Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühised järeldused

poliitiliste eesmärkide ja prioriteetide kohta aastatel 2020–2024

(2021/C 18 I/02)

Kolm institutsiooni lepivad kokku, et esitavad kuni 2024. aastani kestvaks seadusandlikuks perioodiks ambitsioonika poliitilise ja seadusandliku tegevuskava taastumiseks ja uue elujõu saavutamiseks. See on positiivne tegevuskava, et saavutada vastupanuvõimelisem liit, mis püüab taastuda COVID-19 pandeemia mõjust, kasutades samas ära kliima- ja digipöördega seotud võimalusi, ning edendab Euroopa avatud strateegilist autonoomiat. Selleks et liit ja selle partnerid saaksid liikuda taastumise suunas ning kliima- ja digipöördeks valmistuda, seame järgneva nelja aasta jooksul esikohale alltoodud eesmärgid.

1. Me teeme kõik endast oleneva, et tagada täielik taastumine COVID-19 pandeemiast, jätmata kedagi kõrvale. Jätkame elude ja elatusvahendite kaitsmist, meditsiinitöötajate toetamist ning meditsiinikaupade kättesaadavuse tagamist ELis ja mujal ning seame prioriteediks vaktsiini väljatöötamise ja ülemaailmse kasutuselevõtu. Me keskendame oma jõupingutused jätkuvalt majanduskriisi tagajärgede leevendamise meetmetele. Kasutame oma ambitsioonikat mitmeaastast eelarvet, mida toetab NextGenerationEU, et mõjutada taastumist ja kujundada homset majandust, rakendades samal ajal tegevuskava uute omavahendite kasutuselevõtuks. Me süvendame ühtset turgu, et toetada majanduse jõulist taastumist ning luua konkurentsivõimelisem ja kestlikum Euroopa. Me võtame arvesse tervisekriisist saadud õppetunde ja selle käigus ilmnenud nõrku kohti, tehes tervise ja elanikkonnakaitse valdkonnas ambitsioonikamat koostööd, arendades Euroopa terviseliitu ja austades samal ajal riiklikke pädevusi.

2. Lisaks pandeemia koordineeritud haldamisele tõhustame oma tööd Euroopa Liidu tuleviku kujundamiseks. Selleks seame esikohale meetmed, mis kiirendavad ELi ja üleilmsel tasandil üleminekut õiglasemale, tervemale, rohelisemale ning digitaalsemale ühiskonnale. Suurendame oma teadus- ja arendustegevust ning samuti innovatsioonisuutlikkust, et kiirendada rohe- ja digipööret, eelkõige sellistes olulistes valdkondades nagu energeetikasektor, kõrgjõudlusega andmetöötlus ja usaldusväärne tehisintellekt.

3. ELi üleilmne juhtpositsioon kliimamuutuste vastases võitluses jääb peamiseks prioriteediks, kuna heitkoguste oluline vähendamine ja ressursside tõhusam kasutamine kõigis majandussektorites on muutunud hädavajalikuks. Samal ajal pakub rohepööre tohutuid võimalusi majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks, parandades ka meie vastupanuvõimet kliimamuutustele. Järgmisel neljal aastal püüdleme selle poole, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, sotsiaalselt õiglane üleminek konkurentsivõimelisele ja kestlikule ringmajandusele, bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine ja ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide saavutamine.

4. COVID-19 kriis on kiirendanud hüperühendatust ja uute tehnoloogiate integreerimist, mis kujundavad meie eluviisi ning muudavad seda, kuidas me õpime, töötame, suhtleme ja tarbime. Kriis tõi esile ka nõrgad kohad, millega Euroopa silmitsi seisab – alates küberjulgeolekust kuni suutvusega seotud probleemide ja ebapiisava lairibataristuni paljudes piirkondades. Tugevdamaks oma positsiooni maailmamajanduses ja kaitsmaks oma väärtusi, töötame välja oma digilahendusi ja saavutame Euroopa digitaalse suveräänsuse. Meie jõupingutused peavad üheaegselt keskenduma andmetele juurdepääsule ja nende kaitsmisele, uuendusliku tehnoloogia arendamisele ja taristu ajakohastamisele. Selleks et praegust hoogu ära kasutada ja suunata Euroopa edasise digiteerimise ambitsioonikale teele, määrame kindlaks selged digitaalsed eesmärgid 2030. aastaks ja teeme nende saavutamiseks koostööd. Kriisi majanduslik mõju ja taastumise kiirus ei ole kõigi ühiskonnarühmade ja ELi piirkondade jaoks ühesugune. Kriis on suurendanud töötust, eelkõige haavatavat laadi töökohtadel töötavate noorte ja naiste hulgas. Seepärast võtame vastu meetmed Euroopa sotsiaalõiguste samba edasiseks rakendamiseks, eelkõige selleks, et kaitsta töötajate õigusi digitaalmajanduses, pakkuda kõigile võrdseid võimalusi, töötada välja piisava miinimumpalga raamistik ja suurendada töötasudega seonduvat läbipaistvust.

5. Majanduse vastupidavamaks ja tugevamaks muutmiseks kindlustame veelgi selle alusmüüri. Tagame vaba liikumise Schengeni ala nõuetekohase toimimise kaudu, tugevdame, süvendame ja elavdame ühtset turgu, toetame riiklikke reformi- ja investeerimisprogramme ning stimuleerime erainvesteeringuid majanduse elavdamiseks. Viime ellu ambitsioonikat Euroopa tööstuspoliitikat, et muuta oma tööstus kestlikumaks, keskkonnahoidlikumaks, globaalselt konkurentsivõimelisemaks ja vastupidavamaks. Peame tugevdama ühisraha, tagama suurema finantsstabiilsuse ja kaitsma end finantskuritegude, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise ning rahapesu eest. Euroopa ettevõtjaid ja inimesi tuleb kaitsta välismaise ebaausa konkurentsi eest. Selle saavutamiseks võtame asjakohaseid meetmeid maksustamise valdkonnas ja tegeleme probleemidega, mis on seotud teatavate ühtset turgu moonutavate välisriigi subsiidiumitega. Vältimaks tarneprobleeme ja sõltuvust oma kodanike turvalisuse või majanduse toimimise seisukohast oluliste kaupade puhul, määrame kindlaks strateegilised sõltuvused ja võtame meetmeid nende vähendamiseks. Tugevdame oma avatud strateegilist autonoomiat ja vastupanuvõimet ning säilitame vankumatu pühendumuse avatud ja eeskirjadel põhinevale kaubandusele.

6. Autoritaarsed režiimid püüavad järjest enam levitada eksitavaid narratiive COVID-19 pandeemia kohta ja õõnestada meie demokraatlikke ühiskondi. Meie liidu tulevik sõltub suutlikkusest kaitsta ühiseid väärtusi ja tugevdada demokraatlikku mudelit. Oleme kindlalt pühendunud oma demokraatliku süsteemi aluseks oleva õigusriigi põhimõtte järgimisele. Tegutseme otsustavalt, et tagada eurooplaste julgeolek. Samuti tugevdame meie ühist suutlikkust reageerida terrorismile ja hübriidohtudele, tekkivatele ja olemasolevatele sektoriülestele, piiriülestele ja hübriidohtudele ning kuritegudele. Meie demokraatia keskmes on inimesed. Tegeleme demograafiliste muutustega seotud pakiliste ühiskondlike küsimustega. Jätkame põhiõiguste austamise ja mittediskrimineerimise eest seismist nii liidus kui ka mujal. Võitleme rassismi vastu ja töötame võrdse liidu nimel, kus kõigil on võrdsed õigused ja võimalused. Viime lõpule oma töö rände- ja varjupaigasüsteemi põhjalikul reformimisel, et tagada tõhus ja inimlik lähenemisviis ning vahendid tulevaste väljakutsetega toimetulekuks.

7. Tugevdame ELi kui üleilmse osaleja rolli; koostöö on oluline, et mõjutada meie tulevikku kujundavaid ülemaailmseid arenguid ja säilitada meie planeedi tervis. Seepärast edendame ja reformime reeglitel põhinevat mitmepoolset maailmakorda. Nende eesmärkide saavutamiseks teeme tihedat koostööd oma strateegiliste partnerite ja sarnaselt meelestatud riikidega, eelkõige USA uue administratsiooniga. Viime ellu uuendatud laienemispoliitikat, pöörame erilist tähelepanu oma partneritele ida- ja lõunanaabruses ning edendame aktiivset partnerlust Aafrikaga. Me parandame oma kaitsevõimet tugevama Euroopa nimel osana tugevamast Atlandi-ülesest liidust. Me töötame selle nimel, et luua tugev WTO ja võrdsed tingimused, tagades samal ajal suutlikkuse reageerida ebaausatele tavadele ja vastastikkuse puudumisele.

Need poliitilised eesmärgid ja prioriteedid inspireerivad ja suunavad meie tegevust lähiaastatel. Me võtame poliitika kujundamisel arvesse tulevikusuundade strateegilist analüüsi, et paremini mõista tänaste poliitiliste valikute tulevast mõju, saavutada edu rohe- ja digipöördel ning suurendada oma suutlikkust mõjutada üleilmseid arenguid. Me teeme oma kodanike hüvanguks koostööd. Sellega seoses pakume kodanikele võimalusi teha oma hääl kuuldavaks ELi poliitika kujundamisel, sealhulgas Euroopa tuleviku teemalise konverentsi kaudu. Juhindume Euroopa lisaväärtuse, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest ning kasutame täielikult ära aluslepingute pakutavat potentsiaali.

Съставено в Брюксел на десети декември две хиляди и двадесета година.

Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de dos mil veinte.

V Bruselu dne desátého prosince dva tisíce dvacet.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende december to tusind og tyve.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember zweitausendzwanzig.

Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι.

Done at Brussels on the tenth day of December in the year two thousand and twenty.

Fait à Bruxelles, le dix décembre deux mille vingt.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an deichiú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche.

Sastavljeno u Bruxellesu desetog prosinca godine dvije tisuće dvadesete.

Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre duemilaventi.

Briselē, divi tūkstoši divdesmitā gada desmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimtų metų gruodžio dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszadik év december havának tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u għoxrin.

Gedaan te Brussel, tien december tweeduizend twintig.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.

Feito em Bruxelas, em dez de dezembro de dois mil e vinte.

Întocmit la Bruxelles la zece decembrie două mii douăzeci.

V Bruseli desiateho decembra dvetisícdvadsať.

V Bruslju, dne desetega decembra leta dva tisoč dvajset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä.

Som skedde i Bryssel den tionde december år tjugohundratjugo.