KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/909,

30. juuni 2020,

millega pärast nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordile lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Praegu kehtivad meetmed on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati Hiina Rahvavabariigist („HRV“) ja Venemaa Föderatsioonist („Venemaa“) (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit ferrosiliitsiumi impordile komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 360/2014 (2) pärast aegumise läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 (edaspidi „eelmine läbivaatamine“).

(2) Hetkel kehtivad meetmed on väärtuseline tollimaks 31,2 % impordile HRV-st, kusjuures eranditeks on Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), ning 22,7 % Venemaalt pärit impordile, kusjuures erandiks on Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).

1.2. Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

(3) Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“) vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2.

(4) Läbivaatamistaotluse esitas 3. jaanuaril 2019. aastal Euroalliages (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 90 % liidu ferrosiliitsiumi kogutoodangust.

(5) Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise.

1.3. Algatamine

(6) Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon aegumise läbivaatamise HRV-st ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi liitu importimise suhtes. 2. aprillil 2019 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (4) (edaspidi „algatamisteade“).

1.4. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(7) Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5. Huvitatud isikud

(8) Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid HRV ja Venemaa tootjaid, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja kauplejaid ning teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema.

(9) Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.5.1. Väljavõtteline uuring

(10) Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.5.2. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(11) Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast liidu tootjast, võttes aluseks uurimisaluse toote suurimad tootmis- ja müügimahud, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

(12) Lõplikku valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 90 % liidu hinnangulisest tootmismahust. Komisjon järeldas, et valim esindab liidu tootmisharu.

1.5.3. Importijate väljavõtteline uuring

(13) Arvestades, et menetlusega seotud sõltumatute importijate arv võib olla väga suur, kaalus komisjon algatamise etapil võimalust uurida vaid mõistlikku arvu sõltumatuid importijaid, moodustades valimi vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artiklile 17.

(14) Kuna ükski sõltumatu importija algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu küsimustikule ei vastanud, otsustas komisjon sõltumatute importijate väljavõttelist uuringut mitte kasutada.

1.5.4. HRV ja Venemaa tootjate väljavõtteline uuring

(15) Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel uurimisaluse toote HRV ja Venemaa tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe.

(16) Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures ja Venemaa Föderatsiooni esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(17) Väljavõttelise uuringu vormi tagastas üks Hiina äriühing, kes teatas, et ta toodab ferrosiliitsiumi ning on müünud seda liitu.

(18) Väljavõttelise uuringu vormid tagastas üks isik Venemaalt, kuid see isik teatas, et ta algatamisteate määratlusele vastavat ferrosiliitsiumi ei tooda. Kaks teadaolevat Venemaa eksportivat tootjat andsid endast teada, kuid väljavõttelise uuringu vorme ei tagastanud.

1.6. Küsimustiku vastused

(19) Juhtumi algatamisel tehti küsimustiku koopiad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil kättesaadavaks.

(20) Komisjon saatis kirjad neljale valimisse kuuluvale liidu tootjale. Lisaks saatis komisjon küsimustikud põhjenduses 17 nimetatud Hiina äriühingule ja põhjenduses 18 nimetatud kahele Venemaa eksportivale tootjale ning palus neil täita neile mõeldud küsimustiku.

(21) Küsimustiku vastused saadi neljalt liidu tootjalt ja ühelt kasutajalt.

(22) Pärast küsimustiku kättesaamist teavitas eespool põhjenduses 17 mainitud Hiina äriühing komisjoni, et tegelikult on ta kaupleja, mitte tootja. Seetõttu teatati talle, et ta ei peaks küsimustikule vastama. Kaks eespool põhjenduses 18 mainitud Venemaa eksportivat tootjat vastasid, et turuolukorda arvestades on nad otsustanud küsimustikku mitte täita ega sellele vastata. Samas märkisid nad ka, et soovivad teha koostööd „uurimise kõigis muudes aspektides […]“. Neile kahele eksportivale tootjale omistati huvitatud isiku staatus, kuid neid käsitati koostööd mittetegevatena, sest nad jätsid väljavõttelise uuringu vormi täitmata ega püüdnud vastata eksportiva tootja küsimustikule. Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid asjaomased isikud vastuväite komisjoni kavatsusele käsitada neid koostööd mittetegevatena ning teatasid, et komisjon pidanuks mitte üksnes nõuetekohaselt hindama vaid ka kontrollima nende kirjalikus avalduses vähesel määral esitatud osalist teavet. See nõue jäeti rahuldamata, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 189.

(23) Seega HRV ega ka Venemaa tootjad koostööd ei teinud.

1.7. Kontrollimine

(24) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas uurimise jaoks vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. Liidu tootjad: — Ferroatlantica S.L. ja Ferropem Hispaanias Madridis; — OFZ, a.s. Slovakkias Istebnes; — Re Alloys Sp. Z.o.o. Poolas Laziska Gornes.

1.8. HRV-st pärit ferrosiliitsiumi impordi normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

(25) Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid HRV puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, leidis komisjon, et on kohane algatada HRV suhtes uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

(26) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon algatamisteates HRV tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Ükski tootja ega eksportiv tootja III lisas nõutud teavet ei esitanud.

(27) Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et hankida teavet, mida ta pidas vajalikuks, uurimaks väidetavaid olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule.

(28) Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamist teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta. Sellega seoses teavet ega täiendavat tõendusmaterjali ei esitatud.

(29) Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

(30) 24. juunil 2019 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele esimese toimikusse lisatud teate (edaspidi „esimene tootmistegureid käsitlev teade“), küsides huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjonil oli kavas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Lisaks nimetas komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele tuginedes kolm võimalikku võrdlusriiki: Brasiilia, Venemaa ja Türgi.

(31) Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjon sai märkusi ainult taotluse esitajalt.

(32) Komisjon käsitles neid märkusi teises, 15. oktoobri 2019. aasta teates (edaspidi „teine tootmistegureid käsitlev teade“). Komisjon koostas ka tootmistegurite loetelu ja tegi järelduse, et selles etapis oli kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kõige sobivam võrdlusriik Brasiilia. Komisjon kutsus huvitatud isikuid selle kohta arvamust avaldama. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

2. UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Uurimisalune toode

(33) Uurimisalune toode on sama mis esialgsel uurimisel ja eelmisel aegumise läbivaatamisel, nimelt HRVst ja Venemaalt pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla liigituv ferrosiliitsium (edaspidi „uurimisalune toode“).

2.2. Samasugune toode

(34) Praegune aegumise läbivaatamine kinnitas, nagu ka esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamine, et ferrosiliitsiumil, mida toodetakse ja müüakse Venemaa ja Hiina ning võrdlusriigi siseturul, ning ferrosiliitsiumil, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb Euroopa Liidu turul, on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning põhilised kasutusotstarbed.

(35) Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1. Sissejuhatavad märkused

(36) Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst või Venemaalt pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

3.1.1. HRV

(37) Nagu põhjenduses 23 märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Eksportivad tootjad ei vastanud küsimustikule ega esitanud andmeid ekspordihindade ja -kulude, omamaiste hindade ja kulude, tootmisvõimsuse, tootmise, investeeringute jms kohta. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ja eksportivad tootjad märkusi toimikus sisalduvate tõendite kohta, sh komisjoni talituste töödokumendi kohta, mis käsitleb kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus kindlaks tehtud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses (5) (edaspidi „aruanne“), ning taotleja esitatud täiendavate tõendite kohta, mille kohaselt mõjutas neid hindu ja kulusid valitsuse jõuline sekkumine. Seega toetus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele.

(38) Komisjon teavitas Hiina ametivõime alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

(39) Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduval ja huvitatud isikute esitatud teabel koos muude infoallikatega nagu impordi ja ekspordi kaubandusstatistika (Eurostat ja Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“)) ning statistilised andmed, mis saadi sõltumatutelt raua- ja terasetööstuse hinnainfo, uudiste, analüüside ja konverentside pakkujatelt nagu Metal expert (6) ja AlloyConsult (7).

3.1.2. Venemaa

(40) Nagu on märgitud põhjenduses 23, ei teinud ükski Venemaa eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Seega eksportivatelt tootjatelt küsimustikule vastuseid ei saadud. Komisjonile saatsid oma märkused Venemaa valitsus ja kaks eksportivat tootjat.

(41) Kuna Venemaa eksportivad tootjad koostööd ei teinud, teatas komisjon Venemaa valitsusele ja põhjenduses 18 nimetatud kahele eksportivale tootjale kavatsusest kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Venemaa eksportivad tootjad vastasid, et võimalikud tagajärjed on neile arusaadavad, ning Venemaa valitsus märkusi ei esitanud.

(42) Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduval ja huvitatud isikute esitatud teabel koos muude infoallikatega nagu impordi ja ekspordi kaubandusstatistika (Eurostat ja Global Trade Atlas) ning statistilised andmed spetsialiseeritud veebisaitidelt nagu Metal Expert ja sõltumatutest eksperdiaruannetest nagu AlloyConsult.

3.2. Dumpinguhinnaga impordi jätkumine uurimisperioodil

3.2.1. HRV

(43) Eurostati statistiliste andmete järgi imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast liitu 3 587 tonni ferrosiliitsiumi, mis moodustas ligikaudu 0,5 % liidu kogutarbimisest. Komisjon järeldas, et nimetatud impordimaht on piisavalt tüüpiline uurimaks, kas dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus.

3.2.1.1. Normaalväärtus

(44) Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

(45) Samas tuleneb alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktist a, et „kui […] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas HRV valitsuse ja eksportivate tootjate koostöösoovimatust, oli alusmääruse artikli 2 lõige 6a kohaldamiseks sobiv.

a) Oluliste moonutuste esinemine

(46) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju: — asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; — riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; — avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; — pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; — moonutatakse palgakulusid; — rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.“

(47) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b sõnastatud mitteammendavat loetelu. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse võtta ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju uurimisaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Pealegi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist olukorda, eelkõige juhul, kui eksportiva riigi majandus- ja halduskorralduse olulised elemendid annavad valitsusele sisulised volitused sekkuda turujõudude toimimisse ning mis seega osutab asjaolule, et hinnad ja kulud ei ole kujunenud tänu vabaturujõududele.

(48) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

(49) Komisjon on selle sätte kohaselt andnud välja aruande. Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Sellega seoses ja arvestades käesoleva juhtumi puhul koostöö puudumist, tugines komisjon aruandele, mis kinnitas riigi jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt alumiiniumi-, terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis.

(50) Taotluses esitati ka aruannet täiendavaid lisatõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta eespool viidatud artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

(51) Taotluse esitaja esitas enda tellitud uuringu Hiina ferrosulamite (sealhulgas ferrosiliitsiumi) turu kohta. Selles uuringus on dokumenteeritud, et Hiina ferrosulamite tööstus tegutseb kindlakäelise riikliku suunamise ja meelevaldse sekkumise tingimustes, ning järeldatud, et Hiina selle valdkonna ettevõtjad „tegutsevad moonutatud turukeskkonnas, kus konkurentsijõududel ei võimaldata siseturgu kujundada ega seda ülemaailmsete turgudega ühtlustada“. Nimetatud uuring lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis (8). Ükski huvitatud isik selle uuringu kohta märkusi ei esitanud, ka mitte Hiina valitsus ega eksportivad tootjad.

(52) Komisjon uuris, kas oli kohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon võttis aluseks toimikus olevad andmed, sealhulgas aruandes sisalduvad andmed, mis omakorda tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele, eeskätt Hiina õigusaktidele, ametlikele avaldatud Hiina poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide avaldatud aruannetele ning tunnustatud teadlaste uuringutele ja artiklitele, mis on konkreetselt aruandes välja toodud. Analüüsis käsitleti riigi olulist sekkumist majandusse üldiselt, samuti konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisalust toodet.

(53) Nagu põhjenduses 37 selgitatud, ei vastanud Hiina valitsus talle saadetud küsimustikule. Nagu põhjenduses 23 selgitatud, ei teinud eksportivad tootjad koostööd ning need eksportivad tootjad, kellele oli omistatud huvitatud isiku staatus, ei esitanud tõendeid, mis toetaksid toimikus sisalduvaid tõendeid, sealhulgas aruannet ning taotleja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohalduvuse kohta antud juhtumile, või lükkaksid need ümber.

i) HRV omamaiseid hindu ja kulusid mõjutavad olulised moonutused: üldine majanduslik olukord

(54) Hiina majandussüsteem põhineb „sotsialistliku turumajanduse“ kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja HRV majandust juhitakse sellest lähtuvalt. Keskne põhimõte on, et tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse. Riigi omandis olev majandus on riigi majanduse juhtiv jõud ning riigile on antud volitused tagada selle tugevdamine ja kasv (9). Sellest tulenevalt Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid valitsusele on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (10).

(55) Peale selle arendatakse Hiina õiguse kohaselt sotsialistlikku turumajandust Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes veelgi HKP juhtroll, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause järele: „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (11). See näitab HKP kontrolli Hiina majandussüsteemi üle. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ja ulatub kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

(56) Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita oma eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valdavaid majandustingimusi (12). Hiina võimud sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning õiguskeskkonna tasandil.

(57) Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse plaanimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Nende kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades fikseeritakse ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad täpseid toodangueesmärke. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse eesmärkidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse ajakohastamine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama plaanimissüsteemiga loodud tegelikele oludele. Seda mitte ainult kavade siduvuse tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ja kasutavad asjakohaselt neile antud volitusi, sundides ettevõtjaid järgima kavades sätestatud prioriteete (vt ka punkt iv) (13).

(58) Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil HRV finantssüsteemis riigi omanduses olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt vii) (14). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade kohta, näiteks aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (15).

(59) Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil õiguskeskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turust lähtuvaid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (16). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (17).

(60) Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhimõtetel, millega nähakse ette ja soodustatakse mitmesuguseid valitsuse sekkumisi. Selline oluline valitsusepoolne sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (18).

ii) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, mis on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

(61) Võttes arvesse riigi sekkumist ja riigiomandi domineerimist Hiina majandusmudelis, esindavad riigile kuuluvad ettevõtted olulist osa Hiina majandusest. Valitsus ja HKP säilitavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta konkreetselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt selle rakendamist konkreetsete riigile kuuluvate ettevõtete poolt, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt ka punkt iii) ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (19). Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis tähendab mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitset konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu asjaomastele sisenditele, sealhulgas rahalistele vahenditele (20).

(62) Teatav osa ferrosiliitsiumisektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses. HRV ferosiliitsiumitööstus on ülimalt killustatud ja tegutseb suur hulk väikesi tootjaid, kuid suurimad ferrosiliitsiumi tootjad Erdos Metallurgy Group ja Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, kellele kuulub üle 10 % Hiina ferrosiliitsiumi tootmisvõimsusest (21) ja kelle toodangu maht ületab liidu tarbimist umbes kaks korda, on riigile kuuluvad ettevõtted.

(63) Asjaolusid, mis osutavad räni- ja ferrosiliitsiumisektoris riigi kontrollile ettevõtete üle, kirjeldatakse pikemalt allpool punktis iii.

(64) Mis puudutab riigi poliitilist järelevalvet ja juhtimist sektoris, siis vastav analüüs on esitatud punktides iii ja iv. Arvestades valitsuse tugevat kontrolli ja sekkumist ferrosiliitsiumisektoris, nagu allpool kirjeldatud, ei ole ka eraomandis olevatel tootjatel võimalik turutingimustel tegutseda.

(65) Ülaltoodu põhjal tehakse järeldus, et ferrosiliitsiumiturgu teenindavad Hiinas olulisel määral ettevõtted, mis on Hiina valitsuse omanduses või Hiina valitsuse kontrolli, poliitilise järelevalve või juhtimise all.

iii) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

(66) Lisaks majanduse kontrollimisele riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastavat omandiõigust kajastavana, (22) on nii riigile kuuluvates kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (vähemalt kolme HKP liikmega, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (23) ja äriühing peab tagama parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Vähemalt alates 2016. aastast on HKP poliitiliste põhimõtete kohaselt tugevdanud kontrolli riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuste üle. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (24). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraäriühingust ning suureneb surve anda HKP organisatsioonile viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus (25). Neid eeskirju kohaldatakse kõikjal Hiina majanduses, sealhulgas ka ferrosulamite sektoris. Seega on kindlaks tehtud, et neid reegleid kohaldatakse ka ferrosiliitsiumi tootjate ja nende sisendite tarnijate suhtes.

(67) Konkreetselt ferrosiliitsiumisektoris eksisteerivad tihedad seosed sektoris tegutsevate ettevõtete otsustusprotsesside ja riigi, eeskätt HKP vahel. Mitme Hiina ferrosiliitsiumitootja puhul kattuvad parteistruktuurid isikuliselt ettevõtte juhtorganitega. On mitmeid näiteid, mis kinnitavad riigi esindatust ettevõtetes ja eelkõige HKP organisatsiooni rolli: (26) — Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. nõukogu esimees on olnud ka HRPK 10. Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna komitee saadik ja 12. Hiina Rahva Poliitilise Konsultatiivkonverentsi saadik (AA 2012, lk 42, AA 2013, lk 39, AA 2014, lk 43). — Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. sõltumatu juhatuse liige on hiljem töötanud Zhangjiakou piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitjana, Cangzhou linnapeana, Hebei provintsi ehituskomitee juhatajana ning Hebei provintsi asekubernerina (AA 2012, lk 42, AA 2013, lk 39, AA 2014, lk 43). — Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. juhatuse liige töötas China Construction Banki Zhuzhou peafiliaalis, oli ametis China Construction Banki välisvaluutatehingute osakonna asedirektorina, sama panga välisvaluuta- ja raamatupidamisosakonna asedirektorina ning uurimis- ja arendusosakonna direktorina (AA 2017, lk 44). — Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. sõltumatu juhatuse liige on Hiina rahvakongressi rahandus- ja majanduskomitee liige (AA 2017, lk 63). — Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. juhatuse liige töötas varem Wuhai linna majandus- ja kaubanduskomitee ettevõtlusosakonna juhatajana ning linna parteikomitee üldameti sekretärina (AA 2012, lk 42, AA 2013, lk 39, AA 2014, lk 43, AA 2015, lk 46, AA 2016, lk 57, AA 2017, lk 63).

(68) Riigi kohalolek finantsturul ja sellesse sekkumine (vt ka punkt vii) ning tooraine ja sisendi pakkumine moonutavad turgu veelgi enam (27).

(69) Ülaltoodu põhjal tehakse järeldus, et riigi esindatus ferrosiliitsiumisektoris tegutsevates ettevõtetes, samuti finantssektoris ja teistes sisendiks olevates sektorites ning punktis ii ja sellele järgnevates punktides kirjeldatud raamistik võimaldavad Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid.

iv) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

(70) Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ning need hõlmavad peaaegu kõiki majandusharusid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid kavasid asjaomasel madalamal valitsemistasandil rakendatakse. Üldiselt suunatakse HRV plaanimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (28).

(71) Riiklik arengu- ja reformikomisjon (NDRC) avaldas rasketööstuse põhikompetentsi laiendamise kolmeaastase tegevuskava (2018–2020), milles kutsuti üles kiirendama industrialiseerimist keerukamate metalli- ja mittemetallitööstuse võtmematerjalide alal. Selles on sätestatud, et „…, on tarvis jätkata tööd Hiina Kommunistliku Partei üheksateistkümnenda kongressi vaimus ning rakendada keskvalitsuse otsuseid ja meetmeid tööstusvõimsuse ülesehitamiseks, kiirendada rasketööstuse muutmist intelligentsemaks, rohelisemaks ja teenusepõhisemaks, sihikindlalt laiendada rasketööstuse üldist konkurentsivõimet ning toetada Hiina rasketööstuse kiiremat arengut osana ülemaailmsest kõrgetasemelisest väärtusahelast.“

(72) Tööstuse ja infotehnoloogia ministeerium avaldas rea nõudeid ettevõtetele, kes soovivad alustada, kohandada või arendada tegevust muu hulgas ferrosiliitsiumisektoris (29). Selles on konkreetselt mainitud nõudeid paigaldatavatele seadmetele, energiatarbimisele ja veetarbimise efektiivsusele. Tööstuse ja infotehnoloogia ministeerium on lisaks ette näinud, et ferrosulamite valdkonna uued projektid (ümberkorraldused, laiendused) peavad vastama riigi ja provintsi (piirkonna, omavalitsuse) tasandi funktsionaalsetele ruumiplaneeringutele, piirkondlikele kavadele, tööstuse arengukavadele, linnade arengukavadele, linnade üldistele keskkonnakavadele, maakasutuskavadele, energiasäästu- ja heitkoguste vähendamise kavadele, keskkonnakaitse ja saaste vältimise kavadele jms.

(73) Komisjon leidis lisaks, et ka ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatavate toorainete sektoris leiab aset märkimisväärne riigi sekkumine. Enamik ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatavaid koostisosi valmistatakse toorainetest nagu kivisüsi, kvarts, koks ja lubjakivi, mis on Hiina turul Hiina valitsuse tugeva sekkumise objektiks (30).

(74) Kivisüsi, kvarts ja lubjakivi on ära märgitud kolmeteistkümnendas mineraalsete maavarade viisaastakuplaanis, milles rõhutatakse kaevandussektori ja tööstuses kasutatavate mineraalide varustuskindluse tähtsust. Nimetatud plaani kohaselt on HRV alates 2008. aastast teinud suuri investeeringuid geoloogilistesse uuringutesse (800 miljardit jüaani), investeeringud kaevandussektori põhivaradesse moodustasid 9 triljonit jüaani ning maagitoodang oli üle 70 miljardi tonni (31).

(75) Hiina valitsus kehtestas 2017. aasta jaanuaris uue süsteemi valitsuse sekkumiseks kivisöehindadesse. Teatises kivisöeturu ebatavaliste hinnakõikumiste vastase võitluse memorandumi avaldamise kohta, mille avaldasid ühiselt NDRC, Hiina kivisöetööstuse assotsiatsioon, Hiina elektrienergianõukogu ning Hiina raua- ja terasetööstuse assotsiatsioon, on kindlaks määratud kivisöe hinnakõikumiste vähendamise mehhanism (32).

(76) Hiina valitsus on mõningatele ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatavatele toorainetele kehtestanud ekspordipiirangud, millel on turgu moonutav mõju. Piirangute sisuks on koksiekspordi mitteautomaatne litsentsimine ning eksporditollimaksud koksisöele, malmile, metallijäätmetele ja vanametallile (33).

(77) Ferrosiliitsiumi tootmise üks oluline kulukomponent on elektrienergia. Mõned ferrosulamite sektori ettevõtted teenivad tulu genereeritava elektrienergia ülejäägi müügist tööstus- ja kodutarbijatele (34). Kuna aga elektri omavarustatuse määrad on väga erinevad ja välise elektrimüügi kasumlikkus on täpselt teadmata, pole võimalik täpselt kindlaks teha, kas elektrienergia hinnasubsiidiume antakse elektrienergia kui tootmisisendi maksumuse vähendamiseks või suhteliselt madalate müügihindade ja kõrge tootmiskulu vahe katmiseks. Sama võib öelda ka küttesubsiidiumide kohta. Terase ja ferrosulamite tootjad ning teised metallurgiaettevõtted kasutavad palju heitsoojust ning Hiina valitsus on andnud neile korraldusi ja ka toetusi selle valdkonna ressursikasutuse sünergia suurendamiseks.

(78) Kohalike omavalitsuste järelevalveasutused on tunnistanud mitmed ferrosiliitsiumi tootjad „kõrgetasemelise ja uue tehnikaga ettevõteteks“, kellele on soodustusena kohaldatud 15 protsendini vähendatud ettevõtte tulumaksu, näiteks: Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd oma tütarettevõtte Qinghai Baitong High Purity Material Development Co. kaudu ning Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. said sellest meetmest kasu vastavalt aastatel 2013–2015 ja 2012–2017 (35).

(79) Rahandusministeerium ja riigi maksuamet avaldasid 2015. aastal sünergilise ressursikasutusega toodete ja teenuste käibemaksusoodustuste kataloogi. Kataloogis sisalduvate toodete müügitulu on ettevõtte tulumaksust osaliselt vabastatud. Kui provintsi ametivõimud kinnitavad, et toode vastab kataloogile, peab tootjaettevõte maksma ettevõtte tulumaksu vaid 70 %-lt asjaomasest müügitulust. Mitmed suured ferrosiliitsiumitootjad on seda maksusoodustuste süsteemi ära kasutanud. 2016. ja 2017. aastal said sellest programmist kasu kõik Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. tütarettevõtted (36). Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. kasutas nimetatud süsteemi alates 1. jaanuarist 2009 ning ettevõttele tagastati 50 % elektrimüügilt tasutud käibemaksu (37).

(80) Seega on kindlaks tehtud, et Hiina valitsus on mitmes valdkonnas kehtestanud riikliku poliitika, mis mõjutab vabaturujõudusid ferrosiliitsiumisektoris, sealhulgas seoses ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatava toorainega. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist.

v) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

(81) Toimikus sisalduvast teabest nähtub, et Hiina pankrotisüsteem ei ole piisav selleks, et saavutada oma peamised eesmärgid, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased õigusnormid, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (38).

(82) Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (39). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on eraldada maakasutusõigused läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (40). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (41).

(83) Seetõttu ei näi Hiina pankrotiõigus ja asjaõigus toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRV-s. Neid õigusakte kohaldatakse ka ferrosiliitsumisektori, sealhulgas uurimisaluse toote eksportivate tootjate suhtes.

(84) USA rahvusvahelise kaubanduse amet (ITA) on leidnud, et „tulenevalt valitsuse ülekaalukast sekkumisest maakasutusõiguste turul ning maa hinnastamise ja eraldamise ametlikult lubatud meetodite ulatuslikust ja dokumenteeritud eiramisest ei allu maakasutusõiguste ost Hiinas turupõhimõtetele“ (USA ITA 2008, lk 16).

(85) Aegumise läbivaatamise taotlusele lisatud Think!Deski aruandes on selgelt kirjeldatud, et Hiina õigusaktides käsitatakse maakasutusõigusi poliitilise vahendina, mis tähendab, et HRV keskvalitsuse jaoks on soodustingimustel maa pakkumine õiguspärane meetod, millega stimuleerida ettevõtete ühinemist ja ülevõtmist (42). Maakasutusõigustega seotud sooduskohtlemist kinnitas ka dokument „Arvamusi terasetööstuse energiasäästu ja heitkoguste vähendamise ning struktuurse kohandamise kiirendamisest“ (Riiginõukogu Üldamet 2010). Maakasutuse valdkonda saab kohalike omavalitsuste poliitikas kasutada ferrosulamite sektori ühinemiste ja ülevõtmiste edendamiseks. 2013. aasta tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi suunistes ettevõtete ühinemiste ja ülevõtmiste edendamise kiirendamiseks tööstuste põhivaldkondades nõuti, et kohalikud ühinemiste ja ülevõtmiste edendamise meetmed sisaldaksid sätteid maakorralduse kohta. Lisaks kõigele on mitmed ferrosiliitsiumi tootjad aastatel 2012–2017 saanud kokku 98,7 miljonit jüaani maakasutusega seotud toetusi.

(86) Ülaltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et pankrotiõigust ja asjaõigust kohaldatakse ferrosiliitsiumisektoris, sh uurimisaluse toote puhul, diskrimineerival viisil või nende täitmise tagamine on ebapiisav.

vi) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

(87) Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRV-s täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on pärsitud. HRV ei ole ratifitseerinud mitut olulist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (43). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (44). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (45). Need asjaolud põhjustavad Hiinas palgakulude moonutusi.

(88) Käesoleva uurimise toimikust ei nähtu, et seda Hiina tööõiguse süsteemi ei kohaldata ferrosiliitsiumisektori suhtes. Tegelikult ilmneb, et ferrosiliitsiumisektorit mõjutavad samasugused palgakulude moonutused nii otseselt (uurimisaluse toote valmistamisel) kui ka kaudselt (juurdepääsul kapitalile või sisenditele sellistelt Hiina äriühingutelt, kelle suhtes kohaldatakse sama töösüsteemi).

(89) Taotluse esitajalt saadud Think!Deski aruandes märgitakse, et kohalikud omavalitsused teevad tõsiseid pingutusi inimkapitali arendamiseks ja töökohtade kaotuse vältimiseks. Ettevõtted, kes on mitme aasta jooksul tasunud oma töötajate eest kohustuslikke sotsiaalkindlustusmakseid ja täidavad veel mõningad kriteeriumid, võivad saada katteks rahalist toetust oma kohustuste täitmiseks sotsiaalkindlustusfondi ees. Nimetatud aruandes märgitakse, et kohalikud võimud on regulaarselt teinud makseid olemasolevate töökohtade otseseks subsideerimiseks, kattes isegi värvatud rändtööjõu ja õpilastest praktikantide elamiskulusid. Samuti on tehtud arvukalt tehinguid töötajate väljaõppe ja talendiarenduse edendamise toetamiseks. Mõned kohalikud omavalitsused on ka osaliselt hüvitanud sotsiaalkindlustusmakseid, mida ettevõtted töötajate eest tasuvad (46).

(90) Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et ferrosiliitsiumisektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, on palgakulud moonutatud.

vii) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või ei tegutse muul viisil riigist sõltumatult

(91) HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

(92) Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (47) ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (48) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted, rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (49). Sellele lisanduvad täiendavad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (50).

(93) Kuigi tunnistatakse, et eri õigusnormide kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenuvõtja krediidivõimelisust, viitavad asjakohased tõendid sellele, et neil õigusnormidel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll (51). Varasemates kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldustes jõuti samale järeldusele (52).

(94) Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (53).

(95) Seetõttu antakse laenu pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja olulistes tootmisharudes tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

(96) Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

(97) Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt kasvanud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

(98) Üldine laenumahu kasv HRV-s viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombie-ettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

(99) Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad Hiina ärilaenude süsteemi olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

(100) Käesoleva uurimise toimikust ei nähtu, et ferrosiliitsiumitootjad ja/või toorainete ja muude sisendite tarnijad ei saa sellest finantssüsteemist kasu. Vastupidi, taotluse esitajalt saadud Think!Deski aruandes on märgitud, et Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. on saanud kasu China Export Import Banki (täielikult riigi omandis) ja China Development Banki (täielikult riigi omandis) turutingimustele mittevastavast finantseerimistegevusest.

(101) Hiina ferrosiliitsiumitootjad said kasu laenuintressitoetustest, millega osa krediidiriskist kanti üle finantsasutustele ning tehti viimastele ülesandeks kontrollida ettevõtte (finants)tulusust. Kuna valitsuse osalus ja vahendustegevus on selgeks signaaliks riigi toetusest, tugevdas eeldatav krediidiriski vähenemine võlgnike positsiooni tingimuste läbirääkimisel. Think!Deski aruande kohaselt said sellest meetmest kasu Ningxia Shengyan Group ja Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd (54).

(102) Nimetatud aruandes on märgitud, et ekspordi toetamise poliitika on tihedalt lõimitud tööstuspoliitika üldise raamistikuga. Hiina valitsus soodustab valikuliselt teatud kõrgtehnoloogia ning kõrge lisandväärtusega kaupade ja teenuste eksporti. Viimastel aastatel on oluliselt toetatud ka tööstusteenuste ja -tehnoloogia eksporti. Näiteks Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. sai raha väliskaubanduse ühiste teenuseplatvormide loomiseks.

(103) Eksportijatele anti rahalist abi ka väliskaubandussubsiidiumide kujul. Nende ülekannete eesmärk on julgustada, soodustada ja premeerida ekspordiäri. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. sai sellega seoses raha väliskaubanduse ühiste teenuseplatvormide loomiseks, innovatsiooniarenduseks, väliskaubanduse ümberkorraldamiseks ja täiustamiseks ning väliskaubanduse arendamiseks (55).

(104) Teatud ferrosiliitsiumitootjad on saanud mahukaid toetusi transpordikulude vähendamiseks (56). See on eriti oluline, kuna tehased asuvad enamasti sisemaapiirkondades ja ranniku majanduskeskustest kaugel. Hiina valitsus annab selles vallas rahalist abi transpordi hinnasubsiidiumidena, millega kaetakse osa ettevõtjate tehtud kulutustest. Samuti antakse seda infrastruktuuriehituse toetustena, peamiselt spetsiaalsete raudteeharude rajamiseks, et luua otseühendused tehaste maaüksuste ja riikliku raudteevõrgu vahel. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. on saanud toetusi spetsiaalsete raudteeharude ehituseks, mis võimaldavad ettevõttel säästa oma kaupade maailmaturule viimisel aega ja kulusid (57).

(105) Hiina tööstuspoliitika juhindub tehnilise innovatsiooni alal riiklikust keskmise tähtajaga ja pikaajalisest tehnoloogia arengukavast (2006-2020) (Riiginõukogu 2005b). Selle raames on ferrosiliitsiumitootja Ningxia Shengyan Group saanud toetusi riiklikus teaduse ja tehnoloogia toetuskavas (58) kirjeldatud uurimis- ja arendustegevuseks.

(106) Et kõrvaldada turult iganenud tootmisvõimsusi, said mõningad ferrosiliitsiumitootjad rahalist toetust tootmisvõimsuste likvideerimiseks. Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co. ja Ningxia Shengyan Group said sellest meetmest kasu (59).

(107) Hiina valitsus on püüdnud mõjutada tööstuse geograafilist paiknemist. Eesmärk on, et rasketööstus viidaks linnapiirkondadest välja ning paigutataks ümber selleks ette nähtud tööstusparkidesse. Ehkki see toetab linnade keskkonnakaitse-eesmärke ja vähendab saastet tiheasustuspiirkondades, võimaldab kolimine ettevõtetele ka mitmesuguseid eeliseid, nende seas heldeid investeeringutoetusi, maksusoodustusi, rahalisi toetusi ja subsideeritud laene. Ferrosiliitsiumi tootev Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. kontsern sai toetusi tehase ümberpaigutamiseks (60).

(108) Ferrosiliitsiumitootja Ningxia Shengyan Group sai maakasutusega seotud toetusi (61).

(109) Selline toetus ning riigi üldine ulatuslik sekkumine finantssüsteemi, nagu eespool kirjeldatud, mõjutavad tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

(110) Ülaltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et ferrosiliitsiumi tootjatel on juurdepääs rahastamisele asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.

viii) Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

(111) Komisjon tõdes, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu ühegi konkreetse tööstusharuga. Vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides i–iv (põhjendused 54–80) ja aruande A osas kirjeldatud asjaolud ning Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides v–vii ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

(112) Ferrosiliitsiumi tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Kui ferrosiliitsiumi tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

(113) Seetõttu ei saa kasutada ferrosiliitsiumi omamaiseid müügihindu ning ka sisendikulud (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jm) ei ole usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRV-s. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne puhul. Hiina valitsus ega ükski teine huvitatud isik ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

ix) Järeldus

(114) Punktides i–viii esitatud analüüs, milles on uuritud kõiki kättesaadavaid tõendeid seoses HRV sekkumisega oma majandusse üldiselt ning ferrosiliitsiumisektorisse konkreetsemalt (sh uurimisaluse toote puhul), näitas, et hinnad või kulud, sealhulgas toorainete, energia ja tööjõu kulud, ei ole kujunenud vabade turujõudude tulemusena, kuna neid on mõjutanud valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ja HRV eksportivad tootjad keeldusid koostööst, leidis komisjon, et antud juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid.

(115) Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletab meelde, et ei ole esitatud ühtegi väidet, nagu oleksid mõned omamaised hinnad moonutamata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandale taandele.

b) Võrdlusriik

i) Üldised märkused

(116) Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest: — HRV-ga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (62) — uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (63) — asjakohaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis; — kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

(117) Nagu põhjendustes 30–32 selgitatud, avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vajalike allikate kohta kaks toimikusse lisatud teadet (24. juunil 2019 esimese tootmistegureid käsitleva teate ning 15. oktoobril 2019 teise tootmistegureid käsitleva teate, milles käsitleti esimese tootmistegureid käsitleva teate kohta laekunud märkusi). Teises tootmistegureid käsitlevas teates teatas komisjon huvitatud isikutele oma järeldusest, et sobiv võrdlusriik on antud juhul Brasiilia.

ii) HRV-ga sarnane majandusarengu tase

(118) Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates leidis komisjon, et Argentina, Brasiilia, Colombia, Malaisia, Mehhiko, Venemaa, Lõuna-Aafrika ja Türgi on Maailmapanga andmetel HRV-ga sarnase majanduse arengutasemega riigid, st Maailmapank on kõik need kogurahvatulu alusel liigitanud suurema keskmise sissetulekuga riikideks.

(119) Pärast seda teadet majanduse arengutaseme kohta märkusi ei saadud.

iii) Uurimisaluse toote tootmine võrdlusriigis

(120) Komisjon märkis esimeses tootmistegureid käsitlevas teates, et teadaolevalt toodeti uurimisalust toodet Argentinas, Brasiilias, Colombias, Malaisias, Mehhikos, Venemaal, Lõuna-Aafrikas ja Türgis. Selle teate kohta esitatud märkustes hoiatas taotluse esitaja, et Türgis ferrosiliitsiumi ei toodeta.

(121) Komisjon uuris nimetatud väidet ja leidis, et mainitud Türgi tootja uurimisperioodil tõesti ferrosiliitsiumi ei tootnud. Seetõttu loobus komisjon Türgist kui võimalikust võrdlusriigist.

iv) Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

(122) Seejärel kontrollis komisjon kaalutavate ja eespool nimetatud riikide puhul ka avalike andmete (ja eelkõige uurimisaluse toote tootjate avalike finantsandmete) kättesaadavust.

(123) Komisjon otsis ferrosiliitsiumitootjaid, kelle avalikult kättesaadavaid finantsandmeid saaks kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks. Nagu mainiti esimeses ja teises tootmistegureid käsitlevas teates, tugines komisjon andmete allikana andmebaasile Orbis (64) ning internetile. Lisaks piirdus komisjon otsimisel äriühingutega, mille puhul olid avalikult kättesaadavad kõige hiljutisema perioodi (2018. aasta) kasumiaruanded ja mis olid kasumlikud. Sellest tulenevalt jäi teises tootmistegureid käsitlevas teates otsingusse järgi viis Brasiilia ja viis Venemaa ettevõtet.

(124) Lõpetuseks märkis komisjon, et vaid üks Brasiilias asuv äriühing on oma finantsaruandluse koostanud segmentide kaupa, mis võimaldab eraldi kindlaks teha konkreetselt ferrosiliitsiumi segmendiga seotud tulud ja kulud. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et sobiv võrdlusriik on Brasiilia.

(125) Seetõttu teatas komisjon teises tootmistegureid käsitlevas teates kõikidele huvitatud isikutele oma kavatsusest kasutada sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui ta jõuab järeldusele, et kõik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud metoodika kohaldamise tingimused on täidetud. Võttes arvesse kõiki eespool kirjeldatud asjaolusid ning kuna asjaomased isikud teise teate kohta märkusi ei esitanud, otsustas komisjon, et sobivaks võrdlusriigiks valitakse lõplikult Brasiilia, ja valis välja järgmise äriühingu, kelle avalikult kättesaadavaid finantsandmeid saab kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimasele lõigule: Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A.

v) Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

(126) Kuna eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

vi) Järeldus

(127) Eespool esitatud analüüsi põhjal vastas Brasiilia kõikidele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, et pidada seda sobivaks võrdlusriigiks. Eeskätt toodetakse Brasiilias märkimisväärses koguses uurimisalust toodet ning seal on olemas täielik andmestik kõikide tootmistegurite, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta.

c) Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

(128) Teises tootmistegureid käsitlevas teates märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks Global Trade Atlase andmebaasi (edaspidi „GTA andmebaas“) ja võrdlusriigi moonutamata tööjõukulude kindlakstegemiseks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja riigi statistikat. Komisjon märkis lisaks, et elektrikuludega seoses kasutab ta Brasiilia ühe suurima elektrit tarniva äriühingu EDP Brasil hindu ning müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks kasutatakse valitud Brasiilia äriühingu Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. finantsandmeid.

(129) Ühtlasi selgitas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud esindav GTA andmebaasis avaldatud teave ühe ferrosiliitsiumi tootmisteguri, täpsemalt hakkpuidu impordi kohta Brasiiliasse, mistõttu seda ei saa kasutada. Kuna rahvusvaheline võrdlusalus ja rahvusvahelised publikatsioonid puudusid, ent hakkepuit on oluline, otsustas komisjon kasutada alternatiivi: GTA avaldatud hakkpuidu impordihindu Türgis, mis on majanduse arengutasemelt HRV-ga sarnane riik ning mida komisjon mainis esimeses tootmistegureid käsitlevas teates ühena kolmest võimalikust võrdlusriigist (vt põhjendus 30). Samas teates mainitud teises riigis ehk Venemaal puudus esindav hakkpuidu impordimaht, kuid Türgisse imporditakse nimetatud toodet esindavas mahus. Võrdlusalust käsitati moonutamata võrdlusalusena, sest GTA järgi kindlaks tehtud esindava arvu tehingute väärtuste aritmeetilise keskmise alusel leiti, et see kajastab konkurentsipõhiseid turutingimusi piirkonnas (65)..

(130) Komisjon lisas tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Selle summa kindlakstegemiseks kasutati finantsandmeid valimisse kuuluvalt ja dumpinguga seotud uurimises koostööd teinud liidu tootjalt, kelleks oli Hispaanias asuv FerroAtlántica S.A.U. (edaspidi „FASAU“) ja kes esitas vajalikud üksikasjalikud andmed ning võimaldas nende kohapealset kontrollimist. Metoodikat on nõuetekohaselt selgitatud punkti 3.2.1.1 alapunktis e.

d) Tootmistegurid

i) Sissejuhatus

(131) Esimese ja teise tootmistegureid käsitleva teate abil püüdis komisjon koostada tootmistegurite ja -sisendite loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida HRV tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Komisjon ei saanud neis teadetes nimetatud huvitatud isikutele edastatud tootmistegurite loetelu kohta ühtegi märkust.

(132) Seejärel koostas komisjon pärast kontrollkäiku FASAU-sse ferrosiliitsiumi tootmistegurite lõpliku loetelu.

(133) Võttes arvesse taotluse esitajalt saadud kogu teavet ning asjaolu, et tootmistegurite normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatavaid allikaid käsitleva kahe teate kohta märkusi ei esitatuid, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja vajaduse korral koodid: Tabel Tootmistegur Brasiilia tariifikoodid Moonutamata ühikuväärtus Materjal Kvarts 2506 10 00 241,3 eurot/kg Kivisüsi 2701 12 129,8 eurot/kg Koks 2704 00 12 291,9 eurot/kg Hakkpuit 4401 21 00 82,9 eurot/kg (66) Rauajäätmed (valtsimistagi) 2619 00 90 Kulu ei arvestatud (67) Lubjakivi 2515 11 00 Kulu ei arvestatud (68) Süsinikupasta Söderbergi elektroodidele 3801 30 10 575,5 eurot/kg Tööjõud Töötleva tööstuse töötajate palgad [ei kohaldata] 4,34 eurot/tund Energia Elekter [ei kohaldata] 0,11 eurot/kWh Kõrvalsaadus/jäätmed Mikroräni/ränituhk 2811 22 10 1 169,8 eurot/kg Ferrosiliitsiumi räbu 2621 90 00 Sisaldub tootmise üldkuludes

(134) Et teha vastavalt artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele kindlaks tootja tehasesse tarnitud materjalide moonutamata hinnad, kasutas komisjon iga FASAUs ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatava materjali impordihindu võrdlusriigis, kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud.

(135) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tuleks komisjoni metoodika kohaselt lisada neile impordihindadele Brasiiliasse (ja hakkpuidu puhul Türgisse, vt põhjendus 133) imporditud tootmistegurite ja materjalide imporditollimaksud, samuti riigisisesed transpordikulud. Need korrigeerimised suurendaksid normaalväärtust, kuna imporditollimaksud suurendaksid tootmistegurite impordihindu veelgi ning dumpingutaset korrigeeritaks ülespoole. Arvestades põhjenduses 155 esitatud järeldust ja käesoleva aegumise läbivaatamise olemust, st eesmärki uurida, kas dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus, otsustas komisjon, et imporditollimaksude ja riigisiseste transpordikuludega kohandamine ei ole vajalik.

ii) Toorained ja kõrvalsaadused/jäägid

(136) Kontrollkäikude ajal FASAUsse kontrollis komisjon teatatu kohaselt kasutatud tooraineid, tekkinud terasejäätmeid ning asjaomaseid tarbimismäärasid uurimisaluse toote valmistamisel.

(137) Kuna võrdlusriigi turu kohta andmed puudusid, tugines komisjon kõikide toorainete (välja arvatud kolme tooraine) ostuhindade puhul võrdlusriigi Brasiilia impordihindadele. Hakkpuidu puhul kasutati Türgi impordihindu (vt põhjendus 129). Impordihinnad tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRV-st) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena.

(138) Komisjon otsustas jätta välja HRV-st pärit impordi võrdlusriiki (ja hakkpuidu puhul Türgisse), sest nagu ta järeldas põhjenduses 121, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Sarnaselt ei arvestatud impordiandmeid WTOsse mittekuuluvatest määruse (EL) 2015/755 (69) 1. lisas nimetatud riikidest võrdlusriiki (ja hakkpuidu puhul Türgisse) suunatud impordi kohta. Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest ning pealekauba olid sellised impordiandmed ebaolulised. Pärast HRV väljajätmist oli kolmandatest riikidest pärit import jätkuvalt esindav, moodustades 30–93 % Brasiiliasse (ja hakkpuidu puhul Türgisse) suunatud impordi kogumahust. Pealegi ei ekspordita Hiinast Brasiiliasse ferrosiliitsiumi tootmise põhitoorainet ehk kivisütt.

(139) Komisjon uuris ekspordipiirangute olemasolu Brasiilias ja kinnitas 15. oktoobri 2019. aasta teates, et lubjakivi ja valtsimistagi ekspordiks tuleb taotleda ekspordiluba (70). Lisaks tegi komisjon kindlaks, et lubjakivi import Brasiiliasse ei ole mahult märkimisväärne ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valtsimistagi ei imporditud. Ühtki alternatiivset esindavat võrdlusalust ei õnnestunud leida. FASAU kontrollimisel ilmnes, et nende sisendtoorainete mõju uurimisaluse toote kogumaksumusele on suhteliselt väike. Arvestades põhjenduses 155 esitatud järeldusi ja käesoleva aegumise läbivaatamise olemust, st eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või on tõenäoline selle kordumine, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus, otsustas komisjon jätta arvesse võtmata nende kahe tootmisteguri kulud, millele alternatiivset võrdlusalust ei leitud.

(140) Mikroränist kui kõrvalsaadusest saadav tulu arvati kuludest maha, korrutades taotluses nimetatud kasutustegurid moonutamata ühikukuludega, mida täheldati võrdlusriigis Brasiilias.

(141) Seoses ferrosiliitsiumi räbust kui kõrvalsaadusest saadava tuluga leidis komisjon, et selle toote impordimaht Brasiiliasse on nullilähedane ning selle impordihindu Brasiilias ei saa seega pidada esindavaks. Kuna FASAU tegelik tulu ferrosiliitsiumi räbust kui kõrvalsaadusest moodustas tooraine tegelikest kogukuludest väga väikese osa, puudub sel dumpingumarginaali arvutuses märkimisväärne mõju olenemata sellest, millist allikat selle asendamiseks kasutada. Seetõttu otsustas komisjon arvestada nimetatud tuluga tootmise üldkulude kindlaksmääramisel (vt punkti 3.2.1.1 alapunkt e).

(142) Et teha kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kindlaks eksportiva tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, peab komisjon impordihinnale lisama rahvusvahelise transpordi ja kindlustuskulud (71) ja kohaldama võrdlusriigi imporditollimaksu ning lisama impordihinnale riigisisese transpordi kulud. Arvestades ilma nimetatud kuludeta saadud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (vt põhjendus 155), otsustas komisjon jätta need kulud arvesse võtmata.

iii) Tööjõud

(143) Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon ILO statistikat ja avalikult kättesaadavat teavet Brasiilia tööandjate keskmiste täiendavate tööjõuga seotud kulude kohta, (72) sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksed koos töötuskindlustuse, kutsehaiguskindlustuse, ehituse ja varade ostuga.

(144) ILO statistikas (73) on esitatud andmed töötaja kohta nädalas keskmiselt töötatud tegeliku tundide arvu ja tootmissektori töötajate igakuise töötasu kohta uurimisperioodil. Nende andmete põhjal arvutas komisjon välja tootmissektori tunnipalga, millele lisati täiendavad tööjõuga seotud kulud (74) (tööandja makstavad sotsiaalkindlustus- ja töötuskindlustusmaksed).

iv) Elekter

(145) Elektrihind, mille oli kehtestanud üks Brasiilia suurimaid elektritarnijaid, äriühing EDP Brasil, oli hõlpsasti kättesaadav (75). Teave oli piisavalt üksikasjalik, et määrata kindlaks elektrihind ja jaotusvõrgu kasutamise hind (modalidade tarifaria asul), mida maksavad tööstustarbijad.

(146) Tuleb märkida, et Brasiilias kohustab reguleeriv asutus Agência Nacional de Energia Elétrica (76) (ANEEL) elektritarnijaid tõstma oma tariife teatava protsendi võrra, et reguleerida elektrienergia tarbimist riigis. ANEEL kasutab märgistussüsteemi (77) (roheline, kollane, punane 1, punane 2), mis näitab, kas elektrihind peaks olema selline, nagu tarnija on esitanud (roheline), või tuleks seda suurendada 0,010 BRL/kWh (kollane), 0,030 BRL/kWh (punane 1) või 0,050 BRL/kWh (punane 2). ANEEL avaldab märgistused igakuiselt ja uurimisperioodi kohta olid need äriühingu EDP Brasil veebisaidil hõlpsasti kättesaadavad (78). Elektrienergia moonutamata kulude kindlaksmääramisel ei võtnud komisjon arvesse uurimisperioodil kasutatud märgistusi ja hinda vastavalt ei korrigeerinud. Arvestades põhjenduses 155 esitatud järeldust ja käesoleva aegumise läbivaatamise olemust, st eesmärki uurida, kas uurimisperioodil dumping jätkus või on tõenäoline selle kordumine, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus, otsustas komisjon, et elektrienergia kulu kohandamine ei ole vajalik.

e) Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

(147) Lisaks eespool põhjenduses 133 kokkuvõtlikult kirjeldatud tootmisteguritele tehti kindlaks tootmise üldkulud. Kasutatud tootmise üldkulude arvutamisel lähtuti tootmise üldkulude suhtest teatatud ja FASAU tootmiskulude järgi kontrollitud tootmiskuludesse (mille hulka kuuluvad mujal kui ahjudes kasutatud materjalide tarbimine, välised teenused, sisetransport ning struktuursed kulud, sealhulgas amortisatsioon ja hooldus). Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

(148) Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul kasutas komisjon, nagu põhjenduses 128 selgitatud, Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. finantsandmeid. Et viia need kokku läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga, võttis komisjon nimetatud äriühingu 2018. aasta konsolideeritud finantsaruanded, liitis 2019. aasta esimese kolme kuu konsolideeritud finantsaruanded ja lahutas 2018. aasta esimese kolme kuu konsolideeritud finantsaruanded (79). Arvestades, et kõnesolev äriühing ei tootnud ainult ferrosiliitsiumi, võttis komisjon arvesse äriühingu poolset segmenteerimist, et arvutada välja vaid ferrosiliitsiumi segmendi arvnäitajad.

(149) Müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel ei võtnud komisjon arvesse kirjet „kasum (kahjum) investeeringutelt“, sest see kulu (või tulu) ei olnud uurimisaluse tootega seotud. Sellise korrigeerimise tulemusel oli müügi-, üld- ja halduskulude osakaal suurem, kuid kasumi osakaal samavõrra väiksem. Niisiis ei mõjutanud see kokkuvõttes normaalväärtuse arvutamist.

f) Normaalväärtuse arvutamine

(150) Arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks tegi komisjon järgmist.

(151) Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, korrutas komisjon FASAU materjalide, tööjõu ja energia tootmistegurid pärast kontrollimist moonutamata ühikukuludega, mis tehti kindlaks eespool punktis 3.2.1.1 alapunktis d kirjeldatud viisil.

(152) Teiseks kohaldas komisjon neile tootmiskuludele tootmise üldkulusid ja lisas müügi-, üld- ja halduskulud ning saadud kasumi, mis tehti kindlaks eespool punkti 3.2.1.1 alapunktis e kirjeldatud viisil. Selliselt määratud tootmise üldkulud moodustasid 37,11 %. Tootmise moonutamata kogukuludele lisatud müügi-, üld- ja halduskulud, (80) mis väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest, olid 15,12 %. Tootmise moonutamata kogukuludele, tootmise üldkuludele ning müügi-, üld- ja halduskuludele lisatud kasum, (81) mis väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest, moodustas 51,1 %.

(153) Selle alusel tuletas komisjon normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Kuna ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, määrati normaalväärtus kogu riigi kohta.

3.2.1.2. Ekspordihind

(154) Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, tehti ekspordihind kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, korrigeerituna tehasehindade tasemele.

3.2.1.3. Võrdlemine ja dumpingumarginaal

(155) Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust eespool kindlaks määratud ekspordihinnaga. Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 157,8 %.

3.2.1.4. Järeldus

(156) Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRV dumping jätkus.

3.2.2. Venemaa

(157) Eurostati statistiliste andmete järgi imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Venemaalt liitu 2 735 tonni ferrosiliitsiumi, mis moodustas ligikaudu 0,4 % liidu kogutarbimisest. Venemaa valitsus väljendas arvamust, et kõnesolev impordimaht ei ole märkimisväärne. Komisjon järeldas siiski, et nimetatud impordimaht on piisavalt tüüpiline uurimaks, kas dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus.

3.2.2.1. Normaalväärtus

(158) Kuna Venemaa tootjad ei teinud koostööd, kasutas komisjon Venemaa puhul normaalväärtuse määramisel kättesaadavaid fakte. Selleks kasutati taotluse esitajalt saadud teavet (82). Autorõigusega kaitstud teabe allikaks oli Metal Expert (83).

(159) Seega võeti normaalväärtuse aluseks taotluses esitatud omamaised hinnad, mida uurimisperioodiks ajakohastati (84). Ajakohastatud omamaised hinnad avalikustati toimikus. Huvitatud isikutelt märkusi ei saadud.

3.2.2.2. Ekspordihind

(160) Kuna Venemaa eksportivad tootjad keeldusid koostööst, tehti ekspordihind kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, korrigeerituna tehasehindade tasemele.

3.2.2.3. Võrdlemine ja dumpingumarginaal

(161) Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e. Taotlejalt saadud teabe põhjal korrigeeriti ekspordihinda veokulude arvesse võtmiseks 100 euro võrra tonni kohta allapoole.

(162) Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 17,6 %.

3.2.2.4. Järeldus

(163) Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Venemaa dumping jätkus.

3.3. Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.3.1. HRV

(164) Nagu eespool punktis 3.2.1 leiti, imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ferrosiliitsiumi HRV-st dumpinguhinnaga. Täielikkuse huvides uuris komisjon lisaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping jätkuks või korduks. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiina tootjatele juurdepääsetavad muud turud, HRV eksportivate tootjate hinnakujundus koduturul ja muudel turgudel ning liidu turu atraktiivsus.

3.3.1.1. HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

(165) Kuna koostööst keelduti, tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotluse esitajalt saadud teabe alusel.

(166) HRV tootmisvõimsus oli praegusest tootmismahust märkimisväärselt suurem. Taotluses esitatud andmete kohaselt, (85) mida uurimise käigus ajakohastati, (86) oli ferrosiliitsiumi tootmisvõimsus 2019. aastal 10 571 000 tonni ent tootmismaht moodustas samal aastal 4 040 000 tonni. Seega oli tootmisvõimsuse rakendamise määr vaid umbes 38,2 %. Seega oleks Hiina tootjatel meetmete kehtetuks tunnistamise korral vaba tootmismahtu hinnanguliselt 6 531 000 tonni, samas kui tarbimine liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 740 144 tonni (vt tabel 1). Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud HRV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust ükski isik kahtluse alla ei seadnud.

(167) Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada ferrosiliitsiumi tootmiseks, et seda meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida.

3.3.1.2. Muude turgude olemasolu

(168) Hiina siseturg on maailma ülekaalukalt tähtsaim turg, mille arvele langes 2017. aastal 58 % maailma teadaolevast tarbimisest (87). Samas vähenes tarbimine sel turul 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 18 % ehk 887 000 tonni võrra (88).

(169) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil importis Jaapan HRV-st 167 000 tonni ferrosiliitsiumi ning see oli HRV tööstuse suurim eksporditurg, mille arvele langes 27,7 % Hiina ferrosiliitsiumi koguekspordist. Ajakirjanduses avaldatud artiklitest nähtub siiski, et Jaapani ferrosulamite sulatuskojad soovivad tarneallikaid mitmekesistada ning lõpetada sõltuvuse Indiast ja HRV-st. Selleks asutasid nad 2017. aastal Malaisias (89) mitu ühisettevõtet. Järelikult võib eeldada, et tulevikus võib Hiina ekspordil olla raskem Jaapani turule pääseda.

(170) Seetõttu järeldas komisjon, et praeguste meetmete kehtetuks tunnistamise korral on oht, et Hiina tootjad püüavad kompenseerida oma märkimisväärset müügimahtude kaotust koduturul ja tulevikus eeldatavalt ka Jaapani turul, suunates olulised müügivood ümber liidu turule.

3.3.1.3. Liidu turu atraktiivsus

(171) Hiina ferrosiliitsiumi eksporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 608 000 tonni, sealhulgas 3 587 tonni Euroopa Liitu (90). Hiina tootjad eksportisid 63 riiki ja ferrosiliitsiumi hinnad olid neisse riikidesse müümisel keskmiselt madalamad kui liitu müümisel. Nimetatuist vaid 14 riigi puhul olid müügihinnad kõrgemad kui liitu müümisel. Seejuures oli Hiina keskmine hind liitu müümisel kõrgem (+6,1 %) kui Hiina ekspordi keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (91). Niisiis on liitu eksportimine Hiina eksportijate jaoks atraktiivsem kui enamikku teistesse riikidesse eksportimine.

(172) Liidu turg on Hiina tootjatele atraktiivne ka oma suuruse tõttu: arvestades ferrosiliitsiumi tarbimist kogu maailmas, on Euroopa Liit HRV järel suuruselt teine ühtne turg. Selle suurus ületab Põhja-Ameerika turgu 1,7 korda ja Jaapani turgu 1,5 korda (92). Niisiis on selle suurus oluline atraktiivsust mõjutav tegur.

3.3.1.4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

(173) Arvestades dumpingu jätkumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, eksportijate hinnakujundust kolmandatel turgudel, HRV vaba tootmisvõimsuse suurust, liidu turu suurust ja sellel turul valitsevaid hindu ning koduturul märkimisväärselt vähenenud tarbimist ja ühe teise olulise ekspordituru juurdepääsetavuse eeldatavat vähenemist, on väga tõenäoline, et HRV dumping jätkub või igal juhul kordub, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

3.3.2. Venemaa

(174) Nagu eespool punktis 3.2.2 leiti, imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ferrosiliitsiumi Venemaalt dumpinguhinnaga. Komisjon uuris lisaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping jätkuks või korduks. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: Venemaa tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Venemaa tootjatele juurdepääsetavad muud turud, Venemaa eksportivate tootjate hinnakujundus koduturul ja muudel turgudel ning liidu turu atraktiivsus.

3.3.2.1. Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Venemaal

(175) Kuna koostööst keelduti, tehti Venemaa tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotleja esitatud ja ajakohastatud (93) teabe alusel.

(176) Venemaa tootmisvõimsus oli praegusest tootmismahust märkimisväärselt suurem. Taotluse kohaselt oli ferrosiliitsiumi tootmisvõimsus 2019. aastal 826 000 tonni, ent tootmismaht moodustas samal aastal 561 000 tonni. Seega oli tootmisvõimsuse rakendamise määr vaid umbes 67,9 %. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks Venemaa tootjatel piisavalt ehk umbes 265 000 tonni vaba tootmisvõimsust, millega saaks tekitada dumpinguhinnaga ferrosiliitsiumi ülepakkumise liidu turul, kus tarbimine moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 740 144 tonni.

(177) Kaks koostööst keeldunud Venemaa eksportijat ja Venemaa valitsus avaldasid arvamust, et komisjon on rakendamise määra Venemaal alahinnanud. Venemaa valitsus viitas kahe Venemaa eksportiva tootja esitatule, mille kohaselt Venemaa tootmisvõimsus on palju väiksem, eriti nimetatud kahel tootjal endal, ning Venemaa tootmismaht suurem. Seega oleks tootmisvõimsuse rakendamise määr Venemaal vahemikus 90 %–100 %. Venemaa valitsus viitas selles küsimuses ka tema enda esitatule.

(178) Esiteks märgib komisjon, et Venemaa valitsuse/Venemaa Föderatsiooni majandusarengu ministeeriumi 24. aprillil 2019. aastal esitatu kohaselt „kinnitab ka Venemaa ametlik statistika“ taotluse esitajalt saadud ja komisjoni kasutatud andmeid uurimisaluse toote tootmisvõimsuse kohta Venemaal.

(179) Teiseks näitas uurimine, et Venemaa 2019. aasta tootmisvõimsuseks hinnati 826 000 tonni, samas kui Venemaa ametliku statistika järgi oli see arv 2018. aastal veelgi suurem, nimelt 932 000 tonni. Koostööst keeldunud eksportivate tootjate esitatud arvnäitajad 2017. aasta kohta ei vasta Venemaa ametlikule statistikale ega ka taotluse esitaja prognoosidele sama aasta kohta. Tegelikult oli Venemaa tootmisvõimsus 2017. aastal Venemaa valitsuse andmetel [20 %–30 %] suurem kui kahe koostööst keeldunud eksportiva tootja esitatud arvude järgi. Seega on nii taotluse esitaja hinnangute kui ka Venemaa ametliku statistika (ning ka Venemaa valitsuse avaldatu) põhjal selge, et eksportiva tootja esitatud tootmisvõimsus on alahinnatud.

(180) Kolmandaks esitasid koostööst keeldunud eksportivad tootjad andmed 2017. aasta, mitte uurimisperioodi kohta. Isegi kui neid kontrollimata andmeid arvesse võtta, on siiski ebaõige väide, nagu oleks tootmisvõimsus Venemaal rakendatud peaaegu 100 %-liselt. Nimelt kui kasutada tootmisvõimsuse rakendamise arvutamiseks Venemaa ametlikku tootmisvõimsuse statistikat (840 700 tonni) ja koostööst keeldunud eksportiva tootja esitatud 2017. aasta tegelikku toodangut [600 000–700 000 tonni], oleks tootmisvõimsuse rakendamise määr [71 %–83 %], mis ei ole kaugeltki „peaaegu 100 %“.

(181) Igal juhul olid taotluse esitajalt saadud andmed tootmisvõimsuse ja -mahu kohta uuemad ja seega sobivamad tulevikku suunatud tõenäosusanalüüsiks, kuna need käsitlesid 2019. aastat.

(182) Kõiki nimetatud põhjusi arvestades lükati tagasi väited, nagu oleks komisjon Venemaa vaba tootmisvõimsust üle hinnanud. See otsus tehti asjaomastele isikutele teatavaks ja neile anti võimalus esitada enne lõpliku otsuse tegemist märkusi.

(183) Vastuseks teatasid kaks eksportivat tootjat, et komisjon ei ole käimasolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises käsitlenud kõiki nende ja Venemaa valitsuse tõstatatud lahendamata küsimusi üldiselt, ning konkreetselt komisjoni järeldusi Venemaa tootjate vaba tootmisvõimsuse kohta. Eksportivad tootjad teatasid lisaks, et kui dumpinguga seotud küsimused välja arvata, on nad uurimises huvitatud isikutena igakülgselt koostööd teinud. Peale selle väitsid nad, et arvestades märkimisväärseid lahknevusi erinevate huvitatud isikute esitatud andmetes Venemaa tootmismahu, toodangu ja tootmisvõimsuse rakendamise määra kohta, oli komisjon kohustatud nimetatud andmeid kontrollima, sealhulgas kontrollkäikudega nende tegevuskohtadesse. Eksportivad tootjad teatasid, et nende väide tootmisvõimsuse peaaegu 100 %-lise rakendamise kohta lükati tagasi põhjendamatult ning esitasid selle tõendamiseks alternatiivse arvutuse, kasutades enda äriühingute esitatud ja taotluse esitajalt saadud andmeid. Seejuures väitsid nad, et komisjon on tootmisvõimsuse ja -mahtude andmeid kasutanud valikuliselt. Lõpetuseks viitasid äriühingud WTO menetluspraktikale, mis teadaolevate faktide seisukohalt toetab nende väidet, et komisjoni kasutatud andmed polnud antud asjas kõige sobivamad ning nende enda esitatud andmed oleksid saadaolevatest parimad.

(184) Komisjon ei nõustunud esiteks väitega, nagu oleks mõni teade või argument jäetud kaalumata ja vastamata. Nimelt saatis komisjon asjaomastele äriühingutele lisateavet, et tagada nende vaba tootmisvõimsusega seotud märkuste täielik arvestamine ning anda neile võimalus esitada enne lõplike järelduste tegemist märkusi. See, et äriühingud komisjoni järeldustega ei nõustunud, ei tähenda, et need polnud põhjendatud. Kui vaba tootmisvõimsus kõrvale jätta, siis ei täpsustanud äriühingud, milliseid küsimusi komisjon lõplike järelduste avalikustamise dokumendis väidetavalt ei käsitlenud. Ütlematagi on selge, et lisateabe saatmine piirdus vaba tootmisvõimsuse hindamisega ning vastused lõplike järelduste avalikustamise dokumendi kohta esitatud märkustele sisalduvad käesolevas määruses, nagu komisjoni praktikas tavaks.

(185) Teiseks käsitati kõnesolevat kahte eksportivat tootjat koostööd mittetegevate isikutena vastavalt alusmääruse artiklile 18. Nagu need äriühingud ise märkisid, otsustasid nad jätta vastamata küsimustikele, milles tuli esitada olulist teavet mitte üksnes dumpingu kohta vaid ka kahju hindamiseks (näiteks toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine). Ehkki komisjonil puudub kohapealse kontrollimise kohustus, on tal tavaks kontrollida küsimustike vastuseid ja lisateavet, mis on saadud kõikidelt koostööd tegevatelt isikutelt, kelle hulka nimetatud kaks eksportivat tootjat aga ei kuulunud. Lisaks märgib komisjon, et kuigi need isikud keeldusid koostööst ja seega nende tegevuskohas kontrolli läbi ei viidud, kaaluti nende esitatud andmeid selle konkreetse juhtumi puhul eraldi täiendava avalikustamise raames sisuliselt, ehkki andmed olid kontrollimata. Seejärel lükati need andmed tagasi samuti sisuliselt, olles neid eelnevalt võrrelnud Venemaa valitsuse esitatud ja taotluse esitajalt saadud andmetega. Vastupidiselt äriühingute väidetule ei olnud „märkimisväärseid lahknevusi erinevate huvitatud isikute esitatud andmetes“. Üksnes nende enda teave erines olulisel määral muust toimikus kättesaadavaks tehtud teabest ja pealegi oli tegemist teabega 2017. aasta kohta ehk aja kohta, mis eelnes läbivaatamisega seotud uurimisperioodile ja ka 2018. aastale, mille kohta esitas teavet Venemaa valitsus. Samas olid taotluse esitaja ja Venemaa valitsuse esitatud andmed, millele komisjon oma hinnangus tugines, üksteisega kooskõlas, kuigi mitte identsed. Venemaa valitsuse/Venemaa Föderatsiooni majandusarengu ministeeriumi 24. aprilli 2019. aastal esitatu kinnitas, et taotluse esitajalt saadud andmed olid õiged. Selle alusel tegi komisjon kõnesolevate andmete kontrollimisest sõltumatu sisulise järelduse, et eksportivate tootjate esitatud teave oli aegunud ja seetõttu sobimatu ning lisaks polnud see usaldusväärne ega sobinud seega kasutamiseks Venemaa vaba tootmisvõimsuse arvutamiseks.

(186) Kolmandaks, vastupidiselt äriühingute väidetule kasutas komisjon arvutamiseks äriühingute enda andmeid ning Venemaa valitsuse esitatud ametlikku statistikat Venemaa tootmisvõimsuse kohta (mitte aga taotluse esitajalt saadud teavet). Pealegi ei saa komisjon nõustuda, et erinevad metoodikad võiksid anda niivõrd erinevaid tulemusi, nagu äriühingute esitatud tootmisvõimsuse arvnäitajatest nähtus. Seetõttu lükkab komisjon tagasi väite, nagu kasutanuks ta saadaolevaid andmeid valikuliselt. Võrdlus ametliku statistikaga ei kinnitanud äriühingute esitatud teabe õigsust, mistõttu see lükati tagasi.

(187) Neljandaks ei nõustunud komisjon, et antud juhul oli kõnesolevate äriühingute esitatud teave kõige sobivam teave. Võrdlus ametliku statistikaga näitas, et tootmisvõimsuse kohta esitatud arvud polnud õiged, mistõttu see teave loeti ebausaldusväärseks ja jäeti komisjoni järeldustes kasutamata. Komisjon otsustas kasutada taotluse esitajalt saadud teavet, mis oli kooskõlas Venemaa ametliku statistikaga. Alusmäärust ja äriühingute viidatud WTO põhimõtet arvesse võttes leiti, et see teave on antud juhul kõige sobivam. Seepärast lükati äriühingute väide tagasi.

(188) Komisjon meenutas, et vaba tootmisvõimsuse hindamine oli igal juhul vaid üks mitmest elemendist ja näitajast, millele ta on õigusaktide järgi kohustatud tuginema oma aegumise läbivaatamise raames tehtavates järeldustes kahju kordumise kohta.

(189) Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Venemaa eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada ferrosiliitsiumi tootmiseks, et neid meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida.

3.3.2.2. Muude turgude olemasolu

(190) Nagu kirjeldatud põhjenduses 168, viitavad Jaapani turu viimase aja arengud, et Malaisiast pärit import võtab järk-järgult üle mujalt pärit impordi turuosa. Jaapan on ühtlasi ka Venemaa suurim ferrosiliitsiumi eksporditurg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes Jaapani turu arvele 30 % Venemaa ferrosiliitsiumi koguekspordist (ehk 127 000 tonni). Praeguste meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et Venemaa eksportivad tootjad suunaksid vähemalt osa sellest ekspordist dumpinguhinnaga ümber liidu turule.

3.3.2.3. Liidu turu atraktiivsus

(191) Koostöö puudumise tõttu kasutati Venemaa liitu suunatud ekspordi hindade ja Venemaa teistele eksporditurgudele suunatud ekspordi hindade võrdlemiseks Global Trade Atlast (GTA) ja Venemaa tolli väliskaubanduse statistikat, kusjuures ilmneb, et mõlemad allikad annavad peaaegu sama tulemuse. Selle järgi oli Venemaa keskmine ekspordihind liitu müümisel 1 149 eurot tonni eest (ehk +8,1 %) kõrgem kui Venemaa ekspordi keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ainult kahes riigis 36-st olid Venemaa eksportivate tootjate keskmised müügihinnad kõrgemad kui liidus. Nimetatud müük moodustas alla 1 % ekspordi kogumahust. Seetõttu leidis komisjon, et liitu eksportimine on Venemaa eksportijate jaoks märksa atraktiivsem kui enamikku teistesse riikidesse eksportimine.

(192) Pärast avalikustamist ei nõustunud põhjenduses 191 nimetatud kaks Venemaa eksportivat tootjat komisjoni järeldustega, et liidu turg on Venemaa ferrosiliitsiumitööstuse jaoks atraktiivne. Nad seadsid kahtluse alla Venemaa tolli väliskaubanduse statistikas esitatud hinnad, kuna need olevat ebausaldusväärsed. Seda väidet siiski rohkem ei põhjendatud ning ei pakutud ühtki alternatiivset viisi Venemaa ekspordihindade võrdlemiseks erinevatel turgudel. Tuleb meenutada, et kaks asjaomast isikut on kaks Venemaa suurimat eksportivat tootjat ning kui nad oleksid otsustanud uurimises koostööd teha, mida nad aga ei teinud, siis saanuks komisjon lähemalt hinnata Venemaa võrreldavate toodete ekspordihindu maailma erinevatel turgudel, võttes aluseks nende enda ekspordimüügi. Kaks eksportivat tootjat väitsid täiendavalt, et Venemaa eksport liitu ei ole mahult märkimisväärne, mistõttu pole võimalik nimetatud impordi hindadest üldse järeldusi teha. Nagu põhjenduses 157 märgitud, moodustas import Venemaalt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 0,4 % liidu kogutarbimisest ning komisjon leidis, et selline impordimaht on piisavalt esindav. Lõpetuseks väitsid nimetatud isikud, et ferrosiliitsiumi hinna määrab HRV ja teised turuosalised üldiselt järgivad neid hindu ning erinevused on väikesed. Selle väite õigsust hindamata leidis komisjon, et see ei oma tähtsust liidu turu atraktiivsuse hindamisel võrdluses teiste turgude hindadega. Seega lükati need väited tagasi.

(193) Nagu põhjenduses 172 märgitud, on liidu turul valitsevate hindade kõrval teiseks oluliseks atraktiivsust mõjutavaks teguriks liidu turu suurus.

3.3.3. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

(194) Arvestades dumpingu jätkumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, eksportijate hinnakujundust kolmandatel turgudel, Venemaa vaba tootmisvõimsust, liidu turu suurust ja sellel turul valitsevaid hindu ning ühe teise olulise ekspordituru juurdepääsetavuse eeldatavat vähenemist, on väga tõenäoline, et Venemaa dumping jätkuks või korduks, juhul kui meetmed aeguksid.

3.4. Üldised järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

(195) Uurimine näitas, et Hiina ja Venemaa import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhindadega.

(196) Lisaks leidis komisjon tõendeid, et mõlemas asjaomases riigis on olulisel määral vaba tootmismahtu, liidu turg on hindade ja suuruse seisukohalt atraktiivne ning eksporti võidakse mujalt ümber suunata.

(197) Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

4. KAHJU

4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(198) Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet viis tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

(199) Liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 241 000 tonni. Nagu on viidatud põhjenduses 11, valiti valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 90 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

4.2. Liidu tarbimine

(200) Komisjon liitis liidu tarbimise kindlakstegemiseks kokku liidu tootmisharu müügimahu liidu turul ja koguimpordi liitu, mille andmed saadi Comexti andmebaasist (Eurostat).

(201) Tarbimine püsis liidus kogu vaatlusalusel perioodil stabiilsena, kui välja arvata järsk vähenemine 2016. aastal. Tugev hinnalangus algas 2015. aasta neljandas kvartalis ning mõjutas kogu turgu negatiivselt terve 2016. aasta jooksul. Ferrosiliitsiumi peamine lõppkasutaja on terasesektor ning Euroopa Liidu terasetoodang vähenes 2015. aasta 165,9 miljonilt tonnilt 2016. aastal 162,1 miljoni tonnini (–2,3 %) (94). Lisaks sellele vähenesid 2015. aasta teises pooles oluliselt laovarud ja see tõi kaasa hindade languse. Madalate hindade tõttu vähenes toodang ning järgmisel kahel aastal ehk 2016. ja 2017. aastal laovarud järk-järgult vähenesid. Tabel 1 Liidu tarbimine (tonnides) 2015 2016 2017 2018 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Kogutarbimine 752 111 578 894 700 509 776 354 740 144 Indeks (2015 = 100) 100 77 93 103 98 Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

4.3. Import asjaomastest riikidest

4.3.1. Vaatlusalustest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

(202) Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit ferrosiliitsiumi importi on vaja hinnata kumulatiivselt kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 4.

(203) Mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpingumarginaalid olid üle alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtaseme ja mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi maht oli piisavalt esindav, nagu sätestatud põhjendustes 43 ja 157.

(204) Kumulatiivset hindamist peeti asjakohaseks, võttes arvesse võrreldavaid konkurentsitingimusi nendest kahest riigist pärit impordi ja liidu samasuguse toote vahel. Komisjon leidis, et konkurentsitingimused on sarnased, kuna Hiinast ja Venemaalt imporditava uurimisaluse toote ning liidu tootmisharu toodetud ja müüdud samasuguse toote vahelised konkurentsitingimused liidu turul on sarnased ning leiti, et neid levitatakse samade müügikanalite kaudu.

(205) Eeltoodut silmas pidades jõuti järeldusele, et alusmääruse artikli 3 lõikes 4 ette nähtud tingimused on täidetud. HRV-st ja Venemaalt pärit importi uuriti seetõttu kumulatiivselt.

4.3.2. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

(206) Komisjon tegi HRV-st ja Venemaalt liitu suunatud impordi mahu kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal ning kõnesoleva impordi turuosa selle mahu võrdlemise põhjal liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 1.

(207) Asjaomastest riikidest pärit uurimisaluse toote impordi maht liidu turule kahanes vaatlusalusel perioodil 17 %. Samas suurenes HRV-st pärit impordi maht 2018. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui neli korda, import Venemaalt aga vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui poole võrra, kuigi ajavahemikul 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on see kasvanud. Tabel 2 Liidu impordimaht (tonnides) 2015 2016 2017 2018 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood HRV-st pärit impordi maht 614 305 235 2 719 2 804 Indeks (2015 = 100) 100 50 38 443 457 Venemaalt pärit impordi maht 6 006 318 1 409 2 653 2 722 Indeks (2015 = 100) 100 5 23 44 45 Asjaomased riigid 6 620 623 1 644 5 372 5 526 Indeks (2015 = 100) 100 9 25 81 83 Allikas: Eurostat, korrigeerituna 75 % ränisisaldusele ().

(208) Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil vähenes ning jäi alla 1 %. Seega jätkus vaatlusalusel perioodil import HRV-st ja Venemaalt liidu turule, kuigi väiksemal määral. Tabel 3 Liidu turuosa (%) 2015 2016 2017 2018 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood HRV 0,1 % 0,1 % 0,0 % 0,4 % 0,4 % Indeks (2015 = 100) 100 65 41 429 464 Venemaa 0,8 % 0,1 % 0,2 % 0,3 % 0,4 % Indeks (2015 = 100) 100 7 25 43 46 Asjaomased riigid 0,9 % 0,1 % 0,2 % 0,7 % 0,7 % Indeks (2015 = 100) 100 12 27 79 85 Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

4.3.3. Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

(209) Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal.

(210) HRV-st pärit uurimisaluse toote keskmised impordihinnad tõusid 2017. aastal järsult, kuid langesid 2018. aastal 74 protsendipunkti võrra. Kokkuvõttes langes Hiina hind vaatlusalusel perioodil 6 %. Venemaa puhul oli see suundumus vastupidine ning 2016. ja 2017. aastal oli hinnatase madalam, kuid tõusis vaatlusalusel perioodil 9 % võrra. Tabel 4 Impordihinnad (eurot/tonn) 2015 2016 2017 2018 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood HRV-st pärit impordi hind 1 319 1 317 2 086 1 109 1 234 Indeks (2015 = 100) 100 100 158 84 94 Venemaalt pärit impordi hind 1 113 764 770 1 175 1 211 Indeks (2015 = 100) 100 69 69 10