ET Euroopa Liidu Teataja L 160/11

KOMISJONI OTSUS,

21. oktoober 2008,

riigiabi C 44/07 (ex N 460/07) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule FagorBrandt

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 5995 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/485/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklitele (1) ja võttes esitatud märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 6. augusti 2007. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile ümberkorraldamisabist kontsernile FagorBrandt.

(2) 10. oktoobri 2007. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale otsusest algatada selle abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus.

(3) Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse abi kohta.

(4) Komisjon sai märkused kolmelt huvitatud isikult: kahelt konkurendilt ja abisaajalt. Electrolux esitas märkused 14. detsembri 2007. aasta kirjaga. Pärast kohtumist komisjoni talitustega 20. veebruaril 2008 esitas kõnealune äriühing täiendavad märkused 26. veebruari ja 12. märtsi 2008. aasta kirjadega. Anonüümseks jääda soovinud konkurent esitas märkused 17. detsembri 2007. aasta kirjaga (3). FagorBrandt esitas märkused 17. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale 15. jaanuari ja 13. märtsi 2008. aasta kirjadega, andes riigile võimaluse neid kommenteerida, ning sai märkused 15. veebruari 2008. aasta kirjaga ja 18. märtsil 2008 toimunud kohtumisel esitatud dokumendiga (vt allpool).

(5) 13. novembri 2007. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa komisjonile märkused menetluse algatamise otsuse kohta. 18. märtsil 2008 toimus kohtumine komisjoni talituste, Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti vahel. Kohtumise järel esitasid Prantsusmaa ametiasutused teavet 24. aprilli ja 7. mai 2008. aasta kirjadega. Teine kohtumine samade osalejatega toimus 12. juunil 2008. Selle kohtumise järel esitasid Prantsusmaa ametiasutused teavet 9. juuli 2008. aasta kirjaga. 15. juulil 2008 nõudis komisjon täiendavat teavet, mille Prantsusmaa ametiasutused 16. juulil 2008 ka esitasid.

2. KIRJELDUS

(6) Kõnealuse abi puhul on tegemist ümberkorraldamisabiga. Abiks ette nähtud summa on 31 miljonit eurot. Abi andja on Prantsusmaa majandus-, rahandus- ja tööhõiveministeerium.

(7) Abi saaja on äriühing FagorBrandt SA, millel on mitu tootmise ja turustamisega tegelevat filiaali. See kontsern (edaspidi „FagorBrandt”) kuulub kaudselt äriühingule Fagor Electrodomésticos S. Coop (edaspidi „Fagor”), mis on registreeritud Hispaania õiguse alusel. Tulundusühistu Fagor kapital on jagatud umbes 3 500 liikme vahel (liikmestaatusega töötajad), kellest mitte ükski ei või omandada rohkem kui 25 % tulundusühistu kapitalist.

(8) Fagor kuulub omakorda tulundusühistute rühma nimega Mondragón Corporación Cooperativa (edaspidi „MCC”), mille raames on iga kooperatiiv õiguslikult ja rahaliselt iseseisev. Fagor kuulub MCC tööstusvaldkonna kontserni kodukaupade allüksusesse.

(9) FagorBrandti käive oli 2007. aastal 903 miljonit eurot. FagorBrandt tegutseb kõikides suurte kodumasinate sektorites, hõlmates kolme olulist tooteperet: pesuseadmed (nõudepesumasinad, pesumasinad, pesukuivatid ja pesumasin-kuivatid), külmutusseadmed (külmutuskapid, sügavkülmutuskirstud ja -kapid) ja toiduvalmistusseadmed (tavalised ahjud, mikrolaineahjud, pliidid, keeduplaadid ja õhupuhastid).

(10) Menetluse algatamise otsuse osas 2.1 esitas komisjon täiendavat teavet abisaaja kohta ja selgitas viimase raskuste põhjuseid.

3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(11) Komisjonil tekkisid kahtlused seoses viie küsimusega: i) oht, et rikutakse keeldu anda ümberkorraldamisabi vastasutatud äriühingule; ii) oht, et rikutakse kohustust maksta tagasi ühisturuga kokkusobimatu abi; iii) kahtlused äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamise suhtes; iv) ebapiisavad kompensatsioonimeetmed; v) kahtlus, et abi ei piirata vajaliku miinimumini, ja eriti seoses abisaaja panusega.

3.1. Oht, et rikutakse keeldu anda ümberkorraldamisabi vastasutatud äriühingule

(12) 2002. aasta jaanuaris loodud FagorBrandt oli vastavalt ühenduse suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, edaspidi „ümberkorraldamissuunised”) (4) punktile 12 vastasutatud äriühing kuni 2005. aasta jaanuarini, seega kolme aasta jooksul pärast asutamist. Seetõttu oli FagorBrandt maksuseadustiku artikli 44f alusel antud maksuvabastuse (edaspidi „artikli 44f kohane abi”) saamise ajal ja detsembris 2003, kui komisjon tunnistas selle abi ühisturuga kokkusobimatuks ja nõudis selle tagastamist, (5) vastasutatud äriühing. Ümberkorraldamissuuniste punkti 12 kohaselt ei olnud FagorBrandtil seega õigust saada ümberkorraldamisabi. Asjaolu, et Prantsusmaa viivitas 2003. aasta detsembris ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasinõudmisega ajani, mil äriühing ei olnud enam vastasutatud, ja omandas nii õiguse saada ümberkorraldamisabi, võib kujutada endast ümberkorraldamissuuniste punktiga 12 ette nähtud keelu rikkumist.

3.2. Oht, et rikutakse kohustust maksta tagasi ühisturuga kokkusobimatu abi

(13) Pidades silmas, et teatatud abi eesmärk paistab suuresti olevat artikli 44f kohase abi tagasimaksmine, avaldas komisjon kahtlust, et teatatud abiga võidakse rikkuda kohustust maksta tagasi ühisturuga kokkusobimatu abi, kaotades nii abi tagasimaksmise mõtte kui ka selle kasuliku mõju.

3.3. Kahtlused seoses äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamisega

(14) Äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamise puhul kahtles komisjon kahes asjaolus. Komisjon täheldas, et 2007. aasta prognoositud käive oli umbes 20 % suurem eelneva aasta omast, ja soovis teada, millel see prognoos põhineb. Lisaks osutas komisjon, et ümberkorraldamiskavas ei ole näidatud, kuidas kavatseb FagorBrandt maksta tagasi Itaalias asuvale filiaalile antud ühisturuga kokkusobimatu abi.

3.4. Ebapiisavad kompensatsioonimeetmed

(15) Komisjon kahtles ka selles, kas on vastuvõetav, et lisaks ümberkorraldamiskava raames rakendatavatele kompensatsioonimeetmetele ei võeta täiendavaid kompensatsioonimeetmeid. Komisjon tuletas meelde järgmist: i) ümberkorraldamissuunistega (punktid 38–41) kohustatakse suurettevõtte kriteeriumidele vastavaid abisaajaid võtma kompensatsioonimeetmeid; ii) ilma abita lahkuks FagorBrandt turult. Tema konkurendid on peamiselt Euroopast. FagorBrandti lahkumine võimaldaks Euroopa konkurentidel suurendada müüki ja tootmist märkimisväärselt; iii) kõiki juba võetud meetmeid ei saa ümberkorraldamissuuniste punkti 40 alusel pidada kompensatsioonimeetmeteks; iv) Prantsusmaa osutatud konkurentsijuhtumite Bull (6) ja Euromoteurs (7) läbivaatamise ajal kehtisid suunised, mis ei kohustanud võtma kompensatsioonimeetmeid. Komisjon tõi esile ka teisi suuri erinevusi nende juhtumite ja kõnealuse juhtumi vahel.

3.5. Kahtlused abisaaja panuse suhtes

(16) Komisjon kahtles ka selles, kas on täidetud ümberkorraldamissuuniste punktides 43 ja 44 sätestatud tingimused. Prantsusmaa ametiasutused ei lisanud artikli 44f kohase abi tagasimaksmist ümberkorraldamiskulude hulka. Peale selle ei selgitanud nad mõningate selliste summade päritolu, mida nimetati abisaaja panuseks.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1. Electroluxi märkused

(17) Electrolux osutas, et üleilmse konkurentsi väljakutsetele vastamiseks rakendas ta ulatuslikke ja väga kulukaid ümberkorraldamiskavasid. Konkurentsivõime säilitamiseks pidi ta võtma drastilisi meetmeid, nagu kaheksa tehase sulgemine Lääne-Euroopas. Nende tootmine viidi põhiliselt üle Euroopas juba tegutsevatesse ning Poolas ja Ungaris avatavatesse uutesse tehastesse. Suurem osa suurte kodumasinate sektoris tegutsevatest ettevõtjatest pidi selliseid ümberkorraldamismeetmeid võtma. Seepärast ei ole Electrolux rahul asjaoluga, et FagorBrandt võib saada toetuse, et tulla toime olukorraga, millega ülejäänud ettevõtjad peavad hakkama saama ilma sellise abita. Abi moonutaks konkurentsi teiste ettevõtjate kahjuks.

4.2. Teise konkurendi märkused

(18) Kõigepealt leidis anonüümseks jääda soovinud konkurent, et kavandatud abi ei võimalda taastada äriühingu pikaajalist elujõulisust. Konkurent oli seisukohal, et äriühingu püsimiseks on vaja tootmine põhjalikult ümber korraldada. Konkurent aga ei usu, et FagorBrandtil oleks vahendeid vajalike investeeringute tegemiseks. Abi ei võimalda FagorBrandtil saavutada toodangumahtu, mida oleks tarvis positsiooni parandamiseks läbirääkimistel suurte turustajatega, kes eelistavad Euroopa Liidu turul suurema osakaaluga tarnijaid.

(19) Konkurent leiab, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, sest FagorBrandt saaks ümberkorraldamiseks vajalikud vahendid ka aktsionäridelt ja tulundusühistult, millele ta kuulub (st tulundusühistult MCC, kuhu kuulub pank Caja Laboral).

(20) Konkurent arvab, et abi võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Suurem osa asjaomase sektori ettevõtjaid toodab Euroopas ja neid võib seega pidada Euroopa äriühinguteks. Aasia ja Türgi konkurentidel on märkimisväärne turuosa teatavate toodete puhul. FagorBrandt on suuruselt viies tootja Euroopas ja tal on tugev positsioon Prantsuse, Hispaania ja Poola turgudel. Konkurent on seisukohal, et kompensatsioonimeetmete puudumise tõttu ei saaks komisjon abi ühisturuga kokkusobivaks tunnistada.

(21) Prantsusmaa ja Itaalia antud varasemast ebaseaduslikust abist järeldab konkurent järgmist: FagorBrandti raskused on pidevad, seades kokkuvõttes küsimärgi alla äriühingu elujõulisuse; teatatud abi eesmärk on tõenäoliselt ebaseadusliku abi tagasimaksmine, seega rikutakse tagasimaksmise kohustust.

4.3. FagorBrandti märkused

(22) FagorBrandti märkused sarnanevad Prantsusmaa ametiasutuste märkustega, mis on esitatud järgnevalt.

5. PRANTSUSMAA MÄRKUSED

5.1. Prantsusmaa märkused menetluse algatamise otsuse kohta

(23) Vastasutatud äriühingule ümberkorraldamisabi andmise keelu võimaliku rikkumise küsimuses on Prantsusmaa ametiasutused nõus, et FagorBrandti võib pidada ümberkorraldamissuuniste punkti 12 alusel vastasutatud äriühinguks kolme aasta jooksul alates selle loomisest. Ametiasutused märgivad siiski, et FagorBrandtile ümberkorraldamisabi andmise küsimus kerkis esile alles 2006. aastal pärast 2004. aastast saadik esinenud raskusi ja arvestades tema rahalise olukorra halvenemist 2005. aastal, seega viiendal tegevusaastal. Äriühingul ei olnud põhjust taotleda ümberkorraldamisabi enne sellise abi saamist õigustava olukorra tekkimist, st 2006. aastal. Seega ei ole kolme aasta põhimõtte rikkumise kahtlus põhjendatud.

(24) Seoses võimalusega, et teatatud abi kaotab tagasimaksekohustuse mõtte, tuletas Prantsusmaa meelde, et äriühing ei ole raskustes ainuüksi abi tagasimaksmise tõttu. Rahalised raskused said alguse 2004. aastal ja olukord halvenes märkimisväärselt 2005. ja 2006. aastal. Nagu komisjon menetluse algatamise otsuses järeldas, on äriühing ümberkorraldamissuuniste tähenduses raskustes. Prantsusmaa leiab seetõttu, et äriühingul on õigus saada ümberkorraldamisabi, kui on täidetud ka muud sellise abi saamise tingimused. Küsimus, kas äriühing suudaks tegutseda ka pärast 2007. või 2008. aastat, kui ta ei peaks abi tagasi maksma, ei ole põhjendatud, sest abi tagasimaksmine on kohustuslik alates komisjoni negatiivse otsuse tegemisest 2003. aasta artikli 44f kohase abi kohta. Abi taotlemist põhjendavad kuhjuvad rahalised raskused, mis tulenevad äriühingu poolt juba kantud ümberkorralduskuludest, ümberkorraldamise jätkumisest ja muudest äriühingu kohustuslikest kuludest, sealhulgas abi tagasimaksmine.

(25) Pikaajalise elujõulisuse taastamise ja menetluse algatamise otsuses püstitatud kahe kahtluse kohta on Prantsusmaa ametiasutused teinud järgmisi märkusi. Käibe 20 % kasv 2007. aastal võrreldes 2006. aastaga tuleneb FagorBrandti tegevusalade muutmisest 2006. aastal. Itaalia filiaalile antud ebaseadusliku abi (seoses Ocean Spa kodumasinatootmise ülevõtmisega Brandt Italia poolt) tagasimaksmise arvestamata jätmise kohta märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et selle abi tagasimaksmine ei peaks mõjutama äriühingu elujõulisust, võttes arvesse asjaolu, et Brandt Italia poolt lõplikult makstav summa peaks olema väiksem kui [1 miljon] (8) eurot, kuna ülejäänud summa maksis kinni tootmise müünud ettevõtja.

(26) Kompensatsioonimeetmete puudumise küsimuses kordas Prantsusmaa, et FagorBrandt juba loovutas 2004. aastal äriühingu Brandt Components (Nevers’i tehas). FagorBrandt vähendas tootmismahtu, lõpetades sügavkülmutuskirstude ja mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise. Prantsusmaa ametiasutused tuletasid meelde, et abi kahjustas konkurentsi väga vähe, vähendades nii vajadust kompensatsioonimeetmete järele. FagorBrandtile kuulub [0–5] % Euroopa turust, mis on väga vähe võrreldes peamiste turuosalistega. Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et äriühingu osalemine turul võimaldab vältida oligopoli tekkimist. Ametliku uurimismenetluse käigus lubasid Prantsusmaa ametiasutused rakendada täiendavaid kompensatsioonimeetmeid.

(27) Vastuseks komisjoni kahtlustele, kas abi piirneb vajaliku miinimumiga ja kust pärineb abisaaja panus, esitasid Prantsusmaa ametiasutused järgmised märkused. Abi tagasimaksmise ümberkorraldamiskava kuludest väljajätmise küsimuses osutasid ametiasutused, et ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist ei saa põhimõtteliselt pidada ümberkorraldamiskuluks. Teatises osutatud abisaaja panus tuleneb Prantsusmaa ametiasutuste selgituse kohaselt pangalaenudest.

5.2. Prantsusmaa tähelepanekud huvitatud isikute märkuste kohta

(28) Seoses Electroluxi märkustega rõhutas Prantsusmaa, et Electroluxi ja teiste konkurentide võetud ümberkorraldamismeetmete eesmärk ei ole keerulise majandusolukorra parandamine, vaid positsiooni tugevdamine suurte kodumasinate turul. Prantsusmaa on seisukohal, et FagorBrandti ja tema konkurentide olukord ei ole võrreldav, sest konkurentidel on nende suuruse tõttu palju rohkem rahalisi vahendeid.

(29) Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkusega FagorBrandti pikaajalise elujõulisuse kohta rõhutasid Prantsuse ametiasutused kõigepealt seda, et FagorBrandt võttis meetmeid esmajoones kahju vähendamiseks ja kasumimarginaali suurendamiseks, et aja jooksul saavutada parem positsioon turul, eelkõige arendades […]. Lisaks väidavad Prantsusmaa ametiasutused, et FagorBrandtil on jätkuvalt head uurimis- ja arendustegevuse võimalused, mille abil saab äriühing tuua turule suure lisandväärtusega uuenduslikke tooteid.

(30) Seoses väitega, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, kuna FagorBrandt võiks saada vahendeid aktsionäridelt, rõhutavad Prantsusmaa ametiasutused seda, et MCC ei ole valdusettevõtja, vaid ühistulaadne ühendus. Ühistulaadses ühenduses on iga tulundusühistu, sealhulgas FagorBrandt ja pank Caja Laboral, iseseisev ja sõltub oma liikmestaatusega töötajate, st omanike otsustest. FagorBrandt saab seega loota vaid Fagori rahalisele toetusele, arvestades viimase praeguseid võimalusi. FagorBrandti omandamine vähendas Fagori rahavoogude paindlikkust ja seega peab Fagor rahastamisel pidama kinni teatavast ülemmäärast.

(31) Vastuseks konkurentsi kahjustavale mõjule osutavad Prantsusmaa ametiasutused vastuoludele anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkustes. Konkurent väidab, et abi mõjutab konkurentsi Euroopa turul. Samas tunnistab ta, et FagorBrandt on väga väike võrreldes peamiste turuosalistega ja see ohustab tema elujõulisust. Seoses kompenseerivate meetmete puudumisega tuletavad Prantsusmaa ametiasutused meelde, et nad on juba rakendanud asjakohaseid kompenseerivaid meetmeid ja et nad kavatsevad rakendada veel uusi selliseid meetmeid.

(32) Seoses väidetega, et Prantsusmaa ja Itaalia on ka varem andnud äriühingule ebaseaduslikku abi, tuletab Prantsusmaa meelde, et selle ebaseadusliku abi eesmärk ei ole äriühingu ümberkorraldamine, vaid tööhõive soodustamine riigi territooriumil. Prantsusmaa rõhutab, et vastavalt FagorBrandti poolt 17. detsembril 2007 komisjonile esitatud teabele ei ole antud abi summa (umbes 20 miljonit eurot pärast maksude tasumist) ja ühisturuga kokkusobimatu abi summa (umbes [25–30] miljonit eurot koos intressidega) omavahel seotud. Ümberkorraldamiskulusid hinnatakse [50–90] miljonile eurole ja seega on need ilmselgelt suuremad taotletavast ümberkorraldamisabist. Lisaks osutavad nad kulude samaväärsele laadile.

(33) Seoses FagorBrandti märkustega komisjonile osutavad Prantsusmaa ametiasutused, et nad on nendega nõus, seda enam, et need täiendavad Prantsusmaa ametiasutuste endi märkusi.

6. ABI HINDAMINE

6.1. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohase abi olemasolu

(34) Menetluse algatamise otsuse osas 3.1 järeldas komisjon, et meede on abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Ükski pool ei ole seda järeldust vaidlustanud.

6.2. Hindamise õiguslik alus

(35) Asutamislepingu artikli 87 lõigetega 2 ja 3 nähakse ette erandid selle artikli lõikes 1 sätestatud üldisest abi kokkusobimatusest. Lepingu artikli 87 lõikega 2 ette nähtud erandeid ei saa ilmselgelt kõnealuse juhtumi suhtes kohaldada.

(36) Seoses EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 ette nähtud eranditega märgib komisjon, et kuna abi eesmärk ei ole piirkondlik ja sama artikli punktis b sätestatud erand ei ole ilmselgelt kohaldatav, saab kohaldada vaid punktis c toodud erandit. Selles punktis on sätestatud riigiabi lubamine teatud majandustegevuse arendamise soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kõnealusel juhul võib öelda, et kogu abi on antud raskustes oleva äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Komisjon on seesuguse abi ühisturuga kokkusobivuse hindamist selgitanud ümberkorraldamissuunistes. Seega on ümberkorraldamissuunised hindamise õiguslik alus. Komisjon leiab, et asjaomasel juhul ei saa kohaldada ühtegi teist ühenduse raamistikku. Prantsusmaa ei ole toetunud ühelegi muule EÜ asutamislepingu erandile. Ka ükski huvitatud isik ei vaidlustanud õiguslikku alust, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses.

6.3. Äriühingu õigus saada ümberkorraldamisabi

(37) Ümberkorraldamisabi saamiseks peab kõigepealt olema tegemist raskustesse sattunud äriühinguga vastavalt ümberkorraldamissuuniste jaotise 2.1 määratlusele.

(38) Menetluse algatamise otsuse punktis 24 osutas komisjon, et asjaomane äriühing näib olevat ümberkorraldamisabi suuniste punkti 11 kohaselt raskustes. Menetluse algatamise otsuse punktis 27 osutas komisjon ka sellele, et kooskõlas ümberkorraldamissuuniste punktiga 13 olid äriühingu raskused liiga suured, et Hispaania aktsionär oleks neid rahastada suutnud. Vastupidiselt asjaomasele esialgsele hinnangule leidis anonüümseks jääda soovinud konkurent, et FagorBrandt võiks saada raskustega toimetulekuks rahalist toetust Fagorilt ja MCC-lt. Seega tuleb analüüsida, kas menetluse algatamise otsuses esitatud esialgset hinnangut peaks muutma. Komisjon märgib, et konkurendi väite aluseks oli ajaleheartikkel, (9) milles osutati, et Fagor võiks raskusteta finantsturgudelt raha saada. Komisjon märgib siiski, et artikkel pärines 2005. aasta aprillist ja et Fagori rahaline olukord oli pärast seda märkimisväärselt halvenenud. Prantsusmaa ametiasutused tuletavad sellega seoses meelde, et Fagori võlad (ilma FagorBrandti võlgu arvestamata) olid 2005. aastal […], (10) seega pärast FagorBrandti omandamist ja suuri investeeringuid Fagori tootmisse. Lisaks tegi Fagor FagorBrandtile 2006. aastal 26,9 miljoni euro suuruse kapitalisüsti. Kõik see ammendas peaaegu täielikult kooperatiivi laenuvõtmisvõime, kooperatiivi võlgnevuse tase ületas suures osas üldiselt lubatavat ülemmäära. Komisjon leiab, et menetluse algatamise otsuses esitatud hinnangut seoses äriühingu õigusega saada abi kooskõlas ümberkorraldamissuuniste punktidega 11 ja 13 ei ole põhjust muuta.

(39) Seoses äriühingu õigusega saada abi vastavalt ümberkorraldamissuuniste jaotises 2.1 kindlaks määratud tingimustele avaldati menetluse algatamise otsuses kahtlust üksnes selle suhtes, et võidi rikkuda äriühingutele ümberkorraldamisabi andmise keeldu (vt eespool punkti 3 „Menetluse algatamise põhjused”).

(40) Komisjon analüüsis äriühingu rahalist olukorda, mis on esitatud tabelis 1. On selge, et isegi siis, kui äriühing oleks artikli 44f kohase abi tagasi maksnud, ei oleks ta esimese kolme tegutsemisaasta jooksul vastanud ümberkorraldamissuuniste punktides 10 ja 11 ette nähtud kriteeriumidele, mille alusel võib äriühingut pidada raskustes olevaks: ümberkorraldamissuuniste punkti 10 alusel on selge, et isegi kui äriühing oleks maksnud 22,5 miljoni euro suuruse abi tagasi 2004. aastal (st komisjoni lõpliku negatiivse otsuse tegemisele järgnenud kuude jooksul), ei oleks ta 2004. aastal kaotanud poolt kapitalist. Isegi siis, kui äriühing oleks maksnud 22,5 miljoni euro suuruse abi 2004. aastal tagasi, oleks ta langenud kahjumisse vaid üheks aastaks (2004), mis ei ole ümberkorraldamissuuniste punkti 11 alusel piisav, et pidada teda raskustes olevaks. Seega võib öelda, et FagorBrandti kontserni rahalised raskused on suurenenud alates 2005. aastast, nii et äriühingut võiks pidada raskustes olevaks ümberkorraldamissuuniste tähenduses (st ametivõimude sekkumiseta peaks äriühing lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti tegevuse lõpetama) ilmselt alates 2006. aastast (kui võtta arvesse kohustust maksta tagasi artikli 44f kohane abi) ja kindlasti alates 2007. aastast. Tabel 1 (miljonites eurodes) 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Käive 847,1 857,6 813,2 743,6 779,7 903,0 Brutomarginaal 205,2 215,1 207,0 […] […] […] Puhastulem 15,5 13,8 (3,6) […] […] […] Omakapital 69,8 83,4 79,8 […] […] […]

(41) Komisjon märkis ka, et 2005. aasta esimeses kvartalis otsustas Fagori kontsern osta 90 % äriühingu aktsiatest hinnaga [150–200] miljonit eurot. See näitab, et turul ei peetud äriühingut ümberkorraldamissuuniste tähenduses raskustes olevaks, st ei leitud, et ametivõimude sekkumiseta peaks äriühing lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti tegevuse lõpetama.

(42) Eeltoodu põhjal on komisjon seisukohal, et 2002. aasta jaanuaris loodud äriühingut ei saa pidada raskustes olevaks esimese kolme tegevusaasta jooksul isegi siis, kui ta oleks artikli 44f kohase abi viivitamata tagasi maksnud. Seepärast leiab komisjon, et artikli 44f kohase abi tagasinõudmise ajatamine Prantsusmaa poolt 2005. aasta jaanuarini, st kolme aasta möödumiseni FagorBrandti loomisest, ei mõjunud nii, et see oleks kunstlikult hoidnud tegevuses äriühingut, mis oleks vastasel juhul turult lahkunud. Komisjon leiab ka, et sellel ajavahemikul ei olnud äriühingul põhjust ümberkorraldamisabi taotleda. Eeltoodu põhjal on komisjon seisukohal, et artikli 44f kohase abi tagasinõudmise ajatamine Prantsusmaa poolt 2005. aasta jaanuarini ei ole ümberkorraldamissuuniste punktis sätestatud vastasutatud äriühingule ümberkorraldamisabi andmise keelu rikkumine.

(43) Kokkuvõttes järeldab komisjon, et kahtlused äriühingu õiguse kohta saada abi on ümber lükatud ning et äriühing vastab ümberkorraldamissuuniste jaotisega 2.1 ette nähtud tingimustele.

6.4. Olukord seoses varasema ebaseadusliku abi saajatega

(44) Vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 23 ja arvestades asjaolu, et teatatud abi peamine eesmärk näib olevat rahastada artikli 44f kohase abi tagasimaksmist, on menetluse algatamise otsuse punktis 30 tõstatatud kahtlus, et teatatud abiga rikutakse tagasimaksmise kohustust ja muudetakse see mõttetuks.

(45) Selle küsimuse hindamisel võttis komisjon arvesse järgmisi asjaolusid.

(46) Esiteks võimaldab abi tagasimaksmine koos intressidega kohtupraktika kohaselt taastada enne abi andmist valitsenud olukorra ja kõrvaldab sellega konkurentsi moonutava mõju. Kõnealusel juhul peaks artikli 44f kohase abi tagasimaksmine koos intressidega uue abi andmise eeltingimusena taastama enne abi andmist valitsenud olukorra.

(47) Teiseks on ümberkorraldusi teostaval äriühingul õigus saada abi. Äriühingu rahalised raskused ei tulene ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmisest. Need tulenevad muudest allikatest, mis on toonud kaasa kahjumi alates 2004. aastast (vt tabel 1). Abi tagasimaksmine tulevikus suurendab äriühingu raskusi veelgi, nii et ta ei tule enam ilma riigi abita toime. Lisaks on rakendatud tegevuse ümberkorraldamiskava, mille kulud ulatuvad [50–90] miljoni euroni. See näitab, et kasumlikkuse taastamiseks vajaliku tegevuse ümberkorraldamisega kaasnevad märkimisväärsed kulud, mis ületavad artikli 44f kohase abi tagasimaksmist, mille suurus on 22,5 miljonit eurot intresse arvestamata. Need asjaolud näitavad, et FagorBrandt on raskustes äriühing, kelle püsimajäämine on ohus. FagorBrandt võib seega raskustes oleva äriühinguna saada ümberkorraldamisabi, kui ta vastab muudele ümberkorraldamissuunistes sätestatud tingimustele.

(48) 1991. aasta otsuses Deggendorfi juhtumi kohta (11) märkis komisjon, et „Ebaseadusliku abi, mida Deggendorf keeldus tagasi maksmast alates 1986. aastast ja mitu korda uuesti antud abi […] kumuleerumise tulemusel sai äriühing liigse ja sobimatu eelise, mis mõjutab kaubandust niivõrd, et see on vastuolus ühishuvidega”. Komisjon pidas mitu korda uuesti antud abi ühisturuga kokkusobivaks tingimusel, et „ametiasutused […] peatavad abi maksmise äriühingule Deggendorf seni, kuni neile makstakse tagasi ühisturuga kokkusobimatu abi […]”. 15. mai 1997. aasta otsusega (12) kinnitas Euroopa Kohus komisjoni lähenemisviisi. Sellest peale on komisjon võtnud vastu hulga otsuseid, milles ta on järginud sama lähenemisviisi, see tähendab pidanud uut abi ühisturuga kokkusobivaks, kuid nõudnud selle maksmise peatamist kuni ebaseadusliku abi tagasimaksmiseni (13). Komisjon märkis, et kõnealusel juhul ei takista miski Deggendorfi lähenemisviisi kohaldamist, kui uus abi vastab ümberkorraldamissuunistes sätestatud tingimustele, see tähendab kui komisjon peab uut abi kokkusobivaks tingimusel, et selle maksmine peatatakse kuni artikli 44f kohase abi tagasimaksmiseni.

(49) Eelnevat silmas pidades on komisjoni kahtlused ümber lükatud.

(50) Sellega seoses soovib komisjon täpsustada järgmist. Ümberkorraldamissuuniste punktiga 23 kohustatakse komisjoni ümberkorraldamisabi andmise üle otsustamisel võtma „arvesse esiteks vana ja uue abi kumulatiivset mõju ning teiseks tõsiasja, et vana abi ei ole tagasi makstud”. Nagu ümberkorraldamissuuniste asjaomases allmärkuses osutatud, on selle sätte aluseks eespool nimetatud Deggendorfi otsus. Käesoleva juhtumi puhul on Prantsusmaa kohustunud nõudma enne uue abi väljamaksmist tagasi artikli 44f kohase abi. Käesolevas otsuses peab komisjon Deggendorfi praktikat arvesse võttes seadma selle kohustuse teatatud abi ühisturuga kokkusobivaks tunnistamise eeltingimuseks. Nii tagatakse, et uus abi ei kumuleeru eelmise abiga ja et eelmine abi makstakse tagasi. Nii ei ole uue abi hindamisel enam vajalik võtta arvesse kahe abi kumuleeruvat mõju ega tagasi maksmata jätmist.

6.5. Äriühingu elujõulisuse taastamine

6.5.1. Turu võimalused ja ümberkorraldamiskava prognooside usaldusväärsus

(51) Menetluse algatamise otsuse jaotises 2.2 kirjeldas komisjon ümberkorraldamiskava peamisi meetmeid (14). Menetluse algatamise otsuse jaotises 3.3.3 leidis komisjon, et kava vastab ümberkorraldamissuuniste punktides 35–37 sätestatud tingimustele. Seega tundub, et ümberkorraldamiskava võimaldab taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Käesoleva otsusega lõpetatud ametliku uurimismenetluse raames analüüsis komisjon üksikasjalikult kava aluseks olevaid meetmeid, et leida esialgsele hinnangule kinnitust või see ümber lükata.

(52) Komisjon hindas ümberkorraldamiskavas käsitletud küsimusi, eelkõige kasvuvõimalusi. Ta võrdles neid hiljutiste suundumustega.

(53) Euroopa kodumasinate tootjate komitee CECED (15) hinnangul osutab turu mahu kasv aastatel 2005–2007 mõõdukale kasvule Lääne-Euroopas (umbes 2 % aastas) ja olulisele kasvule Ida-Euroopas (umbes 7 % aastas). Sellest hoolimata on kasv juhuslik, sest majanduse kõikumist arvestades võivad üksteisele vahetult järgneda kahekohaline kasvumäär ja kahekohaline langusmäär.

(54) Kuigi pikas perspektiivis on võimalik Ida- ja Lääne-Euroopas ostukäitumise ühtlustumine, toob Ida-Euroopa riikide väike ostujõud kaasa nõudluse peamiselt esmatarbetoodete (pesumasinad või külmutuskapid) ja madalama hinnaklassi toodete järele. Just nendele turgudele on sisenenud Türgi ja Aasia konkurendid.

(55) FagorBrandti potentsiaalne turg on seega Lääne-Euroopa, sest see on nii väärtuselt kui ka mahult suurem ja vähem huvitatud põhitoodetest, mille alal FagorBrandt ei suuda enam konkureerida ja millest tuleneb suur kasv Ida-Euroopas.

(56) Täpsemalt on FagorBrandti võrdlusturg Prantsusmaa, kus kontsern realiseerib [50–80 %] müügist, toodab [75–100 %] kaubamahust ja kus töötab [75–100 %] kontserni töötajatest. Kodumasinate tootjate kutseala organisatsiooni GIFAM (16) hinnangul on suurte kodumasinate turg Prantsusmaal 2007. aastal kasvanud 1 % võrra võrreldes 2006. aastaga nii mahu kui ka väärtuse poolest. Täpsemalt kasvas […] kodumasinate turg, millele FagorBrandt soovib panustada, […] % võrreldes 2006. aastaga, samas kui […] kodumasinate müük vähenes […] %.

(57) Muutus toodete lõikes näitab, et suure kasvuga turud Euroopas ja eriti Prantsusmaal on peamiselt […] toodete turud. […] toodete kasv on märkimisväärne, samas kui külmutusseadmete turg seisab paigal, nagu näha järgmisest GIFAMi uuringus esitatud tabelist: […]

(58) Seega näib FagorBrandti kava suunata tegevus ümber eelkõige […] ja arendada […] kooskõlas eri sektorite ja toodete arenguga.

(59) Olles analüüsinud ümberkorralduskava muid põhielemente FagorBrandti kasumiprognooside asjakohasuse hindamiseks, leiab komisjon, et nimetatud prognoosid on realistlikud. Seetõttu piirnes ülejäänud analüüs menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustega ümberkorraldamiskava realistlikkuse ja piisavuse suhtes.

(60) Kõigepealt nõudis komisjon selgitusi 2007. aastaks kavandatud 20 % käibe mahu suurenemise kohta. Prantsusmaa ametiasutused selgitasid, et FagorBrandti tegevusvaldkond muutus 2006. aastal, sest Fagor andis oma kaubamärgi turustamise Inglise ja Prantsuse turgudel üle FagorBrandtile, millele järgnes Fagori kogu Prantsusmaal toimuva tegevuse üleandmine (17). Nimetatud tegevuse käivet hinnati [50–100] miljonile eurole 2007. aastal ja seda arvestati FagorBrandti 2007. aasta käibes. Tegevuse muutumist arvestamata oleks käive kasvanud vaid [5–10 %]. Prantsusmaa edastas komisjonile hiljem andmed 2007. aasta tegeliku käibe kohta. Käive oli tõusnud 903 miljonile eurole võrreldes 779,7 miljoni euroga 2006. aastal; seega oli aastane kasv üle 16 %.

(61) Lisaks märkis komisjon, et ümberkorraldamiskavas ei ole näidatud, kuidas FagorBrandt kavatseb maksta tagasi Itaalia filiaalile antud ühisturuga kokkusobimatu abi, mistõttu muutub küsitavaks äriühingu elujõulisuse taastamine. Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid, et ühisturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmine Itaalia ametiasutuste poolt ei tohiks mõjutada kontserni rahalist olukorda. Brandt Italia poolt Ocean SpA kodumasinatootmise haru eest makstud hind suurenes Brandt Italiale antava abi hinnangulise summa võrra, seega [5–10] miljoni euro võrra (võrreldes Brandt Italia saadud abi tegeliku summaga [5–10] miljonit eurot). Prantsusmaa ametiasutused väitsid, et saadud ebaseaduslik abi anti peagu täielikult üle äriühingu Ocean SpA müüjale (järele jäi [< 1 miljoni] euro). Prantsusmaa ametiasutused lisasid, et seda väidet kinnitab Brescia kohtu 5. juuli 2004. aasta otsus, kelle poole Brandt Italia pöördus pärast komisjoni 30. märtsi 2004. aasta negatiivset otsust Itaalia antud abi kohta. Kohtu otsusega määrati Brandt Italia soetamishinna viimase osa, seega [5–10] miljoni euro sekvesteerimine. Seega peaks Brandt Italia poolt abist tagastatav summa tõenäoliselt jääma alla [1 miljoni] euro.

(62) Eespool toodut arvestades järeldab komisjon, et menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused äriühingu elujõulisuse taastamise suhtes on ümber lükatud.

6.5.2. Huvitatud isiku kahtlused elujõulisuse taastamise suhtes

(63) Nagu eelnevalt märgitud, vaidlustas anonüümseks jääda soovinud konkurent selle, et ümberkorraldusega võiks taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Esiteks leidis konkurent, et äriühing oleks pidanud osa tootmisest viima üle odava tootmisega piirkonda, kus ta saaks teostada mastaabisääste. Teiseks ei suutvat äriühing teha toodete täiustamiseks vajalikke investeeringuid, sest asjaomane tööstusharu nõuab igal aastal märkimisväärseid investeeringuid seadmetesse, kavandamisse, uurimis- ja arendustegevusse. Lõpuks rõhutas konkurent, et äriühing olevat konkurentidega võrreldes liiga väike. Alljärgnevalt püüab komisjon välja selgitada, kas anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkused lükkavad ümber järeldused pikaajalise elujõulisuse kohta.

(64) Seoses vajadusega viia osa tootmisest üle odavama tootmisega riiki märgib komisjon, et Prantsusmaa ametiasutused on sellele väitele juba vastanud. Ametiasutused tuletavad meelde, et FagorBrandti arendustegevuse eesmärk (lisandväärtusega ja innovatiivsed tooted), mida jagavad teatavad vaid Euroopa turul tegutsevad konkurendid, ei ole kooskõlas tootmise üleviimisega odava tootmisega riikidesse. […]. Peamiste turuosaliste jaoks seondub tootmise üleviimine odava tootmisega riikidesse sooviga arendada seal müüki.

(65) Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi väidetega selle kohta, et FagorBrandt ei suuda teha piisavalt suuri investeeringuid konkurentsivõimelisuse säilitamiseks ja ta on liiga väike võrreldes peamiste turuosalistega, märkis komisjon, et ta on ise menetluse algatamise otsuse punktis 8 osutanud, et need asjaolud on osaliselt põhjustanud äriühingu rahalisi raskusi. Komisjon leiab siiski, et ümberkorraldamiskava võimaldab nende väljakutsetega toime tulla. Äriühing kavatseb […]. Komisjon märgib ka, et teatavad asjaomase sektori äriühingud suudavad hoolimata oma väiksusest võrreldes teiste turuosaliste ja nende märkimisväärse tootmisega Lääne-Euroopa riikides jääda konkurentsivõimeliseks, tegeldes teatavate toodete ja sektoritega. Komisjon märgib ka, et FagorBrandti tihedam sidumine Fagori kontserniga aitab samuti lahendada väikse mastaabiga seotud probleeme. Kokkuvõtteks tunnistab komisjon, et konkurendi tõstatatud probleemid kujutavad endast FagorBrandti jaoks väljakutseid, kuid leiab, et ümberkorraldamiskava võimaldab nendega toime tulla ja muudab elujõulisuse taastamise piisavalt tõenäoliseks.

(66) Eelnevat arvestades on komisjon seisukohal, et anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkused ei anna põhjust kahelda komisjoni hinnangus, et ümberkorraldamiskava suudab taastada FagorBrandti pikaajalise elujõulisuse.

6.5.3. Elujõulisuse taastamist käsitlevate täiendavate kompensatsioonimeetmete mõju

(67) Seoses pikaajalise elujõulisuse taastamisega peab komisjon vastavalt ümberkorraldamissuuniste punkti 38 viimase lause kohaselt kontrollima, kas kompensatsioonimeetmed võimaldavad taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Järgnevalt analüüsitakse täiendavaid kompensatsioonimeetmeid, mis Prantsusmaa ametiasutused esitasid menetluse algatamise järel ja mida teatisele lisatud finantsprognoos seetõttu ei hõlma. Kuna komisjon peab neid täiendavaid meetmeid vajalikuks, tuleb need ka rakendada. Kõnelaused meetmed – Vedette’i kaubamärgi külmutus-, toiduvalmistusseadmete ja nõudepesumasinate turustamise peatamine viie aasta jooksul – viivad äriühingu finantstulemuste halvenemiseni ja seega peab uurima, kas äriühing tuleb sel juhul toime.

(68) Prantsusmaa ametiasutuste väitel näitavad järgmised kaks tabelit äriühingu finantstulemusi, juhul kui võtta arvesse eespool kirjeldatud täiendavate kompensatsioonimeetmete rakendamist. Esimeses tabelis on esitatud optimistlik ja teises pessimistlik stsenaarium. (miljonites eurodes) Vedette’i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistamisseadmete ning nõudepesumasinate tootmise peatamine Optimistlik stsenaarium 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Käive 903,0 […] […] […] […] […] Brutomarginaal […] […] […] […] […] […] Äritegevuse tulem ühekordseid meetmeid arvestamata […] […] […] […] […] […] Äritegevuse tulem (EBIT) […] […] […] […] […] […] Tulem enne maksude mahaarvamist […] […] […] […] […] […] Puhastulem […] […] […] […] […] […] Vaba rahavoog […] […] […] […] […] […] Kumuleerunud vaba rahakäive […] […] […] […] […] […]

(miljonites eurodes) Vedette’i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistamisseadmete ning nõudepesumasinate tootmise peatamine Pessimistlik stsenaarium 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Käive 903,0 […] […] […] […] […] Brutomarginaal […] […] […] […] […] […] Äritegevuse tulem ühekordseid meetmeid arvestamata […] […] […] […] […] […] Äritegevuse tulem (EBIT) […] […] […] […] […] […] Tulem enne maksude mahaarvamist […] […] […] […] […] […] Puhastulu […] […] […] […] […] […] Vaba rahavoog […] […] […] […] […] […] Kumuleerunud vaba rahakäive […] […] […] […] […] […]

(69) Need tabelid tuginevad järgmistele käibe vähenemise hüpoteesidele, mis on seotud mitme Vedette’i kaubamärgi nime all turustatava tootepere kõrvaldamisega turult. Selline turult kõrvaldamine võib: a) vähendada Vedette’i kaubamärgi tooteperede müüki seoses turustamise peatamisega; b) vähendada muude Vedette’i kaubamärgi nime all turustatavate tooteperede müüki (18) (negatiivne üldmõju Vedette’i kaubamärgi toodetele); c) vähendada muude kaubamärkide müüki (negatiivne üldmõju FagorBrandti kaubamärgi toodetele).

(70) Optimistlikus stsenaariumis võetakse arvesse vaid punktides a ja b esitatud mõju ja toote turustamise peatamisega kaasneb peatatud tooteliini […] käibe [60–90] % vähenemine ja muude Vedette’i kaubamärgi toodete käibe [20–30] % vähenemine. Pessimistlikus stsenaariumis arvestatakse punktis c nimetatud tegurit ja eeldatakse peatatud tooteliini käibe [110–140] % vähenemist (kahju ei pruugi piirduda […] ja […]). Prantsusmaa ametiasutused selgitavad, et pessimistlik hüpotees põhineb äriühingu enda kogemusel. Äriühing otsustas 2003. aastal loobuda […] Prantsusmaal, et keskenduda […], millel on eriline müügiedu. Tegevuse peatamisel oli väga negatiivne kõrvalmõju – lisaks kogu […] seotud käibe kadumisele vähenes ka […] seotud käive (kogukahju kahe kaubamärgi […] seadmetes kahe aasta jooksul võrreldes esialgse […] seadme müügiga, millest […][…], st [120–140] % peatatud tegevuse mahust) (19).

(71) Kahes eelnevast tabelis toodud andmete ja muude Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete analüüsi põhjal märgib komisjon, et kompensatsioonimeetmed nõrgendavad äriühingut, sest need toovad kaasa tulemuste halvenemise alates 2009. aastast, mil need meetmed rakendatakse. Siiski jõuab äriühing 2010. aastal puhaskasumisse, mis järgnevatel aastatel kasvab. Komisjon leiab seega, et kuigi kompensatsioonimeetmed nõrgendavad äriühingut, ei takista need elujõulisuse taastamist.

6.6. Põhjendamatute konkurentsikahjustuste vältimine

6.6.1. Kompensatsioonimeetmete vajalikkuse analüüs

(72) Ümberkorraldamissuuniste punktiga 38 on ette nähtud, et ümberkorraldamisabi heakskiitmiseks komisjoni poolt tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, millega vähendatakse negatiivset mõju kaubandustingimustele. Vastasel juhul tuleb abi lugeda ühishuvidega vastuolus olevaks ja ühisturuga kokkusobimatuks. See tingimus väljendub sageli äriühingu esindatuse piiramises asjaomasel turul või asjaomastel turgudel ümberkorraldamise jooksul.

(73) Teatises kinnitas Prantsusmaa, et kompensatsioonimeetmeid ei ole kõnealuse juhtumi puhul vaja, eelkõige seetõttu, et abil ei ole liigset konkurentsi moonutavat mõju. Menetluse algatamise otsuse punktides 37, 38 ja 40 selgitas komisjon lühidalt selle väite ümberlükkamise põhjuseid.

(74) Järgnevates punktides selgitab komisjon pikemalt, miks tema arvates abi konkurentsi moonutab ja miks on vaja rakendada kompensatsioonimeetmeid vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste väitele.

(75) Nagu juba kirjeldatud, tegeleb FagorBrandt suurte kodumasinate tootmise ja turustajatele müümise, mitte turustamise ja jaemüügiga. Komisjon leidis varasemate kogemuste põhjal, et suurte kodumasinate turg hõlmab vähemalt Euroopa Ühendust, arvestades eelkõige turuletuleku takistuste puudumist, tehnilist ühtlust ja võrdlemisi madalaid veokulusid (20). FagorBrandti esitatud andmed ja kahe konkurendi esitatud märkused kinnitavad, et turg hõlmab geograafiliselt Euroopa Ühendust.

(76) Komisjon leidis, et ümberkorraldamisabi moonutab oma olemuselt konkurentsi, vältides abi saaja turult lahkumist ja pidurdades sellega konkureerivate äriühingute arengut. See on vastuolus vähem tõhusate äriühingute turult lahkumisega, mis on ümberkorraldamissuuniste punkti 4 kohaselt turu toimimise tavapärane osa. Teatatud abi, mida antakse FagorBrandtile, moonutab seega konkurentsi. Komisjon märgib siiski, et järgmised asjaolud vähendavad konkurentsi moonutamisega kaasnevat negatiivset mõju. Esiteks on FagorBrandti osa Euroopa suurte kodumasinate turul maksimaalselt 5 % (21). Teiseks on FagorBrandtil asjaomasel turul neli konkurenti, kelle turuosa on vähemalt 10 % (Indesit, Whirpool, BSH ja Electrolux) (22). Anonüümseks jääda soovinud konkurent tunnistab, et FagorBrandt on Euroopas suhteliselt väike turuosaline (vt eespool kõnealuse konkurendi esitatud kahtlusi seoses äriühingu elujõulisuse taastamisega tema väiksuse tõttu), kelle turuosa väheneb (23). Kolmandaks on abi summa väike, võrreldes FagorBrandti Euroopa käibega (abi ulatub 4 protsendini 2007. aasta käibest) ja eriti väike võrreldes nelja peamise turuosalisega käibega, mis ületab FagorBrandti oma (24).

(77) Eelmises punktis analüüsiti abist tingitud konkurentsimoonutust. Lisaks tuleb vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 38, mis omakorda viitab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, analüüsida põhjalikult abi negatiivset mõju liikmesriikide vahelise kaubanduse tingimustele. Nagu menetluse algatamise otsuse punktis 38 märgitud, kahjustab abi majandustegevuse jaotumist liikmesriikide vahel ja seega nendevahelist kaubandust. Suurem osa FagorBrandti tootmistegevusest ja töötajatest asub Prantsusmaal. ([75–100] % äriühingu tootmismahust tuleb Prantsusmaalt). Prantsusmaa valitsuse abita lahkuks FagorBrandt kiiresti turult. FagorBrandti tehastes valmistatud tooted konkureerivad peamiselt nende toodetega, mida konkurendid valmistavad muudes liikmesriikides (25). Järelikult võimaldaks FagorBrandti turult lahkumine Euroopa konkurentidel märgatavalt suurendada müüki ja seega tootmist. Abi eesmärk on säilitada tootmine Prantsusmaal, selle asemel, et see mujale Euroopasse üle viia. Seega on abil ebasoovitav mõju kaubandustingimustele, vähendades teistes liikmesriikides tegutsevate konkurentide ekspordivõimalusi Prantsusmaale (26). Abi vähendab samuti müügivõimalusi riikides, kuhu FagorBrandt jätkab oma toodete eksporti. Arvestades FagorBrandti suurust ja töötajate arvu, tuleb järeldada, et mõju kaubandusele on arvestatav.

(78) Eeltoodud analüüsi põhjal on komisjon seisukohal, et vaja on tegelikke (st olulisi), kuid piiratud ulatusega kompensatsioonimeetmeid.

6.6.2. Rakendatud meetmete analüüs

(79) Menetluse algatamise otsuse punktis 39 kahtles komisjon selles, kas Prantsusmaa ametiasutuste teatatud meetmeid võib pidada kompensatsioonimeetmeteks. Ümberkorraldamissuuniste punktis 40 on osutatud, et „Kompensatsioonimeetmete hindamise eesmärgil ei loeta tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kustutamisi ja kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on igal juhul tarvilikud elujõulisuse taastamiseks”. Prantsusmaa ametiasutuste kirjeldatud meetmed näivad aga kõik kuuluvat selle erandi alla. Ametliku uurimismenetluse käigus kordas Prantsusmaa, et ta peab sügavkülmutuskirstude ja mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise peatamist ja Brandt Componentsi müüki kolmeks sobivaks kompensatsioonimeetmeks. Komisjon asus neid meetmeid üksikasjalikult analüüsima ja tegi järgmised järeldused.

(80) Seoses sügavkülmutuskirste valmistava tehase sulgemisega 2005. aastal (Lesquini tehas) osutas Prantsusmaa 6. augusti 2007. aasta teatises, et selle tehase võimsus, kus toodetakse kogu FagorBrandti kontsernile sügavkülmutuskirste ja veinikappe, ei võimalda enam katta muutuvkulusid ega üldkulusid ja põhjustas 2004. aastal tegevuskahjumi [5–10] miljonit eurot. On selge, et asjaomasel juhul suleti kahjumiga tehas elujõulisuse taastamiseks (27) ja et ümberkorraldamissuuniste punkti 40 kohaselt ei saa seda pidada kompensatsioonimeetmeks.

(81) Mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise peatamisega Azenay tehases lõpetati kahjumlik tegevus, mis oli vajalik elujõulisuse taastamiseks, mida Prantsusmaa ametiasutused on oma märkustes ka selgesõnaliselt kinnitanud (28). Selle tegevuse kahjumlikkus ei ole üllatav, arvestades et mitte-integreeritavad mikrolaineahjud jäävad sellesse turuvaldkonda, kus üha suurem osa on odava tootmisega riikidest pärit toodangul (29). Azenay tehas kaotas olulised mikrolaineahjude tootmise lepingud teistele kontsernidele (30). Järelikult ei saa seda meedet ümberkorraldamissuuniste punkti 40 alusel pidada kompensatsioonimeetmeks.

(82) Märtsis 2004 loovutas äriühing filiaali Brandt Components (Nevers’i tehas) Austria kontsernile ATB [2–5] miljoni euro eest. Tegemist ei ole seega ei raamatupidamisest kustutamise (31) ega tegevuse lõpetamisega. Seega ei ole selle meetme arvestamine ümberkorraldamissuuniste punktis 40 sätestatu kohaselt välistatud. Märtsis 2004 (32) loobutud tegevuse käive oli 2003. aastal [25–45] miljonit eurot, mis vastab [2–5] % äriühingu 2003. aasta käibest ja selle raames oli hõivatud [250–500] töötajat, kes moodustavad [5–10] % äriühingu töötajatest. Brandt Components tegeles pesumasinate mootorite kavandamise, arendamise, tootmise ja turustamisega. Selle loovutamisega vähenes äriühingu osa pesumasinate koostisosade turul.

(83) Nõustudes, et tegemist on kompensatsioonimeetmega, leiab komisjon, et ainuüksi sellega ei saa tasakaalustada eespool kirjeldatud abi ebasoovitavat mõju. Komisjon märkis, et see meede ei vähenda FagorBrandti osa suurte kodumasinate turul, (33) mis on peamine turg, kus äriühing tegevust jätkab.

6.6.3. Prantsusmaa ametiasutuste esitatud täiendavad kompensatsioonimeetmed

(84) Vastuseks menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustele kompensatsioonimeetmete ebapiisavuse kohta pakkusid Prantsusmaa ametiasutused välja külmutusseadmete ja Vedette’i kaubamärgi toiduvalmistamisseadmete turustamise peatamise viieks aastaks. Lisaks pakkusid nad välja Vedette’i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamise, st kaubamärgi […] loovutamise.

(85) Nagu eelnevalt märgitud, realiseeris FagorBrandt [50–80] % oma toodete müügist Prantsusmaa turul, kus äriühingu turuosa väärtus ulatus 2006. aastal [10–20] % ja maht [10–20] %. Kui FagorBrandt oleks tegevuse lõpetanud, oleks sellest saanud kasu tema konkurendid Prantsusmaa turul, kes oleksid seega saanud müüki suurendada. Neid äriühinguid mõjutaks FagorBrandti püsimajäämine abi toel kõige rohkem. Seevastu FagorBrandti müük Itaalia turul on väga piiratud. Seepärast eelistab komisjon kompensatsioonimeetmena Vedette’i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamist […] kaubamärgi loovutamise asemel; Vedette’i kaubamärgi (34) tooteid turustatakse vaid Prantsusmaa turul, kuid […] kaubamärgi tooteid müüakse peamiselt […].

(86) Seega tuleb täiendavate kompensatsioonimeetmete piisavuse kindlakstegemiseks analüüsida ka nende ulatust.

(87) Vedette’i kaubamärgi külmutusseadmete (külmutuskapid ja sügavkülmutuskapid) müügi maht oli 2007. aastal [10–20] miljonit eurot, seega [1–3] % FagorBrandti kontserni käibest.

(88) Külmutusseadmete turustamise peatamine viieks aastaks võimaldab Prantsusmaa turul tegutsevatel konkurentidel tugevdada positsiooni külmutusseadmete sektoris. GfK 2007. aasta uuringu alusel on […] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid külmutuskappide turul Prantsusmaal Whirpool ([…] %), Indesit ([…] %) ja Electrolux ([…] %). Sügavkülmutuskappide turul on FagorBrandti ([…]) % peamised konkurendid Whirpool ([…] %), Liebherr ([…] %) ja Electrolux ([…] %).

(89) Vedette’i kaubamärgi toiduvalmistusseadmete müügi maht oli 2007. aastal [5–10] miljonit eurot, seega [0,5–1,5] % FagorBrandti kontserni käibest.

(90) Toiduvalmistusseadmete turustamise peatamine viieks aastaks võimaldab konkurentidel tugevdada positsiooni toiduvalmistusseadmete sektoris. GfK 2007. aasta uuringu alusel on […] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid toiduvalmistusseadmete turul Prantsusmaal Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) ja Candy ([…] %).

(91) Vedette’i kaubamärgi nõudepesumasinate müügi maht oli 2007. aastal [5–10] miljonit eurot, seega [0,5–1,5] % FagorBrandti kontserni käibest.

(92) GfK 2007. aasta uuringu alusel on […] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid nõudepesumasinate turul Prantsusmaal BSH ([…] %), Whirpool ([…] %) ja Electrolux ([…] %). Vedette’i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamine võimaldaks konkurentidel tugevdada turupositsiooni.

(93) Vedette’i kaubamärgi tooted, mille turustamine peatatakse, moodustavad [3–5] % kontserni käibest (35). Prantsusmaa ametiasutused osutasid, et seetõttu on tarvis teha äriühingus […] märkimisväärseid kohandusi.

6.6.4. Järeldus kõikide kompensatsioonimeetmete kohta

(94) Kompensatsioonimeetmeteks on teatavate Vedette’i kaubamärgi (36) toodete (toiduvalmistus- ja külmutusseadmed ning nõudepesumasinad) turustamise peatamine viieks aastaks ja Brandt Componentsi loovutamine. Tegemist on turuosa reaalse (st olulise), kuid piiratud vähendamisega. Vähendamine on proportsionaalne konkurentsi ja kaubavahetuse moonutamise ulatusega, mida juba eelnevalt kirjeldati.

(95) Seepärast on komisjon seisukohal, et need meetmed võimaldavad vältida konkurentsi liigset moonutamist ümberkorraldamissuuniste punktide 38–40 tähenduses.

6.7. Miinimumiga piirduv abi: tegelik panus abi arvestamata

(96) Vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktidele 43–45 peab toetuse suurus ja intensiivsus rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist panust ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müümist või turutingimustes toimuvat välisfinantseerimist.

(97) Nagu menetluse algatamise otsuse punktis 43 osutatud, ulatuvad ümberkorraldamise kulud vastavalt Prantsusmaa ametiasutuste teatises kirjeldatule [50–90] miljoni euroni. Neid rahastatakse järgmiselt (37): miljonites eurodes % Ümberkorralduskulud [50–90] 100 Rahastamisallikas: Abisaaja panus [0–10] […] Osanike panus 26,9 […] Riigiabi 31 [40–50]

(98) Menetluse algatamise otsuse punktis 44 avaldas komisjon nende andmete suhtes kahtlust. Komisjon palus Prantsusmaa ametiasutustel põhjendada abi tagasimaksmise väljajätmist ümberkorraldamiskuludest. Samas nõudis komisjon ka abisaaja panuse selgitamist.

(99) Prantsusmaa ametiasutused märkisid vastuseks teisele kahtlusele, et abisaaja panus tuleneb FagorBrandti turutingimustes võetud laenudest. Ametiasutused täpsustasid, et äriühing sõlmis 2006. aastal pangaga laenulepingu [25–30] miljoni euro suuruses summas, mida 2007. aastal suurendati [30–35] miljoni euroni (38). Laenud tagati valmistoodete varudega. Komisjon märgib, et tegemist on turutingimustes toimuva välisfinantseerimisega, nagu ümberkorraldamissuuniste punktis 43 sätestatud, ja seega on panus sobilik.

(100) Vastuseks komisjoni esimesele kahtlusele osutasid Prantsusmaa ametiasutused, et ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine ei või iseenesest olla ümberkorraldamiskulu (ega äriühingu panus ümberkorraldamissuuniste punktide 43 ja 44 tähenduses). Sellepärast ei ole tagasimaksmist ümberkorraldamiskavas arvestatud. Ametiasutused osutasid siiski, et intresse arvesse võttes hinnanguliselt [25–30] miljoni euro tagasimaksmine on teatisele lisatud äriplaanis olemas, nagu kõik muud tavapärased finantseerimiskulud. Komisjon leiab, et tagasimaksmist tuleb tingimata äriplaanis arvestada, nagu kõnealusel juhul on ka tehtud (39). Seoses küsimusega, kas tagasimaksmist tuleb ametlikult pidada ümberkorraldamiskuluks ümberkorraldamissuuniste punkti 43 tähenduses, märkis komisjon, et isegi kui see oleks nii, ei vähendaks see abisaaja omapanust allapoole ümberkorraldamissuuniste punktis 44 nõutud 50 % määra. Kui tagasimakse koos intressidega oleks märgitud ümberkorraldamiskuluks (mis ulatuks seega [75–100] miljoni euroni, vähendaks see veelgi abist rahastatavaid ümberkorraldamiskulusid ning suurendaks abisaaja panust (40) ja tema osanike panust. Sellepärast ei ole komisjonil tarvis selles küsimuses otsust teha.

(101) Komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused on seega ümber lükatud ja komisjon järeldab, et abisaaja panus ja osanike poolne rahastamine moodustavad üle 50 % ümberkorraldamiskuludest, nagu on nõutud ümberkorraldamissuuniste punktis 44.

(102) Anonüümseks jääda soovinud konkurendi väitele, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, sest FagorBrandti võiksid rahastada aktsionärid ja kontsern, kuhu ta kuulub, on komisjon juba vastanud, analüüsides äriühingu õigust abi saada.

(103) Kontrollides ametlikku nõuet, kas äriühingu panus ületab 50 %, hindas komisjon ka seda, kas abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, eelkõige ümberkorraldamissuuniste punktis 45 sätestatud kriteeriumide alusel. Komisjon leidis, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga ja abisumma ei ole nii suur, et see võimaldaks äriühingul kasutada ülemääraseid rahalisi ressursse agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisprotsessiga. Komisjon märkis, et pärast abi andmist ja ümberkorraldamise lõppemist jäävad kontsernile veel märkimisväärsed võlad.

6.8. Kava täielik elluviimine

(104) FagorBrandti ümberkorraldamiskava koos kõikide Prantsusmaa võetud kohustustega tuleb täielikult ellu viia (41). Komisjon palub, et teda teavitataks nii kava rakendamise kulgemisest kui ka seonduvate kohustuste täitmisest.

7. JÄRELDUS

(105) Abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks tingimusel, et kõik kehtestatud tingimused on täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule FagorBrandt summas 31 miljonit eurot, on ühisturuga kokkusobiv eeldusel, et täidetakse artiklis 2 sätestatud tingimused.

Artikkel 2

1. Prantsusmaa ametiasutused peatavad äriühingule FagorBrandt käesoleva otsuse artiklis 1 sätestatud abi andmise seni, kuni FagorBrandt maksab tagasi otsuses 2004/343/EÜ osutatud ühisturuga kokkusobimatu abi.

2. FagorBrandti ümberkorraldamiskava, nii nagu seda on kirjeldatud Prantsusmaa poolt komisjonile 6. augustil 2006 esitatud teatises, (42) tuleb täielikult ellu viia.

3. FagorBrandt peatab Vedette’i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistusseadmete ning nõudepesumasinate turustamise viieks aastaks hiljemalt alates seitsme kuu möödumisest käesolevast otsusest teatamise kuupäevast.

4. Artikli lõigetes 1–3 ette nähtud tingimuste täitmise tagamiseks teavitab Prantsusmaa komisjoni aastaaruannetega FagorBrandti ümberkorraldamiskava rakendamise seisust, lõikes 1 osutatud ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmisest, ühisturuga kokkusobiva abi väljamaksmisest ja kompensatsioonimeetmete rakendamisest.

Artikkel 3

Prantsusmaa teatab komisjonile kahe kuu pikkuse tähtaja jooksul, arvates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast, selle otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 21. oktoober 2008 Komisjoni nimel komisjoni liige Neelie KROES

(1) ELT C 275, 16.11.2007, lk 18.

(2) Vt joonealune märkus nr 1.

(3) Kõnealune huvitatud isik taotles ajapikendust ühe kuu võrra, et esitada märkused telefoni teel ja 16. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon oli sellega nõus.

(4) ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

(5) Komisjoni otsus 2004/343/EÜ, 16. detsember 2003, korra kohta, mida Prantsusmaa kohaldab raskustesse sattunud äriühingute ülevõtmise puhul (ELT L 108, 16.4.2004, lk 38).

(6) Komisjoni otsus 2005/941/EÜ, 1. detsember 2004, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule Bull (ELT L 342, 24.12.2005, lk 81), punktid 55–63.

(7) Komisjoni otsus 2006/747/EÜ, 26. aprill 2006, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule Euromoteurs (C 1/2005 (ex N 426/2004)) (ELT L 307, 7.11.2006, lk 213), punktid 30, 31 ja 42.

(8) Ärisaladusega kaitstud teave.

(9) Ajaleht La Tribune, 14. aprill 2005.

(10) Lugeda „märkimisväärselt kasvanud”.

(11) Komisjoni otsus 91/391/EÜ, 26. märts 1991, Saksamaa ametiasutuste poolt äriühingule Deggendorf GmbH antud abi kohta (EÜT L 215, 2.8.1991, lk 16).

(12) Euroopa Kohtu otsus, 15. mai 1997, kohtuasjas C-355/95 P TWD vs. komisjon, EKL I-2549 (Deggendorfi otsus), punktid 25–26. Selle otsusega kinnitati Esimese Astme Kohtu 13. septembri 1995. aasta otsust liidetud kohtuasjades TWD vs. komisjon, T-244/93 ja T-486/93 EKL II-2265.

(13) Vt komisjoni teatist „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (ELT C 272, 15.11.2007, lk 4), kus on osutatud, et komisjon on „hakanud süstemaatilisemalt kohaldama Deggendorfi juhtumi … kohtupraktikat. Kõnealune kohtupraktika võimaldab komisjonil teatavate tingimuste täitmisel nõuda liikmesriikidelt ettevõtjale uue ühisturuga kokkusobiva abi maksmise peatamist, kuni viimane on tagasi maksnud varasema ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi, mille suhtes kohaldati tagasinõudeotsust”.

(14) Ümberkorraldamiskavaga nähti peaasjalikult ette tegevuse ümbersuunamine ja keskendumine suure lisaväärtusega ja innovatiivsete toodete arendamisele, ostu- ja hankepõhimõtete ratsionaliseerimine (kolmandate isikute poolt FagorBrandti nimel valmistatud tooted). FagorBrandt võttis kolme liiki ümberkorraldamismeetmeid: a) tegevuse lõpetamine ja tehaste sulgemine; b) tööjõu vähendamine; c) äriühingu pikaajalist elujõulisust tugevdavad meetmed.

(15) CECED – Euroopa kodumasinate tootjate komitee, kuhu kuulub 15 tootjat, kes tegutsevad vähemalt Euroopa turul, ja 26 asjaomase sektori ühendust, kes on esindatud mitmes Euroopa riigis (nii ELi liikmesriikides kui ka väljaspool).

(16) GIFAM – kodumasinate tootjate kutseala organisatsioon, mis ühendab umbes 50 kodumasinate turul tegutsevat ettevõtjat.

(17) Komisjon analüüsis, kas FagorBrandti tihedam liitmine Fagoriga tekitab kahtlusi seoses menetluse algatamise otsuse punktis 27 esitatud järeldustega FagorBrandti õiguse kohta saada abi. Komisjon järeldas, et kahtlusteks ei ole põhjust, sest suurem osa nimetatud punktis käsitletud asjaoludest kehtivad endiselt.

(18) Vähenemine toimub seetõttu, et kõnealuste toodete turustamise peatamisega kahaneb Vedette’i kaubamärgi toodete nähtavus turustajate seisukohast.

(19) Komisjon leiab Prantsusmaa ametiasutuste andmete põhjal, et pessimistliku stsenaariumi realiseerumine on vähetõenäoline. Prantsusmaa ametiasutuste andmed põhinevad Vedette’i kaubamärgi mikrolaineahjude kogemusel. Tegemist on tootega, mille turul FagorBrandt kaotas konkurentsivõimelisuse (põhjus, miks otsustati peatada sisetootmine) ja mille puhul on odava tootmisega riigid saavutanud suure turuosa. Prantsusmaa ametiasutuste hüpotees, mille kohaselt mikrolaineahjude müügi vähenemise põhjuseks kõnealuse kahe aasta jooksul oli Vedette’i kaubamärgi mikrolaineahjude turustamise lõpetamine, on äärmuslik.

(20) Komisjoni 21. juuni 1994. aasta otsuses (Electrolux/AEG) (EÜT C 187, 9.7.1994) järeldati, et suurte kodumasinate turu geograafiline ulatus piirdub Lääne-Euroopaga. Komisjoni 24. jaanuari 1999. aasta otsuses 2000/475/EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohaldamise kohta seoses Euroopa kodumasinate tootjate komiteega (juhtum IV.F.1/36.718.CEDE) (ELT L 187, 26.7.2000, lk 47) järeldati, et turu geograafiline ulatus piirdub EMPga. Viimase juhtumi puhul oli tegemist pesumasinatega.

(21) FagorBrandti ja Fagor Electrodomésticose turuosa on kokku maksimaalselt 8 %.

(22) Komisjon ei saa nõustuda Prantsusmaa argumendiga, et FagorBrandti turul hoidmisel on positiivne mõju, kuna nii hoitakse ära oligopoli tekkimine. Prantsusmaa ametiasutused ei ole oma väidet täpsemalt põhjendanud. See väide on ühtlasi vastuolus nende teatisega, mille kohaselt on turul väga tihe ja mitmest allikast tulenev konkurents, eelkõige seoses kaubastaja märkidega. Ümberkorraldamissuuniste punktis 39 on osutatud „monopoolse või oligopoolse” olukorra arvesse võtmisele, millel asjaomasel juhul ei ole põhjust, sest ainuüksi suuremaid konkurente on juba neli.

(23) […]

(24) Üleilmsel tasandil on vahe veelgi suurem, sest näiteks Electroluxi ja Whirpooli äritegevusest toimub märkimisvääre osa väljaspool Euroopat. Näiteks oli FagorBrandti ja Fagor Electrodomésticose 2005. aasta käive alla 2 miljardi euro, samas kui Whirpooli, Electroluxi, BSH ja Indesiti üleilmne käive eurodes oli vastavalt 11,8 miljardit, 10,8 miljardit, 7,3 miljardit ja 3,1 miljardit.

(25) […]

(26) [50–80] % FagorBrandti müügitegevusest toimub Prantsusmaal. Sellega seoses on Euroopa Kohus märkinud, et kui liikmesriik annab abi äriühingule, võib selle tulemusena omamaine toodang suureneda või püsida samal tasemel, mis omakorda võib vähendada muudest liikmesriikidest pärit äriühingute võimalusi eksportida oma tooteid kõnealuse liikmesriigi turule (13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon (C-102/87, EKL [1988], lk 4067, vt ka punkt 19), 14. septembri 1994. aasta otsus, Hispaania vs. komisjon (C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, EKL [1994], lk I-4103, vt punkt 40), 7. märtsi 2002. aasta otsus, Itaalia vs. komisjon (C-310/99, EKL [2002], lk I-2289, vt punktid 84–86), 11. juuli 2002. aasta otsus, HAMSA vs. komisjon (T-152/99, EKL [2002], lk II-3049, vt punktid 220–221).

(27) Prantsusmaa meedias osutati üksikasjalikult sügavkülmutuskappide vähesele rentaablusele. Näiteks kirjutatakse ajalehe Ouest France 8. juuli 2004. aasta numbris järgmist: „Prantsuse kodumasinakontsern ElcoBrandt suleb 2005. aastal Nord’i departemangus Lesquini tehase, kus toodetakse sügavkülmutuskappe, sest see ei ole enam rentaabel. Kahe aasta eest võttis Elco tegevuse Brandtilt üle. 600 töötajat nõustusid koondamiskavaga, milles nähti ette 150 töökoha säilitamine, mis nüüd kaotatakse.” Brandti juhtkond osutas ajalehes Les Echos 7. juulil 2004 ilmunud artiklis, et hoolimata konkurentsivõime säilitamiseks tehtud suurtest jõupingutustest, mille raames osteti 35 % koostisosi Hiinast või parandati kvaliteeti ja tootlikkust, vähenesid turu kulud äriühingu omadest kiiremini ning et sügavkülmutuskirstude tootmise säilitamine ElcoBrandti kontsernis ei olnud enam majanduslikult mõttekas. Iga sügavkülmutuskirstu müügist teeniti 25 % kahjumit.

(28) Teatises osutasid Prantsusmaa ametiasutused, et ümberkorraldamiskava eesmärk on tootmise ratsionaliseerimine teatavate kahjumit tekitavate põhitoodete tootmise lõpetamise teel, et piirata tulude vähenemist odava tootmisega riikides tootvate äriühingute turuosa suurenemise tõttu (mitte-integreeritavad mikrolaineahjud, sügavkülmikud ja väikesemõõtmelised külmutuskapid). 15. veebruari 2008. aasta kirjas, milles kommenteeriti huvitatud isikute märkusi, osutasid Prantsusmaa ametiasutused järgmist: „Prantsusmaa ametiasutused tuletavad meelde, et juba võetud erinevate meetmete eesmärk on kõigepealt vähendada kahjusid (kahjumiga töötava tehase sulgemine Lesquinis ja loobumine teatavatest kahjumlikest toodetest (mitte-integreeritavad mikrolaineahjud).” Need kaks väidet kinnitavad eelnevaid järeldusi Lesquini tehase sulgemise kohta.

(29) Seda asjaolu rõhutasid Prantsusmaa ametiasutused teatise 7. lisas.

(30) Vt näiteks artikkel „Brandt: fin du contrat Miele confirmée Aprés le retrait d’Électrolux, autre coup dur á Aizenay” („Brandt: Miele lepingu lõpetamine kindel. Veel üks raske löök Aizenay tehasele pärast Electroluxi lahkumist”), mis ilmus ajalehes Ouest France 3. märtsil 2005.

(31) Lisaks sai äriühing loovutamisest [0–1] miljonit eurot kasu.

(32) Nagu menetluse algatamise otsuse jaotises 2.2 märgitud, alustas FagorBrandt ümberkorraldamist 2004. aastal, kui ilmnesid vähene konkurentsivõime ja esimesed rahalised raskused. Komisjon leiab, et filiaali loovutamine on kõnealuse ümberkorraldamise osa vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 40.

(33) Prantsusmaa ametiasutused osutavad, et Brandt Componentsi tegevus võimaldas äriühingul oluliselt integreerida pealtlaetavate pesumasinate tootmist, mis on alati olnud FagorBrandti tugev külg. Prantsusmaa ametiasutuste kohaselt on selline integreerimine oluline eelkõige uuenduslike või konkreetset oskusteavet nõudvate toodete seisukohalt ja sellist tegutsemisviisi kasutavad sektori peamised turuosalised (nt BSH ja Miele). Komisjon märgib siiski, et peale eelnevate väidete ei ole Prantsusmaa ametiasutused esitanud tõendeid, mis võimaldaksid komisjonil kindlalt välja selgitada, et Brandt Components’i loovutamine vähendab FagorBrandti võimalusi arendada konkurentsivõimelisi pesumasinaid ja seega vähendaks FagorBrandti osa pesumasinate turul, ning veelgi vähem mõõta loovutamise mõju arvuliselt. Komisjon peab seega järeldama, et Brandt Componentsi loovutamine mõjutab tegelikkuses suurte kodumasinate turgu.

(34) Prantsusmaa turul on Vedette’i ja mitte-integreeritavate toodete turul kaubamärk teise kvartiili tipus ja kolmandas kvartiilis. Seega ei vähenda kavandatud meetmed FagorBrandti osa integreeritavate toodete turul. Suurem osa FagorBrandtiga integreeritavate toodete turul konkureerivatest äriühingutest valmistab ka tooteid, mis konkureerivad Vedette’i kaubamärgiga mitte-integreeritavate toodete turul. Nad saaksid seega kasu Vedette’i kaubamärgi toodete turult eemaldamisest.

(35) 2007. aastal moodustasid need [30–40] % Vedette’i kaubamärgi toodete käibest ja [4–6]% FagorBrandti suurte kodumasinate müügist Prantsusmaa turul.

(36) Meetme eesmärk on asjaomaste Vedette’i kaubamärgi toodete turult eemaldamine. On selge, et meetme mõju kaob, kui FagorBrandt annaks mõnele muule äriühingule litsentsi toota ja/või turustada Vedette’i kaubamärgi kõnealuseid tooteid.

(37) Menetluse algatamise otsuses on ekslikult osutatud, et abisaaja panus ulatub 4,6 protsendini, samas kui teatises on selgelt osutatud 4,6 miljonile eurole.

(38) Prantsusmaa ametiasutuste 15. veebruari 2008. aasta vastus.

(39) Oma otsuses 2006/747/EÜ leidis komisjon, et asjaolu, et esitatud ümberkorraldamiskavas ei ole võetud arvesse äriühingule antud ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist, kinnitab järeldust, et asjaomase kavaga ei saa taastada äriühingu pikaajalist elujõulisust.

(40) [30–35] miljoni euro suurune pangalaen läheks arvesse omapanusena.

(41) Nagu eelnevalt osutatud, algas ümberkorraldamiskava 2004. aastal ja suurem osa ümberkorraldamismeetmetest on juba rakendatud.

(42) Sisuline viga: loe „2006” asemel „2007” .