Komisjoni määrus (EÜ) nr 3254/94,

19. detsember 1994,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, [1] eriti selle artiklit 249,

ning arvestades, et:

komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93, [2] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2193/94, [3] kehtestatakse määruse (EMÜ) nr 2913/92 rakendussätted;

ühendus on otsustanud, et lubab arenguriikidel kasutada uut üldist soodustuste süsteemi (GSP) aastatel 1995-1997, eriti pärast komisjoni poolt nõukogule ja Euroopa Parlamendile saadetud teatist üldise soodustuste süsteemi tulevase rolli kohta aastatel 1995-2004, mis osutab ka doonorriigi mõiste tutvustamise olulisusele, et soodustada nende maade tööstuslikku integreerimist ühendusse;

järgides iga päritolureeglite süsteemi eripära, on vaja parandada nende süsteemide vahelist kooskõla, et hõlbustada süsteemide üldist arusaadavust, eriti määruses (EMÜ) nr 2454/93 sisalduvate autonoomsete päritolureeglite osas;

Uruguay vooru tulemusena vastuvõetud GATT otsust juhtumite kohta, mille puhul tollil on põhjust kahelda deklareeritud väärtuse õigsuses või täpsuses, tuleb kohaldada määruse (EMÜ) nr 2454/93 muudatuse abil;

on asjakohane muuta kauba ühenduse staatuse kehtestamiseks vajalikke dokumente käsitlevad sätted paindlikumaks, arvestades aktsiisi peatamise korra alusel liikuvate aktsiisiga maksustavate toodete saatedokumenti, mis on ette nähtud määrusega (EMÜ) nr 2719/92, [4] muudetud määrusega (EMÜ) nr 2225/93 [5];

ettevõtjate kohustuste vähendamiseks on asjakohane arvesse võtta kaubandustavasid;

pettuste arvu tunduva suurenemise tõttu ühenduse transiitvedudel on vaja laiendada määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 360 ja artikli 361 punkti 2 kohaldamist ning olla paindlikum artikli 361 kohaldamisel, muutes neid artikleid ja tunnistades kehtetuks lisa, mis sisaldab tundlike kaupade nimekirja, ning ühtlustada määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 368 lõike 2 vastavaid sätteid;

tingimused, mis reguleerivad tollilao tegevust või E-tüüpi tollilaos tolliladustamisprotseduuri kasutamist, peaksid ära hoidma protseduuri kasutamise jaemüügi eesmärgil, lubades samal ajal teatavaid erandeid;

tollilaos, vabatsoonis või vabalaos ladustatud importkaubaga võib ladustamise ajal teha teatavaid toiminguid;

toimingute ühtlustamiseks tavaliste toimingutega tuleks nad selgemalt määratleda, koostades loendi;

määrusesse (EMÜ) nr 2454/93 tuleb teha mitmeid parandusi;

tegelikke võimalusi arvestades tuleks teha ümberkorraldusi, et tagada ekspordideklaratsiooni eksemplari 3 tagastamine üksnes siis, kui eksportija seda tõesti vajab;

on soovitav sätestada, et aktsiisi peatamise korra alusel, aktsiisieeskirjades ettenähtud saatedokumendi alusel ühenduse tolliterritooriumil liikuvale kaubale ei ole vaja lisada ekspordideklaratsiooni eksemplari 3, kui see antakse üle ekspordiriigi tolliasutuselt väljumistolliasutusele;

määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 890 sätestatakse, et tollimaksu võib tagasi maksta või vähendada importkauba puhul, mille suhtes saab kohaldada ühenduse tollikäitlust või tariifset sooduskohtlemist, kui tollivõlg on tekkinud vabasse ringlusse lubamise tulemusena;

esineb juhtumeid, kus importija esitab sellist sooduskohtlemist õigustava dokumendi, kuid tollivõlg on tekkinud muudel põhjustel kui vabasse ringlusse lubamine; juhul, kui tegemist ei ole pettuse ega ilmse hooletusega, on tollimaksu tasumise kohustus ühise tollitariifistikuga ettenähtud kaitsevajaduse suhtes ebaproportsionaalne;

seepärast tuleks ette näha, et iga liikmesriigi toll otsustab kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 899, kuidas sellistel juhtudel kohaldada tollimaksu tagasimaksmist või vähendamist; selline säte tuleks jõustada alates 1. jaanuarist 1994;

nõuet, et ekspordideklaratsiooni koopia, mille on vastu võtnud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 791 lõikes 1 osutatud tolliasutus, tuleb tagastada eksportija registrijärgsele liikmesriigile, tuleks pikendada ühe aasta võrra;

nõukogu määrusega (EMÜ) nr 969/93 [6] välistati võimalus lisada koondnomenklatuuri lõppu siseriiklikke statistilisi alajaotisi; nimetatud määruses sätestati neljatähelise TARIC-lisakoodi kasutamine nende ühenduse erieeskirjade rakendamiseks, mida ei ole veel kodeeritud või mida ei ole kodeeritud üheksanda või kümnenda numbrini; ühtse haldusdokumendi lahtri 33 teise ossa kantud andmed peaksid seepärast piirduma kahe tähega ning kolmandasse ossa kantud andmed nelja tähega; neid sätteid tuleks rakendada alates 1. jaanuarist 1996;

ühenduses olemasolevate ja tegutsevate vabatsoonide loendit tuleb pärast Ühendkuningriigi ametiasutustelt saadud teadet ajakohastada;

käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2454/93 muudetakse järgmiselt.

1. I osa IV jaotise 2. peatüki 1. jagu asendatakse järgmisega:

"Artikkel 66

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) valmistamine — iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;

b) materjal — koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) toode — valmistamisel olev toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d) kaup — nii materjalid kui ka tooted;

e) väärtus — 15., 19. ja 20. lisa loendites nimetatud kasutatavate päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses (1. jao üldise soodustuste süsteemi alusel) või asjaomases soodustatud riigis. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis;

f) tehasehind — 15., 19. ja 20. lisa loendites nimetatud hind, mis makstakse tootjale, kelle ettevõttes viimane töö või töötlemine toimub, tingimusel et hind sisaldab kõikide valmistamiseks kasutatavate materjalide väärtust, millest lahutatakse kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) tolliväärtus — kooskõlas seadustiku artiklitega 28-36 kindlaks määratud tolliväärtus (12. aprillil 1979 sõlmitud üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise leping);

h) grupid ja rubriigid — harmoneeritud süsteemi moodustavas nomenklatuuris kasutatud grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid);

i) klassifitseeritud — osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud rubriiki;

j) kaubasaadetis — tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel.

1. jagu

Üldine soodustuste süsteem

1. alajagu

Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus

Artikkel 67

1. Selleks et kohaldada ühenduse sätteid, mis käsitlevad üldisi tariifseid soodustusi, arenguriikidest (edaspidi "soodustatud riigid") pärinevate toodete suhtes, käsitatakse vastavalt lõikele 3 soodustatud riigist pärinevana järgmisi tooteid:

a) täielikult nimetatud riigis artikli 68 tähenduses valmistatud tooted;

b) nimetatud riigis valmistatud tooted, milleks on kasutatud muid, kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et artikli 69 tähenduses on need läbinud piisava töö või töötluse.

2. Käesoleva jao kohaldamisel käsitatakse lõike 3 tähenduses ühendusest pärinevaid tooteid, mis peavad soodustatud riigis läbima artiklis 70 kirjeldatust ulatuslikuma töö või töötlemise, nimetatud soodustatud riigist pärinevana.

3. Ühenduses valmistatud toodete päritolu määramiseks kohaldatakse lõiget 1 mutatis mutandis.

Artikkel 68

1. Järgmisi tooteid käsitatakse soodustatud riigist või ühendusest täielikult pärinevate toodetena:

a) selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal elavatelt ja kasvatatud loomadelt saadud tooted;

e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

f) merekalapüügisaadused ja muud selle riigi aluste poolt merest püütud saadused;

g) selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool selle territoriaalvett merepõhjast või aluspinnasest väljatoodud saadused, tingimusel et soodustatud riigil või ühendusel on selle merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kõik punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest valmistatud tooted.

2. Lõike 1 punktides f ja g nimetatud mõisteid "selle riigi alused" ja "selle riigi kalatöötlemislaevad" kohaldatakse üksnes järgmiste aluste ja kalatöötlemislaevade suhtes:

- mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud soodustatud riigis või liikmesriigis,

- mis kannavad soodustatud riigi või liikmesriigi lippu,

- millest vähemalt 50 % kuulub liikmesriigi või soodustatud riigi kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub liikmesriigis või soodustatud riigis ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on liikmesriigi või soodustatud riigi kodanikud, ja täisühingu või osaühingu puhul kuulub vähemalt pool selle kapitalist liikmesriigile või soodustatud riigile või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele,

- mille kapten ja ohvitserid on soodustatud riigi või liikmesriikide kodanikud,

- mille meeskonnast vähemalt 75 % on soodustatud riigi või liikmesriikide kodanikud.

3. Mõisted "soodustatud riik" ja "ühendus" hõlmavad ka nimetatud riigi või liikmesriikide territoriaalvett.

4. Avamerel tegutsevaid aluseid, sealhulgas kalatöötlemislaevu, mille pardal püütud kala läbib töö või töötluse, käsitatakse soodustatud riigi või liikmesriigi territooriumi osana, tingimusel et need vastavad lõikes 2 kindlaksmääratud tingimustele.

Artikkel 69

1. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, käsitatakse artikli 67 kohaldamisel päritolustaatuseta materjale piisava töö või töötluse läbinuna, kui valmistatud toode klassifitseeritakse mõnda teise rubriiki kui rubriigid, kuhu selle valmistamiseks kasutatud päritolustaatuseta materjalid on klassifitseeritud.

2. 15. lisas esitatud loendi 1. ja 2. veerus nimetatud toote puhul tuleb lõike 1 asemel täita 3. veerus asjaomase toote kohta ettenähtud tingimusi.

Kui ühenduses või soodustatud riigis valmistatud toote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kohaldatakse 15. lisa loendi suhtes protsendireeglit, vastab töö või töötlusega lisandunud väärtus valmistatud toote tehasehinnale, millest lahutatakse ühendusse või soodustatud riiki kolmandatest riikidest imporditud materjalide tolliväärtus.

Artikkel 70

Järgnevaid toiminguid käsitatakse päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena sõltumata sellest, kas artikli 69 lõike 1 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel (ventilatsioon, laialilaotamine, kuivatamine, külmutamine, säilitamine soola, vääveldioksiidi või mõne muu aine vesilahuses, kahjustatud osade eemaldamine ja muud sellised toimingud);

b) lihtsad toimingud nagu tolmu eemaldamine, tuulamine või uhtmine, sortimine, liigitamine, kokkupanemine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine), pesemine, värvimine, tükeldamine;

c) i) ümberpakkimine ning pakendite osadeks jagamine ja koondamine;

ii) lihtne klaas- või plastpudelitesse, kottidesse, karpidesse pakkimine, alustele ja muule sellisele kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

d) kaubatähiste, etikettide või muude eristusmärkide kinnitamine tootele või selle pakendile;

e) üht või mitut sorti toodete segamine, kui saadud segu üks või mitu komponenti ei vasta käesolevas peatükis sätestatud tingimustele, mis võimaldaks neid käsitada päritolustaatusega toodetena;

f) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks;

g) kahe või enama punktides a–f loetletud toimingu kombinatsioon;

h) loomade tapmine.

Artikkel 71

Selleks et määrata kindlaks, kas toode pärineb soodustatud vabariigist või ühendusest, ei ole vaja selgitada, kas selle toote või selliste tootmise käigus kasutatavate materjalide, mis kauba lõppkoostisse ei kuulu, valmistamiseks kasutatud elektrienergia, kütus, tehas, selle sisseseade, masinad ja tööriistad pärinevad kolmandatest riikidest või mitte.

Artikkel 72

1. Olenemata artikli 69 sätetest võib vastavalt 14. lisa märkuses 3.4 ettenähtud tingimustele kasutada antud toote valmistamiseks päritolustaatuseta materjale tingimusel, et nende koguväärtus ei ületa 5 % lõpptoote tehasehinnast.

2. Lõiget 1 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50-63 kuuluvate toodete suhtes.

Artikkel 73

1. Erandina artiklist 67, selleks et määrata kindlaks, kas piirkondlikku rühma kuuluvas soodustatud riigis valmistatud toode pärineb sealt kõnealuse artikli tähenduses, käsitatakse selle piirkondliku rühma kõikidest riikidest pärinevaid tooteid, mida kasutatakse edasisel valmistamisel nimetatud rühma mõnes teises riigis, sellest riigist pärinevate toodetena, kus toimub nende edasine valmistamine (piirkondlik kumulatsioon).

2. Lõpptoote päritoluriik määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 73a.

3. Piirkondlikku kumulatsiooni kohaldatakse üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud soodustatud riikide kolme piirkondliku rühma suhtes:

a) Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon (ASEAN maad) (Brunei Darussalam, Indoneesia, Malaisia, Filipiinid, Singapur, Tai);

b) Kesk-Ameerika ühisturg (CACM) (Costa Rica, Honduras, Guatemala, Nicaragua, El Salvador);

c) Andide rühm (Boliivia, Colombia, Ecuador, Peruu, Venezuela).

4. Mõiste "piirkondlik rühm" tähistab vastavalt olukorrale ASEAN maid, CACM või Andide rühma kuuluvaid riike.

Artikkel 73a

1. Kui piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärinev kaup läbib töö või töötluse teises samasse piirkondlikku rühma kuuluvas riigis, pärineb see sellest piirkondlikku rühma kuuluvast riigist, kus läbis viimase töö või töötluse, tingimusel et:

a) lõike 3 kohaselt määratletud lisandväärtus on suurem kui kõnealuse piirkondliku rühma mis tahes riigist pärinevate kasutatud toodete suurim tolliväärtus, ja

b) selline töö või töötlemine on artiklis 70 sätestatud toimingutest ja tekstiiltoodete puhul ka 16. lisas osutatud toimingutest ulatuslikum.

2. Kui lõike 1 punktides a ja b ettenähtud päritolutingimused ei ole täidetud, pärinevad tooted piirkondliku rühma sellest riigist, kus kõnealuse piirkondliku rühma teistest riikidest pärinevatele toodetele määratakse kõrgeim tolliväärtus.

3. Lisandväärtus — tehasehind, millest lahutatakse nimetatud tootes sisalduvate kõikide nende toodete tolliväärtus, mis pärinevad mõnest teisest kõnealuse piirkondliku rühma riigist.

4. Piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärinevad tooted, mida ühendusse ekspordib samasse piirkondlikku rühma kuuluv riik, ja kui tooted ei ole läbinud tööd või töötlust, pärinevad riigist, kus esimest korda määrati nende päritolu.

Artikkel 73b

1. Artikleid 73 ja 73a kohaldatakse üksnes siis, kui:

a) piirkondliku rühma riikide vahelist kaubandust reguleerivad eeskirjad on piirkondliku kumulatsiooni seisukohast identsed käesolevas jaos sätestatud eeskirjadega;

b) kõik piirkondliku rühma riigid on kohustunud täitma käesoleva jao sätteid või tagama nendest kinnipidamise, samuti garanteerima halduskoostöö, mis on vajalik nii ühendusele kui ka kõnesoleva piirkondliku rühma teistele riikidele, selleks et tagada päritolusertifikaatide vormi A korrektne väljaandmine ning kontroll nimetatud sertifikaatide vormide A ja APR üle.

Kõnealuse kohustuse võtmine tehakse komisjonile teatavaks piirkondliku rühma sekretariaadi kaudu.

Sekretariaadid on järgmised:

- ASEANi peasekretariaat,

- Kesk-Ameerika ühisturu alaline sekretariaat,

- Junta del Acuerdo de Cartagena,

olenevalt asjaoludest.

2. Komisjon teatab liikmesriikidele, kui piirkondlik rühm on täitnud lõikes 1 kehtestatud tingimused.

3. Artikli 78 lõike 1 punkti b ei kohaldata piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärinevate toodete suhtes, kui neid veetakse mõne teise samasse piirkondlikku rühma kuuluva riigi territooriumi kaudu, olenemata sellest, kas need läbivad seal täiendava töö või töötlemise.

Artikkel 74

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid manuseid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad hinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 75

Harmoneeritud süsteemi tõlgendamise üldreegliga 3 määratletud komplektil on päritolustaatus, kui selle koostisosad on päritolustaatusega tooted. Komplektil tervikuna on päritolustaatus sõltumata sellest, et see koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta osadest, tingimusel et päritolustaatuseta osade väärtus on alla 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 76

1. Käesoleva jao sätete kohaldamisel võib teha erandeid üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud vähimarenenud soodustatud riikide kasuks, kui seda õigustab olemasolevate tööstusharude areng või uute tööstusharude loomine. Vähimarenenud soodustatud riigid on EÜ määrustes ja ESTÜ otsuses loetletud riigid, mille suhtes kohaldatakse üldisi tariifseid soodustusi käesoleval aastal. Selleks esitab kõnealune riik ühendustele eranditaotluse kooskõlas lõikes 3 nimetatud põhjendustega.

2. Taotluste läbivaatamisel võetakse eelkõige arvesse:

a) juhtumeid, kus olemasolevate päritolureeglite kohaldamisega kahjustataks märkimisväärselt asjaomase riigi tööstusharu võimalusi jätkata eksporti ühendusse, iseäranis neid juhtumeid, mis võivad põhjustada selle tegevuse lõpetamise;

b) erijuhtumeid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võiksid takistada suuremahulisi investeeringuid tööstusse, ning mille puhul investeerimisprogrammi elluviimist toetav erand võimaldaks täita nimetatud reegleid järk-järgult;

c) tehtava otsuse majanduslikku ja sotsiaalset mõju eelkõige soodustatud riikide ja ühenduse tööhõivele.

3. Selleks et hõlbustada eranditaotluste läbivaatamist, esitab taotlev riik oma taotluse kinnituseks võimalikult täieliku teabe eelkõige järgmiste aspektide kohta:

- lõpptoote kirjeldus,

- kolmandast riigist pärinevate materjalide laad ja kogus,

- valmistusprotsess,

- lisandväärtus,

- asjaomase ettevõtte töötajate arv,

- eeldatav ekspordimaht ühendusse,

- teised võimalikud toormaterjali hankimise allikad,

- taotletava tähtaja põhjendused,

- muud märkused.

4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse kõikide pikendustaotluste suhtes.

2. alajagu

Päritolutõend

Artikkel 77

1. Päritolusertifikaadi vormi A esitamise korral (näidis 17. lisas), mille on välja andnud kas soodustatud ekspordiriigi toll või mõni muu pädev valitsusasutus, käsitatakse käesoleva jao tähenduses päritolustaatusega tooteid sobivatena ühendusse importimisel artiklis 67 osutatud tariifseid soodustusi saama, tingimusel et need tooted on artikli 78 tähenduses veetud otse ja et kõnealune riik:

- on edastanud komisjonile artikli 92 alusel nõutava teabe, ja

- abistab ühendust, lubades liikmesriikide tolliasutustel kontrollida dokumendi ehtsust või kõnesolevate toodete tegelikku päritolu käsitleva teabe õigsust.

2. Päritolusertifikaadi vormi A võib välja anda ainult juhul, kui see on artiklis 67 osutatud tariifsete soodustuste kohaldamiseks vajalik dokumentaalne tõend.

3. Päritolusertifikaadi vorm A antakse välja ainult eksportija või tema volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

4. Eksportija või tema volitatud esindaja esitab koos taotlusega kõik vajalikud tõendavad dokumendid selle kohta, et eksporditavad tooted vastavad päritolusertifikaadi vormi A väljaandmise tingimustele.

5. Sertifikaadi annab välja soodustatud riigi pädev valitsusasutus, kui eksporditavaid tooteid võib 1. alajao tähenduses käsitada kõnealusest riigist pärinevatena. Sertifikaat antakse eksportijale niipea, kui eksport on toimunud või tagatud.

6. Selleks et kontrollida lõikes 5 sätestatud tingimuste täitmist, on pädeval valitsusasutusel õigus nõuda mis tahes dokumentaalset tõendit või teha vajalikku kontrolli.

7. Soodustatud riigi pädev valitsusasutus peab tagama, et sertifikaadid ja taotlused oleksid nõuetekohaselt täidetud.

8. Päritolusertifikaadi vormi A lahtri 2 täitmine on vabatahtlik. Lahter 12 tuleb täita nõuetekohaselt, märkides sinna kas "Euroopa Ühendus" või ühe liikmesriigi nime.

9. Päritolusertifikaadi vormi A väljaandmiskuupäev tuleb märkida lahtrisse 11. Lahtrisse, mis on ette nähtud sertifikaadi välja andnud pädevale riigiasutusele, tuleb allkiri kirjutada käsitsi.

Artikkel 78

1. Järgmisi juhtumeid käsitatakse otseveona soodustatud ekspordiriigist ühendusse või ühendusest soodustatud riiki:

a) kaupa ei veeta läbi ühegi teise riigi territooriumi, välja arvatud artikli 73 kohaldamise korral, kui kaup ei läbi teise samasse piirkondlikku rühma kuuluva riigi territooriumi;

b) ühe saadetise moodustavat kaupa veetakse soodustatud riigi või ühenduse territooriumi asemel mõne teise riigi kaudu, vajaduse korral seda kaupa kõnealustes riikides ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et kaup on olnud transiit- või ladustamisriigis tollijärelevalve all ega ole läbinud ühtegi muud toimingut peale mahalaadimise, pealelaadimise või muu toimingu, mille eesmärk on kauba seisundi säilitamine;

c) kaupa veetakse Norra või Šveitsi territooriumi kaudu ja seejärel reeksporditakse täielikult või osaliselt ühendusse või soodustatud riiki, tingimusel et kaup on olnud transiit- või ladustamisriigis tollijärelevalve all ega ole läbinud ühtegi muud toimingut peale mahalaadimise, pealelaadimise või toimingu, mille eesmärk on kauba seisundi säilitamine;

d) tooteid veetakse torutransporti kasutades läbi mõne teise territooriumi, mis ei ole soodustatud ekspordiriik.

2. Pädevale tolliasutusele tuleb tõendada, et lõike 1 punktides b ja c täpsustatud tingimused on täidetud, esitades:

a) soodustatud ekspordiriigis väljaantud põhiveokirja, mis hõlmab teekonda läbi transiitriigi;

või

b) transiitriigi tolli tõendi:

- milles on täpne kauba kirjeldus,

- milles on märgitud kauba maha- ja pealelaadimiskuupäevad, samuti laevade lastimis- ja lossimiskuupäevad koos andmetega kasutatavate laevade või teiste veovahendite kohta ning

- mis tõendab, millistel tingimustel oli kaup transiitriigis; või

c) eespool nimetatute puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 79

Käesolevas jaos kehtestatud tingimused päritolustaatuse saamise kohta peavad soodustatud riigis või ühenduses olema pidevalt täidetud.

Kui soodustatud riigist või ühendusest mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, kui pädevatele asutustele ei saa tõendada, et:

- et tagasitoodud kaup on sama kaup, mis on eksporditud, ja

- need ei ole läbinud ühtegi muud toimingut, välja arvatud see, mis on vajalik kauba seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku ajal.

Artikkel 80

Kuna päritolusertifikaadi vorm A on dokumentaalne tõend artiklis 67 osutatud tariifseid soodustusi käsitlevate sätete kohaldamiseks, vastutab ekspordiriigi pädev valitsusasutus selle eest, et võetaks tarvitusele abinõud toodete päritolu ja muude sertifikaadis märgitud andmete kontrollimiseks.

Artikkel 81

Asendussertifikaadi vormi A esitamise korral, mille on soodustatud ekspordiriigi pädevate asutuste väljaantud päritolusertifikaadi vormi A alusel välja andnud Norra või Šveitsi toll, käsitatakse käesoleva jao tähenduses päritolustaatusega tooteid ühendusse importimisel sobivatena artiklis 67 kindlaksmääratud tariifseid soodustusi saama, tingimusel et artiklis 78 kehtestatud tingimused on täidetud ning et Norra ja Šveits abistavad ühendust sellega, et lubavad ühenduse tollil kontrollida päritolusertifikaatide vormi A ehtsust ja õigsust. Artiklis 94 sätestatud kontrollimenetlust kohaldatakse mutatis mutandis. Artikli 94 lõikes 3 sätestatud tähtaega pikendatakse kuni kaheksa kuuni.

Artikkel 82

1. Päritolusertifikaadi vorm A esitatakse selle liikmesriigi tollile, kuhu tooted imporditakse, kümne kuu jooksul kuupäevast, millal soodustatud ekspordiriigi pädev valitsusasutus selle välja on andnud.

2. Kui päritolusertifikaadi vorm A esitatakse ühenduse tollile pärast lõikes 1 kindlaksmääratud tähtaega, võib seda aktsepteerida artiklis 67 nimetatud tariifsete soodustuste kohaldamiseks, juhul kui ettenähtud tähtajast ei ole kinni peetud määramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu.

3. Toll võib aktsepteerida ka selliseid sertifikaate, mille tooted on esitatud neile lõikes 1 ettenähtud tähtaja jooksul.

Artikkel 83

Päritolusertifikaadi vorm A esitatakse importiva liikmesriigi tollile seadustiku artiklis 62 sätestatud korras. Toll võib nõuda sertifikaadi tõlget. Ühtlasi võib toll nõuda, et koos kaupade vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad artiklis 67 osutatud tariifsete soodustuste saamiseks ettenähtud tingimustele.

Artikkel 84

1. Erandjuhtudel võib päritolusertifikaadi vormi A välja anda pärast sellega hõlmatud toodete tegelikku eksporti, kui seda ei antud ekspordil välja tahtmatu eksimuse või tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu, ning tingimusel, et kaupa ei eksporditud enne, kui komisjonile edastati artikli 92 alusel nõutav teave.

2. Pädev valitsusasutus võib sertifikaadi tagasiulatuvalt välja anda ainult pärast kontrollimist, et eksportija taotluses esitatud andmed ühtivad ekspordidokumentides sisalduvate andmetega ja et asjaomaste toodete eksportimisel päritolusertifikaadi vormi A välja ei antud.

3. Tagasiulatuvalt väljaantud päritolusertifikaadi vormi A lahtrisse 4 tuleb teha märge

või "Issued retrospectively".

Artikkel 85

1. Päritolusertifikaadi vormi A varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevalt valitsusasutuselt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Sel viisil välja antud duplikaadi vormi A lahtrisse 4 tuleb teha märge "Duplicata" või "Duplicate" koos selle väljaandmiskuupäeva ja originaalsertifikaadi seerianumbriga.

2. Artikli 82 kohaldamisel hakkab duplikaat kehtima alates originaalsertifikaadi väljaandmise kuupäevast.

Artikkel 85a

1. Üht või mitut päritolusertifikaadi vormi A saab igal ajal asendada ühe või mitme sellise sertifikaadiga, tingimusel et seda teeb ühenduse tolliasutus, kelle järelevalve all tooted ühenduses on.

2. Lõike 1 või artikli 81 kohaselt väljaantud asendussertifikaati käsitatakse sellega hõlmatud toodete tegeliku päritolusertifikaadina. Asendussertifikaat koostatakse reeksportija kirjaliku taotluse alusel. Originaalsertifikaadi vormi A väljaandmiskuupäev ja seerianumber märgitakse lahtrisse 4.

3. Asendussertifikaadi ülemisse parempoolsesse lahtrisse märgitakse selle välja andnud vahendajariigi nimi.

Lahtrisse 4 tehakse üks järgmistest märgetest:

või

, samuti lisatakse sinna originaalsertifikaadi väljaandmise kuupäev ja seerianumber.

Reeksportija nimi märgitakse lahtrisse 1.

Lõpliku kaubasaaja nime võib märkida lahtrisse 2.

Originaalsertifikaadi kõik andmed reeksporditavate toodete kohta märgitakse lahtritesse 3-9.

Viited reeksportija esitatud kaubaarvele tuleb märkida lahtrisse 10.

Asendussertifikaadi väljaandnud tolliasutus teeb oma kinnitusmärke lahtrisse 11. Asutuse vastutus piirdub asendussertifikaadi väljaandmisega.

Lahtrisse 12 kantavad andmed päritoluriigi ja sihtriigi kohta võetakse originaalsertifikaadist. Nimetatud lahtrile kirjutab alla reeksportija. Kõnesolevale lahtrile heauskselt allakirjutanud reeksportija ei vastuta originaalsertifikaati tehtud sissekannete õigsuse eest.

4. Tolliasutus, kes toimingu peab läbi viima, märgib originaalsertifikaadile esitatud edasisaadetava kauba massi, arvu ja laadi ning vastava asendussertifikaadi või -sertifikaatide seerianumbri või -numbrid. Tolliasutus säilitab originaalsertifikaati vähemalt kolm aastat.

5. Asendussertifikaadile võib lisada originaalsertifikaadi koopia.

Artikkel 86

1. Käesolevas jaos ettenähtud päritolusertifikaadi vormi A lahtrisse 7 märgitakse viide nõukogu määruse (EMÜ) nr 3833/90 [7] artikli 1 lõikega 4 ettenähtud autentsussertifikaadile, kui käesoleva artikli lõikes 4 ei ole ette nähtud teisiti.

2. Lõikes 1 nimetatud sertifikaadid sisaldavad kauba kirjeldust vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, millele järgneb pädeva valitsusasutuse tempel ja lahtrisse 7 märgitud kauba kirjelduse ehtsust tõendama volitatud ametniku käsitsi kirjutatud allkiri.

3. Päritolusertifikaadi vormi A lahtrisse 7 märgitakse vastavalt asjaomasele tootele üks järgmistest kaubakirjeldustest:

- või

,

- või

,

- või

,

- või

.

4. Erandina lõigetest 1 ja 2 ning piiramata lõike 3 kohaldamist, ei panda lõikes 3 ettenähtud kauba kirjelduse ehtsust tõendava pädeva asutuse templit päritolusertifikaadi vormi A lahtrisse 7, kui asutus, kellel on päritolusertifikaadi väljaandmise õigus, on seesama valitsusasutus, kellel on ka autentsussertifikaadi väljaandmise õigus.

Artikkel 87

1. Toodetele, mis saadetakse soodustatud riigist mõnda teise riiki näitusele ja müüakse ühendusse importimiseks, antakse importimisel artiklis 67 osutatud tariifseid soodustusi, tingimusel et nimetatud tooted vastavad käesolevas jaos kehtestatud nõuetele, mille kohaselt saab neid käsitada soodustatud ekspordiriigist pärinevate toodetena, ja et pädevale ühenduse tolliasutusele on tõendatud järgmised asjaolud:

a) eksportija on toimetanud tooted soodustatud ekspordiriigist otse näitust korraldavasse riiki;

b) eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses asuvale isikule;

c) tooted on toimetatud ühendusse samal kujul, nagu need olid näitusele saates; ning

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolusertifikaadi vorm A esitatakse ühenduse tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid toodete laadi ja väljapanekutingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul jäävad kõnealused tooted tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

Artikkel 87a

Ilma et see piiraks artikli 70 kohaldamist ja juhtudel, kui deklarandi taotlusel imporditakse harmoneeritud süsteemi 84. või 85. jaotise alla kuuluvaid lahtivõetud või kokku panemata kaubaartikleid mitme eraldi saadetisena vastavalt pädeva tolliasutuse määratud tingimustele, käsitatakse neid kaupu ühe kaubaartiklina ja esimese saadetise importimisel võib päritolusertifikaadi vormi A esitada kaubaartikli kohta tervikuna.

Artikkel 87b

1. Ilma et see piiraks artikli 77 kohaldamist, tõendatakse postisaadetisena (kaasa arvatud postipakid) lähetatavate toodete puhul nende päritolustaatus käesoleva jao tähenduses vormiga APR, mille näidis on esitatud 18. lisas, tingimusel et artikli 77 lõikes 1 määratletud abi osutamine on võimalik ka kõnesoleva vormiga seoses.

2. Vorm APR antakse välja järgmistel tingimustel:

a) saadetised koosnevad üksnes päritolustaatusega toodetest ja saadetise väärtus ei ületa 3000 eküüd;

b) vormi APR täidab ja allkirjastab eksportija või tema vastutusel tegutsev volitatud esindaja. Allkiri kirjutatakse lahtrisse 6 käsitsi;

c) vorm APR täidetakse iga postisaadetise kohta;

d) kui saadetis lähetatakse postipakiga, lisab eksportija vormi täidetuna ja allkirjastatuna lähetusteatisele. Kui saadetis lähetatakse kirja teel, paneb eksportija vormi ümbriku sisse;

e) kui saadetises sisalduvat kaupa on vastavalt päritolustaatusega toodete mõistele ekspordiriigis juba kontrollitud, võib eksportija kõnealusele kontrollile viidata vormi APR lahtris 7 "Märkused".

Käesolevad sätted ei vabasta eksportijaid muude tolli- või postimäärustega ettenähtud formaalsuste täitmisest.

Artikkel 88

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse artiklis 67 osutatud tariifsete soodustustega hõlmatud päritolustaatusega toodetena ning päritolusertifikaadi vormi A ei ole vaja esitada ega vormi APR täita, kui kõnealune import ei ole kaubanduslikku laadi ning kaup on deklareeritud nii, et kõnealuse artikli kohaldamiseks ettenähtud tingimused on täidetud, samuti siis, kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses.

2. Import, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, käsitatakse mittekaubanduslikku laadi impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

Lisaks sellele ei tohi väikepakkide puhul selliste toodete koguväärtus ületada 215 eküüd ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 600 eküüd.

Artikkel 89

1. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud 21. lisas, tõendab nende toodete ühenduse päritolu artikli 67 lõike 2 tähenduses.

2. Eksportija või tema volitatud esindaja märgib kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 "GSP beneficiary countries" ja "EC" või

ja "CE".

3. Käesoleva jao sätteid, mis hõlmavad päritolusertifikaadi vormi A väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse liikumissertifikaadi EUR.1 suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 90

1. Kui kohaldatakse artikli 67 lõikeid 2 ja 3, toetub soodustatud riigi pädev asutus, kes peab välja andma päritolusertifikaadi vormi A toodete kohta, mille valmistamiseks on kasutatud ühendusest pärinevaid materjale, kaupade liikumissertifikaadile EUR.1.

2. Lõikes 1 sätestatud juhtudel väljaantud päritolusertifikaadi vormi A lahter 4 peab sisaldama märget "Cumul CE" või "EC cumulation".

Artikkel 91

Kui sertifikaadi ja nende dokumentide kannetes, mis esitatakse tollile toodete importimiseks vajalike formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi erinevusi, ei muuda see sertifikaati ipso facto tühiseks, kui sertifikaadi vastavus esitatavatele toodetele on nõuetekohaselt tõendatud.

Päritolusertifikaadi vormi A või kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ilmsed vormistusvead, nagu näiteks trükivead, ei anna põhjust dokumendi tagasilükkamiseks, kui need vead ei tekita põhjendatud kahtlusi sertifikaadis esitatud andmete õigsuses.

3. alajagu

Halduskoostöö meetodid

Artikkel 92

1. Soodustatud riigid teatavad komisjonile nende territooriumil asuvate valitsusasutuste nimed, aadressid ja templijäljendid, kellel on õigus välja anda päritolusertifikaadi vormi A. Komisjon edastab selle teabe iga liikmesriigi tollile.

2. Soodustatud riigid teatavad komisjonile ka nende valitsusasutuste nimed, aadressid ja templijäljendid, kellel on õigus välja anda artiklis 86 nimetatud autentsussertifikaate. Komisjon edastab selle teabe iga liikmesriigi tollile.

3. Komisjon avaldab Euroopa Ühenduste Teatajas (C-seerias) kuupäeva, mil artiklis 97 nimetatud uued soodustatud riigid on täitnud lõigetes 1 ja 2 ettenähtud kohustused.

4. Komisjon saadab soodustatud riikidele templijäljendid, mida iga liikmesriigi toll kasutab kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmisel.

Artikkel 93

Artiklis 67 osutatud tariifseid soodustusi käsitlevate sätete kohaldamiseks täidab soodustatud riik neid eeskirju või tagab nende eeskirjade täitmise, mis käsitlevad kaupade päritolu, päritolusertifikaadi vormi A täitmist ja väljaandmist, vormi APR kasutamise tingimusi ning halduskoostööd.

Artikkel 94

1. Järelkontrolli päritolusertifikaatide vormide A ja APR üle tehakse pisteliselt või siis, kui ühenduse tollil tekib põhjendatud kahtlus, kas dokument on ehtne või kas teave kõnealuste toodete tegeliku päritolu kohta on õige.

2. Lõike 1 kohaldamiseks tagastab ühenduse toll päritolusertifikaadi vormi A või APR koopia soodustatud ekspordiriigi pädevale valitsusasutusele, põhjendades vajaduse korral uurimise vormi või sisu. Kui kaubaarve on esitatud, lisatakse kaubaarve või selle koopia päritolusertifikaadi vormi A või APR koopiale ning kõikidele teistele asjakohastele dokumentidele. Samuti edastab toll kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et nimetatud sertifikaadil või vormil esitatud andmed on ebaõiged.

Kui asjaomased asutused otsustavad artiklis 67 nimetatud tariifsete soodustuste andmise peatada kuni kontrolli tulemuste selgumiseni, teevad nad ettepaneku tooted importijale vabastada, kui kõik vajalikud ettevaatusabinõud on kasutusele võetud.

3. Kui järelkontrolli taotlus on esitatud kooskõlas lõikega 1, tehakse kontroll ja selle tulemused teatatakse iga liikmesriigi tollile hiljemalt kuue kuu jooksul. Tulemuste põhjal saab otsustada, kas kõnealune päritolusertifikaadi vorm A või APR vastab tegelikult eksporditud toodetele ja kas nimetatud toodete puhul on artiklis 67 osutatud tariifsed soodustused tegelikult õigustatud.

4. Kui päritolusertifikaadi vorm A on antud välja vastavalt artiklile 90, lisatakse vastusele kaupade liikumissertifikaadi või liikumissertifikaatide EUR.1 koopia või koopiad.

5. Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 3 ettenähtud kuue kuu jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavat teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Kui nelja kuu jooksul pärast teist teadet ei esitata järelkontrolli tulemusi neid nõudvale asutusele või kui nende alusel ei ole võimalik otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keelduvad nimetatud asutused tariifsete soodusmeetmete kohaldamisest, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

Esimese lõigu sätteid kohaldatakse samasse piirkondlikku rühma kuuluvate riikide suhtes vastavalt käesoleva jao sätetele koostatud päritolusertifikaadi vormi A või APR järelkontrolliks.

6. Kui järelkontroll või mis tahes olemasolev teave näitab, et käesoleva jao sätteid on rikutud, teostab või korraldab soodustatud ekspordiriik asjakohase kiirusega omal algatusel või ühenduse nõudmisel uurimise selliste rikkumiste väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks.

7. Päritolusertifikaatide vormi A järelkontrolli tegemiseks säilitab soodustatud ekspordiriigi pädev valitsusasutus sertifikaatide koopiaid ja kõiki nendele viitavaid ekspordidokumente vähemalt kolm aastat.

Artikkel 95

Artikli 78 lõike 1 punkti c ja artiklit 81 kohaldatakse ainult juhul, kui Norra ja Šveits kohaldavad ühenduse sätete sarnaseid sätteid arenguriikidest pärinevatele teatud toodetele antavate tariifsete soodustuste puhul.

Komisjon teatab iga liikmesriigi tollile, et asjaomane riik või asjaomased riigid on sellised sätted vastu võtnud, ning kuupäeva, mil artikli 78 lõike 1 punkti c ja artikli 81 sätted ning asjaomaste riikide poolt vastuvõetud sarnased sätted jõustuvad.

4. alajagu

Ceuta ja Melilla

Artikkel 96

1. Käesolevas jaos kasutatav mõiste "ühendus" ei hõlma Ceutat ja Melillat. Mõiste "ühendusest pärinevad tooted" ei hõlma Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid.

2. Käesolevat jagu kohaldatakse mutatis mutandis, kui määratakse kindlaks, kas tooteid võib käsitada soodustatud ekspordiriigist pärinevatena, kui see riik saab nende toodete importimisel Ceutasse või Melillasse kasu üldisest soodustuste süsteemist, või Ceutast ja Melillast pärinevate toodetena.

3. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

4. Käesoleva jao sätteid kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise, kasutamise ja järelkontrolli kohta kohaldatakse Ceutast ja Melillast pärinevate toodete suhtes mutatis mutandis.

5. Hispaania toll vastutab käesoleva jao kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

5. alajagu

Lõppsätted

Artikkel 97

Kui riik või territoorium tunnistatakse või taastunnistatakse üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud riigiks vastavates EÜ määrustes või ESTÜ otsustes osutatud toodete suhtes, võivad sellest riigist või sellelt territooriumilt pärinevad kaubad saada üldisest soodustuste süsteemist tulenevaid soodustusi, tingimusel et nad eksporditi soodustatud riigist või territooriumilt artikli 92 lõikes 3 osutatud kuupäeval või hiljem."

2. Artiklit 100 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

"Kohaldatakse artiklit 66 ja 14. lisa.";

b) lõike 2 punktid a ja b jäetakse välja;

c) lõige 3 asendatakse järgmisega:

"3. Artikli 98 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja punkti b alapunkti ii kohaldamisel käsitatakse artiklis 70 osutatud toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena sõltumata sellest, kas artikli 69 lõike 1 nõuded on täidetud või mitte."

3. Artikkel 102 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 102

Käesoleva jao suhtes kohaldatakse artiklite 74 ja 75 sätteid."

4. Artikkel 113 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 113

Ilma et see piiraks artikli 100 lõike 3 kohaldamist, kui deklarandi taotlusel imporditakse harmoneeritud süsteemi 84. ja 85. jaotise alla kuuluvaid lahtivõetud või kokku panemata kaubaartikleid mitme eraldi saadetisena vastavalt tolli määratud tingimustele, käsitatakse neid kaupu ühe kaubaartiklina ning esimese saadetise importimisel võib kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 esitada kaubaartikli kohta tervikuna."

5. Artikli 119 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

"Käesoleva lõike suhtes kohaldatakse artikli 94 lõike 5 esimese lõigu sätteid."

6. Artiklit 121 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1. Soodustatud vabariigis või ühenduses täielikult valmistatud toodetena käsitatakse artikli 68 lõikes 1 osutatud kaupu.";

b) lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

"Artikli 68 lõike 1 punktis f nimetatud mõistet "selle riigi alused". kasutatakse ainult järgmiste aluste suhtes:".

7. Artiklit 122 muudetakse järgmiselt:

- lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

"Kohaldatakse artikli 66 sätteid ja 14. lisa.",

- lõike 2 punktid b ja c jäetakse välja,

- lõige 3 asendatakse järgmisega:

"3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel käsitatakse artiklis 70 osutatud toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena sõltumata sellest, kas artikli 69 lõike 1 tingimused on täidetud või mitte."

8. Artikkel 124 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 124

Käesoleva jao suhtes kohaldatakse artiklite 74 ja 75 sätteid."

9. Lisatakse artikkel 181a:

"Artikkel 181a

1. Toll ei pea importkauba tolliväärtust tehinguväärtuse meetodil kindlaks määrama, kui kooskõlas lõikes 2 ettenähtud korraga kahtleb toll põhjendatult selles, kas deklareeritud väärtus väljendab seadustiku artiklis 29 osutatud makstud või makstavat kogusummat.

2. Kui tollil on lõikes 1 kirjeldatud kahtlus, võib ta paluda lisateavet vastavalt artikli 178 lõikele 4. Kui need kahtlused püsivad, peab toll enne lõpliku otsuse tegemist teatama asjaomasele isikule, soovi korral kirjalikult, nende kahtluste põhjendused ning andma talle vastuväidete esitamiseks piisava võimaluse. Lõplik otsus ja selle põhjendused saadetakse asjaomasele isikule kirjalikult."

10. Artikli 313 lõike 2 punkti e lisatakse kolmanda ja neljanda taande vahele järgmine taane:

- "mis saabub kolmandast riigist ja mille kaup on ümber laaditud teiselt, ühenduse sadamast saabunud laevalt,".

11. Artiklit 314 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1. Artikli 313 lõike 2 punktides a, b, c ja e osutatud juhtudel kehtestatakse kauba ühenduse staatus:

- ühega artiklites 315-318 ettenähtud dokumentidest või

- artiklites 319-323 ettenähtud üksikasjaliku korraga või

- määruses (EMÜ) nr 2719/92 ettenähtud saatedokumendiga.";

b) lõike 2 punktile d lisatakse järgmine taane:

- "mida veetakse pärast kolmandas riigis ümberlaadimist mõne teise veovahendiga kui see, millesse kaup oli algselt laaditud. Sellistel juhtudel lisatakse uuele veodokumendile originaalveodokumendi duplikaat, mis on välja antud kauba veoks lähteliikmesriigist sihtliikmesriiki. Sihttolliasutus teostab liikmesriikide halduskoostöö raames järelkontrolli, et kontrollida originaaldokumendi koopial esitatud andmeid."

12. Artikli 360 esimene lõige asendatakse järgmisega:

"Kui ühenduse välistransiitvedude suhtes, mis hõlmavad kaupa, mille kohta on tulnud või tuleb anda eriteavet, eelkõige seoses nõukogu määruse (EMÜ) nr 1468/81 [8] sätete kohaldamisega, esineb suurenenud pettuseoht, võtavad liikmesriikide tolliametid komisjoni nõusolekul erimeetmeid, et ajutiselt keelata üldtagatise kasutamine."

13. Artikkel 361 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 361

Ilma et see piiraks artikli 360 sätete kohaldamist, määratakse üldtagatise summa järgmiselt:

1. Tagatissumma on vähemalt 30 % punktis 4 sätestatud korra kohaselt tasutavatest tolli- ja muudest maksudest.

2. Üldtagatise summa on võrdne kõikide käesoleva artikli punkti 4 sätete kohaselt tasutavate tolli- ja muude maksude kogusummaga, kui see peab katma selliseid ühenduse välistransiitvedusid, mis hõlmavad kaupa:

- mille kohta on komisjon andnud eriteavet seoses transiitvedudega, mille käigus ilmneb suurenenud pettuseoht, eelkõige vastavalt määruse (EMÜ) nr 1468/81 sätetele, ja

- millest komisjon on liikmesriikidele teatanud pärast seadustiku artiklile 248 tehtud kontrolli.

Toll võib siiski määrata tagatissummaks 50 % tasutavate tolli- ja muude maksude summast isikute puhul:

- kelle asukoht on liikmesriigis, kus tagatis esitatakse,

- kes kasutavad korraliselt ühenduse transiidisüsteemi,

- kelle varaline seisund võimaldab neil ettenähtud kohustusi täita,

- kes ei ole oluliselt rikkunud tolli- ega maksuseadusi.

Teise punkti kohaldamisel märgib tagatistolliasutus artikli 362 lõikes 3 ettenähtud tagatissertifikaadi lahtrisse 7 ühe järgmistest märkustest:

- ,

- ,

- ,

- εφαρμογή του άρθρου 361, σημείο 2, δεύτερο εδάφιο, του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2454/93,

- ,

- ,

- ,

- ,

- .

3. Kui ühenduse transiidideklaratsioon sisaldab peale punktiga 2 hõlmatud kauba ka muud kaupa, kohaldatakse üldtagatise summat reguleerivaid sätteid nii, nagu oleks kaks kaubakategooriat hõlmatud eri deklaratsioonidega.

Arvesse ei võeta aga ükskõik kumba kategooriasse kuuluvat kaupa, kui selle kogus on suhteliselt väheoluline.

4. Käesoleva artikli kohaldamiseks hindab tagatistolliasutus ühe nädala jooksul:

- lähetatud kaubasaadetisi,

- tasumisele kuuluvaid tolli- ja muid makse, arvestades kõige kõrgemat maksustamise taset ühes asjaomases riigis.

Möödunud aasta jooksul veetud kaupa hinnatakse kõnealuse isiku äri- ja raamatupidamisdokumentide põhjal ning saadud summa jagatakse 52ga.

Uute ettevõtjate puhul hindab tagatistolliasutus koostöös asjaomase isikuga teatud ajavahemiku jooksul veetud kauba kogust, väärtust ja tasumisele kuuluvaid makse juba olemasolevate andmete põhjal. Tagatistolliasutus määrab ekstrapoleerimise teel kindlaks ühe nädala jooksul veetava kauba tõenäolise väärtuse ning sellelt tasumisele kuuluvad maksud.

Tagatistolliasutus teeb igal aastal kokkuvõtte üldtagatise summa kohta, mis eelkõige põhineb lähtetolliasutustelt saadud andmetel, ning vajaduse korral korrigeerib kõnealust summat.

5. Komisjon avaldab vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas, Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias nende kaupade loendi, mille suhtes kehtib lõige 2.

Komisjon otsustab pärast seda, kui komitee on asja uurinud, perioodiliselt, kuid vähemalt üks kord aastas kooskõlas seadustiku artikliga 248, kas lõike 2 alusel võetud meetmete rakendamist on vaja jätkata."

14. Artiklit 368 muudetakse järgmiselt

a) Punkt 2 asendatakse järgmisega:

"2. Kui vedu on eriliste asjaolude tõttu seotud suuremate riskidega, mistõttu 7000 eküü suurune tagatis on ilmselt ebapiisav, võib lähtetolliasutus nõuda suuremat tagatist 7000 eküü suuruse tagatise kordsena, mis on piisav, et tagada kogu lähetatava kaubakogusega seonduvate tolli- ja muude maksude tasumine.

Kauba vedu loetakse eriti seotuks suuremate riskidega, kui kauba suhtes kohaldatakse üldtagatise kasutamise osas artiklit 360 või artikli 361 punkti 2."

b) Lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

"52. lisas loetletud kauba veo korral suurendatakse kindlasummalist tagatist, kui veetava kauba kogus ületab 7000 eküü suurusele kindlasummalisele tagatisele vastava koguse."

15. Artiklisse 510 lisatakse lõige 3:

"3. Ilma et see piiraks artikliga 69a ettenähtud erandite kohaldamist, ei ole jaemüük tollilao ruumides, ladustamisalal või mujal määratletud kohas lubatud. Nimetatud keeldu kohaldatakse ka kauba suhtes, mis on suunatud tolliladustamisprotseduurile E-tüüpi lattu."

16. Artikkel 522 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 522

1. Seadustiku artikli 109 lõikes 4 osutatud tavalised toimingud määratletakse 69. lisas.

2. Deklarandi taotluse korral ja seadustiku artikli 112 lõike 2 kohaldamisel võib välja anda teabelehe INF 8, kui tolliladustamisprotseduurile suunatud kaup, mis on esitatud tavalisteks toiminguteks, deklareeritakse mõnele teisele tollikäitlusviisile.

See esitatakse ühe originaaleksemplari ja ühe koopiana 70. lisas ettenähtud näidisele ja tingimustele vastaval vormil.

Teabelehte INF 8 kasutatakse arvessevõetavate maksustamiselementide kindlaksmääramiseks.

Sel juhul esitab järelevalveasutus lahtrites 11, 12 ja 13 nimetatud teabe, teeb kinnitusmärke lahtrisse 15 ja tagastab teabelehe INF 8 originaali deklarandile."

17. Artikli 523 lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Kaubaga tavaliste toimingute tegemise loa taotluses esitatakse kõik tolliladustamisprotseduuri hõlmavate sätete kohaldamiseks vajalikud andmed.

Kui taotlus rahuldatakse, annab järelevalveasutus loa, kinnitades ja tembeldades taotluse. Sel juhul kohaldatakse artiklit 502 mutatis mutandis."

18. Artikli 526 lõige 4 asendatakse järgmisega:

"4. Kui üleviidava kaubaga tehakse tavalisi toiminguid ja kohaldatakse seadustiku artikli 112 lõiget 2, peab lõikes 1 nimetatud dokument sisaldama andmeid üleviidud kauba laadi, tolliväärtuse ja koguse kohta, mida võetaks arvesse tollivõla tekkimisel, kui kõnesoleva kaubaga nimetatud toiminguid ei tehtaks."

19. Artikkel 676 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 676

1. Artikli 674 lõike 4 punkti a kohaldamisel on heakskiidetud asutused õppevahendite puhul eelkõige mittetulunduslikud avalikud või eraõppeasutused või kutseõppeasutused, kellel tegutsemisloa andnud liikmesriigi määratud asutus on lubanud vastu võtta õppevahendeid, millele kohaldatakse ajutise impordi protseduuri.

2. Artikli 674 lõike 4 punkti a kohaldamisel on heakskiidetud asutused teadusaparatuuri puhul mittetulunduslikud avalikud või erateadusasutused või eraõppeasutused, kellel tegutsemisloa andnud liikmesriigi määratud asutus on lubanud vastu võtta teadusaparatuuri, mille suhtes kohaldatakse ajutise impordi protseduuri."

20. Artikkel 683 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 683

Järgmise kauba suhtes lubatakse kohaldada ajutise impordi protseduuri täieliku imporditollimaksudest vabastamisega:

a) kopeeritud ja ilmutatud kinofilmi positiivid ja muud kujundisalvestused, mis on ette nähtud vaatamiseks enne nende kaubanduslikku kasutamist;

b) filmid, magnetlindid ja magnetiseeritud filmid ning muud vahendid, millele salvestatakse heli või kujundit, mis on ette nähtud helindamiseks, dubleerimiseks või kopeerimiseks;

c) filmid, mis näitavad välisriigi toodete või seadmete laadi või kasutamist, tingimusel et need ei ole ette nähtud avalikel esitlustel tasu eest näitamiseks;

d) andmekandjad, mis on saadetud tasuta kasutamiseks automatiseeritud andmetöötluses;

e) muud esemed (sealhulgas sõidukid), mis sobivad oma laadilt üksnes konkreetse kaubaartikli reklaamiks või sihtotstarbeliseks reklaamiks."

21. Artikli 694 lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1. Loa väljaandmisel täpsustab määratud tolliasutus tähtaja, mille jooksul tuleb importkaubale määrata tollikäitlusviis, võttes arvesse seadustiku artikli 140 lõikes 2 ning artiklites 674, 679, 681, 682 ja 684 ettenähtud tähtaegu ning ajutise impordi eesmärgi saavutamiseks vajalikku aega."

22. Artikli 698 lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Kui tegemist on imporditolli- ja muude maksude suurte summadega, loobutakse isiklike asjade ja sportimiseks imporditud kauba suhtes lõike 1 kohaldamisest."

23. Artikli 709 lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Lõiget 1 ei kohaldata sellise kauba vabasse ringlusse lubamise suhtes, mis suunati ajutise impordi protseduurile artiklite 673, 678, 682 või 684a alusel, või kui vastavalt lõikele 3 arvutatud tasandusintress ei ole suurem kui 20 eküüd vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni kohta."

24. Artikkel 710a asendatakse järgmisega:

"Artikkel 710a

Kui kaup lubatakse vabasse ringlusse mõnes muus liikmesriigis kui see, kus kaup suunati protseduurile, tuleb artikli 715 lõikes 3 ettenähtud teabelehel INF 6 märgitud imporditollimaksud tasuda kauba vabasse ringlusse lubanud liikmesriigis kooskõlas neid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega."

25. Lisatakse artikkel 711a:

"Artikkel 711a

Seadustiku artikli 90 kohaldamisel teevad sellise üleandmise heaks kiitnud pädevad asutused loa kohta asjakohase märke.

Selline üleandmine lõpetab protseduuri eelmise omaniku suhtes."

26. Artiklit 793 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

"Väljumistolliasutus teeb kindlaks, et esitatud kaup vastab deklareeritud kaubale, ning kontrollib selle tegelikku väljaviimist. Kui deklarant teeb lahtrisse 44 märke "RET-EXP"; või väljendab muul viisil soovi, et eksemplar 3 talle tagastataks, tõendab nimetatud asutus kauba tegelikku väljaviimist eksemplari 3 tagaküljele tehtud kinnitusmärkega ja annab selle eksemplari isikule, kes selle esitas, või kui see ei ole võimalik, siis lahtris 50 nimetatud ja väljumistolliasutuse piirkonnas asuvale vahendajale deklarandile tagastamiseks. Kinnitusmärge on tempel asutuse nime ja kuupäevaga.";

b) lisatakse lõige 6a:

"6. a. Kui aktsiisi peatamise korra alla kuuluv kaup saadetakse määrusega (EMÜ) nr 2719/92 ettenähtud saatedokumendi alusel kolmandasse riiki, kinnitab ekspordiriigi tolliasutus ühtse haldusdokumendi eksemplari 3 vastavalt lõikele 3 ja tagastab selle deklarandile pärast seda, kui on teinud kõigile saatedokumendi eksemplaridele punasega kinnitusmärke "Eksport" ja tembeldanud need vastavalt lõikele 3.

Ühtse haldusdokumendi eksemplarile 3 tuleb teha viide saatedokumendile ja vastupidi.

Väljumistolliasutus kontrollib kauba tegelikku väljaviimist ja tagastab saatedokumendi vastavalt nõukogu direktiivi 92/12/EMÜ [9] artikli 19 lõikele 4.

Lõike 4 kohaldamisel tehakse asjakohane märge aktsiisisaatedokumendile."

27. Artiklit 817 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 3 punkt f asendatakse järgmisega:

"f) andmeid, millele on osutatud:

- artikli 610 lõikes 1 ja artikli 644 lõikes 1,

- artiklis 711, kui kauba toomine vabatsooni või -lattu lõpetab kas seestöötlemise protseduuri, ajutise impordi protseduuri või ühenduse välistransiidi protseduuri, millega on lõpetatud üks nimetatud protseduuridest;"

b) lõike 3 punkt g jäetakse välja.

28. Artikkel 818 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 818

1. Seadustiku artikli 173 punktis b osutatud tavalised toimingud määratletakse 69. lisas.

2. Deklarandi taotluse korral ja seadustiku artikli 178 lõike 2 kohaldamisel võib välja anda teabelehe INF 8, kui vabatsooni või vabalattu suunatud kaup, mis on esitatud tavalisteks toiminguteks, deklareeritakse mõnele teisele tollikäitlusviisile.

See esitatakse ühe originaaleksemplari ja ühe koopiana 70. lisas ettenähtud näidisele ja tingimustele vastaval vormil.

Teabelehte INF 8 kasutatakse arvessevõetavate maksustamiselementide kindlaksmääramiseks.

Sel juhul esitab järelevalveasutus lahtrites 11, 12 ja 13 nimetatud teabe, teeb kinnitusmärke lahtrisse 15 ja tagastab teabelehe INF 8 originaali deklarandile."

29. Artikli 900 lõikele 1 lisatakse punkt o:

"o) tollivõlg on tekkinud muul viisil kui seadustiku artikli 201 alusel ning asjaomane isik saab esitada päritolusertifikaadi, kauba liikumissertifikaadi, ühendusesisese transiididokumendi või muu asjakohase dokumendi, millega tõendatakse, et imporditud kauba suhtes oleks vabasse ringlusse lubamisel saanud kohaldada ühenduse tollikäitlust või tariifset sooduskohtlemist, tingimusel et muud artikli 890 tingimused oleks täidetud."

30. Artikli 915 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

"Artikli 791 lõike 2 kohaldamine lõpeb 1. jaanuaril 1996."

31. 14. lisa asendatakse käesoleva määruse 1. lisaga.

32. 15. lisa muudetakse järgmiselt:

a) joonealune märkus 1 lehekülgedel 273 ja 274 asendatakse järgmisega:

"(1) Vt 14. lisa sissejuhatav märkus 7."

b) joonealune märkus 3 leheküljel 276 asendatakse järgmisega:

"(3) Vt 14. lisa sissejuhatav märkus 7."

c) "leheküljele 286 lisatakse järgmine säte, mis käsitleb CN-koodi 6217 alla kuuluvaid tooteid:

(1) | (2) | (3) |

ex 6217 | Vaheriie kaelustele ja kätistele, väljalõigatud | Tootmine, milles: kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode,jakõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast" |

33. 19. lisa muudetakse järgmiselt:

a) joonealune märkus 1 lehekülgedel 331-337 asendatakse järgmisega:

"(1) Tekstiilmaterjalide segust valmistatud tooteid käsitlevad eritingimused on esitatud 14. lisa sissejuhatavas märkuses 5.";

b) joonealune märkus 2 leheküljel 336 asendatakse järgmisega:

"(2) Vt 14. lisa sissejuhatav märkus 6.";

c) joonealune märkus 3 leheküljel 337 asendatakse järgmisega:

"(3) Vt 14. lisa sissejuhatav märkus 6.";

34. 20. lisa muudetakse järgmiselt:

a) joonealune märkus 1 lehekülgedel 363, 364 ja 367 asendatakse järgmisega:

"(1) Vt 14. lisa sissejuhatav märkus 7.";

b) joonealune märkus 1 lehekülgedel 372-376 ja leheküljel 378 ning joonealune märkus 2 leheküljel 377 asendatakse järgmisega:

"Tekstiilmaterjalide segust valmistatud tooteid käsitlevad eritingimused on esitatud 14. lisa sissejuhatavas märkuses 5.";

c) joonealune märkus 1 lehekülgedel 377 ja 379 asendatakse järgmisega:

"(1) Vt 14. lisa sissejuhatav märkus 6.";

d) joonealuse märkuse 2 viimane osa leheküljel 378 asendatakse järgmisega:

"Vt 14. lisa sissejuhatav märkus 6.";

e) joonealune märkus 3 leheküljel 378 asendatakse järgmisega:

"(3) Vt 14. lisa sissejuhatav märkus 6.";

35. Käesolevaga muudetakse 31., 32., 33., 34. ja 38. lisa vastavalt käesoleva määruse 2. lisale.

36. 37. lisa muudetakse järgmiselt:

a) I jaotise B jao 1. punkti esimese taande alla lisatakse number "50".

b) II jaotise A jao 50. punkti alla lisatakse järgmine lõik:

"Ekspordi korral võib deklarant või tema esindaja märkida selle väljumistolliasutuse piirkonnas asuva isiku nime ja aadressi, kellele nimetatud asutus võib deklaratsiooni kinnitatud eksemplari 3 esitada."

37. Artikkel 53 jäetakse välja.

38. 69. lisa asendatakse käesoleva määruse 3. lisaga.

39. Lisatakse käesoleva määruse 4. lisas esitatud 69a lisa.

40. 96. lisa asendatakse käesoleva määruse 5. lisaga.

41. 108. lisas asendatakse

"ÜHENDKUNINGRIIK"

all olev tekst järgmisega:

"Birmingham Airport Free Zone

Humberside Free Zone (Hull)

Liverpool Free Zone

Prestwick Airport Free Zone (Scotland)

Ronaldsway Airport Free Zone (Isle of Man)

Southampton Free Zone

Port of Tilbury Free Zone".

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikli 1 punkti 9 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1995.

Olemasolevad load, mis on välja antud tingimustel, mis on vastuolus artikli 1 punktiga 15, võivad jääda jõusse tähtajaks, mis ei ületa kaht aastat käesoleva määruse jõustumisest alates.

Artikli 1 punkti 29 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1994.

Artikli 1 punkti 35 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1996. Uusi näidisvorme võib kasutada alates käesoleva määruse jõustumisest. Enne seda kuupäeva kasutusel olnud vorme võib kasutada edasi nii kaua, kuni nende varud on ammendunud, kuid mitte pärast 31. detsembrit 1996.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 1994

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Christiane Scrivener

[1] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

[2] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

[3] EÜT L 235, 9.9.1994, lk 6.

[4] EÜT L 276, 19.9.1992, lk 1.

[5] EÜT L 198, 7.8.1993, lk 5.

[6] EÜT L 180, 23.7.1993, lk 9.

[7] EÜT L 370, 31.12.1990, lk 86

[8] EÜT L 144, 2.6.1981, lk 1.

[9] EÜT L 76, 26.3.1992, lk 1.

--------------------------------------------------

1. LISA

14. LISA

KOLME SOODUSKORRA SUHTES KOHALDATAVAD SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

EESSÕNA

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevaid märkusi kolme sooduskorra suhtes.

Vajaduse korral kohaldatakse käesolevaid märkusi kõikide toodete suhtes, mille valmistamiseks on kasutatud päritolustaatuseta materjali, isegi kui nende toodete suhtes ei kohaldata 15., 19. ja 20. lisas sisalduvaid eritingimusi ja nende suhtes kohaldatakse üksnes artikli 69 lõikes 1, artikli 100 lõikes 1 ning artikli 122 lõikes 1 sätestatud rubriigi muutumise reegleid.

1. märkus

1.1. 15., 19. ja 20. lisa loendid sisaldavad tooteid, mille puhul tariifseid soodustusi ei kohaldata, kuid mida võib kasutada toodete valmistamiseks, mille puhul soodustusi kohaldatakse.

1.2. Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru kandele vastab 3. veerus olev reegel. Kui mõnel juhul on 1. veeru kande ees "ex", tähendab see, et 3. veeru reegel kehtib ainult 2. veerus kirjeldatud rubriigi või grupi osa suhtes.

1.3. Kui 1. veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ning 2. veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse 3. veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või 1. veergu koondatud mis tahes rubriiki.

1.4. Kui loendis on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab 3. veeru vastav reegel.

2. märkus

2.1. Kui rubriiki või selle osa loendis ei ole, kohaldatakse artikli 69 lõikes 1, artikli 100 lõikes 1 ja artikli 122 lõikes 1 sätestatud rubriigi muutumise reeglit. Kui loendi mis tahes kande suhtes kohaldatakse rubriigi muutumise tingimust, märgitakse see 3. veeru reeglisse.

2.2. 3. veeru reegliga ettenähtud töö või töötlemise peavad läbima üksnes kasutatavad päritolustaatuseta materjalid. 3. veeru reeglis sisalduvad piirangud kehtivad samuti üksnes kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suhtes.

2.3. Kui reegel näeb ette, et kasutada võib "mis tahes rubriiki kuuluvaid materjale" ja kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti, võib kasutada ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode. Väljend "valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sealhulgas muud rubriiki… kuuluvad materjalid" tähendab siiski seda, et kasutada võib üksnes neid tootega samasse rubriiki klassifitseeritud materjale, mille kirjeldus erineb toote kirjeldusest loendi 2. veerus.

2.4. Kui päritolustaatuseta materjalist valmistatud toodet, mis on saanud päritolustaatuse valmistamise käigus rubriigi muutumise reegli alusel või temale vastava loendi reegli alusel, kasutatakse materjalina mõne muu toote valmistamiseks, ei kohaldata kõnealuse toote suhtes reeglit, mis kehtib selle toote suhtes, mille koostisse ta kuulub.

Näide:

Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille kohta näeb reegel ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei tohi ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki 7224 kuuluvast "muust legeeritud terasest, mida on eelvormitud sepistamise teel".

Kui nimetatud sepis on sepistatud asjaomases riigis valmistatud päritolustaatuseta valuplokist, on kõnealune sepis juba omandanud päritolustaatuse loendi reegli alusel rubriigi ex 7224 kohta. Mootori väärtuse arvutamisel võib käsitada sepist päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või mitte. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valuploki väärtust arvesse.

2.5. Isegi kui järgitakse rubriigi muutumise reeglit või loendi muid reegleid, ei omanda toode päritolustaatust, kui töötlemine tervikuna on ebapiisav artikli 70, artikli 100 lõike 3 ja artikli 122 lõike 3 tähenduses.

2.6. Päritolureeglite kohaldamisel on kvalifikatsiooniühikuks see toode, mida käsitatakse põhiüksusena, kui määratakse kindlaks klassifikatsioon harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel. Tootekomplektide puhul, mida klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi tõlgendamise üldreegli 3 kohaselt, määratakse kvalifikatsiooniühik kindlaks iga kõnealusesse komplekti kuuluva toote kohta eraldi: kõnealust sätet kohaldatakse võrdselt rubriikidesse 6308, 8206 ja 9605 kuuluvate komplektide suhtes.

Sellest järeldub, et:

- kui toode, mis koosneb toodete rühmast või kokkupandud toodetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi alusel ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku,

- kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi samasse rubriiki, tuleb käesoleva jao sätete kohaldamisel käsitleda iga toodet eraldi,

- kui harmoneeritud süsteemi tõlgendamisse üldreegli 5 alusel loetakse klassifitseerimisel pakendit toote juurde kuuluvaks, tuleb see päritolu määramisel tootele lisada.

3. märkus

3.1. Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; vähem tööd või töötlust päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.

3.2. Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut kõnealust materjali. Kõiki kõnealuseid materjale kasutama ei pea.

Näide:

Tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiudusid ning muu materjali hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht, teist või mõlemat.

Kui samas reeglis kehtib ühe materjali suhtes üks piirang ja teiste materjalide suhtes teised piirangud, kohaldatakse piiranguid üksnes tegelikult kasutatavate materjalide suhtes.

Näide:

Õmblusmasinaid käsitlev reegel näeb ette, et nii kasutatav niidipingutusmehhanism kui ka siksakpiste mehhanism peavad olema päritolustaatusega; nimetatud kaht piirangut kohaldatakse üksnes juhul, kui õmblusmasinal on asjaomased mehhanismid tegelikult olemas.

3.3. Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomuliku laadi tõttu reeglile ei vasta.

Näide:

Kui reegel keelab kasutada teravilja ja sellest saadud teisendtooteid, ei takista see selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast.

Näide:

Kui lausriidest valmistatud kaubaartikli puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui tavaliselt sellest lõngast lausriiet ei saa valmistada. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis, see tähendab kiudaine etapis.

Tekstiilmaterjalide puhul vt ka märkust 6.2.

3.4. Kui loendi reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks mitu protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtus ei tohi ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära.

4. märkus

4.1. Loendis kasutatud termin "looduslikud kiud" osutab muudele ketruseelses etapis olevatele kiududele kui kunst- ja sünteeskiud, sealhulgas jäätmed, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab see kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid.

4.2. Termin "looduslik kiud" hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101-5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201-5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301-5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid.

4.3. Loendis kasutatud terminitega "tekstiilimass", "keemilised materjalid" ja "paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid" kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50-63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.

4.4. Loendis kasutatud termin "keemilised staapelkiud" tähendab rubriikidesse 5501-5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid.

5. märkus (okupeeritud alad ja soodustatud vabariigid)

5.1. Kui tooted on klassifitseeritud loendi nendesse rubriikidesse, millele on viidatud käesolevas märkuses, ei kohaldata loendi 3. veeru tingimusi ühegi nende valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on 10 % või vähem kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist (vt ka märkus 5.3 ja 5.4).

5.2. Seda piirmäära võib siiski kohaldada üksnes nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

- siid,

- vill,

- loomakarv,

- loomavill,

- hobusejõhv,

- puuvill,

- paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber,

- lina,

- kanep,

- džuut ja muud niintekstiilkiud,

- sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud,

- kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud,

- sünteesfilamentkiud,

- tehisfilamentkiud,

- sünteesstaapelkiud,

- tehisstaapelkiud.

Näide:

Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), kasutada kuni 10 % lõnga massist.

Näide:

Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), ja villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada kuni 10 % riide massist.

Näide:

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode.

Näide:

Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kaht eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.

Näide:

Tehis- ja puuvillasest lõngast valmistatud ning džuudist põhimikuga taftingvaip on segatoode, kuna kasutatud on kolme põhitekstiilmaterjali. Seega võib kasutada mis tahes päritolustaatuseta materjale, mis on reegliga ettenähtust hilisemas valmistamisetapis, tingimusel et nende kogumass on alla 10 % vaiba valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjalide massist. Nimetatud valmistamisetapis võib seega importida nii džuudist põhimikku kui ka/või tehislõnga, kui massiga seotud tingimused on täidetud.

5.3. Riide puhul, mis sisaldab mähitud võimähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %.

5.4. Riide puhul, mis sisaldab kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, on piirmäär sellise riba puhul 30 %.

6. märkus

Okupeeritud alad ja soodustatud vabariigid

6.1. Nende tekstiiltoodete puhul, mis on loendis märgistatud viitega käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi 3. veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.

Üldine soodustuste süsteem (GSP), okupeeritud alad ja soodustatud vabariigid

6.2. Gruppidesse 50-63 klassifitseerimata materjale võib kasutada hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.

Näide:

Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50-63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50-63 klassifitseerimata materjalide väärtust võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel.

6.4. Tekstiilmaterjalist etiketid, embleemid ja logod ei pea vastama 3. veeru tingimustele, kui need on paigutatud harmoneeritud süsteemi XI jaotise tootesse.

7. märkus

7.1. Rubriikides ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud eritöötlused on järgmised:

a) vaakumdestilleerimine;

b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; [1]

c) krakkimine;

d) reformimine;

e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga (suitsev väävelhape) või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

g) polümeerimine;

h) alküülimine;

i) isomeerimine.

7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:

a) vaakumdestilleerimine;

b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;

c) krakkimine;

d) reformimine;

e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga (suitsev väävelhape) või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

g) polümeerimine;

h) alküülimine;

i) isomeerimine;

k) (üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul) väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);

l) (üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul) parafiinitustamine, välja arvatud filtrimine;

m) (üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul) vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;

n) (üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul) atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;

o) (üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid) töötlemine kõrgsageduse elektrilahendusega.

7.3. Rubriikides ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 märgitud lihttoiminguid, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eraldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.

[1] Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitav lisamärkus 4b.

--------------------------------------------------

2. LISA

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 31., 32., 33. ja 34. lisa muudetakse järgmiselt:

- Ühtse haldusdokumendi lahtri 33 teise ja kolmanda osa eralduskohta nihutatakse ühe kümnendiku tolli (2,54 mm) võrra vasakule.

- Määruse (EMÜ) nr 2454/93 38. lisa muudetakse järgmiselt:

Käesolevaga asendatakse lahtrile 33 viitav tekst järgmisega:

"Esimene osa (kaheksa numbrit)

Täidetakse vastavalt koondnomenklatuurile.

Teine osa (kaks tähte)

Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (kaks tähte, mis on seotud sihtkohas täidetavate formaalsuste suhtes kohaldatavate ühenduse erimeetmetega).

Kolmas osa (neli tähte)

Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (esimene lisakood).

Neljas osa (neli tähte)

Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (teine lisakood).

Viies osa (neli tähte)

Asjaomaste liikmesriikide määratud koodid."

--------------------------------------------------

3. LISA

69. LISA

ARTIKLITES 522 JA 818 OSUTATUD TAVALISTE TOIMINGUTE LOETELU

Kui ei ole ette nähtud teisiti, ei anta järgmiste tavaliste toimingute puhul erinevat kaheksakohalist CN-koodi.

I. Lihtsad toimingud, millega tagatakse importkauba seisundi säilimine ladustamise ajal:

1. Ventilatsioon, laialilaotamine, kuivatamine, tolmu eemaldamine, lihtne puhastamine, pakendi parandamine, veo või ladustamise ajal tekkinud kahjustuste parandamine, kuivõrd see hõlmab lihtsaid toiminguid, kaitsekatte paigaldamine ja eemaldamine veo puhul.

2. Kauba inventeerimine, proovide võtmine ja kaalumine.

3. Kahjustatud või saastatud osade eemaldamine.

4. Säilitamine kiirituse või konservantide lisamise abil.

5. Kahjuritõrje.

6. Kõik temperatuuri alandamisega seotud toimingud, isegi kui nende tulemusel muutub kaheksakohaline CN-kood.

II. Järgmised toimingud, mis parandavad importkauba esitusviisi ja turustatavust:

1. Puuviljade varte ja/või kivide eemaldamine.

2. Kauba kokkupanek ja monteerimine üksnes siis, kui terviktootesse monteeritakse manuseid, mis ei ole toote valmistamisel olulised, isegi kui selle tulemusel muutub monteeritud kauba või manuste kaheksakohaline CN-kood [1].

3. Loomanahkade soolatustamine, puhastamine ja krupoonimine.

4. Kaubale üht või mitut liiki kauba lisamine, kui see on väikese ulatusega ja ei muuda algtoote laadi [2], isegi kui selle tulemusel muutub lisatud kauba kaheksakohaline CN-kood; lisatud kaupadeks võivad olla ka tooted, mis on suunatud ladustamisprotseduurile või paigutatud vabatsooni või vabalattu.

5. Vedelike lahjendamine, isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakohaline CN-kood.

6. Sama liiki, kuid erineva kvaliteediga kaupade segamine ühtlase kvaliteedi või kliendi soovitud kvaliteedi saamiseks kaupade laadi muutmata.

7. Kaupade jaotamine, kui see hõlmab üksnes lihtsaid toiminguid.

III. Järgmised toimingud, millega valmistatakse importkaup ette turustamiseks või edasimüügiks:

1. Sortimine, mehaaniline filtreerimine, liigitamine ja sõelumine.

2. Seadistamine ja reguleerimine.

3. Pakendamine, lahtipakkimine, ümberpakkimine, dekanteerimine ja lihtne mahutitesse paigutamine, isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakohaline CN-kood.

4. Märgistuste, plommide, etikettide või muude samasuguste märkide kinnitamine ja muutmine; selle tulemuseks ei tohi olla tegelikust erinev näiline päritolu.

5. Masinate, aparaatide ja sõidukite katsetamine, seadistamine ja töökorda seadmine, kui see hõlmab üksnes lihtsaid toiminguid.

6. Katsetamine, millega kontrollitakse vastavust Euroopa tehnilistele standarditele.

7. Kuivatatud puu- ja köögivilja tükeldamine ja viilutamine.

8. Korrosioonitõrje.

9. Kaupade veojärgne kokkupanemine.

10. Temperatuuri tõstmine, mis võimaldab kaupa vedada.

11. Tekstiiltoodete triikimine.

12. Tekstiilmaterjalide elektrostaatiline töötlemine.

[1] Näiteks: raadio või klaasipuhastajate paigaldamine mootorsõidukile.

[2] Näiteks:kütuselisandite, butaani või plii lisamine bensiinile; apelsini viljaliha, -õlide või maitseainete lisamine apelsinimahlale jne.

--------------------------------------------------

4. LISA

69a LISA

ARTIKLI 510 LÕIKES 3 NIMETATUD ERANDITE LOEND

Jaemüük tollilaos või E-tüüpi laos tolliladustamise protseduuri alusel on lubatud järgmistel juhtudel:

1. Müük rahvusvahelistel liinidel reisijatele imporditollimaksudest vabastamisega.

2. Müük diplomaatiliste või konsulaarkokkulepete alusel imporditollimaksudest vabastamisega.

3. Müük rahvusvaheliste organisatsioonide liikmetele imporditollimaksudest vabastamisega.

4. Müük NATO relvajõududele imporditollimaksudest vabastamisega.

--------------------------------------------------

5. LISA

96. LISA

ARTIKLI 697 LÕIKES 2 OSUTATUD KAUPADE LOETELU, MILLE AJUTINE IMPORT VÕIB TOIMUDA ATA-MÄRKMIKU ESITAMISEL

1. Professionaalsed töövahendid.

(artikkel 671)

2. Näitustel, messidel, koosolekutel või samalaadsetel üritustel väljapandav või kasutatav kaup.

(artikkel 673)

3. Õppevahendid ja teadusaparatuur, nende vahendite ja aparatuuri varuosad ja lisaseadmed ning nende hooldamiseks, kontrollimiseks, kalibreerimiseks või remondiks spetsiaalselt ettenähtud tööriistad.

(artikkel 674)

4. Meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed seadmed.

(artikkel 677)

5. Katastroofiabi vahendid.

(artikkel 678)

6. Pakendid, mille suhtes võidakse nõuda kirjalikku deklaratsiooni.

(artikkel 679)

7. Iga liiki kaup, mida testitakse, katsetatakse või esitletakse, sealhulgas testid ja katsed, mida kasutatakse tüübikinnitusprotseduuridel, välja arvatud testid, katsed või esitlused, mis on käsitletavad ettevõtlusena.

(artikli 680 lõike 1 punkt d)

8. Iga liiki kaup, mida kasutatakse testide ja katsete tegemisel või esitlustel, välja arvatud testid, katsed või esitlused, mis on käsitletavad ettevõtlusena.

(artikli 680 lõike 1 punkt e)

9. Näidised, st kaubaartiklid, mis esindavad teatavat liiki juba toodetud kaupa või mis on sellise kauba näidised, mille tootmist kavandatakse, kuid mille hulka ei kuulu sarnased kaubaartiklid, mille on sisse toonud sama isik või mis on saadetud ühele kaubasaajale sellises koguses, et tervikuna võttes ei ole nad kaubandustavade kohaselt enam näidised.

(artikli 680 lõike 1 punkt f)

10. Asendustootmisvahendid, mille sarnaste, hiljem vabasse ringlusse lubamiseks imporditud tootmisvahendite või pärast parandamist taasinstalleeritud tootmisvahendite tarnija annab ajutiselt ja tasuta importijale kasutada.

(artikkel 681)

11. Kunstiteosed, mida imporditakse näitustel väljapanekuks ja võimalikuks müügiks.

(artikli 682 lõike 1 punkt c)

12. Kopeeritud ja ilmutatud kinofilmi positiivid, mis on ette nähtud vaatamiseks enne nende kaubanduslikku kasutamist.

(artikli 683 punkt a)

13. Filmid, magnetlindid ja magnetiseeritud filmid, mis on ette nähtud helindamiseks, dubleerimiseks või kopeerimiseks.

(artikli 683 punkt b)

14. Filmid, mis näitavad välisriigi toodete või seadmete laadi või kasutamist, tingimusel et need ei ole ette nähtud avalikel esitlustel tasu eest näitamiseks.

(artikli 683 punkt c)

15. Andmekandjad, mis on saadetud tasuta kasutamiseks automaatses andmetöötluses.

(artikli 683 punkt d)

16. Muud esemed (sealhulgas sõidukid), mis sobivad oma laadilt üksnes konkreetse kaubaartikli reklaamiks või sihtotstarbeliseks reklaamiks.

(artikli 683 punkt e)

17. Iga liiki elusloomad, kes on imporditud dresseerimise, treenimise või aretamise eesmärgil või nende loomade veterinaarraviks.

(artikli 685 lõike 2 punkt a)

18. Turismialane reklaammaterjal.

(artikli 684 punkt a)

19. Meremeeste ajaviitevahendid.

(artikkel 686)

20. Mitmesugused seadmed, mida kasutatakse asutuste järelevalve all ja vastutusel piirialadel üldist tähtsust omava infrastruktuuri ehitamiseks, remontimiseks või hooldamiseks.

(artikkel 687)

--------------------------------------------------