ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Komisjon, liikmesriigid ja taotleja said väite kohta toiduohutusameti teadusliku arvamuse, (2) milles jõuti esitatud andmete põhjal järeldusele, et teaduslikud tõendid ei olnud piisavad, et tõendada põhjusliku seose olemasolu Anxiofit-1 tarbimise ning alalävise ja kerge ärevuse vähenemise vahel. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele liidu lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tohiks lubada seda esitada.
(6)

Komisjon, liikmesriigid ja taotleja said väite kohta toiduohutusameti teadusliku arvamuse, (2) milles jõuti esitatud andmete põhjal järeldusele, et esitatud tõendid ei olnud piisavad, et kinnitada põhjusliku seose olemasolu valgest harilikust aedoast (Phaseolus vulgaris L.) saadud ja in vitro α-amülaasi inhibeerimise aktiivsuse järgi standarditud vesiekstrakti (GlycoLiteTM) tarbimise ja kehakaalu vähenemise vahel kas energiapiiranguga dieedi või piiranguteta söömise korral. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele liidu lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tohiks lubada seda esitada.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 30. septembri 2020. aasta arvamuses (8) ja 29. septembri 2021. aasta arvamuses (9) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et kavandatud kasutustingimuste juures vastab Bacillus velezensis DSM 15544 preparaat kehtivatele loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Bacillus velezensis DSM 15544 preparaat ei mõju kahjulikult loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet märkis veel, et kõnealune preparaat ei ole nahka ega silmi ärritav ega nahka sensibiliseeriv, kuid seda tuleks käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand tuleks taksonoomiliselt tähistada kui Bacillus velezensis DSM 15544 ning et preparaat võib olla söödas tõhus zootehnilise söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodite kohta.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 12. novembri 2019. aasta arvamuses (2) ja 24. juuni 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda üheksavägise tinktuur kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate tervisele ega keskkonnale. Siiski ei olnud võimalik teha järeldusi pikaealiste loomade kohta (lemmikloomad ja muud mittetoiduloomad, hobused ja paljundamiseks ettenähtud loomad). Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et andmete puudumisel tuleks üheksavägise tinktuuri pidada nahka/silmi ärritavaks või nahka sensibiliseerivaks aineks. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele.
(8)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt heaks kiidetud ettevõtete hulgas on kinnised ettevõtted erilised selle poolest, et sageli peetakse seal püsivalt paljudest eri liikidest loomi ning neid vahetatakse teiste kinniste ettevõtetega. Kinniste ettevõtete heakskiitmise ja ohutu käitamise nõuded seoses karantiini, isolatsiooni ja muude bioturvameetmetega ning taudiseire ja ettevõtte veterinaararstide vastutusel olevate tauditõrjemeetmetega on olulised selle tagamisel, et loomade vahetus ei kujutaks endast riski loetellu kantud või esilekerkivate loomataudide levikuks liikmesriikide vahel või nende piires. Seepärast on asjakohane täpsustada, millist ametlikku kontrolli tuleks kinnistes ettevõtetes teha.
(9)

Toiduohutusamet lähtus väheste uuringute ja taotleja tehtud mungoavalgu ning sojaoa-, maapähkli- ja lupiinivalkude vahelise valgujärjestuse homoloogia in silico meetodil tehtud ühe analüüsi puhul tõendite kaalukuse põhimõttest ja leidis oma arvamuses, et mungoavalgu tarbimine võib põhjustada allergilisi reaktsioone inimestel, kes on allergilised sojaubade, maapähklite, lupiinide ja kase õietolmu suhtes. Siiski puuduvad täiendavad in vivo katse- või epidemioloogilised tõendid, mida on tavaliselt vaja, et kinnitada või välistada kindlakstehtud potentsiaalse ristreageerivuse tõenäolist avaldumist elanikkonna seas. Kuna sellised tõendid puuduvad, leiab komisjon, et praegu on ebatõenäoline, et mungoavalgud võiksid põhjustada elanikkonnas ristreaktsiooni sojaubade, maapähklite, lupiinide ja kase õietolmuga ning seetõttu ei ole liidus lubatud uuendtoitude loetellu vaja lisada selle kohta märgistamise erinõuet.
(2)

Vastavalt direktiivi 2010/40/EL artikli 6 lõikele 1 peab komisjon vastu võtma spetsifikatsioonid, mida on vaja ühilduvuse, koostalitluse ja järjepidevuse tagamiseks intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks ja tööks kasutamiseks, et osutada reaalajas saadava liiklusteabe teenuseid kogu ELis. Need spetsifikatsioonid on kehtestatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/962, (2) et parandada kvaliteetse ja reaalajas katkematult saadava liiklusteabe teenuste osutamiseks vajalike andmete kättesaadavust, vahetamist, taaskasutamist ja ajakohastamist kogu liidus.
(3)

Uurimisalune toode on hõreda koega klaaskiust kangas (välja arvatud klaaskiust plaadid), mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaalub üle 35 g/m2 ja kuulub praegu CN-koodide ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00 ja ex 7019 69 90 (TARICi koodid 7019630014, 7019640014, 7019650014, 7019660014 ja 7019699014) alla ning on saadetud Indiast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Indiast pärinevana või mitte. CN- ja TARICi koodid on esitatud ainult teadmiseks.
(7)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. juuni 2021. aasta arvamuses (6) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda butüülhüdroksüanisool kahjulikku mõju loomade tervisele, kasutajate ohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada nahka ja silmi ärritavana ning nahka sensibiliseerivana. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kuna butüülhüdroksüanisooli on lubatud kasutada võrreldavas kontsentratsioonis antioksüdandina toidus, ei ole vaja teha uuringuid selle tõendamiseks, et butüülhüdroksüanisool on tõhus antioksüdant kasside söödas. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 28. jaanuari 2020. aasta (3) ja 29. septembri 2021. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Melissa officinalis L. lehtedest saadud ekstrakti preparaat kahjulikku mõju ei loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kasutajate kokkupuude söödalisandist tuleneva tolmuga ei tekita probleeme. Andmeid silmi või nahka ärritavate omaduste kohta ei ole esitatud, mistõttu ei saa vastavaid järeldusi teha. Söödalisandi omaduste tõttu võib eeldada, et see võib olla nii naha kui ka hingamiselundite sensibilisaator. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. juuni 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda mõruapelsini ekstrakt kahjulikku mõju ei loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et mõruapelsini ekstrakti tuleks käsitada nahka ja silmi ärritavana ning nahka ja hingamisteid sensibiliseerivana. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele.
(7)

Taotluses esitatud tõendid annavad tunnistust sellest, et pärast vaatlusalusele tootele dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina RVst ja Malaisiast liitu suunduva ekspordi osas muutunud. Taotluses esitatud impordiandmed annavad tunnistust sellest, et pärast vaatlusalusele tootele meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina RVst ja Malaisiast liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud. Pärast meetmete kehtestamist 26. jaanuaril 2017 vähenes vaatlusaluse toote eksport Hiina RVst ELi, kuid uuritava toote eksport Hiinast Malaisiasse suurenes ja märkimisväärselt suurenes ka Malaisia eksport ELi. Sellel muutusel ei näi olevat muud põhjust ega majanduslikku põhjendust kui meetmete kehtestamine. Taotluse esitaja esitatud andmete alusel näib tõepoolest, et see muutus tuleneb Hiina RVst pärit ja liitu saatmiseks mõeldud vaatlusaluse toote ümberlaadimisest Malaisias. Taotluse esitaja väitel toodavad uuritavat toodet Malaisias tegelikult vaid kaks tootjat, kelle eksport liitu on kogu vaatlusalusele tootele meetmete kehtestamise järgse aja jooksul olnud palju väiksem kui uuritava toote kogueksport Malaisiast liitu. Taotluses esitatud tõendid sunnivad kahtlema, kas Hiina omandis olevatel äriühingutel ikka on Malaisias tehaseid. Taotluse esitaja toodud tõenditest selgub veel, et Hiina tootjad on teinud avalikult ettepanekuid vahetada vaatlusaluse toote Hiina päritolu Malaisia päritolu vastu.
(4)

Võttes arvesse hiljuti tekkinud vajadusi ning liidu ja liikmesriikide solidaarsust Ukrainaga, on asjakohane kehtestada erakorralised eeskirjad, mis võimaldavad liikmesriikidel esitada 15. juuniks 2022 teise taotluse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. See võimalus peaks olema seotud vajadusega toetada Ukrainast ümberasustatud lapsi, kes on sel ajavahemikul kantud liikmesriikide haridusasutustesse. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kas väljendada oma soovi kasutada rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas sätestatud liidu toetuse lõplikust eraldisest suuremat summat või märkida lõpliku eraldise summa, mida ei taotleta, kui ei soovita kasutada kõnealuse eraldise kogusummat. Esimene võimalus peaks piirduma liikmesriikidega, kes on tõendanud, et nende lõplik liidu toetus on asjakohaselt ära kasutatud, võttes aluseks rahaliste vahendite kasutamise 2018/2019. õppeaastal, mis oli viimane õppeaasta enne COVID-19 pandeemiat. Nende taotlused peaksid põhinema üksnes selliste Ukrainast ümberasustatud laste arvul, kes kuuluvad rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 2 lõike 1 punkti f kohases liikmesriikide strateegias määratletud sihtrühma, ning seda põhjendatakse nõuetekohaselt kättesaadavate andmetega. Kui liikmesriik ei esita teist taotlust, loetakse tema lõplikud eraldised, mis on sätestatud rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisas, kinnitatuks.
(1)

Määruse (EL) 2016/1011 artikli 48l kohaselt peab ESMA võtma kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritelt ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritelt tasu, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 34 kohase tegevusloa taotlemisega ja artikli 32 kohase tunnustamisega, ning aastatasu, mis on seotud kõnealuse määruse kohaste selliste ülesannete täitmisega, mis on seotud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja tunnustatud kolmandate riikide võrdlusaluste halduritega. Määruse (EL) 2016/1011 artikli 48l lõikes 2 on ette nähtud, et sellised tasud peavad olema proportsionaalsed asjaomase võrdlusaluse halduri käibega ja katma kõik kulud, mida ESMA on kandnud seoses kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritele ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritele tegevusloa andmise või nende tunnustamise ja nendega seotud ülesannete täitmisega kooskõlas kõnealuse määrusega.
(3)

Kui ESMA leiab, et on tõsiseid märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis võivad kujutada endast aruandlusteenuste pakkujate suhtes kohaldatavate nõuete üht või mitut rikkumist, määrab ESMA juhtumi uurimiseks ESMA raames sõltumatu uurija. Uurimise lõppedes peaks uurija andma uurimisalusele isikule võimaluse olla ärakuulatud. See tähendab, et isikul peaks olema õigus esitada kirjalikke märkusi mõistliku tähtaja jooksul, mis ei ole lühem kui neli nädalat enne seda, kui uurija esitab oma järeldused ESMA-le. Tuleks näha ette, et uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Uurija peaks enne uurimisaluse isiku esitatud arvamuse esitamist ESMA-le kaaluma, kas uurimistulemuste kokkuvõtet on vaja muuta.
(2)

Kui ESMA leiab, et on tõsiseid märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis võivad kujutada endast tema järelevalve all olevate võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatavate määruse (EL) 2016/1011 artiklis 42 sätestatud nõuete üht või mitut rikkumist, määrab ESMA juhtumi uurimiseks ESMA raames sõltumatu uurija. Pärast oma töö lõpetamist peaks uurija edastama ESMA-le täieliku toimiku. Uurija järeldustest teavitamine ja nendele vastamise võimalus on kaitseõiguse lahutamatu osa. Seepärast tuleks uurimisalust isikut uurija järeldustest teavitada ning tal peaks olema võimalus nendele järeldustele mõistliku aja jooksul vastata. Tuleks näha ette, et uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Uurija peaks enne uurimisaluse isiku esitatud arvamuse esitamist ESMA-le kaaluma, kas uurimistulemuste kokkuvõtet on vaja muuta.
(49)

Konkreetselt terasesektoris, kus toodetav teras on uuritava toote tootmise peamine tooraine, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Paljud suurimad terasetootjad on riigi omandis. Näiteks valimisse kaasatud eksportiv tootja Baosteel on suur Hiina riigile kuuluv ettevõte, mis tegeleb terase tootmisega ja mis kuulub hiljuti konsolideeritud kontserni China Baowu Steel Group Co. Ltd (varem Baosteel Group ja Wuhan Iron & Steel) ning kuulub kokkuvõttes 100 % riiginõukogu riigi omandis olevate varade järelevalve ja haldamise komisjonile (SASAC) (14). Praegu kuulub Baowule ka 62,7 % teise suure riigile kuuluva teraseettevõtte Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (edaspidi „TISCO“) aktsiatest, mistõttu on riiginõukogu riigi omandis olevate varade järelevalve ja haldamise komisjon (SASAC) tema kontrolliv aktsionär selle tulemusena, et Shanxi provintsi SASAC kandis 2020. aasta augustis 51 % oma osalusest TISCOs tasuta Baowule (15). Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomanduses olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (16). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (17). Hiina valitsus on seda kavatsust kinnitanud 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (18). Selline konsolideerimine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (19).
Madala vanni kujuline dušinurga-alus, mis on valmistatud mineraalide ja plasti segust ning millel on valgest plastist pealiskiht. Toote koostis massi järgi on järgmine: — 65 % kaltsiumkarbonaati; — 28 % polüestervaiku; — 5 % ränidioksiidi; — 2 % polüestrist geelkatet (välispind). Mineraalsed komponendid (kaltsiumkarbonaat ja ränidioksiid) koosnevad marmorlaastudest, kvartsist või peenestatud graniidist. Tootmisprotsessis segatakse kõigepealt mineraalne komponent plastmaterjaliga (polüestervaiguga). Seejärel valatakse see segu polüestrist geelkattega vormi ja lõpuks lastakse polüestervaigul kõvastuda. Vt fotot (*1)

3922 10 00
(8)

Taotleja ei esitanud teavet, mis tõendaks väheolulist kokkupuudet, ega tõendeid selle kohta, et on täidetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 7 tingimused seoses ainetega, mida on vaja sellise taimetervisele avalduva tõsise ohu ohjamiseks, mida ei ole võimalik ohjata muude kättesaadavate vahenditega.
(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) esitas teadusliku aruande pestitsiidide kontrolliprogrammi väljatöötamise hindamise kohta (4). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kui valida vähemalt 32 eri tootest 683 proovi, on jääkide piirnormi ületatud nendest hinnanguliselt üle 1 % puhul, kusjuures veapiir on 0,75 %. Selliste proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike arvule, nii et igal aastal võetaks vähemalt 12 proovi toote kohta.
(7)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et tetrahüdrokurkuminoidid on kavandatud kasutustingimuste korral ettenähtud sihtrühmadele ohutud, kui kasutuskogus ei ületa 140 mg päevas. Toiduohutusamet märkis lisaks, et kuigi selline tarbimine on väiksem kui taotleja kavandatud 300 mg päevas, annab see kokkupuute piisava ohutusvaru (MoE) täheldatavat kahjulikku toimet mitteavaldavate dooside (NOAELid) suhtes, mis tuvastati subkroonilise toksilisuse ja reproduktiiv-/arengutoksilisuse uuringutes. Seepärast annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust kinnitada, et tetrahüdrokurkuminoidid, mida kasutatakse täisealisele elanikkonnale (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) ettenähtud toidulisandites koguses kuni 140 mg päevas, vastavad määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turule laskmise tingimustele.
(32)

Tagamaks, et ELi referentlaborid täidavad oma ülesandeid ühtlustatult, tuleks kokkuleppel komisjoniga kehtestada kõigi ELi referentlaborite jaoks ühised toimimiseeskirjad. Need toimimiseeskirjad peaksid läbipaistvuse huvides olema üldsusele kättesaadavad ning need tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et tagada nende tõhusus ja ajakohasus vastavalt tehnika tasemele.
Artikkel 1

Tasude struktuur

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib ELi referentlabori nõutav lõiv juhul, kui ELi referentlaboril on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/944 (2) artikli 7 lõike 1 või 2 kohane leping teise laboriga, katta summa, mille referentlabor on kõnealusele laborile nõutava ülesande täitmise eest kõnealuse lepingu alusel maksnud.
(3)

Kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikliga 19, milles terviklikult osutatakse toidus esinevatele saasteainetele, on siiski asjakohane, et käesolevat määrust kohaldatakse ka sellise ametliku kontrolli suhtes, mida on vaja teha kõigi nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93 (4) kohaldamisalasse kuuluvate saasteainete esinemise tuvastamiseks. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada sellise ametliku kontrolli suhtes, mida on vaja teha toidus esinevate selliste saasteainete esinemise tuvastamiseks, mille jaoks on liidu õigusaktidega kehtestatud piirnormid või muud reguleerimistasemed, mille puhul peavad pädevad asutused võtma või algatama meetmeid.
(6)

Lisaks eeskirjadele, milles käsitletakse saasteainete või saasteainerühmade ja kaubagruppide kombinatsioone, millest liikmesriigid peavad proove võtma, ning proovivõtustrateegiale, sealhulgas kriteeriumidele, mida liikmesriigid peavad kasutama kontrollikavade sisu kindlaksmääramiseks ja nendega seotud ametliku kontrolli tegemiseks vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2022/931, tuleks käesoleva määrusega sätestada iga kava jaoks kontrollimise miinimumsagedus, et tagada see, et liidu piires kontrollitaks kõiki tooteid vähemalt teatavas ulatuses. Et tagada proportsionaalsus, tuleks aastas tehtavate kontrollide miinimumsagedus määrata tootest sõltuvalt, arvestades liikmesriikide esitatavaid tootmisandmeid ja liikmesriigi rahvaarvu, kuid kindlustades mõistliku kontrollide miinimumarvu ja kontrollitavate imporditud saadetiste arvu. Samal põhjusel ning eelkõige ülemäärase koormuse ja kulude vältimiseks on asjakohane lubada, et liikmesriigid ei tee teatavate saasteainete ja kaubagruppide ametlikke kontrolle iga-aastaselt, eeldusel, et seda valikut põhjendatakse mitmeaastastes riiklikes kontrollikavades. Mis puudutab eelkõige imporditud saadetisi, st toidukaupa, mis on imporditud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2129 (6) II lisas loetletud kolmandatest riikidest, kellega liit on sõlminud füüsilise kontrolli samaväärsuskokkulepped, siis neid saadetisi ei tuleks lugeda imporditud saadetiste hulka, sest liikmesriigid peavad selliseid saadetisi kontrollima sagedusega, mis on nende kokkulepetega ette nähtud.
Kolm jaemüügiks kokku pakendatud eset: a) ülakeha kattev vööni ulatuv varrukateta silmkoeline rõivaese (nn jooksuvest) (93 % sünteeskiudu ja 7 % elastaani). Esiküljel on V-kaelus ja üleni lahtikäiv tõmblukuga kinnis, mis ei ole kandiga kaetud. Rõivaeseme esiküljel on kaks kandilist pealt lahtist rinnataskut mõõtmetega umbes 19 cm × 8 cm ja kaks kandilist pealt lahtist vöötaskut mõõtmetega umbes 12 cm x 14 cm. Tagaküljel on üks kummipaeltega tasku, mis on kavandatud näiteks kokkukäivate käimiskeppide kinnitamiseks. b) kaks polüuretaanist valmistatud lameda põhjaga pehmet joogipudelit, kumbki mahuga 500 ml, millel on väljatõmmatava tilaga plastkork ja mis mahuvad rinnataskutesse. Vt fotod (*).

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6. Kolm tollile esitatavat eset on kolm eraldi eset. Need ei ole liitkaubad, kuna need koos ei moodusta tervikut, mida tavaliselt eraldi osadena müügiks ei pakuta. Need ei ole jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaubad kombineeritud nomenklatuuri üldreegli 3 punkti b tähenduses, kuna ei ole komplekteeritud konkreetse vajaduse või tegevuse jaoks, eelkõige seetõttu, et taskute konstruktsioon ei piira nende kasutamist spetsiifiliste toodete kandmiseks spetsiifilisteks vajadusteks või tegevusteks. Esemed on üksikud esemed, mida saab kasutada üksteisest sõltumatult. Rõivaeseme kandmine ja joomine on erinevad tegevused ega rahulda samasugust spetsiifilist vajadust (rõivaese katab ülakeha ja pudelid on joomise jaoks). Kui komplekti üks ese või mitu sellesse kuuluvat eset ei rahulda samasugust konkreetset vajadust ega ole kavandatud samasuguseks spetsiifiliseks tegevuseks, tuleb iga ese klassifitseerida eraldi (vt ka „Suunised jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaupade klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuris“, B osa (II)1)) (1). Järelikult tuleb need esemed klassifitseerida eraldi. Kauba kirjelduses osundatud üksikesemed klassifitseeritakse järgmiselt:
(7)

ESMA võetavad aastatasud peaksid hõlmama kõiki aruandlusteenuste pakkujatega seotud tegevusi. ESMA peaks igal aastal hindama oma järelevalve-eelarvet seoses igat liiki aruandlusteenuste pakkujatega ja võtma igalt üksikult aruandlusteenuste pakkujalt tasu, mis on proportsionaalne tema tulu osakaaluga kõigi sama liiki aruandlusteenuste pakkujate kogutulus. Tulu, mis on seotud aruandlusteenuste pakkuja põhiteenuste otseste kõrvalteenustega, tuleks arvesse võetava käibe arvutamisel võtta arvesse niivõrd, kuivõrd see tõenäoliselt mõjutab ESMA järelevalvet aruandlusteenuste pakkuja üle ja kuivõrd see ei ole juba hõlmatud eraldi järelevalvetegevusega. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate miinimumtasu peaks katma teabenõuete, pideva järelevalve ja uurimisega seotud püsikulud. Aastatasu kohaldatakse kalendriaasta kohta.
(15)

Vastavalt tabelis 2 esitatud kokkuvõtvatele impordiandmetele oli ajavahemikul 1. detsembrist 2021 kuni 30. aprillini 2022 asjaomase toote keskmine impordihind ratta kohta 14,8 % kõrgem kui Marokost pärineva impordi keskmine hind uurimisperioodil. Siiski tuleb arvesse võtta, et primaaralumiinium moodustab umbes 50 % alumiiniumrataste tootmiskuludest ja et müügihind on seotud alumiiniumihinnaga Londoni metallibörsil. Komisjon märkis, et keskmine alumiiniumihind tõusis uurimisperioodil 50 % võrreldes ajavahemikuga 2021. aasta detsembrist 2022. aasta aprillini. Seetõttu näib, et 14,8 % suurune hinnatõus kajastas vaid osaliselt tootmiskulude kasvu ja seega võib import endiselt avaldada survet liidu tootmisharu müügile. Tabel 2 Uurimisperiood Detsember 2021 – aprill 2022 Δ Keskmine impordihind kuus (euro/tk) 44,7 51,3 +14,8 % Allikas: 2022. aasta aprilli kohta komisjoni järelevalve andmebaas, muude kuude kohta Eurostati Comexti andmebaas.