ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
a)

Kui transiidiliikmesriigi (kui see on olemas) või sihtliikmesriigi pädev asutus leiab, et taotlus ei ole nõuetekohaselt täidetud, peab ta täitma punkti 17 alapunkti a, kustutama punkti 17 alapunkti b ja teatama oma nõudest puuduva teabe kohta lubade väljaandmise eest vastutavale pädevale asutusele (mis on nimetatud punktis 15). Ta peab selgelt teatama, milline teave on puudu (täita dokumendis või lisana eraldi lehel). Pädev asutus, kes nõuab puuduvat teavet, peab saatma 2. jao koopiad kõigile teistele punktis 13 loetletud asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele 20 päeva jooksul alates taotluse laekumisest. Asjakohased kontaktandmed saab komisjoni loodud ja hallatavast sideplatvormist või avaldatud pädevate asutuste nimekirjast. Kui ühe liikmesriigi arvates ei ole taotlus nõuetekohaselt täidetud, peatatakse menetlus. Sel juhul ei või sihtliikmesriigi pädev asutus saata vastuvõtuteatist seni, kuni nõutud teave on saadud ning 10 päeva jooksul pärast puuduva teabe saamist ei ole esitatud uut nõuet, isegi juhul, kui asutuse arvates on taotlus nõuetekohaselt täidetud. Kõnealust menetlust võib korrata kuni kogu puuduolev teave on saadud ning ühtki teabenõuet pole enam saadetud. Mitte hiljem kui 10 päeva pärast 20 päeva möödumist taotluse laekumisest, juhul kui 20 päevase ajavahemiku jooksul ei ole esitatud nõuet puuduva teabe kohta ja asjaomase liikmesriigi pädev asutus loeb taotluse nõuetekohaselt täidetuks, peab pädev asutus saatma 2. jao lubade eest vastutavale punktis 15 nimetatud pädevale asutusele ning selle koopiad kõigile teistele punktis 13 nimetatud asjaomaste liimesriikide pädevatele asutustele. Asjakohased kontaktandmed saab komisjoni loodud ja hallatavast sideplatvormist või avaldatud pädevate asutuste nimekirjast. Asjaomaste liimesriikide pädevad asutused võivad kokku leppida lühemate ajavahemike suhtes.
(6)

Toimeainete suhtes, mida sisaldavate taimekaitsevahendite turult kõrvaldamiseks vajalik etteteatamisaeg on lühike, on asjakohane ette näha kuni 12 kuu pikkune ajapikendus olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks, et kõnealuseid varusid oleks võimalik kasutada ainult ühe kasvutsükli jooksul. Kui on ette nähtud pikem etteteatamisaeg, võib seda lühendada nii, et see lõpeb kasvuperioodi lõpul.
(26)

Portugal ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et ENVC oleks enne lepingute allkirjastamist saanud Portugali ametiasutustelt ametliku või mitteametliku teate, et kõnealuste lepingute puhul võib abi anda. (10) See annab pigem tunnistust sellest, et ENVC oli valmis need lepingud sõlmima ka ilma, et talle abi oleks lubatud. Näiteks on Portugal märkustes, mille ta esitas pärast uurimismenetluse algatamist, samuti sedastanud, et ENVC oli juriidiliselt kohustatud need alused ehitama ka juhul, kui abi ei oleks heaks kiidetud. Lisaks sellele taotles ENVC käesoleval juhul abi alles pärast ajutise kaitsemehhanismi määruse kehtivusaja lõppu, mis näib kinnitavat, et laevatehas oli valmis projektid ellu viima, võttes riski, et ta abi ei saa.
(4)

Komisjon uuris El Salvadori ülemkohtu otsust kohtuasjades 63-2007 ja 69-2007 ning tegi järelduse, et nimetatud otsuse õiguslikke tagajärgi tuleks analüüsida, et kindlaks teha, kas need annavad aluse stimuleeriva erikorra peatamiseks. Komisjon järeldab, et uurimise läbiviimiseks on olemas piisavad alused.
(6)

Toimeainete suhtes, mida sisaldavate taimekaitsevahendite turult kõrvaldamise etteteatamisaeg jääb lühikeseks, on asjakohane ette näha kuni 12 kuu pikkune ajapikendus olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks, et kõnealuseid varusid oleks võimalik kasutada ainult ühe kasvutsükli jooksul. Kui on ette nähtud pikem etteteatamisaeg, võib seda lühendada nii, et see lõpeb kasvuperioodi lõpul.
(4)

Seepärast on komisjon volitatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 kohaselt otsustama, kas Must meri ja sellega seotud jõgikonnad on selline looduslik elupaik, kus on vaja rakendada kalavarude taastamise meetmeid.
(5)

Komisjon on otsuse 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt volitanud (3) Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (edaspidi „CEPT”) läbi viima kõiki vajalikke tegevusi, et hinnata spetsiifilisi küsimusi, mis on seotud õhus käitatavate GSM 1800 süsteemide ning potentsiaalselt mõjutatavate raadioteenuste vahelise tehnilise ühilduvusega. Käesolev otsus põhineb CEPTi poolt komisjoni volituse alusel korraldatud tehnilistel uuringutel, mida tutvustatakse CEPTi aruandes 016. (4)
(3)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (2) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ (3) enam lindude grippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses sõnaselgelt sätestada, et Ühendkuningriigile rahalise toetuse andmine on seotud määrusega (EÜ) nr 349/2005 kehtestatud teatavatest eeskirjadest kinnipidamisega.
(6)

Ühenduse rahalise toetuse maksmisel peab olema tagatud, et planeeritud tegevus on tegelikult ellu viidud ja et ametiasutused esitavad ettenähtud tähtajaks kogu vajaliku teabe.
(5)

Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/18 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisas (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, kui Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VII/11, XI/15 ja XV/5 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Montreali protokolli osaliste otsusega XVII/10 on lubatud toota ja tarbida Montreali protokolli E lisas loetletud kontrollitavat ainet, et vastata bromometaani laboratoorse ja analüütilise kasutuse vajadustele.
(4)

Seoses avalikkuse osalemisega on määruse (EÜ) nr 1367/2006 artiklis 9 nõutud, et ühenduse institutsioonid ja organid tagaksid, et üldsusele antakse asjakohaste vahendite abil õigeaegsed ja tõhusad võimalused osaleda siis, kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud, keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisel, muutmisel või läbivaatamisel. Sellise üldsuse osalemise kord on sätestatud kõnealuse artikli lõigetes 3, 4 ja 5. Komisjoni puhul on üldised sätted ette nähtud teatises „Huvitatud isikutega konsulteerimise üldpõhimõtted ja miinimumnõuded”. (5) Kõik komisjoni osakonnad peaksid neid kohaldama keskkonnaga seotud kavade või programmide koostamisel, muutmisel või läbivaatamisel.
(2)

On lõppenud tähtajad, mis on antud Tšehhi Vabariigile, Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Ungarile, Maltale, Poolale, Sloveeniale ja Slovakkiale komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (2) (millega nähakse ette EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 7 lõike 2 kohaselt, et esitada komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punktis c ja määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 7 lõikes 1 osutatud dokumendid.
(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 kaetakse 50 % eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest asjaomase liikmesriigi poolt ja 50 % ühenduse eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub siseriikliku kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tagajärjel algatatud tagasinõudmise menetluste seisust. Tagasinõutavate summadega seotud liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 885/2006, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega. (5) Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabelid 1 ja 2, mille liikmesriigid peavad 2007. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja või kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8.
(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 7 võivad liikmesriigid pärast maaelu arengu programmi lõpetamist otsustada tagasinõudmist mitte esitada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub siseriikliku kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikes 4 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja need kaetakse seega ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 33 lõikele 5.
(3)

On lõppenud tähtajad, mis on antud Tšehhi Vabariigile, Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Ungarile, Maltale, Poolale, Sloveeniale ja Slovakkiale komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (3) (millega nähakse ette EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 7 lõike 2 kohaselt, et esitada komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punktis c ja määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 7 lõikes 1 osutatud dokumendid.
(4)

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 sätestatakse, et direktiivis käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus neid täidetakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ühenduse õigusaktid, mis avavad konkurentsile asjaomase sektori või osa sellest, ning kohaldab neid.
(3)

Euroopa Ülemkogu kinnitas 4. novembril 2004 mitmeaastase programmi, mida tuntakse Haagi programmi nime all ning mille eesmärk on tugevdada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala; programmis kutsutakse üles töötama alates 1. maist 2004 välja ühise varjupaiga-, rände-, viisa- ja piiripoliitika teine etapp, mis põhineb muu hulgas liikmesriikidevahelisel tihedamal koostööl ja paremal teabevahetusel. Haagi programmis teadvustatakse, et Euroopa varjupaiga- ja rändepoliitika peaks põhinema rändefenomeni kõigi aspektide ühisanalüüsil. Olulise tähtsusega on rände valdkonnas toimuvaga seotud ajakohase teabe ja andmete kogumise, edastamise, vahetamise ja tõhusa kasutamise edendamine.
(78)

Komisjon on arvamusel, et Rootsi on korraldanud kõnealuse maamüügi ebaseaduslikult, minnes vastuollu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Komisjon on arvamusel, et kõnealune abimeede, mis on pigem tegevusabi, ei ole õigustatud ühegi EÜ asutamislepingu erandiga ja seetõttu ei ole abimeede kooskõlas ühisturuga. Seetõttu tuleb abi tagasi nõuda,
(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Et aidata kaasa sigade klassikalise katku võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 3 lõike 5 esimeses taandes on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi kantud kulutuste suhtes.
(2)

Arvestades asjaolu, et neid määrusi asendav üldine grupierandi määrus (6) võetakse kavakohaselt vastu ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljem kui 30. juunil 2008, peab piiratud ajavahemikuks pikendama nende komisjoni otsuste kehtivusaega, millega on määruste (EÜ) nr 2204/2002, (EÜ) nr 70/2001 või (EÜ) nr 68/2001 alusel riigiabi kavad heaks kiidetud, et võimaldada üldise grupierandi määruse jõustumiseni asjakohast üleminekuperioodi,
(8)

Selleks et tagada ühildumine, on vaja 5 MHz suurust kaitseriba piiranguteta aegjaotusega dupleksi (TDD) ja sagedusjaotusega dupleksi (FDD) vahel või kahe sünkroniseerimata TDD võrgu vahel. Selline eraldamine tuleks saavutada kas jättes need 5 MHz suurused kaitseplokid kasutamata või kasutades sagedusala nii, et täidetaks nõudeid sagedusploki ääremaski piirangutele, juhul kui see külgneb sagedusjaotusega dupleksiga (üleslink) või on kahe aegjaotusega dupleksi vahel, või kasutades sagedusala nii, et täidetakse nõudeid sagedusploki piirangutele või piiranguteta ääremaskidele, juhul kui see külgneb sagedusjaotusega dupleksiga (allalink). 5 MHz suuruse kaitseriba kasutamisega kaasneb häiriv mõju.
(5)

Maisist Zea mays L. liin T25 saadud toodetele (tärklis ja kõik selle derivaadid, toorõli ja rafineeritud õli, kõik kuumtöödeldud või fermenteeritud tooted, mis on saadud maisist Zea mays L. liin T25, samuti sellest toodetud loomasööt) on antud luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97. (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003. (5) Kõnealuste kasutusalade suhtes ei kohaldata kaitseklauslit, millest Austria on teatanud.
—

Taotleja finantssuutlikkus Taotlejad peavad tõestama, et neil on rahastatava tegevuse läbiviimiseks vajalik finantssuutlikkus. Taotlejad peavad tõendama, et neil on olemas vajalikud omavahendid, et täiendada ühendusepoolset kaasrahastamist.
(6)

Ühenduse rahalist toetust makstakse tingimusel, et planeeritud tegevus on tegelikult ellu viidud ja et ametiasutused esitavad kogu vajaliku informatsiooni ettenähtud tähtajaks.
(3)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (2) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist nõukogu otsusega 2006/53/EÜ (3) enam lindude grippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses selgesõnaliselt sätestada, et Tšehhi Vabariigile rahalise ühenduse toetuse andmine on seotud kõnealuse määrusega kehtestatud teatavatest tingimustest kinnipidamisega.
(3)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (2) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist nõukogu otsusega 2006/53/EÜ (3) enam lindude grippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses selgesõnaliselt sätestada, et Saksamaale rahalise ühenduse toetuse andmine on seotud kõnealuse määrusega kehtestatud teatavatest tingimustest kinnipidamisega.
(52)

Varasemate paberi ringlussevõtu suurendamise juhtumite puhul on komisjon lähtunud kooskõlast keskkonnasuunistega. (16) Keskkonnasuuniste punktis 37 on sätestatud, et abi saamise tingimustele vastavad kulud peavad rangelt piirduma investeerimise lisakuludega, mis on vajalikud keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks. Vastavalt käesoleva dokumendi punktidele 9 ja 11 kohustub Ühendkuningriik seda sätet järgima. Komisjon märgib, et abi andmise olukorrad võivad olla väga erinevad, näiteks abi täiendava paberitootmisvõimsuse rajamiseks koos seadmete asendamisega või ilma selleta, investeeringud trüki- ja kirjapaberi olemasoleva tootmisvõimsuse ümberkorraldamiseks või selles muudatuste tegemiseks, investeeringud uutesse paberimassi tootmise seadmetesse, investeeringud olemasolevate paberimassi tootmise seadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks, investeeringud olemasolevate paberimassi tootmise seadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks, investeeringud uutesse tindiärastusseadmetesse, investeeringud olemasolevate tindiärastusseadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks ning muud investeeringud. Ühendkuningriik kohustub arvutama abikõlblikud kulud, lahutades investeeringukuludest kõik asjakohased võrdlusnäitajad. (17) Komisjon teab, et sobiva võrdlusaluse leidmiseks võib vaja minna tehniliselt keerukat hindamist. Kuid Ühendkuningriigi ametiasutused kohustuvad saatma komisjonile aastaaruande, milles esitatakse abisaajate kaupa asjakohase võrdlusaluse kirjeldus. Komisjon on seisukohal, et vastavalt Ühendkuningriigi kohustustele on abikõlblikud vaid niisugused lisainvesteeringu kulud, mis on vajalikud keskkonnaeesmärgi täitmiseks, ning iga üksikjuhtumi puhul võetakse võrdlusaluseks samasuguse võimsuse loomiseks tehtud investeering, millega ei saavutata samasugust keskkonnakaitse taset. Ühendkuningriik kohustub järgima keskkonnasuuniste lõiget 76, milles on sätestatud kohustus teatada komisjonile ette igast investeeringuabist, kui abi suurus ületab 25 miljonit eurot ja kui selle brutoekvivalent ületab 5 miljonit eurot. Selle kohustuse tulemusena on komisjonil võimalik iga suure abi teate puhul kontrollida abikõlblike kulude arvutust.
(2)

SIRENE käsiraamatu viimane versioon, nagu see on esitatud komisjoni 22. septembri 2006. aasta otsustes 2006/757/EÜ (2) ja 2006/758/EÜ (3) SIRENE käsiraamatu muutmise kohta, ei sisalda sätet, mis oleks samaväärne jaoga 2.3, nagu see oli sõnastatud otsuse 2003/19/EÜ vastuvõtmise ajal.
(8)

Sagedusploki ääremaskid (Block Edge Masks, BEM) on tehnilised parameetrid, mis kehtivad konkreetse kasutaja kogu sagedusploki kohta, sõltumata kanalite arvust, mis on hõivatud kasutaja valitud tehnoloogiaga. Kava kohaselt on need maskid osa sagedusloa andmise režiimist. Need hõlmavad nii kiirgusi ühe spektriploki sees (plokisisene võimsus) kui ka spektriploki väliseid kiirgusi (plokiväline kiirgus). Need kujutavad endast regulatiivseid nõudeid, millega püütakse vältida seda, et naabervõrgud hakkavad teineteist häirima, ja need ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (3) kehtestatud aparatuuristandardite piirväärtuste kohaldamist.
(10)

Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Aruanne gaasi ja elektrienergia siseturu loomise edenemise kohta” (6) (edaspidi „2005. aasta aruanne”) tõdes komisjon, et „paljudel siseriiklikel turgudel on tööstus suuresti kontsentreerunud ja see takistab tõhusa konkurentsi arengut”. (7) Seepärast leidis komisjon, et elektritootmisel „on siseriiklikul turul esineva konkurentsitaseme üheks näitajaks see osa kogu turust, mis kuulub kolmele suurimale tootjale”. (8) Kolme suurima elektritootja osa 2006. aastal oli 52,2 %, nagu on öeldud komisjoni talituste 15. aprilli 2008. aasta töödokumendis SEK(2008) 460. (9) Kuid Austria on ka suur elektrienergia eksportija ja importija; 2005. aastal eksportis ta üle 17 500 ja importis üle 20 000 GWh elektrit. Seega on Austria netoimportija ja imporditud elektrienergiaga kattis ta ligikaudu veerandi (10) oma üldisest energiatarbest, (11) eelkõige baaskoormusenergiast. Elektrienergia importimine Austriasse väljastpoolt seab teatava piirangu juhtivate Austria elektritootjate hinnakujundusele ja seepärast võetakse investeerimisel elektri tootmisse Austria territooriumil arvesse ka ümbruskonna maade, eelkõige Saksamaa elektritootjaid. Neid tegureid tuleb seetõttu pidada näitajateks, et elektritootmise turg on teataval määral avatud otsesele konkurentsile.
b)

üks esindaja iga liikmesriigi siseriiklikust komiteest või asutusest, kes on loodud ametliku otsusega ja kes asjaomaste valdkondade esindajatena on eelkõige vastutavad meeste ja naiste võrdsete võimaluste eest; kui liikmesriigis on mitu kõnealuse valdkonnaga tegelevat komiteed või asutust, otsustab komisjon nende eesmärkidest, struktuurist, representatiivsusest ja sõltumatuse ulatusest lähtuvalt, millise asutuse esindaja sobib komitee koosseisu kõige paremini; kui liikmesriigis kõnealune komitee puudub, esindab riiki selles komisjoni arvates samalaadseid kohustusi täitva asutuse liige. Komisjon määrab kõnealuse esindaja vastava siseriikliku komitee või asutuse ettepanekul;
(3)

Belgia ja Prantsusmaa ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotluste esitajad on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
(3)

Saksamaa ja Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotluste esitajad on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
(5)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni teise ülemaailmse loomade heaolu käsitleva konverentsi „Putting the OIE Standards to work” eesmärk on aidata kogu maailmas rakendada Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni suuniseid, mis käsitlevad loomade maa- ja meretransporti, loomade tapmist toidu saamise eesmärgil ning loomade humaanset surmamist haiguste tõrje eesmärgil. Konverentsil on ka kavas rõhutada loomade heaolu tähtsust ja julgustada veterinaararste ja -teenistusi võtma suuremat vastutust loomade heaolu eest.
(5)

Kuna senine hindamine ei ole tuvastanud vahetut põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada nimetatud toimeainet sisaldavatele taimekaitsevahenditele antud esialgset luba 24 kuud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et toimikute uurimine võiks jätkuda. On alust loota, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik profoksüdiimi I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul.
(6)

Määrus (EÜ) nr 349/2005 ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist nõukogu otsusega 2006/53/EÜ (3) enam lindude grippi. Seepärast on vaja käesolevas otsuses selgesõnaliselt sätestada, et Poolale ühenduse rahalise toetuse andmine on seotud kõnealuse määrusega kehtestatud teatavate tingimuste järgimisega.
(6)

25. oktoobril 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet vastu dokumendi „Dieettoiduainete, toitumise ja allergia teaduskomisjoni arvamus seoses komisjoni päringuga Allanblackia seemneõli kasutamise ohutuse kohta kollastes rasvvõietes ning koorest valmistatud võietes” („Opinion of the Scientific Panel on dietetic Products, Nutrition and Allergies on a request from the Commission related to the safety of Allanblackia seed oil for use in yellow fat and cream based spreads”).
(3)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (2) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist nõukogu otsusega 2006/53/EÜ (3) enam lindude grippi. Seepärast on vaja käesolevas otsuses selgesõnaliselt sätestada, et Portugalile ühenduse rahalise toetuse andmine on seotud kõnealuse määrusega kehtestatud teatavate eeskirjade järgimisega.