1)

II–V osa asendatakse järgmisega: „II OSA I osas ettenähtud kvaliteedi miinimumnõuded Kõva nisu Pehme nisu Oder Mais Sorgo A. Maksimaalne niiskusesisaldus 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade maksimumprotsent 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Katkised terad 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Teralisandid 8,5 % 7 % 12 % 5 % 5 % 2.1. Muud lisandid kui plekilised terad 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % a) kidurad terad X X X ei kohaldata ei kohaldata b) muud teraviljad 3 % X 5 % X X c) kahjurite kahjustatud terad X X X X X d) terad, mille idu värvus on muutunud X X ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata e) kuivatamise käigus ülekuumenenud terad 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 2.2. Plekilised terad 3,5 % ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata 3. Kasvama läinud terad 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 4. Prügilisandid, 4,5 % (1) 3 % 3 % 3 % 3 % millest: a) võõrseemned: — haigustunnustega 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — muud X X X X X b) riknenud terad — isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad 0,05 % 0,05 % X X X — fusarioossed terad 1,5 % X X X X — muud X X X X X c) võõrkehad X X X X X d) seemnekestad (maisitõlviku osad) X X X X X e) tungalterad 0,05 % 0,05 % ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata f) mädanenud terad X X ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata g) loomset päritolu lisandid X X X X X C. Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade maksimumprotsent 27 % ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata D. Maksimaalne tanniinisisaldus (2) ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata 1 % E. Minimaalne mahukaal (kg/hl) 78 73 62 ei kohaldata ei kohaldata F. Minimaalne proteiinisisaldus (2) 11,5 % 10,5 % ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata G. Langemisarv (sekundites) 220 220 ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata H. Zélény indeksi alammäär (ml) ei kohaldata 22 ei kohaldata ei kohaldata ei kohaldata „X” – vajalik analüüs, mille puhul konkreetseid piire ei seata, kuid mille tulemusi tuleb arvestada tabeli 2. ja 4. punktis sätestatud ülemmäärade puhul. „ei kohaldata” – ei kohaldata, analüüsi vaja ei ole. Käesoleva määruse kohaldamisel on koostisosad, mida ei tohi sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiteravili, määratletud käesoleva lisa III osas. Põhiteravilja ja muu teravilja terasid, mis on riknenud või mädanenud, käsitatakse „prügilisandina”, isegi kui nende kahjustused kuuluvad muudesse kategooriatesse. III OSA 1. NENDE KOOSTISOSADE MÄÄRATLEMINE, MIDA EI TOHI SISALDADA LAITMATU KVALITEEDIGA PÕHITERAVILJAD 1.1. Katkised terad Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „katkised terad” sama mis standardis EN 15587. Maisi puhul on „katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 4,5 mm avadega sõela. Sorgo puhul on „katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 1,8 mm avadega sõela. 1.2. Teralisandid a) Kidurad terad Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „kidurad terad” sama mis standardis EN 15587. Eestis, Lätis, Soomes ja Rootsis käsitatakse odra puhul kidurate teradena teri, mille mahukaal on vähemalt 64 kg hektoliitri kohta ja mida pakutakse sekkumiseks või võetakse selleks vastu nimetatud liikmesriikides, samuti teri, mis pärast kõigi käesolevas lisas nimetatud muude koostisosade eemaldamist lähevad läbi 2,0 mm piklike avadega sõela. Määratlust „kidurad terad” maisi ja sorgo puhul ei kohaldata. b) Muud teraviljad Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „muud teraviljad” sama mis standardis EN 15587. Maisi ja sorgo puhul käsitatakse muude teraviljadena kõigi viljeldavate teraviljade teri, mis ei kuulu proovis esindatud terade liiki. c) Kahjurite kahjustatud terad Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „kahjurite kahjustatud terad” sama mis standardis EN 15587. Maisi ja sorgi puhul on kahjurite kahjustatud terad kõik sellised terad, millel on putukate, näriliste, lestade või muude viljakahjurite põhjustatud nähtavad kvaliteedi halvenemise tunnused. d) Terad, mille idu värvus on muutunud Kõva nisu ja pehme nisu puhul on määratlus „terad, mille idu värvus on muutunud” sama mis standardis EN 15587. Määratlust „terad, mille idu värvus on muutunud” ei kohaldata odra, maisi ja sorgo suhtes. e) Kuivatamise käigus ülekuumenenud terad Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „kuivatamise käigus ülekuumenenud terad” sama mis standardis EN 15587. Maisi ja sorgo puhul on kuivatamise käigus ülekuumenenud terad sellised, millel on välised põletuse tunnused, kuid mis ei ole riknenud terad. f) Plekilised terad Kõva nisu puhul on määratlus „plekilised terad” sama mis standardis EN 15587. Määratlust „plekilised terad” pehme nisu, odra, maisi ja sorgo puhul ei kohaldata. 1.3. Kasvama läinud terad Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „kasvama läinud terad” sama mis standardis EN 15587. Maisi ja sorgo puhul on kasvama läinud terad need, mille idujuur või idupung on palja silmaga selgelt näha. Kasvama läinud terade osakaalu hindamisel tuleb võtta arvesse proovi üldist välimust. Kasvama läinud terad on ainult need terad, mille idul on selgelt nähtavad muutused, mille abil on kerge eristada kasvama läinud tera harilikust terast. 1.4. Prügilisandid a) Võõrseemned Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „võõrseemned” sama mis standardis EN 15587. Maisi ja sorgo puhul on võõrseemned kultuurtaimede või looduslikult kasvavate taimede seemned, v.a teraviljaseemned. Need on kõlbmatud seemned, mida saab kasutada loomasöödaks, kuid mis ei ole teraviljad ega väliste haigustunnustega seemned. Väliste haigustunnustega seemned on inimestele ja loomadele mürgised seemned, seemned, mis takistavad või raskendavad teravilja puhastamist ja jahvatamist, ning seemned, mis mõjutavad teraviljatoodete kvaliteeti. b) Riknenud terad Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „riknenud terad” sama mis standardis EN 15587. Maisi ja sorgo puhul on riknenud terad sellised, mis on loomasöödana kasutamiseks kõlbmatuks muutunud mädanemise, jahukaste (sh fusarioos), bakterite või mõne muu põhjuse tõttu. Riknenud terad on samuti isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad; need on täisvalminud terad, mille integumendi värvus on hallikaspruunist mustani ja mille tuuma ristlõike värvus on kollakashallist pruunjasmustani. Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul hõlmab standardi EN 15587 määratlus „riknenud terad” ka furioossete terade määratlust. c) Võõrkehad Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „võõrkehad” sama mis standardis EN 15587. Maisi ja sorgo puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki teraviljaproovi koostisosi, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela, v.a elus või surnud putukad. d) Seemnekestad (maisitõlviku osad) e) Tungalterad f) Mädanenud terad Kõva nisu ja pehme nisu puhul on määratlus „mädanenud terad” sama mis standardis EN 15587. Määratlust „mädanenud terad” odra, maisi ja sorgo puhul ei kohaldata. g) Loomset päritolu lisandid 1.5. Elus kahjurid 1.6. Oma klaasisuse kaotanud või vähese klaasisusega terad Klaasisuse kaotanud kõva nisu terad on terad, mille tuuma ei saa käsitada täiesti klaasjana. Need on määratletud ka standardis EN 15585. 2. LISANDITE MÄÄRATLEMISEL ARVESSEVÕETAVAD ASJAOLUD IGA LIIKI TERAVILJA PUHUL 2.1. Kõva nisu Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sh fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad ja loomset päritolu lisandid. 2.2. Pehme nisu Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad (üksnes siis, kui nende osakaal on üle 8 %) ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sh fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad ja loomset päritolu lisandid. 2.3. Oder Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sh fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad ja loomset päritolu lisandid. 2.4. Mais Teralisandid on muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sh fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad ja loomset päritolu lisandid. 2.5. Sorgo Teralisandid on muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sh fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad ja loomset päritolu lisandid. IV OSA Meetodid, mida kasutatakse sekkumiseks pakutud või vastuvõetud teravilja kvaliteedi määramiseks Sekkumiseks pakutud või vastuvõetud teravilja kvaliteedi määramiseks kasutatakse vastavalt artiklile 7 järgmisi meetodeid: a) standardmeetod laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade määramiseks on: — pehme nisu, kõva nisu ja odra puhul standard EN 15587; — maisi ja sorgo puhul käesoleva lisa V osas nimetatud meetod; b) standardmeetod niiskusesisalduse määramiseks on: — maisi puhul EN ISO 6540; — muude teraviljade kui mais puhul standard EN ISO 712 või — infrapunatehnoloogial põhinev meetod. Lahkarvamuse korral loetakse tõeseks üksnes standardi EN ISO 6540 tulemused maisi puhul ja standardi EN ISO 712 tulemused muude teraviljade kui mais puhul; c) standardmeetod sorgo tanniinisisalduse määramiseks on ISO 9648 meetod; d) standardmeetod pehmest nisust saadud taina mittekleepuvuse ja mehaanilise töödeldavuse määramiseks on nimetatud käesoleva lisa VII osas; e) standardmeetod kõva nisu ja pehme nisu jahvatatud terade proteiinisisalduse määramiseks on — standard EN ISO 20483 või — standard CEN ISO/TS 16634-2. Lahkarvamuse korral loetakse tõeseks üksnes standardi EN ISO 20483 tulemused; f) jahvatatud hariliku nisu Zeleny indeks määratakse vastavalt standardi EN ISO 5529 meetodile; g) langemisarv (amülaasi aktiivsus) määratakse vastavalt standardi EN ISO 3093 meetodile; h) standardmeetod kõva nisu klaasja välimuse kaotamise määra määramiseks on standard EN 15585; i) standardmeetod mahukaalu määramiseks on standard EN ISO 7971/3; j) proovivõtu- ja standardanalüüsimeetodid mükotoksiinide taseme määratlemiseks on esitatud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisas ja sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 401/2006 I ja II lisas (3). V OSA Standardmeetod laitmatu kvaliteediga põhiteraviljade hulka mittekuuluvate koostisosade määramiseks maisi ja sorgo puhul 1. Maisi puhul sõelutakse 500 g ja sorgo puhul 250 g keskmist proovi pool minutit läbi 1,0 mm piklike avadega sõela. Kontrollitakse, et sõelutud osas ei ole elus kahjureid ega surnud putukaid. Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse 1,0 mm piklike avadega sõelale jäänud koostisosadest kivid, liiv, maisitõlviku- või õletükid ja muud võõrkehad. Väljanopitud võõrkehad lisatakse neile, mis läksid läbi 1,0 mm piklike avadega sõela, ja kaalutakse koos. 1,0 mm piklike avadega sõelale jäänud osa jagatakse proovijagaja abil selliselt, et saada maisi puhul 100–200 g ja sorgo puhul 25–50 g osaproov. Proov kaalutakse. Seejärel laotatakse kaalutis õhukese kihina lauale. Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse muud teraviljad, kahjurite kahjustatud terad, kuivatamise käigus ülekuumenenud terad, kasvama läinud terad, võõrseemned, riknenud terad, seemnekestad ja loomset päritolu lisandid. Sorgo puhul tuleb seemnekestas terad eemaldada kestast, mis loetakse mitmesuguste lisandite hulka. Seejärel liigitatakse tera sobivasse klassi. Osaproovi, millest on eemaldatud kõik lisandid, sõelutakse 30 sekundit läbi 4,5 mm ümmarguste avadega sõela maisi puhul ja läbi 1,8 mm avadega sõela sorgo puhul. Kõnealusel sõelumisel läbi sõela läinud koostisosi käsitatakse katkiste teradena. 2. Vastavalt punktis 1 osutatud meetoditele kindlaksmääratud koostisosad, mida ei tohi sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiteraviljad, tuleb kaaluda väga hoolikalt täpsusega 0,01 g ja jaotada vastavalt keskmise proovi protsendimäärale. Analüüsiaruandes tuleb andmed esitada 0,1 % täpsusega. Elus kahjurite leidumine proovis tuleb ära märkida. Üldjuhul tuleb igast proovist teha kaks analüüsi. Need ei tohi eespool nimetatud koostisosade kogumäära suhtes erineda rohkem kui 10 %. 3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud toiminguteks kasutatakse järgmisi seadmeid: a) proovijagaja, nt kooniline või torujas jaotusmehhanism; b) analüütilised kaalud täpsusega 0,01 g (kuva 0,001 g täpsusega); c) 1,0 mm piklike avadega sõel ning 1,8 mm ja 4,5 mm ümmarguste avadega sõel. Võib kasutada vibrosõelurit. Sõelad peavad vastama standardile ISO 5223.