ET Euroopa Liidu Teataja L 300/2

NÕUKOGU OTSUS,

9. oktoober 2012,

protokolli, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2012/669/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1) 23. juulil 2007. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 893/2007 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1) („leping”). Protokolli, millega määratakse kindlaks lepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, kehtivusaeg lõppes 15. septembril 2012.

(2) Liit on pidanud Kiribati Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega antakse ELi laevadele kalapüügivõimalused Kiribati Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes („protokoll”).

(3) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokoll 3. juunil 2012.

(4) Euroopa Liidu laevade kalapüügi jätkamise tagamiseks tuleb protokolli kooskõlas selle artikliga 15 alates 16. septembrist 2012 ajutiselt kohaldada.

(5) Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse liidu nimel luba allkirjastada protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), tingimusel et see sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isiku(d), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates alates 16. septembrist 2012 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 9. oktoober 2012 Nõukogu nimel eesistuja V. SHIARLY

(1) ELT L 205, 7.8.2007, lk 1.

ET Euroopa Liidu Teataja L 300/3

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse (1) ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused

1. Kiribati annab Euroopa Liidu tuunipüügilaevadele aastased kalapüügiload (2) vastavalt kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „leping”) artiklile 6 ning kooskõlas Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) kaitse- ja majandamismeetmetega, eelkõige meetmega CMM 2008-01 kehtestatud piirides.

2. Lepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused kolmeks aastaks alates 16. septembrist 2012 on järgmised: 15 000 tonni pika rändega liike, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguste konventsiooni 1. lisas, Kiribati majandusvööndis kala püüdmiseks 4 (neljale) seinerile ja 6 (kuuele) õngejadaga laevale.

3. Alates käesoleva protokolli teisest kohaldamisaastast ja ilma et see piiraks lepingu artikli 9 lõike 1 punkti d ning protokolli artikli 5 kohaldamist, võib ELi taotlusel protokolli artikli 1 lõike 2 kohaselt seineritele antavate kalapüügilubade arvu suurendada, kui kalavarud seda võimaldavad ja see on kooskõlas WCPFC kaitse- ja majandamismeetmetega.

4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1. ELi poolt käesoleva protokolli kohaldamise ajal makstava rahalise toetuse suurus on osutatud käesoleva artikli lõikes 2.

2. Lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus on artikli 1 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul järgmine:

a) 15 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 975 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Kiribati majandusvööndile;

b) 350 000 euro suurune eritoetus, mis on ette nähtud Kiribati kalanduspoliitika raames tehtud algatuste toetuseks ja elluviimiseks.

3. Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6 ja 8 kohaselt ning partnerluslepingu artiklite 15 ja 14 kohaselt.

4. Mõlemad osapooled tagavad, et ELi kalapüüki Kiribati majandusvööndis jälgitakse hoolikalt. Kui Euroopa Liidu laevade püügi üldkogus Kiribati majandusvööndis ületab 15 000 tonni, suurendatakse käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust 250 euro võrra iga püütud lisatonni eest esimesest 2 500 lisatonnist ning 300 euro võrra iga edaspidi püütud lisatonni eest. Kõnealustest täiendavatest kuludest maksab EL 65 eurot iga lisatonni eest, ülejäänud osa maksavad laevaomanikud.

5. Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b kindlaksmääratud maksed tehakse pärast käesoleva protokolli jõustumist esimese aasta eest hiljemalt 30. juunil ja järgmiste aastate eest hiljemalt 30. juunil.

6. Kiribati ametiasutustel on käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus.

7. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse osa makstakse Kiribati valitsuse arvele nr 4 (kalanduse arengufond), mille Kiribati valitsuse nimel on avanud rahandusministeerium pangas, mille rekvisiidid on ANZ Bank of Kiribati, Ltd, Betio, Tarawa. Rahalise toetuse ülejäänud osa makstakse Kiribati valitsuse arvele nr 1, mille Kiribati valitsuse nimel on avanud rahandusministeerium pangas, mille rekvisiidid on ANZ Bank of Kiribati, Ltd, Betio, Tarawa.

Artikkel 3

Vastutustundliku kalapüügi edendamine Kiribati majandusvööndis

1. Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse haldamisel lähtuvad Kiribati ametiasutused lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud eesmärkidest.

2. Käesoleva protokolli jõustumisel ning hiljemalt kolme kuu möödudes jõustumiskuupäevast esitavad Kiribati ametiasutused ühiskomiteele üksikasjaliku ühe- ja mitmeaastase kava. Ühiskomitee kiidab heaks kava, milles käsitletakse järgmisi nõudeid:

a) ühe- ja mitmeaastaseid suuniseid artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse konkreetse osa kasutamiseks iga-aastaste algatuste puhul;

b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärke, et edendada säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki pikema aja jooksul, arvestades Kiribati riikliku kalanduspoliitika prioriteetide ja muu poliitikaga, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutab;

c) kriteeriume ja menetlusi, mis võimaldavad hinnata aasta lõikes saavutatud tulemusi.

3. Lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud ühiskomitees heaks kiitma. Kiribati ametiasutuste poolt nõutud kiireloomulisi muudatusi mitmeaastases valdkondlikus programmis, et edendada vastutustundlikku kalapüüki, võib teha väljaspool ühiskomiteed, teabevahetuse kaudu ELi institutsioonidega.

4. Vajaduse korral eraldab Kiribati igal aastal artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu tuleb kõnealusest eraldisest teavitada. Kiribati teatab ELile igal aastal uuest eraldisest hiljemalt 1. märtsil.

5. Kui iga-aastane hinnang tegevuse tulemustele sektori mitmeaastase tegevuskava elluviimisel seda õigustab, võib Euroopa Liit ühiskomitee kaudu taotleda käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse ümberjaotamist, et viia tegevuskava elluviimiseks tegelikult eraldatud rahasumma vastavusse selle tulemustega.

6. Ühiskomitee vastutab mitmeaastase valdkondliku toetuse programmi rakendamise järelmeetmete eest. Vajaduse korral jätkavad mõlemad lepinguosalised pärast protokolli kehtivuse lõppemist ühiskomitee kaudu kõnealuste järelmeetmete võtmist senikaua, kuni artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud valdkondliku toetusega seotud rahaline eritoetus on täielikult ammendatud.

7. Artikli 2 lõike 2 punkti b kohast rahalist toetust ei tohi siiski maksta pärast seda, kui käesoleva protokolli kehtivuse lõppemisest on möödas kümme kuud.

Artikkel 4

Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi vallas

1. Mõlemad lepinguosalised kohustuvad edendama Kiribati vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtetest ja kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.

2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul tagavad Euroopa Liit ja Kiribati kalavarude jätkusuutliku kasutamise Kiribati majandusvööndis.

3. Lepinguosalised kohustuvad edendama koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas alampiirkonna tasemel eelkõige WCPFC ja muude asjaomaste alampiirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames.

4. Vastavalt lepingu artiklile 4, käesoleva protokolli artikli 4 lõikele 1 ja lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest võtavad lepinguosalised vajaduse korral ühiskomitees vastu meetmed seoses nende Euroopa Liidu laevade tegevusega, kellel on käesoleva protokolli kohaselt luba tegeleda kalapüügiga, et tagada Kiribati majandusvööndis kalavarude säästev majandamine.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel

1. Käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, tingimusel et WCPFC soovitustes kinnitatakse, et selline kohandamine tagab Kiribati kalavarude jätkusuutliku haldamise. Sellisel juhul suurendatakse kõnealuse protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

2. Kui kalapüügivõimalusi vähendatakse uue püügikeelu kehtestamise tõttu olulises osas Kiribati majandusvööndis, võib käesoleva protokolli kohast rahalist toetust kohandada proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel pärast mõlema osapoole vahelist konsulteerimist ühiskomitees.

Artikkel 6

Uued kalapüügivõimalused

1. Kui EL näitab üles huvi saada juurdepääs uutele kalapüügivõimalustele, millele ei ole osutatud käesoleva protokolli artiklis 1, tuleks Kiribatit sellest huvist teavitada. Selline taotlus juurdepääsuks uutele kalapüügivõimalustele võidakse rahuldada ning selle kohta võidakse sõlmida uus kokkulepe.

2. Ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ja lepivad igal konkreetsel juhul eraldi kokku Kiribati vetes toimuva uurimusliku kalapüügi asjakohased liigid, tingimused ja muud parameetrid.

3. Vastastikusel kokkuleppel tegelevad lepinguosalised katsepüügiga vastavalt Kiribati õigusnormidele. Uurimusliku kalapüügi lube võib väljastada kestusega kuni kolm (3) kuud.

4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid tulemusi ja on määratud kindlaks uued kaubanduslikud liigid, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säilitamist silmas pidades anda Euroopa Liidu laevadele uusi kalapüügivõimalusi nende liikide püügiks, lähtudes kahe lepinguosalise vahelistest konsultatsioonidest.

Artikkel 7

Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel

1. Euroopa Liidu laevad tohivad Kiribati majandusvööndis kala püüda üksnes juhul, kui neil on Kiribati ametiasutuste poolt käesoleva protokolli raames välja antud kehtiv kalapüügiluba.

2. Käesolevas protokollis käsitlemata kalapüügiliikide ning katsepüügi jaoks annavad Euroopa Liidu laevadele lube Kiribati ametiasutused. Kalapüügilubade väljaandmine peab toimuma Kiribati õigusnormide ning vastastikuse kokkuleppe kohaselt.

Artikkel 8

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahaline toetus võidakse läbi vaadata või selle maksmine võidakse peatada erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolud, mis takistavad kalapüüki Kiribati majandusvööndis, kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe lepinguosalise nõudel, tingimusel et EL on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.

2. Euroopa Liit võib täilikult või osaliselt peatada kõnealuse protokolli artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud eritoetuse maksmise, kui ühiskomitee leiab, et:

a) saavutatud tulemused ei vasta ühiskomitee raames antud hinnangu alusel kavandatutele või

b) Kiribati ei suuta eritoetust ära kasutada.

3. Maksmise peatamiseks peab EL oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kaks kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

4. Rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast seda, kui eespool nimetatud asjaolude leevendamiseks võetud meetmete järel on olukord paranenud ja kui mõlemad lepinguosalised on pärast konsulteerimist ühel nõul, et olukord võimaldab alustada uuesti tavapärast kalapüüki.

Artikkel 9

Kalapüügiloa kohaldamise peatamine ja ennistamine

Kiribati jätab endale õiguse peatada kõnealuse protokolli artikli 1 lõikega 2 ettenähtud kalapüügiload, kui

a) konkreetne laev rikub tõsiselt Kiribati õigusnorme või

b) laevaomanik ei ole järginud konkreetse laeva õigusrikkumisest tulenevat kohtu korraldust. Kui kohtu korraldust on hakatud järgima, ennistatakse laeva kalapüügiluba loa järelejäänud kehtivusajaks.

Artikkel 10

Protokolli kohaldamise peatamine

1. Kui konsultatsioonid rahumeelse lahenduse leidmiseks on lõpetatud kokkulepet saavutamata, võidakse käesoleva protokolli kohaldamine peatada ühe või teise lepinguosalise algatusel järgmistel juhtudel:

a) Euroopa Liit ei maksa käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 2 sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel või

b) lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega seoses erimeelsusi või

c) üks lepinguosalistest rikub käesolevas protokollis sätestatut või

d) üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise.

2. Käesoleva protokolli kohaldamise võib lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste vahelist vaidlust peetakse tõsiseks ning kui lepinguosaliste peetud konsultatsioonide tulemusena ei ole saavutatud lahendust kokkuleppemenetluse teel.

3. Käesoleva protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kaks kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.

4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada neid lahutavad erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.

Artikkel 11

Riigi õigusnormid

1. Euroopa Liidu laevade kalapüük Kiribati majandusvööndis käesoleva protokolli alusel on reguleeritud Kiribati õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui lepinguga, käesoleva protokolli ning selle lisa ja liidetega on ette nähtud teisiti.

2. Kõiki kalanduspoliitikaga seotud muudatusi või uusi õigusakte kohaldatakse ELi suhtes alates 60. päevast pärast seda, kui EL on saanud Kiribati asjakohase teatise.

Artikkel 12

Muutmisklausel

Pärast käesoleva protokolli kaheaastast kohaldamist vaadatakse laevaomanike poolne panus läbi ning tehakse muudatusi vastastikkuse kokkuleppe kohaselt. Käesoleva protokolli kohaldamise kolmandat aastat loetakse üleminekuperioodiks, enne kui Kiribati ametiasutuste algatusel kehtestatakse püügipiirkonnas uued majandamis- ja kaitsemeetmed.

Artikkel 13

Protokolli kehtivus

Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme aasta jooksul alates 16. septembrist 2012, juhul kui käesoleva protokolli artikli 14 kohaselt ei teatata lõpetamisest.

Artikkel 14

Protokolli lõpetamine

1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva protokolli lõpetada erakorraliste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine, Euroopa Liidu laevadele tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega.

2. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne lõpetamise kavandatavat jõustumist. Eelmises lauses nimetatud teate saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel.

3. Käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud rahalist toetust vähendatakse protokolli lõpetamise jõustumise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 15

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 16. septembrist 2012.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev protokoll ja selle lisad jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

(1) Euroopa Ühendusest sai 1. detsembril 2009 Euroopa Liit.

(2) Kalapüügiluba tähendab käesoleva protokolli ja selle lisa kohast kalapüügilitsentsi.

LISA

EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED KIRIBATI KALAPÜÜGIPIIRKONNAS

I PEATÜKK

KALAPÜÜGILUBADE (LITSENTSIDE) HALDAMINE

1. JAGU

Registreerimine

1. Kiribati majandusvööndis kala püüdvatel Euroopa Liidu laevadel peab olema Kiribati pädevate ametiasutuste poolt välja antud registreerimisnumber.

2. Registreerimistaotlused esitatakse vormil, mille on sel eesmärgil ette näinud Kiribati kalanduse eest vastutavad ametiasutused vastavalt I liites esitatud näidisele.

3. Registreerimise tingimuseks on registreeritava laeva 15 × 20 cm suuruse foto esitamine ning laeva eest 2 300 euro suuruse registreerimistasu, millest on tehtud lubatud mahaarvamised, maksmine Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 kooskõlas käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 7.

2. JAGU

Kalapüügiload

1. Kiribati majandusvööndi kalapüügiloa võivad saada üksnes nõuetele vastavad laevad.

2. Laev vastab nõuetele, kui laevaomanik ja kapten on eelnevalt täitnud kõik kohustused, mis lepingu kohaselt kaasnevad nende kalandustegevusega Kiribatis. Laev peab olema nõuetekohaselt kantud Vaikse ookeani saarte foorumi kalandusameti (FFA) piirkondlikku kalalaevade registrisse ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) laevaseiresüsteemi. Kalapüügiluba taotlevaid Euroopa Liidu laevu peab esindama Kiribatis asuv esindaja. Kalapüügiloa taotlusel tuleb ära märkida selle esindaja nimi, aadress ja kontaktandmed. Euroopa Komisjon esitab Kiribati kalandusministeeriumile taotluse iga laeva kohta, millele soovitakse käesoleva lepingu alusel kalapüügiluba, ning saadab taotluse koopia Kiribati eest vastutavale Euroopa Liidu delegatsioonile (edaspidi „delegatsioon”). Taotlused esitatakse Kiribati kalandusministeeriumile vormil, mis on koostatud vastavalt II liites esitatud näidisele.

3. Kiribati ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et loataotluste esitamise käigus edastatud andmeid käsitatakse konfidentsiaalsena. Andmeid kasutatakse üksnes käesoleva protokolli kohaldamise raames.

4. Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid: a) makse või maksetõend kalapüügiloa kehtivusaja eest tasutud loatasu kohta; b) lipuriigiks oleva liikmesriigi kinnitatud mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva mahutavus brutoregistertonnides või brutotonnides; c) muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta; d) tõend, mis kinnitab nõuetekohast kandmist FFA piirkondlikku kalalaevade registrisse ning WCPFC laevaseiresüsteemi; e) kalapüügiloa kehtivusajal olemasoleva kindlustuse tõendi ingliskeelne koopia; f) vaatleja tasu 2 300 eurot laeva kohta aastas.

5. Kõik tasud (välja arvatud vaatlejatasu), millest on tehtud lubatud mahaarvamised, makstakse Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 kooskõlas käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 7. Tasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamalõivud, teenus- ja ümberlaadimistasud. Kõikide laevade kalapüügiload on laevaomanikule välja antud nii elektroonilisel kujul kui ka paberkandjal ning elektrooniline koopia on saadetud Euroopa Komisjonile ja selle delegatsioonile 15 tööpäeva jooksul pärast seda, kui Kiribati kalandusministeerium on kätte saanud kõik punktis 4 osutatud dokumendid. Paberkandjal koopia kättesaamisel asendab see elektroonilise koopia.

6. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

7. Tõendatud vääramatu jõu korral ja Euroopa Liidu taotlusel asendatakse laeva kalapüügiluba uuega ning antakse edasi loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele laevale täiendava loatasuta. Selleks et määrata võimalikud Euroopa Liidu lisamaksed vastavalt protokolli artiklile 2, võetakse Euroopa Liidu laevade püügitaseme arvestamisel arvesse mõlema asjaomase laeva kogupüüki. Esimese laeva omanik tagastab tühistatava kalapüügiloa delegatsiooni kaudu Kiribati ametiasutustele. Uus kalapüügiluba hakkab kehtima päeval, mil Kiribati kalandusministeerium selle välja annab, ja on kehtiv kalapüügiloa ülejäänud kehtivusaja lõpuni. Delegatsiooni tuleb uuest kalapüügiloast teavitada.

8. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, asetatuna nähtavale kohale kaptenisillal, ilma et see piiraks käesoleva lisa V peatüki 3. jao 1. punkti kohaldamist. Mõistliku ajavahemiku jooksul pärast kalapüügiloa väljaandmist, kuid mitte kauem kui 45 päeva, ning kuni kalapüügiloa originaali saamiseni loetakse kehtivaks ning järelevalve, seire ja käesoleva lepingu jõustamise raames piisavaks tõendiks elektroonilisel teel saadud dokumenti või mõnda muud Kiribati ametiasutuste heakskiidetud dokumenti. Paberkandjal koopia kättesaamisel asendab see elektroonilise koopia.

9. Lepinguosalised lepivad kokku, et hakkavad edendama sellise kalapüügilubade süsteemi loomist, mis põhineb üksnes elektroonilisel teabevahetusel ja eespool kirjeldatud dokumentidel. Lepinguosalised lepivad kokku, et paberkandjal kalapüügiluba asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise loaga ning käesoleva jao 1. punktis osutatud Kiribati majandusvööndis kalapüügiluba omavate laevade nimekiri viiakse elektroonilisse süsteemi.

3. JAGU

Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed

1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Neid võib igal aastal uuendada. Kalapüügilube uuendatakse vastavalt protokolliga määratud kalapüügivõimaluste kättesaadavusele.

2. Kalapüügiloa tasu Kiribati majandusvööndis on 35 eurot tonni eest.

3. Kalapüügiload antakse välja pärast seda, kui laevaomanikud on maksnud käesoleva protokolli artikli 2 lõike 7 kohaselt Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 järgmised standardsummad: a) 131 250 eurot tuunipüügiseineri kohta ja b) 15 000 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta.

4. Käesoleva jao punktis 3 osutatud summale tuleks lisada eritasu kalapüügiloa eest, mida laevaomanikud maksavad protokolli artikli 2 lõike 7 kohaselt Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 summas 300 000 eurot tuunipüügiseineri kohta.

5. Euroopa Komisjon koostab kalandusaasta eest maksmisele kuuluvate tasude lõpparvestuse aruande iga aasta 30. juuniks eelmisel kalendriaastal püütud koguste kohta, võttes aluseks laevaomanike esitatud püügiaruanded. Andmeid kinnitavad Euroopa Liidu püügiandmete kontrollimise eest vastutavad teadusasutused (Institut de Recherche pour le Development (IRD), the Instituto Español de Oceanografía (IEO) või Instituto Portugues de Investigaçao Maritima (IPIMAR)).

6. Euroopa Komisjoni koostatud tasude arvestuse aruanne edastatakse Kiribati kalandusministeeriumile kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Kiribati ametiasutused võivad esitada tasude arvestamise kohta küsimusi 30 päeva jooksul pärast aruande esitamist ning nõuda erimeelsuste korral ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt lepingu artiklile 9. Kui 30 päeva jooksul pärast aruande väljastamist vastuväiteid ei esitata, loetakse tasude arvestus Kiribati ametiasutuste poolt heaks kiidetuks.

7. Lõplik tasude arvestuse aruanne esitatakse viivitamatult Kiribati kalandusministeeriumile, delegatsioonile ja laevaomanikele. Laevaomanikud teevad kõik täiendavad maksed, millest on tehtud lubatud mahaarvamised, 45 päeva jooksul pärast kinnitatud lõpparvestuse esitamist, Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 kooskõlas käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 7.

8. Kui lõpparvestuses esitatud summa on väiksem kui käesoleva jao 3. punktis osutatud ettemaks, ei hüvitata saadud vahet laevaomanikule.

9. Juhul kui kalapüügivõimalusi vähendatakse uue püügikeelu kehtestamise tõttu, mis hõlmab olulist osa Kiribati majandusvööndist, võib laevaomanike poolset rahalist panust kohandada proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel pärast mõlema osapoole vahelist konsulteerimist ühiskomitees.

II PEATÜKK

KALAPÜÜGI PIIRKONNAD JA KALANDUSTEGEVUS

1 JAGU

Kalapüügi piirkonnad

1. Protokolli artiklis 1 osutatud laevadel on lubatud kala püüda Kiribati majandusvööndis, välja arvatud kaardil 83005-FLC näidatud kaitse- või keelualadel, ning teha seda kooskõlas Kiribati õigusnormidega.

2. Kiribati teavitab Euroopa Komisjoni kõnealustes kaitse- või keelualades tehtud muudatustest niipea, kui need vastu võetakse.

3. Igasugune kalapüük on keelatud lähemal kui 12 meremiili kaugusel lähtejoonest ning 1 meremiili raadiuses ankruga kinnitatud peibutuspüügivahendist, mille asukoha kohta kodanik või muu isik on esitanud geograafilised koordinaadid. Seineritel on keelatud kala püüda lähemal kui 60 meremiili kaugusel Tarawa, Kantoni ja Kiritimati saare lähtejoontest ning mis tahes veealusest korallrifist, mida on kujutatud käesoleva jao punktis 1 osutatud kaardil.

2 JAGU

Kalandustegevus

1. Seinerid ja õngepüügilaevad tohivad püüda üksnes protokolli artiklis 1 määratud liike. Muude kalaliikide kui protokolli artiklis 1 osutatud liikide juhusliku püügi korral teavitatakse Kiribati ametiasutusi sellest käesoleva lisa III peatüki kohaselt.

2. Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevus peab olema vastavuses WCPFC kaitse- ja majandamismeetmete nõuetega.

3. Põhjapüük ja korallipüük on Kiribati majandusvööndis keelatud.

4. Euroopa Liidu laevade kalandustegevus ei tohi häirida kohalikku traditsioonilist kalapüüki ning kõik püütud kilpkonnalised, mereimetajad, merelinnud ja korallriffidel elutsevad kalad tuleb vabastada viisil, mis tagab kõnealuste erinevate liikide isenditele võimalikud suured ellujäämisvõimalused.

5. Euroopa Liidu laevad, nende kaptenid ja kasutajad püüavad kala viisil, mis ei häiri teiste kalalaevade kalandustegevust ega kahjusta nende kalapüügivahendeid.

III PEATÜKK

SEIRE

1. JAGU

Saagi registreerimise kord

1. Laeva kapten peab kandma oma püügipäevikusse IIIA ja IIIB liidetes osutatud teabe. Saagi-/püügipäeviku andmete elektroonilist esitamist hakatakse üle 24 meetriste laevade puhul kohaldama alates 1. jaanuarist 2010 ja üle 12 meetriste laevade puhul järk-järgult alates 2012. aastast. Lepinguosalised lepivad kokku edendada saagiandmete edastamiseks sellist süsteemi, mis põhineb eespool kirjeldatud teabe vahetamisel üksnes elektroonilisel teel. Lepinguosalised lepivad kokku edendada paberkandjal püügipäevikute võimalikult kiiret asendamist elektrooniliste püügipäevikutega.

2. Kui teataval päeval laeval püügivahendeid vette ei lastud või kui lasti, kuid kala ei saadud, peab laeva kapten kandma selle teabe püügipäevikusse vastavas vormis. Nendel päevadel, mil kalapüüki ei toimu, peab laev märkima püügitegevuse puudumise püügipäeviku vormi enne asjaomase päeva keskööd kohaliku aja järgi.

3. Kiribati majandusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise kellaaeg ja kuupäev registreeritakse vahetult pärast Kiribati majandusvööndisse sisenemist ja vööndist lahkumist.

4. Muude kalaliikide kui protokolli artiklis 1 osutatud liikide juhusliku kaaspüügi korral märgivad Euroopa Liidu laevad püütud kalaliigid ning iga liigi osa ja koguse massi või arvuna püügipäeviku vormil täpsustatud viisil, olenemata sellest, kas saak jäetakse pardale või lastakse merre tagasi.

5. Püügipäevikud tuleb täita loetavas kirjas iga päev ning laeva kapten peab need allkirjastama hiljemalt kell 23.59 iga päev.

2. JAGU

Saagist teatamise kord

1. Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa Liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist: a) kas ajavahemik Kiribati majandusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel; b) või ajavahemik Kiribati majandusvööndisse sisenemise ja ümberlaadimise vahel c) või ajavahemik Kiribati majandusvööndisse sisenemise ja Kiribati sadamasse jõudmise vahel.

2. Kõik Euroopa Liidu laevad, millel on luba Kiribati majandusvööndis lepingu alusel kala püüda, teavitavad Kiribati kalandusministeeriumit Kiribati majandusvööndis püütud saagist järgmisel viisil: a) kõik allkirjastatud püügipäevikud edastatakse elektrooniliselt lipuosariikide kalapüügi seirekeskuste vahendusel Kiribati kalapüügi seirekeskuste ja Euroopa Komisjonile viie päeva jooksul pärast iga lossimist või ümberlaadimist; b) laeva kapten saadab Kiribati kalandusministeeriumile ja Euroopa Komisjonile kord nädalas püügiaruande, milles on IV liite 3. punktis loetletud teave. Iganädalase asukoha aruanne ja püügiaruanne peavad asuma pardal kuni lossimise või ümberlaadimise lõpuni.

3. Majandusvööndisse sisenemine ja sealt lahkumine: a) Euroopa Liidu laevad teavitavad Kiribati kalandusministeeriumi oma kavatsusest Kiribati majandusvööndisse siseneda vähemalt 24 tundi ette ning kohe pärast sealt lahkumist. Kiribati majandusvööndisse jõudes peavad asjaomased laevad Kiribati kalandusministeeriumi kohe teavitama faksi või e-posti teel vastavalt IV liites esitatud näidisele või raadio teel; b) lahkumisest teatades teatavad laevad ka oma asukoha ja pardal oleva saagi koguse ja liigid vastavalt IV liites sätestatud näidisele. Need teated edastatakse faksi, e-kirja või raadio teel.

4. Laevu, mis püüavad kala ilma Kiribati kalandusministeeriumit eelnevalt teavitamata, käsitatakse kalapüügiloata laevadena.

5. Kalapüügiloa väljastamisel teatatakse laevadele Kiribati kalandusministeeriumi faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress.

6. Kõik Euroopa Liidu laevad esitavad viivitamata püügipäevikud ja püügiaruanded kontrollimiseks täitevametnikele ja teistele isikutele ja üksustele, kes on heakskiidetud isikutunnistuse kaudu selgelt identifitseeritavad kui Kiribati ametiasutuste volitatud inspektorid, kes viivad läbi pardalemineku- ja inspekteerimismenetlusi.

3. JAGU

Laevaseiresüsteem (VMS)

1. Kiribati majandusvööndis kala püüdes peavad kõik Euroopa Liidu laevad vastama Kiribati majandusvööndi suhtes kohaldatavatele FFA laevaseiresüsteemi (VMS) nõuetele. Kõik Euroopa Liidu laevad paigaldavad pardale FFA heakskiidetud mobiilseadme teabe edastamiseks (mobile transmission unit – MTU) ja tagavad selle alalise töökorras oleku.

2. Laeva kapten ja kasutaja ei muuda, ei eemalda ega lase eemaldada laevale paigaldatud MTUd, välja arvatud vajaliku remondi- ja hooldustööde tegemiseks. Iga laeva kasutaja kannab MTU soetus-, hooldus- ja kasutuskulud ise ning teeb selle kasutamisel täielikult koostööd Kiribatiga (vt üksikasjad V liites).

3. Punkt 1 ei välista lepinguosaliste võimalust kaaluda muude selliste laevaseiresüsteemide kasutamist, mis on vastavuses WCPFC laevaseiresüsteemiga.

4. Kõiki Kiribati kalapüügi seirekeskusele edastatud andmeid võib kasutada ainult kontrolli eesmärgil Kiribati majandusvööndis. Laevaseiresüsteemi andmeid ei tohi mis tahes vormis edastada, müüa ega pakkuda kolmandatele isikutele kontrolli või mis tahes muul eesmärgil väljaspool Kiribati majandusvööndit.

5. Eelmist punkti ei kohaldata WCPFC kohustuste suhtes, mis käsitlevad koostööd avamerel WCPFC konventsioonialas.

4. JAGU

Lossimine

1. Euroopa Liidu laevad, mis soovivad lossida saagi Kiribati vetes, teevad seda Kiribati määratud sadamates. Määratud sadamate nimekiri on esitatud VI liites.

2. Kõnealuste laevade omanikud peavad esitama Kiribati kalandusministeeriumile ja lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskusele vähemalt 48 tundi ette 4. osa IV liites sätestatud näidisele vastava teabe. Kui lossitakse väljaspool Kiribati majandusvööndi sadamat, tuleb samadel, eespool osutatud tingimustel teavitada selle sadama asukohariiki, kus lossimine toimub, samuti lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskust.

3. Kiribati sadamas lossivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad Kiribati inspektoritel kõnealust tegevust kontrollida. Kui kontroll on lõpetatud, väljastatakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

5. JAGU

Ümberlaadimine

1. Euroopa Liidu laevad, mis soovivad kalasaagi ümber laadida Kiribati vetes, teevad seda Kiribati määratud sadamates. Määratud sadamate nimekiri on esitatud VI liites.

2. Kõnealuste laevade omanikud edastavad Kiribati kalandusministeeriumile vähemalt 48 tundi enne ümberlaadimist järgmise teabe.

3. Ümberlaadimist käsitatakse kui püügireisi lõppu. Laevad peavad seetõttu esitama Kiribati kalandusministeeriumile oma püügiaruanded ning teatama enda kavatsusest kalapüüki jätkata või lahkuda Kiribati majandusvööndist.

4. Kiribati majandusvööndis kala püüdvad Euroopa Liidu laevad ei laadi oma saaki merel ümber ühelgi tingimusel.

5. Mis tahes muu saagi ümberlaadimine, mida ei ole eespool käsitletud, on Kiribati majandusvööndis keelatud. Iga käesolevat sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Kiribati õigusnormides sätestatud karistusi.

6. Kiribati sadamas ümberlaadivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad Kiribati volitatud ametnikel kõnealuseid tegevusi kontrollida. Kui kontroll on lõpetatud, väljastatakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

IV PEATÜKK

VAATLEJAD

1. Kalapüügiloa taotluse esitamisel maksavad kõik asjaomased Euroopa Liidu laevad I peatüki 2. jao punkti 4 alapunktis f osutatud vaatleja tasu Kiribati valitsuse arvele nr 4.

2. Euroopa Liidu laevad, millel on lepingu alusel lubatud kala püüda Kiribati majandusvööndis, võtavad vaatlejaid pardale järgmistel tingimustel. A. Seinerite puhul Kiribati majandusvööndis kala püüdes peab Euroopa Liidu seineri pardal viibima kogu aeg vaatleja, kes on volitatud Kiribati kalandusalaste vaatlejate programmiga või WCPFC piirkondlike vaatlejate programmiga, või IATTC vaatleja, kes on volitatud vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on sõlmitud WCPFC ja IATTC vahel atesteeritud vaatlejate heakskiitmise kohta. Asjaomased laevaomanikud või nende esindajad teatavad võimalikult kiiresti Kiribati kalandusministeeriumile vaatleja nime ja millise programmi raames ta töötab. B. Õngejadalaevade puhul a) Kiribati kalandusministeerium määrab igal aastal pardal teostatava vaatlusprogrammi ulatuse, lähtudes nende laevade arvust, millel on lubatud Kiribati majandusvööndis kala püüda, ning nende laevade püütavate kalavarude seisundist. Vastavalt sellele määrab ministeerium kindlaks nende laevade arvu või protsendi, mis peavad võtma pardale vaatleja. See põhineb WCPFC piirkondlike vaatlejate programmil ning vaatlemisel järgitakse kõnealuses programmis Kiribati majandusvööndi suhtes ettenähtut. b) Kiribati kalandusministeerium koostab nimekirja laevadest, mis peavad võtma pardale vaatleja, samuti nimekirja määratud vaatlejatest vastavalt käesoleva punkti alapunktile 2 A. Kõnealuseid nimekirju ajakohastatakse. Need edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul. c) Asjaomane laevaomanik või tema esindaja võtab kõik vajalikud meetmed, et järgida käesoleva punkti alapunktide a ja b kohaseid Kiribati kehtestatud nõudeid ja teavitab Kiribati kalandusministeeriumit oma kavatsusest võtta laeva pardale määratud vaatleja hiljemalt viisteist (15) päeva enne vaatleja kavandatud laevalemineku kuupäeva ning teatab vaatleja nime esimesel võimalusel. d) Kiribati kalandusministeerium määrab kindlaks vaatlejate pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem, kui nende kohustuste täitmiseks vajalik aeg. Kiribati kalandusministeerium teatab vaatleja pardalviibimise kestuse laevaomanikele või nende esindajatele samal ajal, kui ta teatab neile asjaomase laeva pardale võetava vaatleja nime.

3. Asjaomased laevaomanikud teatavad käesoleva peatüki alapunkti 2 A kohaselt, millistes Kiribati sadamates ja millistel kuupäevadel neil on kavas vaatlejad pardale võtta; sellest teatatakse kümme päeva enne kuupäeva, millal on kavandatud vaatleja pardalevõtmine püügireisi algul.

4. Kui vaatlejad võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab nende reisikulud laevaomanik. Kui laev, mille pardal on Kiribati vaatleja, lahkub Kiribati majandusvööndist, tuleb laevaomaniku kulul võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Kiribatisse.

5. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kuue (6) tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.

6. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Nad täidavad järgmisi ülesandeid: a) laeva püügitegevuse jälgimine; b) püügiga tegelevate laevade asukoha kontrollimine; c) bioloogiliste proovide võtmine teadusprogrammide raames; d) kasutatavate püügivahendite ülesmärkimine; e) Kiribati majandusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmete kontrollimine; f) kaaspüügi osakaalu kontrollimine ning tagasi heidetud turustamiskõlblike kalade, vähkide, peajalgsete ja mereimetajate koguse hindamine; g) püügiandmete, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi koguste edastamine raadio teel või muude vahenditega kord nädalas.

7. Kaptenid lubavad volitatud vaatlejad püügiluba omavate Kiribati majandusvööndis kala püüdvate laevade pardale ning teevad kõik võimaliku, et tagada vaatlejate kohustuste täitmise ajal nende füüsiline turvalisus ja heaolu: a) laeva kapten lubab laeva pardale teadusuuringuid tegevad, järelevalve ja muid ülesandeid täitvad volitatud vaatlejad ning abistab neid; b) kapten tagab vaatlejale täieliku juurdepääsu laeva pardal asuvatele vahenditele ja seadmetele, mida volitatud vaatleja peab oma kohustuste täitmiseks vajalikuks, ning võimaldab neid kasutada; c) vaatlejatel peab olema juurdepääs sillale, pardal olevale saagile ning kohtadele, mida võidakse kasutada kala hoidmiseks, töötlemiseks, kaalumiseks ja säilitamiseks; d) vaatlejad võivad võtta mõistlikul hulgal proove ning neil peab olema täielik juurdepääs laeva aruannetele, sealhulgas logiraamatutele, püügipäevikutele ja dokumentatsioonile, et neid kontrollida ja kopeerida; ning e) vaatlejatel on lubatud koguda igasugust muud teavet, mis on seotud kalapüügiga Kiribati majandusvööndis.

8. Pardal olles peavad vaatlejad: a) tegema kõik selleks, et nende pardalolek ei segaks laeva tavapärast tegevust, ning b) suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

9. Pardal oleval vaatlejal on: a) täielik juurdepääs kõigile vahenditele ja seadmetele, mida ta peab vajalikuks oma ülesannete täitmiseks, ning õigus neid kasutada, sealhulgas täielik juurdepääs sillale, pardal olevale saagile ning kohtadele, mida võidakse kasutada kala hoidmiseks, töötlemiseks, kaalumiseks ja säilitamiseks, kusjuures ta peab järgima kõiki laeva varustuse käitamist ja korda käsitlevaid eeskirju; b) õigus täita oma ülesandeid, ilma et neid solvataks, takistataks, neile vastu hakataks, sunnitaks viivitama, ähvardataks või sekkutaks nende töösse.

10. Vaatleja aruanne: a) Vaatamata sellele, kas püügiretk on käesoleva lisa III peatüki 2. jao 1. punkti kohase määratluse kohaselt lõppenud, koostab vaatleja vaatlusperioodi lõpus pärast pardalt lahkumist ja oma lähetaja küsimustele vastamist lõpparuande, milles kirjeldab kogu püügitegevust, sealhulgas nõuete täitmisega seotud probleeme, ning vaatleja lähetanud organisatsioon edastab selle laevaomanikule ja/või tema esindajatele ja koopiad delegatsioonile, et asjaomase laeva kaptenil oleks võimalik lisada aruandele oma märkused. b) Olenemata alapunktist a teeb vaatleja lähetanud organisatsioon siis, kui vaatleja on laevalt lahkunud, esialgse aruande ja kokkuvõtte püügitegevusest, sealhulgas nõuete täitmisega seotud probleemid, kättesaadavaks laeva kaptenile või omanikule või nende esindajatele, et nad saaksid lisada oma märkused. c) Vaatleja lähetanud organisatsioon tagab lõpparuande esitamise Euroopa Komisjonile, laeva lipuriigi pädevale asutusele ja laevaomanikule või tema esindajatele. Selline esitamine ei tohi aset leida hiljem kui 30 tööpäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumisest.

11. Laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud laevas laevaohvitseridega samadel tingimustel.

12. Kui laev püüab kala Kiribati majandusvööndis, maksavad vaatleja töötasu ja tasuvad sotsiaalkindlustusmaksed Kiribati ametiasutused.

V PEATÜKK

KONTROLL JA NÕUETE TÄITMISE TAGAMINE

1. JAGU

Laeva identifitseerimine

1. Kalapüügi ja mereohutuse tagamiseks tuleb kõik laevad tähistada ja identifitseerida kooskõlas kalalaevade tähistamise ja identifitseerimise standardnõuetega, mille on heaks kiitnud Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO).

2. Kalalaeva registreerimissadama või -piirkonna täht (tähed) ja laeva registreerimisnumber (numbrid) kantakse värviga või märgitakse vööri mõlemale küljele veepinnast nii kõrgele kui võimalik, nii et need on nii merelt kui ka õhust selgelt nähtavad, nende värv peab eristuma taustast, millele need on kantud. Laeva nimi ja registreerimissadam kantakse värviga nii laeva vöörile kui ka ahtrile.

3. Kiribati ja Euroopa Liit võivad vajaduse korral nõuda rahvusvahelise raadiokutsungi (IRCS), Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) numbri või pardatähise tähtede ja numbrite kandmist roolikambri ülemisele osale värviga, mis eristub taustast, millele tähed on kantud, et need oleksid õhust selgelt nähtavad. a) Vastandvärvid on valge ja must ning b) laeva kerele värviga kantud või märgitud pardatähist (tähed ja numbrid) ei või eemaldada, kustutada ega muuta ning see ei tohi olla loetamatu, kaetud või varjatud.

4. Laev, mille nimi ja raadiokutsung või kutsungitähed ei ole nõuetekohasel viisil esitatud, võidakse eskortida täiendavaks uurimiseks Kiribati sadamasse.

5. Laeva kasutaja tagab rahvusvahelise kutsungi- ja avariisageduse (2 182) kHz (HF) ja/või rahvusvahelise kutsungi- ja avariisageduse (156,8) MHz (kanal 16, VHF-FM) pideva jälgimise, et hõlbustada teabevahetust Kiribati valitsuse kalamajanduse-, järelevalve- ja täitevasutustega.

6. Laeva kasutaja tagab, et pardal on rahvusvaheliste signaalkoodide (INTERCO) värske ja ajakohastatud väljaanne, mis on igal ajal kättesaadav.

2. JAGU

Teabevahetus kiribati patrull-laevadega

1. Heakskiidetud laevade ja Kiribati valitsuse patrull-laevade teabevahetus toimub rahvusvaheliste signaalkoodide abil järgmiselt: Rahvusvaheline signaalkood – tähendus: L Peatuge kohe SQ3 Peatuge või aeglustage käiku, soovin teie laevale tulla QN Manööverdage oma laev meie laeva tüürpoordiküljele QN1 Manööverdage oma laev meie laeva pakpoordiküljele TD2 Kas teie laev on kalalaev? C Jah N Ei QR Me ei saa teie laeva kõrvale manööverdada QP Me manööverdame oma laeva teie laeva kõrvale

2. Kiribati edastab Euroopa Komisjonile kalanduskontrolliks kasutatavate patrull-laevade nimekirja. Nimekiri sisaldab kõiki kõnealuste laevadega seotud üksikasju, milleks on: nimi, lipp, tüüp, foto, pardatähis, rahvusvaheline raadiokutsung ja sidevõime.

3. Patrull-laev, kui valitsuse kasutuses/teenistuses olev alus peab olema selgelt tähistatud ja identifitseeritav.

3. JAGU

Laevade nimekiri

Euroopa Komisjon peab ajakohastatud nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli alusel välja antud kalapüügiluba. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Kiribati ametiasutustele vahetult pärast koostamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.

4. JAGU

Kohaldatavad õigusnormid

Laev ja selle kasutajad peavad täielikult vastama käesolevale lisale ning Kiribati õigusnormidele. Ühtlasi peavad nad vastama neile rahvusvahelistele lepingutele, konventsioonidele ja kalandusalastele kokkulepetele, mille osalised on nii Kiribati kui ka Euroopa Liit. Kui käesolevast lisast ning Kiribati õigusnormidest ei suudeta rangelt kinni pidada, võivad sellega kaasneda olulised trahvid ning muud tsiviil- ja kriminaalkaristused.

5. JAGU

Kontrollimenetlused

1. Kiribati majandusvööndis kala püüdvate Euroopa Liidu laevade kaptenid annavad pardaletuleku loa püügitegevuse kontrollimise ja järelevalve eest vastutavatele Kiribati volitatud ametnikele ning hõlbustavad nende kohustuste täitmist mis tahes ajal, kui nad viibivad Kiribati majandusvööndis või Kiribati territoriaal- või sisevetes.

2. Kontrollimenetluse ohutumaks muutmiseks tuleks laevale eelnevalt saata pardaleminekut käsitlev teatis, mis sisaldaks ka inspekteerimisaluse tunnuseid ja inspektori nime.

3. Volitatud ametnikel on täielik juurdepääs laeva aruannetele, sealhulgas selle püügipäevikule, püügiaruannetele, dokumentatsioonile ja kõigile andmete salvestamiseks kasutatavatele elektroonikaseadmetele, ning laeva kapten lubab kõnealustel volitatud ametnikel teha märkmeid kõigi Kiribati ametiasutuste väljastatud lubade või muude lepingus sätestatud dokumentide kohta.

4. Laeva kapten täidab kohe kõik volitatud ametnike esitatud mõistlikud juhised ning hõlbustab turvalist pardaletulekut ning laeva, seadmete, varustuse, aruannete, kala ja kalatoodete kontrollimist.

5. Laeva kapten või meeskonnaliikmed ei tohi kohuseid täitvaid volitatud ametnikke solvata, häirida, takistada, ähvardada, keelata nende pardalepääsu, neile vastu hakata ega nende töösse sekkuda.

6. Nimetatud ametiisikud ei jää laevale kauemaks, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks.

7. Kui käesoleva peatüki sätetest ei peeta kinni, on Kiribatil õigus rikkumise toime pannud laeva kalapüügiluba vorminõuete täitmiseni peatada ning kohaldada Kiribati õigusnormides sätestatud karistusi. Sellest teavitatakse Euroopa Komisjoni.

8. Kontrolli lõpetamisel väljastatakse laeva kaptenile asjakohane tõend.

9. Kiribati tagab, et käesoleva lepinguga hõlmatud kalalaeva inspekteerimisega otseselt seotud töötajad on pädevad kalandusalast inspekteerimist teostama ja tunnevad asjaomast püügitegevust. Käesoleva lepinguga hõlmatud kalalaeva inspekteerimisel tagavad Kiribati volitatud ametnikud, et meeskonda, laeva ja lasti koheldakse täielikus vastavuses Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) pardalemineku- ja inspekteerimismenetluses ettenähtud rahvusvaheliste sätetega.

6. JAGU

Arestimismenetlus

1. Kalalaevade arestimine:

a) Kiribati kalandusministeerium teavitab delegatsiooni 24 tunni jooksul Kiribati majandusvööndis kala püüdvate Euroopa Liidu laevade arestimisest või nende suhtes karistuste kohaldamisest;

b) samal ajal saab delegatsioon lühiaruande arestimise põhjuste ja asjaolude kohta.

VI PEATÜKK

KESKKONNAVASTUTUS

1. Euroopa Liidu laevad tunnustavad Kiribati tundlike laguunide ja atollide (mereliste) keskkonnatingimuste säilitamise vajadust ega lase vette aineid, mis võivad kahjustada mereressursside kvaliteeti. Euroopa Liit peab täitma Kiribati keskkonnaseadust.

2. Kui punkerdamine või mõne muu sellise toote ümberpaigutamine, mis on hõlmatud ÜRO Rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveo eeskirjaga (IMDG), toimub Kiribati majandusvööndis teostatava püügireisi ajal, peavad Euroopa Liidu laevad Kiribati ametiasutustele sellisest tegevusest teatama.

VII PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

1. Kõik lepingu alusel kala püüdvad Euroopa Liidu laevad on kohustatud meeskonnaliikmena tööle võtma vähemalt kolm Mikroneesia Liiduriikide meremeest. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt Kiribati meremehi.

2. Laevaomanikud maksavad meeskonna kohta 600 eurot kuus loobumistasu, kui neil ei ole võimalik kalapüügiluba omavale laevale punkti 1 kohaselt tööle võtta Kiribati meeskonda. Laevaomanikud maksavad kõnealuse tasu igal aastal Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 4.

3. Laevaomanikel on võimalik vabalt valida pardale võetavad meremehed Kiribati kalandusministeeriumi esitatud nimekirjast.

4. Laevaomanik või esindaja teatab Kiribati kalandusministeeriumile asjaomase laeva pardale võetavate Kiribati meremeeste nimed ning nende tööülesanded meeskonnas.

5. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

6. Kiribati meremeeste töölepingud, mille koopiad antakse allkirjastajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu Kiribati kalandusministeeriumiga. Kõnealused lepingud hõlmavad meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalkindlustust, sealhulgas elukindlustust ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust.

7. Kiribati meremeeste palga maksavad laevaomanikud. Palgad fikseeritakse enne kalapüügilubade väljaandmist laevaomanike või nende esindajate ja Kiribati kalandusministeeriumi vastastikusel kokkuleppel. Kiribati meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui Kiribati laevameeskondade meremeestel ning nende palgad ei tohi mingil tingimusel olla ILO standarditest madalamad.

8. Iga Euroopa Liidu laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees ei teata oma kohaleilmumisest kokkulepitud pardalemineku kuupäeval ja kellaajal, on laevaomanikud automaatselt vabastatud meremehe pardalevõtmise kohustusest.

VIII PEATÜKK

LAEVA KASUTAJA VASTUTUS

1. Laeva kasutaja tagab, et laevad on merekõlblikus seisundis ning nende pardal on kõigi reisijate ja meeskonnaliikmete turvalisuse ja ellujäämise tagamiseks piisavad seadmed ja vahendid.

2. Kiribati, selle kodanike ja elanike kaitse tagamiseks peab laeva kasutaja oma laeva asjakohaselt ja täielikult kindlustama rahvusvaheliselt tunnustatud ja Kiribati heakskiidetud kindlustusfirmas kõigi Kiribati majandusvööndisse kuuluvate piirkondade osas, sealhulgas laguunide ja atollide piirkondade, territoriaalmere, veealuste korallriffide ja majandusvööndi osas, mida tõendab käesoleva lisa I peatüki 2. jao punkti 4 alapunktis e osutatud tõend kindlustuse olemasolu kohta.