ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(66)

Selle teate kohta esitas märkusi ainult taotluse esitaja, kes küll ei olnud vastu India kasutamisele moonutamata kulude ja hindade kindlaksmääramiseks, kuid väitis, et sobivad riigid võivad olla ka Austria, Saksamaa ja USA. Komisjon märkis siiski, et Maailmapank on liigitanud need riigid suure sissetulekuga riikideks. Seevastu on India liigitatud väiksema keskmise sissetulekuga riigiks ja tema majanduse arengutase jääb seega Hiina RV omale alla. Väiksema keskmise sissetulekuga riikides, nagu India, on tootmistegurid tõenäoliselt odavamad kui riikides, kus majanduse arengutase on kõrgem, nagu Hiina RVs. Seetõttu saadaks tulemuseks tõenäoliselt tegelikust väiksem normaalväärtus ja seega ka alahinnatud dumpingumarginaal. Kuna aga käesolevas uurimises on tegemist aegumise läbivaatamisega, mille puhul on küsimus selles, kas dumping tõenäoliselt jätkub või kordub, olenemata tegelikust tasemest, leidis komisjon, et Indiat võib erandkorras pidada moonutamata kulude ja hindade jaoks sobivaks allikaks, kuigi sellest tulenev arvutuslik normaalväärtus oleks tõenäoliselt tegelikust väiksem. Komisjon märkis, et juba see väga konservatiivse lähenemisviisi alusel kindlaks määratud normaalväärtus osutas märkimisväärsele dumpingule, nagu on järeldatud allpool põhjenduses 87. Komisjon jõudis järeldusele, et seetõttu ei ole vaja muid alternatiive uurida.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. septembri 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda taimest Citrus sinensis (L.) Osbeck saadud pressitud apelsini eeterlik õli, destilleeritud apelsini eeterlik õli ega fraktsioneerival destilleerimisel saadud apelsiniõlid kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Siiski ei olnud võimalik teha järeldusi koerte, kasside, dekoratiivkalade ja dekoratiivlindude kohta, kes tavaliselt ei puutu kokku tsitrusviljade kõrvalsaadustega. Amet jõudis ka järeldusele, et taimest Citrus sinensis (L.) Osbeck saadud pressitud apelsini eeterlikku õli, destilleeritud apelsini eeterlikku õli ja fraktsioneerival destilleerimisel saadud apelsiniõlisid tuleks käsitada nahka ja silmi ärritavate ning nahka ja hingamisteid sensibiliseerivate ainetena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuste söödalisandite kasutajate tervisele.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 26. jaanuari 2022. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus acidophilus CECT 4529 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et see preparaat on silmi/nahka ärritav ning nahka/hingamisteid sensibiliseeriv aine. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 26. jaanuari 2022. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum’i (NITE BP-01681) abil toodetud L-glutamiinhape ja naatriumvesinikglutamaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate ohutusele või keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kumbagi neist ainetest ei peeta nahka või silmi ärritavateks ega naha sensibilisaatoriteks, kuid neid peetakse sissehingamisel ohtlikuks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et hoida ära kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et need ained võivad söödas olla tõhusad toitaineliste lisanditena ning lõhna- ja maitseainetena. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuari 2022. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda õli-bukopõõsa (Agathosma betulina (P.J. Bergius) Pillans) lehtedest saadud eeterlik õli kahjulikku mõju ei loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et õli-bukopõõsa (Agathosma betulina (P.J. Bergius) Pillans) lehtedest saadud eeterlikku õli tuleks pidada nahka ja silmi ärritavaks ning naha ja hingamisteede sensibilisaatoriks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et hoida ära kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuar 2022. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda lõhnavast kanangast (Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson) saadud eeterlik õli kahjulikku mõju ei loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et lõhnavast kanangast (Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson) saadud eeterlikku õli tuleks pidada nahka ja silmi ärritavaks ning naha ja hingamisteede sensibilisaatoriks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et hoida ära kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.
(3)

Hispaania poolt selle taotluse toetuseks esitatud ruumiandmetest nähtub, et Hispaania lipu all sõitvad konkreetsed asjaomased laevastikud tegutsevad üldjuhul püügipiirkondades, mis asuvad lossimissadamatest vähem kui nelja tunni kaugusel. Peale selle asuvad need lossimissadamad Hispaania kontrolliasutuste büroodest vähem kui kahe ja poole tunni kaugusel. Seega, kui kõnealused laevad valitakse lossimiskontrolliks, võimaldaks vähemalt kahe ja poole tunni pikkune eelteatamistähtaeg asjaomastel Hispaania kontrolliasutustel jõuda lossimissadamasse õigeaegselt, et teha vastav kontroll.
f)

kui vedaja on märkinud, et sihtkohta ei ole võimalik jõuda ühekordse viisaga: 1) kui reisijal on kahte sisenemist võimaldav viisa, mis kehtib saabumiskuupäeval ja mille kumbagi sisenemist ei ole veel ära kasutatud: OK; 2) kui reisijal on ühekordne viisa: Not OK; 3) kui reisijal on kahte sisenemist võimaldav viisa, aga vähemalt üks sisenemistest on juba ära kasutatud: Not OK; 4) kui reisijal on kahte sisenemist võimaldav viisa, aga vähemalt üks sisenemistest ei kehti saabumiskuupäeval: Not OK; 5) kui reisijal on mitmekordne viisa: OK.
(220)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Severstal, et alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogseks kohaldamiseks puudub õiguslik alus või põhjendus, et teha kindlaks ekspordihind hindade allalöömise (ja alla turuhinna müügi) arvutamiseks. Severstali arvates ei vasta see alusmääruse artikli 3 lõikele 1. Ühtlasi märkis äriühing, et Üldkohus oli komisjoni juba asjaomase praktika eest Hansol Paperi kohtuasjas (29) hukka mõistnud. Eelkõige väitis Severstal, et Üldkohus oli asjaomases kohtuasjas otsustanud, et komisjon tegi vea, kui otsustas rakendada alusmääruse artikli 2 lõiget 9 analoogselt kahju kindlaksmääramise kontekstis, eelkõige kui „otsustas vaatlusaluse toote edasimüügist sõltumatutele klientidele lahutada müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaali“, sest just sõltumatutele klientidele kohaldatud vaatlusaluse toote hinnad on need, mis „konkureerivad liidu tootmisharu samasuguse tootega ja põhjustavad sellele tootmisharule kahju“, mitte aga hüpoteetiliselt koostatud CIF-hinnad. Severstali väitel oli Üldkohus seda põhimõtet kinnitanud Gianti (30) ja CRIA (31) kohtuasjades ning kõige hiljutisemalt Euroopa Kohus Hansoli kohtuasjas (32). Severstal leidis, et hinnad, mida tema seotud kauplejad küsisid sõltumatutelt klientidelt, olid oma olemuselt usaldusväärsed, et asjaomased hinnad konkureerivad liidu tootmisharu hindadega ning et asjaomaseid hindu tuleks seetõttu kasutada hindade allalöömise (ja alla turuhinna müügi) arvutamiseks.
(319)

Komisjon märkis põhjenduses 306, et teatavad Eusmeti liikmete imporditud kogused kuuluvad seestöötlemise protseduuri alla, üksnes rõhutamaks, et osa nende impordist ei olnud tollimaksuga hõlmatud ja et seetõttu oli tollimaksude mõju läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piiratud. Komisjon on teadlik, et Eusmeti liikmed ei saa importida üksnes seestöötlemise protseduuri alusel ning et Eusmeti liikmete tavapärase korra alusel toimuva ülejäänud impordi suhtes kohaldatakse tollimakse, mis mõjutab importijaid. Siiski on tõsi see, et kui äriühingul on võimalik importida räni seestöötlemise protseduuri alusel, vähendab see tollimaksude mõju asjaomastele kasutajatele, isegi kui see ei vähenda seda mõju kogu selliselt imporditud kogusele.
(8)

Kemikaaliamet soovitab oma arvamuses, et loa saamise tingimusena peab loa hoidja tegema pikaajalise säilivuskatse. Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et selle katse tulemuste esitamine peaks olema määruse (EL) nr 528/2012 artikli 22 lõike 1 kohane tingimus biotsiidipere turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks. Samuti leiab komisjon, et asjaolu, mille kohaselt tuleb andmed esitada pärast loa andmist, ei mõjuta järeldust selle kohta, et olemasolevate andmete alusel on kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti d kohased tingimused täidetud.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuari 2022. aasta arvamuses järeldusele, (2) et kavandatud kasutustingimustel ja söödale asjakohases koguses lisatuna ei avalda Escherichia coli CCTCC M2020321 abil toodetud L-valiin kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Mis puudutab söödalisandi ohutust kasutaja jaoks, siis ei saanud toiduohutusamet teha järeldusi söödalisandi võimaliku mürgise toime kohta sissehingamisel, nahka või silmi ärritava toime kohta ega selle kohta, kas see võib olla naha või hingamiselundite sensibilisaator, ning märkis, et söödalisandi endotoksiini aktiivsus ei kujuta endast ohtu söödalisandit käitlevatele kasutajatele. Toiduohutusamet jõudis samuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse loomade söötmisel asendamatu aminohappe L-valiini tõhusaks allikaks, kuid selleks, et söödalisand oleks mäletsejaliste puhul tõhus, tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda pressitud sidruni eeterlik õli, pressitud sidruni destilleeritud õli jääkfraktsioon, sidruni destilleeritud eeterlik õli (lenduv fraktsioon) ja laimi destilleeritud eeterlik õli kahjulikku mõju ei loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et lemmikloomad ja dekoratiivkalad ei puutu tavaliselt kokku pressitud eeterliku sidruniõli, pressitud sidruniõli destilleerimise jääkfraktsiooni, destilleeritud eeterliku sidruniõli (lenduv fraktsioon) ja destilleeritud eeterliku laimiõliga, mistõttu nende liikide puhul ei saa järeldusi teha. Järelikult ei saa nimetatud söödalisandeid selliste liikide puhul lubada. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et pressitud eeterlikku sidruniõli, pressitud sidruniõli destilleerimise jääkfraktsiooni, destilleeritud eeterlikku sidruniõli (lenduv fraktsioon) ja destilleeritud eeterlikku laimiõli tuleks käsitada naha sensibilisaatoritena ning nahka, silmi ja hingamisteid ärritava ainena ning et pressitud sidruniõli ja selle jääkfraktsioon sisaldavad furokumariine, mis võivad põhjustada fototoksilisust. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi käitlejate tervisele.
(2)

Pädevate asutuste edastatud teabe alusel tõdeb komisjon, et CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi impordilitsentse, välja arvatud basmati riisi impordilitsentsid, on ajavahemikuks 1. septembrist 2021 kuni 31. augustini 2022 välja antud 531 635 tonni kohta. CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi, välja arvatud basmati riis, imporditollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/386, (3) tuleks seetõttu muuta.
(80)

Komisjon lükkas need väited tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks ei viidanud komisjon oma üldises avalikustamisdokumendis dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõikele 5 kui sellise korrigeerimise õiguslikule alusele. Komisjon võttis meetmetega hõlmatud riikidest imporditud osade väärtuse kindlaksmääramiseks arvesse dumpinguvastase alusmääruse artikli 13 lõike 2 punkti b (mida kohaldatakse analoogia põhjal subsiidiumivastase juhtumi hindamisel alusmääruse artikli 23 lõike 3 kontekstis) sõnastust ja eesmärki. Dumpinguvastase alusmääruse artikli 13 lõike 2 punkti b sõnastus ei takista komisjoni mingil viisil tegemast teatavaid korrigeerimisi osade väärtuse kindlaksmääramiseks, eelkõige juhul, kui äriühingu kulud ei pruugi peegeldada osade väärtust, mis võib juhtuda, kui osad ostetakse seotud äriühingutelt. Osade väärtuse kindlaksmääramiseks oli komisjonil seega lubatud teha vajalikke korrigeerimisi, sealhulgas asendada seotud äriühingute vahelised siirdehinnad, kuna leiti, et need hinnad ei olnud turutingimustele vastavad. Selline lähenemisviis on kooskõlas ka alusmääruse artikli 23 ja sellega reguleeritavate uurimiste eesmärgiga, mida on käsitletud põhjenduses 68, kuna see takistab kõrvalehoidvaid äriühinguid alahindamast sissetoodud osi, et nende osade lisandväärtust ülehinnata.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuar 2022. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda mangaanlüsinaatsulfaat kahjulikku mõju loomade tervisele, kasutajate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealuse aine käsitsemist peetakse sissehingamisel ohtlikuks ning et see on nahka ja silmi ärritav ja seda tuleks pidada naha sensibilisaatoriks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et hoida ära kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune aine on tõhus broilerkanade puhul; seda järeldust võib laiendada kõigile muudele loomaliikidele. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 23. märtsi 2022. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli CGMCC 7.398 abil toodetud L-lüsiinsulfaat sobivas koguses söödale lisatuna kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Kõnealuse söödalisandi kasutajate ohutusega seoses ei olnud ametil võimalik teha järeldusi L-lüsiinsulfaadi võimaliku nahka või silmi ärritava ega nahka sensibiliseeriva toime kohta. Söödalisandi endotoksiinisisaldusest tuleneb sissehingamisel avalduv endotoksiinidega kokku puutumise risk kõnealust söödalisandit käitlevatele isikutele. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse loomasöödas tõhusaks asendamatu aminohappe L-lüsiini allikaks ning et selleks, et see oleks mäletsejate puhul tõhus, tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 19. märtsi 2020. aasta (2) ja 10. novembri 2021. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Trichoderma longibrachiatum CBS 139997 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Aspergillus tubingensis ATCC SD 6740 abil toodetud α-galaktosidaasi valmistis kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Andmete puudumise tõttu ei saanud amet teha järeldusi valmistise võimaliku nahka või silmi ärritava ega nahka sensibiliseeriva toime kohta. Valmistise valguliste omaduste tõttu tuleks seda käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina, kuid eeldatavalt on sellega kokkupuude piiratud, kuna selle tolmuna õhku eraldumise võimalus on väike. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele.
15)

„struktureeritud tõendid“ – kõik määruse (EL) 2018/1724 artikli 14 lõikes 1 loetletud menetluste jaoks vajalikud elektroonilised tõendid, mis on korraldatud selliste eelnevalt kindlaks määratud elementide või väljade kaupa, millel on konkreetne tähendus ja tarkvarasüsteemides töötlemist võimaldav tehniline vorming, ning mida on täiendatud käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud OOTSi üldise metaandmemudeli metaandmeelementidega ja mis on kas kooskõlas asjaomase tõendiliigi OOTSi andmemudeliga, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2, või millele on lisatud inimloetav versioon;
(1)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/179 (2) lubati liikmesriikidel teha erand nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (3) teatavatest sätetest seoses eritingimustega, mis käsitlevad sellise okaspuude (Pinopsida) puidust laskemoonakastide kujul pakkematerjali liitu toomist, mis on pärit Ameerika Ühendriikidest ja on Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi kontrolli all. Kuna see otsus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2020, tuleks vastu võtta uued eeskirjad, et võimaldada selliste laskemoonakastide sissetoomist teatavatel tingimustel ka tulevikus.
(3)

Kuna töötajate preemiate ja muude töötasude maksmist võib ajas edasi lükata ja selle puhul võidakse järgida erinevaid kokkuleppeid, tuleks neid töötajate preemiaid ja muid töötasusid käsitada puhaskasumist sõltuvana, kui see ei mõjuta investeerimisühingu kapitalipositsiooni kas seetõttu, et maksed on juba tehtud, või seetõttu, et netokasumi puudumise korral puudub nende maksmise kohustus.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 10. novembri 2021. aasta arvamustes, (3) (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Cinnamomum camphora (L.) J. Presl. taimest saadud valge eeterlik kampriõli ega Cinnamomum verum J. Presl. taimest saadud kaneelitinktuur kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Cinnamomum camphora (L.) J. Presl. taimest saadud valget eeterlikku kampriõli ja Cinnamomum verum J. Presl. taimest saadud kaneelitinktuuri tuleks käsitada nahka ja silmi ärritavate ning nahka ja hingamisteid sensibiliseerivate ainetena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuste söödalisandite kasutajate tervisele.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. märtsi 2022. aasta arvamuses järeldusele, (3) et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on loomade ja tarbijate tervisele ning keskkonnale ohutu ning et see on hingamiselundeid sensibiliseeriv aine. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand võib olla tõhus kõigi linnuliikide ja kõigi sigade puhul.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 15. novembri 2011. aasta, (3)13. juuni 2012. aasta, (4)26. jaanuari 2016. aasta, (5)19. oktoobri 2016. aasta (6) ja 6. detsembri 2016. aasta (7) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda nimetatud lisaaineid kahjulikku mõju loomatervisele, tarbijate tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et nende lisaainete puhul tuleb tunnistada ohtu, mis on tingitud kokkupuutest naha, silmade ja hingamisteedega. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuste söödalisandite kasutajate tervisele.
(3)

Seepärast on asjakohane lubada liikmesriikidel, kes on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/2146 (2) artikli 1 lõikele 1 tunnistanud selle olukorra katastroofiolukorraks, teha ajutine erand määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktist b, mille kohaselt tuleb mahepõllumajanduslikult kasvatatavaid loomi sööta mahepõllumajandusliku või üleminekuaja söödaga, ning sel otstarbel laiendada määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.9.3.1 alapunktis c ja punkti 1.9.4.2 alapunktis c sätestatud erandeid vanematele sigadele ja kodulindudele.
(1)

Määrusega (EL) 2017/625 on kehtestatud eeskirjad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute kohta, mida liikmesriikide pädevad asutused teevad eesmärgiga kontrollida liidu õigusnormide järgimist toidu- ja söödaohutuse valdkonnas. Eelkõige on kõnealuse määruse artiklis 9 nõutud, et pädevad asutused teevad kõigi ettevõtjate suhtes ametlikku kontrolli korrapäraselt, riskipõhiselt ja asjakohase sagedusega. Kõnealuse määruse artikliga 109 on liikmesriikidele pandud kohustus tagada, et pädevad asutused teevad ametlikku kontrolli mitmeaastase riikliku kontrollikava alusel. Lisaks on määruses (EL) 2017/625 täpsustatud mitmeaastase riikliku kontrollikava üldist sisu, sealhulgas nõuet, et liikmesriigid näevad oma mitmeaastases riiklikus kontrollikavas ette veterinaarravimitena või söödalisanditena lubatud farmakoloogiliste toimeainete ning keelatud või loata farmakoloogiliste toimeainete ja nende jääkide kasutamise ametliku kontrolli. Määrusega (EL) 2017/625 on komisjonile antud õigus näha ette mitmeaastase riikliku kontrollikava täiendav erisisu ja selle koostamise täiendav erikord, samuti ametliku kontrolli tegemise ühtne miinimumsagedus, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 1 osutatud ainetega seotud ohte ja riske.
(1)

Määruses (EL) 2017/625 on sätestatud normid ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute kohta, mida liikmesriikide pädevad asutused teevad eesmärgiga kontrollida liidu õigusnormide järgimist toidu- ja söödaohutuse valdkonnas. Eelkõige on kõnealuse määruse artikliga 9 nõutud, et pädevad asutused kontrolliksid ametlikult kõiki ettevõtjaid korrapäraselt, riskidest lähtuvalt ja asjakohase sagedusega. Kõnealuse määruse artikli 109 kohaselt on liikmesriigid kohustatud tagama, et pädevad asutused teevad ametlikku kontrolli mitmeaastase riikliku kontrollikava alusel. Määruses (EL) 2017/625 on täpsustatud ka mitmeaastase riikliku kontrollikava üldist sisu ja lisatud nõue, et liikmesriigid näeksid oma mitmeaastase riikliku kontrollikavaga ette veterinaarravimitena või söödalisanditena lubatud farmakoloogiliste toimeainete ning keelatud või loata farmakoloogiliste toimeainete ja nende jääkide kasutamise ametliku kontrolli. Määrusega (EL) 2017/625 antakse komisjonile õigus sätestada eespool nimetatud ametliku kontrolli tegemise erinõuded, sealhulgas vajaduse korral proovide võtmise ulatuse ning sellise tootmis-, töötlemis- ja turustamisetapi suhtes, milles proove tuleb võtta, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 1 osutatud ainetega seotud ohte ja riske.