Komisjoni otsus,

12. juuli 1995,

kõrgemate tööinspektorite komitee asutamise kohta

(95/319/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut

ning arvestades, et:

kõrgemate tööinspektorite rühm on mitteametlikult tegutsenud alates 1982. aastast;

komisjoni tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu programmi käsitlevas komisjoni teatises [1] on kavandatud, et kõnealuse rühma korrapärased koosolekud tuleb muuta ametlikuks;

nõukogu 21. detsembri 1992. aasta otsustes [2] (sotsiaalküsimusi käsitlevate ühenduse õigusaktide tõhusa rakendamise ja jõustamise kohta) kutsutakse liikmesriike ja komisjoni edendama ning jätkuvalt toetama rühmaliikmete tihedat koostööd, võttes asjakohaselt arvesse subsidiaarsuspõhimõtet;

komisjoni tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu programmi käsitlevas komisjoni teatises [3] nähakse ette, et kõrgemate tööinspektorite rühmale tuleb ametlikult anda komitee staatus;

nõukogu 16. juuni 1994. aasta resolutsioonis [4] (halduskoostöö arendamise kohta siseturgu käsitlevate ühenduse õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel) on välja töötatud liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise halduskoostöö põhimõtted, mis põhinevad vastastikuse abi kohustusel ja läbipaistvusnõudel ning proportsionaalsuse ja konfidentsiaalsuse põhimõttel;

seda põhimõtet tuleks järgida ka ühenduse sotsiaalõigusnormide rakendamisel ja jõustamisel töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas, eelkõige sellisena, nagu see on määratletud komisjoni valges raamatus Euroopa sotsiaalpoliitika kohta (§ 10B) ning keskmise pikkusega tähtajaga sotsiaaltegevuse programmis;

töötervishoidu ja -ohutust käsitlevate teiseste õigusaktide rakendamise ja nende jõustamise järelevalvega seotud praktiliste probleemide väljaselgitamine, analüüsimine ja lahendamine kuulub eelkõige riiklike tööinspektsioonide pädevusse ning eeldab nende inspektsioonide ja komisjoni tihedat koostööd;

kõrgemate tööinspektorite komiteel on tänu tema kauaaegsele kogemusele asjakohane taust, et suuta oma liikmete ja komisjoni tiheda koostöö kaudu jälgida töötervishoidu ja -ohutust käsitlevate teiseste õigusaktide tõhusat ja võrdväärset jõustamist ning hoolikalt analüüsida selle valdkonna õigusaktide jõustamise järelevalvega seotud praktilisi küsimusi;

käesolev otsus ei ole vastuolus liikmesriikide kohustustega, mis tulenevad ILO 11. juuli 1947. aasta konventsioonist tööinspektsioonide kohta (nr 81),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Komisjoni abistab kõrgemate tööinspektorite komitee, edaspidi "komitee".

2. Komitee koosneb liikmesriikide tööinspektsioonide esindajatest.

Artikkel 2

1. Komitee esitab komisjonile omal algatusel või komisjoni taotlusel arvamuse kõikide probleemide kohta, mis on seotud töötervishoidu ja -ohutust käsitlevate ühenduse õigusaktide jõustamisega liikmesriikides.

2. Pidades silmas siseriiklike tööinspektsioonide mitmesuguseid ülesandeid, mis võivad lisaks töötervishoiule ja -ohutusele hõlmata ka muid valdkondi, avaldab komitee omal algatusel või komisjoni taotlusel arvamuse ka muude ühenduse sotsiaalõigusnormides käsitletavate valdkondadega seotud küsimuste kohta, mis avaldavad mõju töötervishoiule ja -ohutusele.

3. Komitee teeb komisjonile ettepaneku algatuste kohta, mida ta peab asjakohaseks, et soodustada töötervishoidu ja -ohutust käsitlevate ühenduse õigusaktide tõhusat jõustamist eelkõige siseriiklike tööinspektsioonisüsteemide vahelise tiheda koostöö kaudu.

Artikkel 3

Komitee püüab komisjoni abistades saavutada järgmisi eesmärke:

1. tööinspektsiooni ühiste põhimõtete määratlemine töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas ning siseriiklike inspektsioonisüsteemide hindamismeetodite väljatöötamine kõnealuste põhimõtete alusel;

2. erinevate siseriiklike tööinspektsioonisüsteemide ja -tavade ning tegevusmeetodite ja tegevuse õigusliku raamistiku parema tundmise ja vastastikuse arusaamise edendamine;

3. siseriiklike tööinspektsioonide kogemustevahetuse soodustamine seoses töötervishoidu ja -ohutust käsitlevate teiseste õigusaktide jõustamise järelevalvega, et tagada nende õigusaktide järjekindel rakendamine kogu ühenduses;

4. tööinspektorite vahetuse soodustamine siseriiklike ametiasutuste vahel ning tööinspektorite koolitusprogrammide koostamine;

5. tööinspektorite tegevust hõlbustavate dokumentide koostamine ja avaldamine;

6. usaldusväärse ja tõhusa süsteemi loomine kiire infovahetuse soodustamiseks tööinspektsioonide vahel probleemide kohta, mis esinevad töötervishoidu ja -ohutust käsitlevate ühenduse õigusaktide jõustamise järelevalves;

7. aktiivse koostöö sisseseadmine kolmandate riikide tööinspektsioonidega, et edendada ühenduse tööd töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas ning aidata lahendada piiriüleseid probleeme;

8. ühenduse muu poliitika mõju hindamine tööinspektsioonide tegevusele töötervishoiu ja -ohutuse ning töötingimuste valdkonnas.

Artikkel 4

Komitee koostab kolmeaastase programmi, mille üksikvaldkonnad määratakse kindlaks igal aastal, võttes arvesse eelnenud aasta tegevusele antud hinnangut.

Artikkel 5

1. Komiteesse kuulub kaks esindajat igast liikmesriigist.

2. Komisjon nimetab komitee liikmed liikmesriikide ettepanekul.

3. Komitee liikmete ametiaeg on kolm aastat. Neid võib ametisse tagasi nimetada.

4. Enne kolme aasta möödumist lõpeb liikme ametiaeg liikme ametist lahkumise või surma korral või pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on komisjonile teatanud, et liige kutsutakse ametist tagasi.

5. Liikmetele ei maksta töötasu.

Artikkel 6

Komisjon avaldab liikmete loetelu teavitamiseks Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 7

1. Komitee eesistujaks on komisjoni esindaja.

2. Eesistujat abistavad kaks ase-eesistujat, kes valitakse nende kahe liikmesriigi liikmete hulgast, kes on asjaomasel aastal nõukogu eesistujariigid.

3. Eesistuja ja kaks ase-eesistujat moodustavad büroo.

4. Büroo kavandab ja korraldab komitee tööd koostöös komisjoni talitustega, kes täidavad komitee, büroo ja artiklis 9 osutatud töörühmade sekretariaadi ülesandeid.

Artikkel 8

1. Komitee võib komisjoni esindaja nõusolekul kutsuda komitee töös eksperdina osalema isiku, kellel on teatavas päevakorraküsimuses erialased teadmised.

2. Eksperdid osalevad ainult selliste küsimuste arutamisel, millega seoses neil on palutud osaleda.

Artikkel 9

1. Komitee võib komisjoni esindaja nõusolekul luua töörühmi.

2. Töörühma eesistujaks on komitee liige ning selle liikmeteks on komitee liikmed ja/või vajaduse korral eksperdid. Töörühmad esitavad oma tegevusaruanded komitee täiskogu istungile.

Artikkel 10

1. Komitee eesistuja kutsub komitee ja büroo kokku kas omal algatusel või ühe kolmandiku komiteeliikmete taotlusel. Komitee tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas.

2. Komisjoni esindajad osalevad komitee ja töörühmade koosolekutel.

Artikkel 11

1. Komitee arvamuse taotlemisel võib komisjon määrata selle esitamise tähtaja.

2. Komitee aruteludele ei järgne hääletust.

3. Komitee otsused esitatakse kirjalikult. Kui komiteeliikmete hulgas on eriarvamusi, esitatakse need komisjonile kirjalikult.

Artikkel 12

1. Komitee esitab komisjonile igal aastal oma tegevuse aruande, eelkõige kõikide probleemide kohta, mis on seotud töötervishoidu ja -ohutust käsitlevate teiseste õigusaktide jõustamise või jõustamise järelevalvega.

2. Komisjon edastab selle aruande nõukogule, Euroopa Parlamendile, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteele.

Artikkel 13

Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 214 kohaldamist, ei tohi komitee liikmed avalikustada neile komitee või selle töörühmade tegevuse käigus teatavaks saanud informatsiooni, kui komisjon või komitee liige on taotlenud, et esitatud informatsiooni või taotletud arvamust käsitletaks konfidentsiaalsena.

Sel juhul osalevad koosolekutel ainult komitee liikmed ja komisjoni esindajad.

Brüssel, 12. juuli 1995

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pádraig Flynn

[1] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 3.

[2] EÜT C 49, 19.2.1993, lk 6.

[3] KOM(95) 282 (lõplik).

[4] EÜT C 179, 1.7.1994, lk 1.

--------------------------------------------------