Nõukogu määrus (EÜ) nr 2313/2000,

17. oktoober 2000,

millega kehtestatakse teatavate Indiast ja Korea Vabariigist pärinevate värvitelerikineskoopide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Leedust, Malaisiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Ajutised meetmed

(1) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 837/2000 [2] (edaspidi "ajutine määrus") kehtestati ajutised dumpinguvastased tollimaksud selliste Indiast, Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "Hiina") ja Korea Vabariigist (edaspidi "Korea") pärinevate ning CN-koodi ex85401111 (TARICi kood 8540111194) alla kuuluvate värvitelerikineskoopide impordi suhtes ühendusse, mille ekraani diagonaali pikkus (s.o kineskoobi aktiivosa mööda sirgjoont mõõdetud pikkus) on 33–38 cm, ekraani laiuse ja kõrguse suhe on väiksem kui 1,5 ja ekraanipunkti (s.o kahe üht värvi joone omavaheline kaugus ekraani keskel) on vähemalt 0,4 mm.

(2) Et Leedu puhul oli täheldatud dumpingumarginaal väiksem kui määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "ajutine määrus") artikli 9 lõikes 3 sätestatud 2 % suurune miinimumtase, ei kehtestatud selle riigi suhtes ajutisi meetmeid.

2. Järgnenud menetlus

(3) Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist tehti asjassepuutuvatele isikutele teatavaks faktid ja kaalutlused, millele ajutine määrus tugineb. Mõned isikud esitasid oma kirjalikud märkused. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused. Neile teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(4) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike järelduste tegemisel võimalust mööda arvesse.

(5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(6) Et pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitati käesoleva rubriigi kohta ainult üks märkus, mis käsitles Hiina eksportiva tootja valmistatud toodet, ja et peetakse asjakohaseks lõpetada menetlus kõnealuse riigi suhtes (vt põhjendus 85), kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 7–10 sisu ja järeldused heaks.

C. DUMPING

1. Leedu

1.1. Normaalväärtus

(7) Kaebuse esitaja väitis, et Leedu ainsa eksportiva tootja esitatud amortisatsiooni- ning uurimis- ja arendustegevuse kulud olid liiga väiksed. Kuid seda väidet ei põhjendatud ühegi tõendiga. Teatatud kulud vaadati siiski läbi ja leiti, et need polnud tegelikest väiksemad. Seepärast lükati kaebuse esitaja väide tagasi ja kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 35 esitatud järeldused.

1.2. Ekspordihind ja võrdlus

(8) Nimetatud rubriikide kohta ei tehtud ühtki märkust. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 36 ja 37 esitatud järeldused.

1.3. Dumpingumarginaal

(9) Minimaalseks dumpingumarginaaliks kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 38 esitatud 1,3 % suurune dumpingumarginaal.

2. Malaisia

2.1. Normaalväärtus ja ekspordihind

(10) Et uusi andmeid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 11–13 esitatud järeldused.

2.2. Võrdlus

(11) Üks kahest Malaisia eksportivast tootjast väitis, et normaalväärtusi tuleks korrigeerida müügijärgsete kulude osas. Seda väidet kontrolliti ja leiti, et selline korrigeerimine on asjakohane. Lisaks sellele leiti, et eksportiva tootja normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel on asjakohasem kasutada seda metoodikat (s.o igakuiseid keskmisi vahetuskursse), mida teise eksportiva tootja suhtes kohaldati juba algstaadiumis.

(12) Välja arvatud eespool märgitud erand, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 14 esitatud järeldused.

2.3. Dumpingumarginaal

(13) Põhjenduses 11 nimetatud muudatuste tulemusena määrati lõplikult kindlaks järgmised dumpingumarginaalid:

- Samsung Electron Devices (M) SDN.BHD: 0,7 %,

- Chungwha Picture Tubes (M) SDN.BHD: 4,5 %.

(14) Malaisiast pärit impordi kohta tuleks märkida, et kahe eespool nimetatud eksportiva tootja eksport hõlmab kogu kõnealuse riigi eksporti. Hindamaks seda, kas dumpingumarginaal oli kogu riigis miinimumtasemel, määrati kindlaks üleriigiline kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Leiti, et kõnealune marginaal oli minimaalne seetõttu, et Samsungi ekspordi osatähtsus ületas Chungwha ekspordi oma. Silmas pidades üleriigilist miinimummarginaali, Chungwha madalat dumpingumarginaali ja Malaisiast pärit impordi väikest üldmõju, on jõutud järeldusele, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 tuleks uurimine lõpetada, ilma et Malaisiast pärit impordi suhtes võetaks kaitsemeetmeid.

3. Hiina

(15) Pärast huvitatud isikute esitatud märkuste kontrollimist otsustatakse, et Hiina puhul on dumpingu tase märkimisväärne. Silmas pidades põhjenduses 35 esitatud järeldusi Hiinast pärit impordi miinimumkoguse kohta ja asjaolu, et Hiina suhtes lõpetatakse menetlus (vt põhjendus 85), ei peetud vajalikuks dumpingut kindlaks teha.

4. India

(16) Meenutatakse, et ükski India eksportiv tootja ei teinud uurimises koostööd ja et seetõttu tuli järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

4.1. Normaalväärtus

(17) Selle rubriigi kohta märkusi ei esitatud. Võtmaks arvesse põhjenduses 11 nimetatud muudatusi, vaadati normaalväärtuse arvutus uuesti üle.

4.2. Ekspordihind ja võrdlus

(18) Nende rubriikide kohta märkusi ei esitatud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 18 ja 19 esitatud järeldused.

4.3. Dumpingumarginaal

(19) Põhjenduses 17 nimetatud normaalväärtuse muutmise tulemusena määrati lõplikult kindlaks järgmised dumpingumarginaalid:

- kõik äriühingud: 20,5 %.

5. Korea

(20) Meenutatakse, et ükski Korea eksportiv tootja ei teinud uurimises koostööd ja et seetõttu tuli järeldused teha olemasolevate faktide põhjal.

5.1. Normaalväärtus

(21) Selles küsimuses märkusi ei esitatud. Võtmaks arvesse põhjenduses 11 nimetatud muudatusi, vaadati normaalväärtuse arvutus uuesti üle.

5.2. Ekspordihind ja võrdlus

(22) Kõnealuste rubriikide kohta märkusi ei esitatud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 23 ja 24 esitatud järeldused.

5.3. Dumpingumarginaal

(23) Põhjenduses 21 nimetatud normaalväärtuse muutmise tulemusena määrati lõplikult kindlaks järgmised dumpingumarginaalid:

- kõik äriühingud: 19,7 %.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(24) Et ühenduse tootmisharu määratluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 39 ja 40 esitatud järeldused.

E. KAHJU

1. Värvitelerikineskoopide tarbimine ühenduses

(25) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist tuli muuta ajutise määrusega kindlaksmääratud andmeid tarbimise kohta, tagamaks eelkõige seda, et need sisaldaksid kättesaadavaid andmeid ühenduses asuvate äriühingute ja asjaomaste riikide eksportivate tootjatega seotud äriühingute kohta. Uued järeldused kinnitasid värvitelerikineskoopide tarbimise langust ühenduses (vt ajutise määruse põhjendus 45) järgmiselt:

Tabel 1. Värvitelerikineskoopide tarbimine ühenduses

Allikas:

ühenduse tootmisharu esitatud andmed ja eksportivate tootjatega seotud ühenduse ettevõtjate esitatud andmed; Eurostat.

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Ühikud | 6717805 | 5882421 | 4992089 | 4954292 | 4704257 |

1995. aasta indeks = 100 | 100 | 88 | 74 | 74 | 70 |

1997. aasta indeks = 100 | | | 100 | 99 | 94 |

(26) Kokku vähenes ühenduse turu maht vaatlusperioodi jooksul 30 %. Tuleb märkida, et suurim langus toimus aastatel 1995–1997 (–26 %). Kuid nagu nähtub eespool esitatud tabelist, saavutas ühenduse tarbimine 1997. aastal stabiilsuse. Tarbimine püsis 1997. ja 1998. aastal tõepoolest ühel ja samal tasemel, millele järgnes väike 5 % suurune langus uurimisperioodi jooksul.

(27) Meenutatakse, et ühenduse tarbimise languse peapõhjuseks oli see, et vaatlusperioodi esimesel poolel viidi osa ühenduse 14tollise diagonaaliga värvitelerite (edaspidi "värvitelerid") toodangust üle teatavatesse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse (vt ajutise määruse põhjendus 46). Sellise ümberpaigutamise mõju on uuritud allpool toodud põhjendustes 63–65.

2. Värvitelerikineskoopide import ühendusse asjaomastest riikidest

2.1. Leedu ja Malaisia: minimaalne dumpingumarginaal

(28) Uurimine kinnitas, et Leedu puhul kehtestatud dumpingumarginaal oli minimaalne. Nagu põhjenduses 14 selgitatud, leiti ka seda, et Malaisia suhtes kehtestatud kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli allpool miinimumtaset.

2.2. Hiina: tähtsusetu import

(29) Üks Hiinas asuv tootja väitis, et ta on ainuke tootja riigis ja et ta on müünud uurimisperioodi jooksul tähtsusetus koguses värvitelerikineskoope ühendusse eksportimiseks. Peale selle väitis ta, et lahknevused ühendusse suunatud ekspordi müügimahtude ja Eurostati impordistatistika vahel tulenevad sellest, et kõnealuses statistikas värvitelerikineskoopide puhul kasutatud CN-kood hõlmab ka selliste värvitelerite kineskoope, mille diagonaal on suurem või väiksem kui 14 tolli, st selliseid, mida käesolev menetlus ei hõlma. Seoses sellega rõhutati, et ühenduse tootmisharul oli Hiinas asuva äriühinguga ajutine ühisettevõte ja sellegagi võib seletada eespool nimetatud lahknevust.

(30) Tootja väitis ka seda, et tema tegelikud ühendusse suunatud ekspordi müügimahud olid miinimumtasemest väiksemad, sest algstaadiumis oli komisjon määranud tarbimistaseme kindlaks väga ebatäpselt (vt ajutise määruse põhjendused 41–44), ja nõudis uurimise lõpetamist Hiina suhtes.

(31) Kontrollimaks eespool esitatud väiteid, uuris komisjon Hiina ekspordistatistikat, taotles teavet Euroopa Liidu delegatsioonilt Hiinas ja kontrollis ühenduse tootmisharu esitatud andmeid.

(32) Hiina statistika andmetel oli ühendusse suunatud ekspordi maht isegi suurem Eurostati statistikas esitatud mahust. Seda seletati asjaoluga, et asjakohane statistika hõlmab eri liiki värvitelerikineskoope, sealhulgas neid, mida käesolev menetlus ei hõlma.

(33) Ühenduse tootmisharu esitas andmed Hiinas asunud ajutise ühisettevõtte kohta. Nendele tuginedes leiti, et kõnealune ühisettevõte ei tootnud mitte asjaomase CN-koodi alla kuuluvaid tooteid, vaid muid ekraanikomponente. Eurostati impordistatistika ja Hiina eksportiva tootja esitatud impordinäitajate vaheliste lahknevuste osas tuleks märkida, et nagu eespool mainitud, ei välista kättesaadavad faktid võimalust, et Hiinast eksporditi ühendusse lisaks vaatlusalusele tootele ka muid värvitelerikineskoope.

(34) Lisaks ei tuvastanud uurimine peale eespool nimetatud äriühingu ühtki teist Hiina vaatlusaluse toote eksportijat.

(35) Tuginedes kõnealustele kaalutlustele ja võttes arvesse, et a) Hiinast pärit impordi maht on vaatlusperioodi jooksul märgatavalt vähenenud (83 %), b) vaatlusaluse toote puhul kasutatava CN-koodi alla kuuluvad ka käesoleva uurimisega hõlmamata tooted ja et seetõttu ei pruugi Eurostati statistika kajastada piisava täpsusega Hiinast pärineva vaatlusaluse toote importi, c) impordimaht, mille Hiina tootja esitas küsimustiku vastuses, oli madalam algmääruse artikli 5 lõikes 7 kehtestatud miinimumtasemest ning d) puudus teave selle kohta, et eespool nimetatud Hiina tootja ei olnud ainuke Hiinas asuv valmistaja, kes müüb vaatlusalust toodet ühendusse eksportimiseks, peeti asjakohaseks järeldada, et Hiina impordi turuosa on allpool miinimumtaset.

2.3. India ja Korea

(36) Sellest tulenevalt, arvestades põhjenduses 28 esitatud järeldusi Leedu ja Malaisia kohta ning Hiinat käsitlevat põhjendust 35, analüüsiti ülejäänud kahju hinnangus ainult kahest ülejäänud riigist, s.o Indiast ja Koreast pärit importi ning edaspidi viidatakse sellele kui "asjaomastest riikidest pärit impordile".

2.4. Asjaomastest riikidest pärit impordi kumulatiivne hindamine

2.4.1. Impordimaht

(37) Asjaomastest riikidest pärit impordi mahud muutusid järgmiselt:

Tabel 2. Asjaomastest riikidest ühendusse saabuva impordi mahud

Allikas:

Eurostat.

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Ühikuid kokku | 806188 | 318471 | 126559 | 483361 | 494254 |

1995. aasta indeks = 100 | 100 | 40 | 16 | 60 | 61 |

1997. aasta indeks = 100 | | | 100 | 382 | 391 |

(38) Kokku vähenes asjaomastest riikides pärit impordi maht vaatlusperioodi jooksul 39 %. Eespool toodud tabelist nähtub, et dumpinguhinnaga import, mis vähenes ajavahemikus 1995. aastast kuni 1997. aastani (–84 %), suurenes uuesti märkimisväärselt alates 1997. aastast kuni uurimisperioodini (+ 291 %).

2.4.2. Impordi turuosa

(39) Silmas pidades ülevaadatud tarbimisnäitajaid, arenes asjaomastest riikidest ühendusse tuleva dumpinguhinnaga impordi turuosa järgmiselt:

Tabel 3. Asjaomastest riikidest ühendusse saabuva impordi turuosa

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule ja Eurostati andmed.

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

| 12,0 % | 5,4 % | 2,5 % | 9,8 % | 10,5 % |

1995. aasta indeks = 100 | 100 | 45 | 21 | 81 | 88 |

1997. aasta indeks = 100 | | | 100 | 385 | 414 |

(40) Tabelist ilmneb, et kui aastatel 1995–1997 vähenes turuosa 9,5 %, siis ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini suurenes see 8 %.

2.4.3. Keskmine impordihind

(41) Meenutatakse, et vastavalt ajutise määruse põhjenduses 55 esitatud järeldusele ilmnes Indiast, Malaisiast ja Koreast pärinevate värvitelerikineskoopide keskmise impordihinna languse suundumus juba siis (–11 % vaatlusperioodil ja –19 % ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini). Pärast Malaisia ja Hiina väljajätmist leiti, et hindade liikumine on veelgi ilmsem:

Tabel 4. Asjaomastest riikidest ühendusse saabuva impordi keskmised hinnad

Allikas:

Eurostat.

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Eküüd ühiku kohta | 39,36 | 42,15 | 45,27 | 34,85 | 31,85 |

1995. aasta indeks = 100 | 100 | 107 | 115 | 89 | 81 |

1997. aasta indeks = 100 | | | 100 | 77 | 70 |

Alates 1995. aastast kuni uurimisperioodini langesid asjaomaste eksportivate tootjate kehtestatud müügihinnad ühenduse turul 19 %. Vähenemissuundumus ilmneb veelgi selgemalt ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini toimunud muutusest, kui keskmine impordihind langes 30 %. Samal ajal suurenes impordimaht 291 %.

Lisaks sellele vähenes ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini keskmine impordihind (–30 %) rohkem kui ühenduse tootmisharu hind (–19 %).

2.5. Hinna allalöömine

(42) Et eespool esitatud analüüs vaatlusaluse impordi kohta ei mõjuta hinna allalöömist, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 59 India ja Korea kohta esitatud järeldused. Võrdlustulemustest selgub, et keskmine hinna allalöömise marginaal, väljendatuna protsendina ühenduse tootmisharu keskmistest müügihindadest, oli India puhul 14,7 % ja Korea puhul 10,8 %.

2.6. Järeldus

(43) Esitatud faktide ja kaalutluste põhjal leiti, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mahud arenesid kahes etapis. Aastatel 1995–1997 vähenes import märkimisväärselt. Kuid ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini see taastus ja suurenes 291 % võrra. Samasugust suundumust täheldati turuosa puhul. Asjaomastest riikides pärit impordi turuosa vähenes aastatel 1995–1997 9,5 %, kuid suurenes 8 % ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini. Analoogselt muutusid ka impordihinnad, mis kuni 1997. aastani langesid 15 % ja seejärel tõusid 30 %.

3. Ühenduse tootmisharu majandusolukord

(44) Ühtki märkust ei esitatud seoses ajutise kahjuanalüüsiga, mille kohaselt ilmnes enamiku ühenduse tootmisharuga seotud majandusnäitajate puhul oluline vähenemissuundumus (ajutise määruse põhjendused 60–69 ja 72–79). Silmas pidades eelkõige ühenduse tarbimise muutumist, esitatakse allpool ühenduse tootmisharu olukorda käsitlevad järeldused.

Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharuga seotud majandusnäitajate vähenemissuundumus oli eriti märgatav ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini.

Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 60, on ühenduse tootmisharu käsitlevad andmed indekseeritud, et säilitada esitatud andmete konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19, sest ühenduse tootmisharu moodustab ainult üks tootja. Tuleb märkida ka seda, et kontrolliti kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 otseselt loetletud näitajaid. Asjassepuutuvateks peetud näitajad on esitatud allpool.

3.1. Tootmine

(45) Meenutatakse, et ühenduse tootmisharu värvitelerikineskoopide toodang suurenes vaatlusperioodi jooksul 9 % (vt ajutise määruse põhjendus 64). Tuleb rõhutada ka seda, et sel ajal, kui värviteleritootmine viidi üle teatavatesse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse, säilitas ühendus värvitelerikineskoopide tootmise ühenduses.

3.2. Ühenduse müügimaht, keskmised müügihinnad ja tasuvus

(46) Meenutatakse, et ühenduse tootmisharu kaotas vaatlusperioodi jooksul müügimahust 55 % ja ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini 26 % (vt ajutise määruse põhjendus 66). Sama ajavahemiku jooksul vähenes tarbimine vastavalt 30 % ja 6 %. Rõhutatakse asjaolu, et põhiline tarbimislangus toimus aastatel 1995–1997 (–26 %), s.o ajal, kui osa värviteleritootmisest viidi osaliselt üle Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse, samas kui ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini püsis tarbimine suhteliselt stabiilne. Seetõttu vähenes ühenduse tootmisharu müük palju rohkem kui tarbimine.

(47) Nagu ajutise määruse põhjenduses 68 esitatud, selgus uurimisest, et vaatlusperioodi jooksul langesid ühenduse tootmisharu poolt sõltumatutele klientidele kehtestatud hinnad 21 %, kuid põhiline langus toimus ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini (–19 %), samal ajal kui aastatel 1995–1997 püsisid hinnad stabiilsed. Seega langesid ühenduse tootmisharu hinnad kõige enam sel ajal, kui tarbimine oli suhteliselt stabiilne (6 % suurune langus ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini), samal ajal kui ühenduse tootmisharu hinnad olid stabiilsed sel ajal, kui tarbimine märgatavalt vähenes (–26 % aastatel 1995–1997).

(48) Peale selle oli ühenduse tootmisharu tasuvus negatiivne. Nagu ajutise määruse põhjenduses 75 esitatud, kaotati vaatlusperioodi jooksul umbes 4 % kasumist.

3.3. Turuosa ühenduses

(49) Vastavalt ülevaadatud tarbimisnäitajatele muutus ühenduse tootmisharu turuosa järgmiselt:

Tabel 5. Ühenduse tootmisharu turuosa

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastus küsimustikule ja Eurostati andmed.

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

1995. aasta indeks = 100 | 100 | 107 | 83 | 64 | 65 |

1997. aasta indeks = 100 | | | 100 | 77 | 78 |

(50) Ühenduse tootmisharu kaotas vaatlusperioodi jooksul 15,5 % turuosast esialgselt prognoositud 6 % asemel (vt ajutise määruse põhjendus 71). Kõige rohkem (–7,9 %) vähenes turuosa ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini, kui lisandus dumpinguhinnaga import (+ 291 %), mis hõivas märkimisväärse turuosa (+ 8 %).

4. Järeldus kahju kohta

(51) Meenutatakse, et vaatlusperioodi jooksul langesid ühenduse tootmisharu müügihinnad 21 %, tasuvus oli negatiivne (kasum vähenes umbes 4 %), müügimaht vähenes 55 % (vt ajutise määruse põhjendus 81) ja turuosast kaotati 15,5 %. Keskmine dumpinguhinnaga impordi hind, mis oli vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu keskmisest hinnast pidevalt madalam, oli uurimisperioodi jooksul umbes 12 % madalam kui ühenduse tootmisharu keskmine hind.

(52) Dumpinguhinnaga impordi maht vähenes oluliselt aastatel 1995–1997. Seejärel suurenes see ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini märkimisväärse 291 % võrra. Samal ajal vähenes tarbimine ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini 6 %. Keskmise impordihinna kohta tuleks märkida, et aastatel 1995–1997 täheldati 15 % suurust tõusu, kuid ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini langesid impordihinnad 30 %.

(53) Üksikasjalikum uurimine kinnitas, et ühenduse tootmisharu majandusolukord halvenes eelkõige ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini, kui lisandus dumpinguhinnaga import ning kui ühenduse tootmisharu toodang vähenes 15 % (vt ajutise määruse põhjendus 64), müügihinnad vähenesid 19 %, tasuvus vähenes märgatavalt ja tööhõive langes 13 %.

(54) Silmas pidades eespool öeldut ning eelkõige müügihindade langust ja tasuvuse vähenemist, kinnitatakse järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

F. PÕHJUSLIKUD SEOSED

1. Sissejuhatus

(55) Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud oluline kahju tulenes asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordist.

(56) Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muude teadaolevate tegurite mõju, et vältida kõnealuste muude tegurite põhjustatud kahju ekslikku omistatud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordile.

2. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(57) Pärast Malaisia ja Hiina väljajätmist leiti, et dumpinguhinnaga impordi maht suurenes märkimisväärselt ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini (+ 291 %). Turuosa suurenes 8 %. Import taastus sel ajal, kui tarbimine püsis stabiilsena. Samal ajal vähenesid ühenduse tootmisharu müük (–26 %) ja turuosa (–7,9 %).

(58) Ühenduse turul asjaomaste riikide kehtestatud hinnad langesid vaatlusperioodi jooksul 19 %. Suurim langus toimus ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini (–30 %). Ühenduse tootmisharu hinnad langesid vaatlusperioodi jooksul 21 %, kuid põhiline langus toimus ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini (–19 %). Uurimisperioodil täheldati keskmiselt umbes 12 % suurust hinna allalöömist. Seetõttu vähenes ühenduse tootmisharu tasuvus, ulatudes kahjumini, mis võrdus kuni 4 %ni käibest.

(59) Eespool öeldust ilmneb selgesti, et eelkõige alates 1997. aastast halvenes ühenduse tootmisharu olukord samal ajal, kui lisandus asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga import. Et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mahud olid suured, vähenesid ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa, mistõttu ei olnud muud võimalust, kui järgida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnalangust.

(60) Eespool esitatud faktid ja kaalutlused näitavad, et odav dumpinguhinnaga import on mõjutanud eriti negatiivselt ühenduse tootmisharu majandusolukorda eelkõige turuosa, müügimahu, müügihindade ja tasuvuse osas ning tekitanud sellele olulist kahju.

3. Tarbimise areng

(61) On väidetud, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peapõhjuseks on üldiselt kahanevast turust tingitud tarbimise järsk langus. Uurimine näitas tõepoolest, et vaatlusperioodi jooksul tarbimine vähenes. Ühenduse turu maht vähenes vaatlusperioodi jooksul 30 % ning ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini 6 %.

(62) Üksikasjalikumast uurimisest on siiski selgunud, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks ei ole üldiselt kahanev turg. Leiti, et kahaneva turu põhjustas värviteleritootmise ümberpaigutamine teatavatesse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse (vt põhjendusi 63–65). Et ühenduse värvitelereid, mis on värvitelerikineskoope sisaldavad järeltöötlusega tooted, tarbiti vaatlusperioodi jooksul isegi rohkem (vt põhjendusi 66 ja 67), ei saa sellist tarbimise arengut seostada hinnalangusega. Lõpuks tuleks märkida, et enamiku ühenduse tootmisharuga seotud majandusnäitajate puhul ilmnes märgatav vähenemissuundumus sel ajal, kui tarbimine oli stabiliseerunud (vt põhjendused 69–71), st alates 1997. aastast.

3.1. Tootmise ümberpaigutamise mõju

(63) Kättesaadavate andmete kohaselt toimus värviteleritootmise ümberpaigutamine teatavatesse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse vaatlusperioodi esimesel poolel. Ümberpaigutamise tulemusena kasutati ühenduses vähem värvitelerikineskoope ja neid eksporditi rohkem, et rahuldada uute tootmisobjektide vajadusi.

(64) Sellest võib järeldada, et värvitelerikineskoopide tarbimise vähenemine ühenduses ei viidanud tegelikult vaatlusaluse toote järele valitsenud nõudluse üldisele vähenemisele, millel olnuks negatiivne mõju müügihindadele, vaid et tegemist on lihtsalt asjaomaste kasutajate geograafilise asukoha muutumisega. Värviteleritootjate ümberpaigutamisega Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse võib suurel määral seletada värvitelerikineskoopide tarbimise vähenemist ühenduses, kuid see ei ole põhjustanud üldist nõudluse langust kõnealuse toote järele.

(65) Seetõttu jõuti järeldusele, et ühenduse turgu käsitlevas uurimises täheldatud müügihindade langust eelkõige alates 1997. aastast ja ühenduse tootmisharu majandusolukorra halvenemist ei saa põhjendada kogu vaatlusaluse toote turu üldise nõrkusega.

3.2. Värvitelerite tarbimine ühenduses

(66) Eespool öeldut silmas pidades uuriti, kuidas arenes värvitelerite tarbimine aastatel 1995–1998, et saada täielikku ülevaadet värvitelerikineskoopide tarbimise vähenemisest ühenduses vaatlusperioodi jooksul. Et värvitelerikineskoope kasutatakse värvitelerite tootmisel, täiendab ühenduse värvitelerite tarbimise analüüs ühenduse värvitelerikineskoopide turu analüüsi veelgi.

Tabel 6. Värvitelerite tarbimine ühenduses

Allikas:

värvitelereid käsitlevad turuanalüüsi andmed ja Eurostat.

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Ühikud | 8292391 | 8070930 | 8342555 | 9276425 | Andmed puuduvad |

Indeks | 100 | 97 | 101 | 111 |

(67) Tabelist on selgesti näha, et vaatlusperioodi jooksul ja eelkõige aastatel 1997–1998 kasvas ühenduse nõudlus värvitelerite järele.

(68) Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et värvitelerikineskoopide tarbimise negatiivne areng ühenduses ei tulene mitte värvitelerite nõudluse üldisest vähenemisest, sest aastatel 1995–1998 suurenes nõudlus umbes 11 %. Seepärast ei saa tootmise ümberpaigutamisega varjata tõsiasja, et nõudlus värvitelerite järele suurenes ühenduses jätkuvalt, mis viitab sellele, et vaatlusalune toode ei ole aegunud.

3.3. Tarbimise areng alates 1997. aastast

(69) Nagu tabelis 1 näidatud ja põhjenduses 26 esitatud, vähenes värvitelerikineskoopide tarbimine ühenduses kõige märgatavamalt aastatel 1995–1997 (–26 %). Seejärel on tarbimise suundumus püsinud suhteliselt stabiilne.

(70) Üksikasjalikum analüüs on näidanud, et sel ajal kui tarbimine märgatavalt vähenes (–26 % aastatel 1995–1997), püsisid ühenduse tootmisharu hinnad stabiilsed ja et põhiline ühenduse tootmisharu hinnalangus toimus siis, kui tarbimine oli suhteliselt stabiilne (6 %-line langus ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini). Lisaks halvenes ühenduse tootmisharu majandusolukord ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini, kui lisandus dumpinguhinnaga import (impordimaht suurenes 291 % ja turuosa 8 %) ning ühenduse tootmisharu müük vähenes 26 % ja turuosa 7,9 %. Samal ajavahemikus vähenes ühenduse tootmisharu poolt sõltumatutele klientidele müüdud värvitelerikineskoopide keskmine ühikuhind 19 %, tootlikkus 15 % ja tasuvus umbes 4 %. Lõpuks tuleks märkida, et müügi vähenedes ühenduse tootmisharu tootmiskulud ei suurenenud. Vastupidi, tootmiskulud vähenesid ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini rohkem kui 10 %.

(71) Järelikult ei saa ühenduse värvitelerikineskoopide tarbimise arenguga seletada ühenduse tootmisharu majandusolukorra halvenemist ega asjaomastest riikidest pärinevate värvitelerikineskoopide impordi mahu ja turuosa olulist suurenemist eelkõige ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini.

4. Muudest kolmandatest riikidest pärit import ühendusse

(72) Allpool toodud tabeli koondnäitaja hõlmab kõikidest riikidest, välja arvatud India ja Korea, pärit importi.

Tabel 7. Import muudest kolmandatest riikidest

Allikas:

Eurostat.

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Leedu | 438051 | 549112 | 357202 | 408607 | 373510 |

Malaisia | 742235 | 500531 | 271838 | 525015 | 544397 |

Singapur | 678752 | 814216 | 984267 | 729387 | 480032 |

Muu | 1096695 | 802426 | 997232 | 676018 | 467133 |

Muud kolmandad riigid kokku | 2955733 | 2666285 | 2610539 | 2339027 | 1865072 |

1995. aasta indeks = 100 | 100 | 90 | 88 | 79 | 63 |

1997. aasta indeks = 100 | | | 100 | 90 | 71 |

Uurimisperioodi jooksul olid kõnealuse rühma suurimad eksportijad ühendusse Leedu, Malaisia ja Singapur. Nagu põhjenduses 35 näidatud, oli Hiinast pärit import allpool miinimumtaset.

(73) Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kogumaht vähenes vaatlusperioodi jooksul 37 %, samal ajal kui tarbimine vähenes 30 %. Ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini vähenes import 29 %, kuid tarbimine vähenes ainult 6 %.

(73) Uurimine on näidanud, et uurimisperioodi jooksul olid enamiku muudes kolmandates riikides asuvate ettevõtjate poolt ühenduses kehtestatud hinnad kõrgemad kui asjaomaste riikide poolt ühenduste turul kehtestatud hinnad. Eurostati andmetel oli hinnakujundus järgmine:

Tabel 8. Impordihinnad

Allikas:

Eurostat.

(Eküüd ühiku kohta) |

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Leedu | 34,97 | 36,96 | 38,88 | 35,40 | 27,36 |

Malaisia | 44,59 | 41,68 | 45,65 | 43,92 | 35,53 |

Singapur | 43,61 | 41,18 | 42,63 | 41,78 | 40,35 |

Keskmised impordihinnad | 41,46 | 42,32 | 42,98 | 39,94 | 37,54 |

1995. aasta indeks = 100 | 100 | 102 | 104 | 96 | 91 |

1997. aasta indeks = 100 | | | 100 | 93 | 87 |

(75) Tabelist 8 ilmneb, et uurimisperioodi jooksul olid Singapurist pärit impordi hinnad kõrgemad ühenduse tootmisharu hindadest ja et värvitelerikineskoopide hinnad olid muude kolmandate riikide lõikes väga erinevad. Malaisiast pärit impordi hinnad olid võrreldavad ühenduse tootmisharu hindadega, kuid Leedu eksportivate tootjate hinnad olid madalamad. Selle põhjal ei saa täielikult välistada võimalust, et teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordil on olnud negatiivne mõju ühenduse majandusolukorrale.

5. Järeldus põhjusliku seose kohta

(76) Järelikult ei saa välistada võimalust, et muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, eelkõige Leedust pärit import võib olla kaasa aidanud ühenduse tootmisharu kahjustamisele. Kuid need tegurid ei ole sellised, et kaotaksid põhjusliku seose kindlakstehtud kahju ja asjaomase dumpinguhinnaga impordi mõju vahel, arvestades eelkõige selle turuosa.

(77) Sellele osutab selgesti ühenduse tootmisharu majandusolukorra märkimisväärne negatiivne areng eelkõige ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini. Samal ajal lisandus asjaomastest riikidest pärit import (+ 291 %) ja ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes 26 %. Sellel ajavahemikus kaotas ühenduse tootmisharu 7,9 % oma turuosast (asjaomaste riikide turuosa suurenes 8 %), tema keskmine hind langes 19 %, toodang vähenes 15 % ja tasuvus umbes 4 %. Peale selle täheldati uurimisperioodi jooksul märgatavat hinna allalöömist.

(78) Asjaomaste riikide eksportivate tootjate käitumisel on olnud olulised negatiivsed tagajärjed ühenduse tootmisharu olukorrale. Seetõttu kinnitatakse, et kõnealune import eraldi võttes on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju.

G. ÜHENDUSE HUVID

1. Ühenduse tootmisharu huvid

(79) Tuleb märkida, et hoolimata värviteleritootmise eespool nimetatud ümberpaigutamisest toodetakse ühenduses ikka veel märkimisväärne hulk värvitelerikineskoope. Nõudluse suurenemine värvitelerikineskoopide järele osutab sellele, et vaatlusalune toode ei ole aegunud. Tuleb märkida, et nagu ratsionaliseerimisprotsessidest ilmneb, on ühenduse tootmisharu elujõuline. Ühenduse tootmisharu on viimastel aastatel oma tootlikkust ratsionaliseerinud ja parandanud ning tal on õnnestunud alandada tootmiskulusid ja tugevdada konkurentsivõimet turul. Leitakse, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral langevad ühenduse tootmisharu hinnad veelgi. See võib kaasa tuua värvitelerikineskoopide tootmise lõppemise ühenduses ja seega vähendada ühenduses tööhõivet.

2. Mõju importijatele ja kasutajatele

(80) Et pärast ajutise määruse avaldamist ei esitatud ühtki märkust dumpinguvastaste meetmete võimaliku negatiivse mõju kohta importijate ja kasutajate äritegevusele, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 108–110 esitatud järeldused.

3. Järeldus

(81) Eespool esitatud faktide põhjal otsustati, et ei ole ühtki kaalukat põhjust jätta kehtestamata dumpinguvastased meetmed Indiast ja Koreast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes.

H. LÕPLIKUD MEETMED

(82) Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et Indiast ja Koreast pärinev dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(83) Kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati ajutise määruse põhjenduses 116 esitatud metoodika abil. Määrati kindlaks kahjusid vältiv hinnatase, mis kataks ühenduse tootmisharu tootmiskulusid ja võimaldaks saada põhjendatud kasumit, kui puudub asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import.

2. Lõpliku tollimaksu vorm ja tase

(84) Et kahjumarginaalid olid kõrgemad kui kõikide asjaomaste eksportivate tootjate puhul tuvastatud dumpingumarginaalid, tuleks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 kehtestada lõplik tollimaks viimati nimetatud marginaalide tasemel.

3. Menetluse lõpetamine

(85) Silmas pidades Leedust, Malaisiast (minimaalsed dumpingumarginaalid) ja Hiinast (minimaalne turuosa) pärinevat importi käsitlevaid järeldusi, lõpetatakse menetlus nimetatud riikide suhtes.

I. AJUTISE TOLLIMAKSU SISSENÕUDMINE JA SELLEST VABASTAMINE

(86) India ja Korea eksportivate tootjate puhul kindlakstehtud dumpingumarginaali ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust silmas pidades peetakse vajalikuks, et määruse (EÜ) nr 837/2000 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses.

(87) Arvestades menetluse lõpetamist Malaisiast ja Hiinast pärit impordi suhtes, tuleks tagasi maksta määruse (EÜ) nr 837/2000 alusel asjaomastest riikides pärit impordi suhtes kohaldatava ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Selliste Indiast ja Korea Vabariigist pärinevate ning CN-koodi ex85401111 (TARICi kood 8540111194) alla kuuluvate värvitelerikineskoopide impordi suhtes, mille ekraani diagonaali pikkus (s.o kineskoobi aktiivosa mööda sirgjoont mõõdetud pikkus) on 33–38 cm, ekraani laiuse ja kõrguse suhe on väiksem kui 1,5 ja ekraanipunkti (s.o kahe üht värvi joone omavaheline kaugus ekraani keskel) on vähemalt 0,4 mm, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

Riik | Tollimaksumäär (%) |

India | 20,5 |

Korea Vabariik | 19,7 |

3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Leedust, Malaisiast ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate artikli 1 lõikes 1 määratletud värvitelerikineskoopide impordi suhtes kohaldatav menetlus lõpetatakse.

Artikkel 3

1. Määruse (EÜ) nr 837/2000 alusel Indiast ja Korea Vabariigist pärineva impordi suhtes kohaldatava ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse sisse lõplikult kehtestatud tollimaksu ulatuses. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra ületavad tagatissummad makstakse tagasi.

2. Määruse (EÜ) nr 837/2000 alusel Malaisiast ja Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad vabastatakse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 17. oktoober 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

L. Fabius

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30.4.1998, lk 18).

[2] Komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 837/2000 teatavate Indiast, Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist ja Korea Vabariigist pärinevate värvitelerikineskoopide impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta (EÜT L 102, 27.4.2000, lk 15).

--------------------------------------------------