaldumist tegelikus elus. Võttes arvesse selliste tõendite puudumist ja kättesaadavaid in vitro uuringute andmeid, mis näitavad, et mirakuliin laguneb pärast allaneelamist kiiresti ja täielikult, leiab komisjon, et praegu ei ole tõenäoline, et Synsepalum dulcificum’i kuivatatud viljad põhjustaksid tegelikus elus ristreageerivuse maapähklitega, ning seetõttu ei ole vaja liidu lubatud uuendtoitude loetellu lisada märgistuse erinõuet selle kohta.
(9)

Selleks et tagada lisakulude ühtlustatud esitamine, on vaja esitada lisakulud eluskaalu tonnide alusel, nagu on kindlaks määratud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (2) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011, (3) millega kehtestatakse töödeldud kala jaoks toote esitusviisi koodid ning värske ja värskelt soolatud kala jaoks Euroopa Liidu ümberarvestustegurid, et püügi seire eesmärgil arvestada säilitatud või töödeldud kala kaal ümber kala eluskaaluks.
(1)

Käibemaksu tagasimaksete käsitlemine on üks küsimustest, mis on määratud kindlaks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2147, (2) milles esitatakse loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu turuhindades arvutamise andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus.
(1)

Geograafiliste territooriumide määratlus on üks küsimustest, mis on määratud kindlaks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2147, (2) milles esitatakse loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu turuhindades arvutamise andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus.
(2)

Määruse (EL) nr 576/2013 artiklis 14 on sätestatud, et territooriumilt või kolmandast riigist liikmesriiki transporditavate lemmiklindudega peab olema kaasas identifitseerimisdokument. Kõnealuse määruse artiklis 30 on sätestatud ka identifitseerimisdokumendi näidis, mille komisjon peab vastu võtma rakendusaktiga, ning see, et kõnealune identifitseerimisdokument peab sisaldama omaniku või volitatud isiku kirjalikku deklaratsiooni, milles kinnitatakse, et lemmiklinnu toomine liitu on mittekaubanduslik liikumine (edaspidi „kirjalik deklaratsioon“). Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada kõnealuse identifitseerimisdokumendi näidis, mis peaks koosnema veterinaarsertifikaadist (edaspidi „veterinaarsertifikaat“) ja kirjalikust deklaratsioonist.
(3)

Liidu õigusnormide lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning selleks, et hõlbustada nende õigusnormide kohaldamist ja vältida dubleerimist, tuleks eeskirjad lemmiklindude mittekaubandusliku liikumise kohta territooriumilt või kolmandast riigist liikmesriiki sätestada ühes õigusaktis, mitte mitmes ristviidetega eraldi õigusaktis. See lähenemisviis on kooskõlas ka loomatervist käsitlevate liidu õigusaktide valdkonnas praegu järgitava lähenemisviisiga, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/429 (2) vastu võetu, millega soodustatakse liidu õigusnormide ühtlustamist, et hõlbustada nende kohaldamist ja vähendada halduskoormust.
(108)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehtava kohandamise eesmärk on korrigeerida omamaiselt müügilt ja eksportmüügilt makstavate komisjonitasude vahelised võimalikud erinevused. Kuigi eksportmüüki reguleerivate lepingute põhjal ei vaidlustata seda, et tehased maksavad Sveza-Lesile eksporditehingute, sealhulgas liitu suunatud müügi eest komisjonitasu, siis ei tõendatud, et omamaise müügi puhul saab Sveza-Lesi käsitada komisjonitasude põhjal tegutseva esindajana. Komisjoni kindlakstehtud fakt on pigem see, et kontserni kogu omamaise müügi puhul on tegemist kaudse müügiga, kuna tehased müüvad asjaomase toote kõigepealt siirdehinnaga Sveza-Lesile, kes seejärel müüb need reaalturuväärtusega esimestele sõltumatutele klientidele omamaisel turul. Miski ei viita sellele, et seda tehes võiks Sveza-Lesi käsitada komisjonitasupõhiselt tegutseva esindajana. Komisjon tuletas meelde järgmisi tunnuseid: kogu omamaise müügi teostab Sveza-Les ning Sveza-Lesi ja tehaste vahelised müügilepingud ei sisalda mingeid klausleid, mis osutaksid sellele, et Sveza-Les tegutseb esindajana. Eelkõige on teatavates müügilepingutes sätestatud: „Teatavaks ajavahemikuks kaupade hinnas kokku leppimiseks on pooltel õigus allkirjastada käesoleva lepingu asjakohased lisad“. Kontrollimise käigus kõnealuseid lisasid ei esitatud ning teised maksete ja mahtude üksikasju sisaldavad lepingud olid aegunud. Sellest tulenevalt ei näidanud toimikus sisalduvad tõendid, kuidas müügihind või Sveza-Lesi hüvitis kindlaks määrati (14). Lepingutes ei ole käsitletud ka poolte muid õigusi ega kohustusi. Muu hulgas ei sisalda need näiteks aruandluskohustust ega kohustust teavitada teist poolt nime muutmisest, samuti ei ole neis käsitletud poolte vastutust lepingu täitmata jätmise korral (15). Komisjon märkis, et sarnastel asjaoludel nagu need, mis esinevad Sveza-Lesi omamaise müügi puhul, on Üldkohus teinud kohtuasjas Interpipe otsuse, et kohandamine, mille komisjon seoses eksportmüügiga tegi, ei olnud põhjendatud. (16) Selle põhjal kinnitas komisjon, et omamaise müügi puhul ei olnud kohandamine vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile i õigustatud. Seevastu on tehaste ja Sveza-Lesi vahel sõlmitud eksportmüüki käsitlevates lepingutes selgelt sätestatud, et Sveza-Les tegutseb esindajana ja tal on õigus saada asjaomaste teenuste eest komisjonitasu, mida tehased tegelikult ka maksid. Selle põhjal järeldas komisjon, et eksportmüügi puhul oli kohandamine vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile i õigustatud.
Artikkel 2

Ametlik asutus ja kontrolliasutused

1. Ühendkuningriigi ametlik asutus, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 15 lõike 2 teises lõigus ja kelle vastutusel teostatakse käesoleva määruse artiklis 1 osutatud kontrollitoiminguid, on The Secretary of State for the Department for Environment, Food & Rural Affairs.
8)

Määruse (EL) 2019/6 artikli 104 lõike 5 punktis c osutatud hüperlink, mis seob selle jaemüüja veebisaiti, kellel on luba tarnida üldsusele infoühiskonna teenuste vahendusel kaugmüügi teel veterinaarravimeid, ning veebisaiti, kus on esitatud kõnealuse määruse artikli 104 lõike 8 punktis c osutatud riiklik loetelu, on alaline ja kasutatav ka vastupidises suunas.
Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel, et väljendada arvamust ühiskondlike või poliitiliste küsimuste kohta veebisaitidel või sotsiaalmeedias

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel, et panna veebisaidi või mobiilirakenduse vahendusel kinni aeg arsti konsultatsiooniks (nt haigla või tervisekeskuse saidil)

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel muude tervishoiuteenuste kasutamiseks veebisaidi või rakenduse kaudu, selle asemel et minna haiglasse või arsti juurde (nt retsepti saamiseks või internetikonsultatsiooniks)

Interneti kasutamine õppetegevuseks viimase kolme kuu jooksul hariduslikul, kutsealasel või isiklikul otstarbel, et suhelda õpetajate või õpilastega veebipõhiste audio- või videovahendite kaudu

Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul formaalhariduse omandamiseks osalenud (nt kool või ülikool)

Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul kutsealasel/tööga seotud otstarbel osalenud

Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel osalenud

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel, et saada juurdepääs avaliku sektori asutuste või avalike teenuste kogutud teabele andmeesitaja kohta

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel, et saada juurdepääs avalike andmebaaside või registrite teabele (nt teave raamatute kättesaadavuse kohta avalikes raamatukogudes, katastrid, äriregistrid)

Andmeesitaja ei ole viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et saada juurdepääsu isikuandmetele või andmebaasidele või et saada teavet

Andmeesitaja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et alla laadida/printida ametlikke vorme

Andmeesitaja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et leppida kokku kohtumine või teha broneering (nt raamatu broneerimine avalikus raamatukogus, kohtumine riigiametniku või riikliku tervishoiuteenuse pakkujaga)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVPOST (vabatahtlik)
(3)

Komisjon (Eurostat) on koos Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ning Maailma Terviseorganisatsiooniga koostanud statistilise käsiraamatu (2011. aasta tervishoiu arvepidamissüsteem), (2) et tagada andmete asjakohasus ja võrreldavus. Kõnealune käsiraamat, milles on ära toodud tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamisega seotud andmete töötlemise põhimõtted, määratlused ja meetodid, peaks koos ühise iga-aastase andmekogumise suunistega olema aluseks üksikasjalikule küsimustikule.
(9)

Mis puudutab Läänemere lääneosa turska, siis on teaduslikud hinnangud mitu aastat näidanud, et kudekarja biomass on allpool piirväärtust, millest allpool tuleb võtta konkreetseid ja asjakohaseid majandamismeetmeid (Btrigger). Seetõttu on viimastel aastatel võetud üha rangemaid majandamismeetmeid. 2021. aastal otsustas ICES kõnealuse kalavaru olukorda põhjalikumalt hinnata ja lükkas seega oma nõuande esitamise edasi 10. septembrile 2021. Hindamine näitas, et Läänemere lääneosa tursa varu biomass oli väiksem kui pool eelmisest hinnangust ja et rohkem kui kümne aasta jooksul on see olnud enamjaolt väiksem kui Blim. Praegune biomass on hinnanguliselt umbes pool Blim väärtusest. Varude täienemine on alates 2018. aastast olnud enneolematult vähene. ICESi hinnangul võiks kalavaru biomass suureneda 2023. aastal 53 % tõenäosusega veidi üle Blim’i isegi teatava püügi korral. Sellises olukorras tuleks vastavalt määruse (EL) 2016/1139 artikli 5 lõikele 2 võtta parandusmeetmeid ja kehtestada kalapüügivõimalused nii, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastamine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemal tasemel. Soovitatava püügi tase on nii madal, et ei ole võimalik säilitada nii sihtpüüki kui ka vältimatut kaaspüüki muude liikide püügi, eelkõige lestaliste põhjalähedase püügi korral. Seepärast on asjakohane kehtestada lubatud kogupüük, mis piirdub vältimatu kaaspüügiga muude liikide püügi korral, et vältida „püüki piiravate liikide“ nähtust, välja arvatud püügitoimingute puhul, mida tehakse üksnes teadusuuringute eesmärgil ja täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega. Lisaks oli varem võetud kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud täiendavaid parandusmeetmeid kudemiskohtade sulgemise ja harrastuskalapüügi piiramise näol. Võttes arvesse kalavaru olukorra edasist tõsist halvenemist, on asjakohane pikendada kudemiskohtade sulgemist alates 15. jaanuarist kuni 31. märtsini, et hõlmata ajavahemik, mille jooksul tursad enne kudemist kogunevad. Täiendav erand kudemiskohtade sulgemisest tuleks kehtestada kalalaevadele, mis püüavad tragidega kahepoolmelisi molluskeid ICESi alarajooni 22 vetes, mille sügavus on alla 20 meetri, kuna selline püük toimub väljaspool tursa kudemispaiku ja sellisel püügil on tursa kaaspüük väga väike. Mis puudutab harrastuskalapüüki, siis erinevalt eelmistest aastatest ei olnud ICESil võimalik eristada töönduslikku ja harrastuspüüki, kuna soovitatud kogupüügi tase oli madal. Võttes arvesse kalavaru olukorda, on vaja vähendada kaasavõetava saagi päevast piirmäära miinimumini, et jääda ICESi soovitatud püügitasemete piiresse. Lisaks on asjakohane harrastuskalapüüki enam mitte vabastada kudemiskohtade sulgemise perioodist.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune preparaat ei ole nahka ega silmi ärritav ega nahka sensibiliseeriv, kuid seda tuleks käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.