ET

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2006,

ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4306 all)

(2006/668/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

Otsuse 90/424/EMÜ kohaselt võtab ühendus või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed liikmesriikides salmonelloosi levimuse kohta tapasigade populatsioonides. Selline teave ei ole kättesaadav ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring salmonelloosi levimuse jälgimiseks tapasigade hulgas asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erisusi.

Euroopa Toiduohutusameti arvamuses soovitatakse tapale saadetud sea salmonelloosi nakatumise kindlakstegemiseks võtta tapamajas proov niude lümfisõlmedest. Seetõttu tuleks sellist proovivõttu kasutada tapasigade salmonelloosi levimuse jälgimise vahendina. Kõnealune alusuuring sobib ka sigade veo ja laudas viibimise ajal nakatumise ning tapa jooksul loomakorjuse nakatumise mõju hindamiseks tampoonmeetodi abil. Salmonelloosi levimuse hindamiseks sigade hulgas on välja töötatud ka seroloogiline analüüs, mida võib kasutada määruse (EÜ) nr 2160/2003 artiklis 5 sätestatud riiklike kontrolliprogrammide raames salmonelloosi jälgimiseks sigade hulgas.

Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Võttes arvesse liikmesriikides tapasigade salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. Asjakohane on hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, kehtestades vastavad ülemmäärad. Muud kulud, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulud jm, ühenduse poolt hüvitamisele ei kuulu.

Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuringu läbiviimine on toimunud asjassepuutuvate ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele tingimustele.

Ühenduse rahalist toetust antakse juhul, kui ettenähtud meetmeid on tõhusalt rakendatud, ning eeldusel, et ametiasutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul.

Tuleb selgitada riigi omavääringus esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat kurssi, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (3) artikli 1 punktis d.

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Uuringu eesmärk ja üldsätted

1. Tehakse uuring, mille eesmärk on hinnata kogu ühenduses Salmonella spp. levimust tapasigade hulgas, kellelt võetakse proove tapamajas. Uuringut kasutatakse samaaegselt ka teabe kogumiseks loomakorjuste nakatumise kohta tapamajades ning bakterioloogiliste ja seroloogiliste analüüside omavahelise suhte kohta.

2. Uuringu tulemusi kasutatakse määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikliga 4 ettenähtud ühenduse eesmärkide sätestamiseks ja parima lähenemise leidmiseks edaspidi eesmärgi saavutamisele hinnangu andmisel.

3. Uuring hõlmab aastast ajavahemikku, mis algab 1. oktoobril 2006.

4. Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab “pädev asutus” määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 kohaselt määratletud liikmesriigi asutust või asutusi.

Artikkel 2

Tehnilised näitajad

Liikmesriigid korraldavad ja viivad tapamajades läbi tapasigade uuringu alates 1. oktoobrist 2006. Proovide võtmise ja analüüsid teeb pädev asutus või tehakse seda tema järelevalve all.

Proovide võtmine ja analüüsimine toimub kooskõlas I lisas sätestatuga.

Artikkel 3

Andmete kogumine, hindamine ja esitamine

1. Iga-aastase riikliku aruande koostamise eest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ (4) artikli 9 lõikele 1 vastutav pädev asutus kogub ja hindab artikli 2 kohaselt saadud tulemusi ning esitab komisjonile kõik vajalikud andmed koos omapoolse hinnanguga.

2. Komisjon edastab andmed uurimiseks Euroopa Toiduohutusametile.

3. Riiklikud kokkuvõtlikud andmed ja tulemused avalikustatakse viisil, mis tagab konfidentsiaalsuse.

Artikkel 4

Ühenduse rahalise toetuse ulatus

1. Ühendus annab rahalist toetust kulude puhul, mida liikmesriigid on kandnud seoses laboratoorsete analüüside läbiviimisega, st seoses Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise, vastavate isolaatide serotüpiseerimise ja seroloogilise analüüsiga.

2. Ühenduse rahalise toetuse maksimummäär on 20 eurot Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise analüüsi kohta, 30 eurot vastavate isolaatide serotüpiseerimise analüüsi kohta ja 10 eurot lihamahla seroloogilise analüüsi kohta.

3. Ühenduse rahaline toetus ei ületa uuringu toimumise perioodiks kehtestatud maksimummäärasid, mis on esitatud II lisas.

Artikkel 5

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused

1. Artiklis 4 sätestatud rahalist toetust antakse liikmesriikidele eeldusel, et uuring tehakse kooskõlas ühenduse õigusaktide asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning juhul kui täidetud on järgmised tingimused:

eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 28. veebruariks 2007. Eduaruanne peab hõlmama komisjoni palvel koostatud bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni arvamuse III lisas nõutud kogu teavet, mis on seotud “Salmonelloosi riskianalüüsi ja tõrjevõimalustega seakasvatuses”;

c)

2. Liikmesriigi taotluse korral võib ühendus teha liikmesriigile ettemakse 50 % ulatuses II lisas esitatud kogusummast.

3. Lõike 1 punktis c osutatud tähtaja ületamine toob kaasa rahalise toetuse järkjärgulise vähendamise 25 % kogusummast alates 15. novembrist 2007, 50 % alates 1. detsembrist 2007 ja 100 % alates 15. detsembrist 2007.

Artikkel 6

Riigi omavääringus esitatud taotluste konverteerimiskurss

Kalendrikuus “n” riigi omavääringus esitatud taotluste konverteerimiskurss on “n + 1” kuu kümnenda päeva konverteerimiskurss või kursi noteerimisele eelneva päeva kurss.

Artikkel 7

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2006.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29,2.2.2006, lk 37).

(2) ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1003/2005 (ELT L 170, 1.7.2005, lk 12).

(3) EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

(4) ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

I LISA

Artikli 2 kohased tehnilised näitajad

1. Valimi võtmise raamid

Vähemalt kolme viimase kuu jooksul liikmesriigis peetud sigadele tehakse test juhusliku valimi alusel vastavalt tabelile 1.

Tabel 1

Väikseim valimimaht

Sigade arv populatsioonis Väikseim valimimaht (1) > 20 000 000 2 400 10 000 000–20 000 000 1 067 2 000 000–10 000 000 600 < 2 000 000 384

Liikmesriigid peavad võtma analüüsimiseks 10 % rohkem proove juhuks, kui mõned proovid jäävad eri põhjustel uuringust välja.

Proovide võtmine jaotatakse kuude lõikes, et tagada võimalike hooajaliste erisuste arvessevõtmine.

Proove võetakse kõikidest osalevatest tapamajadest proportsionaalselt tapamaja suurusega. Kõik liikmesriigid reastavad tapamajad nendes eelneval aastal tapetud nuumsigade arvu järgi. Seega määravad kõik liikmesriigid kindlaks tapamajad, kus tapeti vähemalt 80 % kõikidest nuumsigadest.

Sigade ja loomakorjuste valimi kogusuurus igas uuringus osalevas tapamajas prognoositakse, korrutades omavahel valimi suuruse (nt 2 400) ja eelneval aastal tapetud nuumsigade arvu. Näiteks kui ühes tapamajas tapeti 25 % kõigis valitud tapamajades (milles tapetakse vähemalt 80 % kõigist liikmesriigis tapetud nuumsigadest) tapetud nuumsigadest, siis võetakse proov (2 400 × 0,25) 600 sealt. See jaotatakse ühtlaselt nii, et 12 kuu jooksul võetakse proov 50 sealt kuus. Näide on esitatud tabelis 2.

Kui tapamaja on suletud või kui on avatud uus tapamaja või kui uuringu ajal prognoositakse tapamaja läbilaskevõime olulist muutust, siis tuleb prognoositud mahtu vastavalt muuta.

Tabel 2

Tapamajade võrdlus, et määrata kindlaks valimisse kuuluvate nuumsigade arv igas tapamajas; valimi suuruse arvutamine iga tapamaja kohta

Tapamaja kood Eelneval aastal tapetud nuumsigade arv Osakaal kogu uuringus osalevate tapamajade toodangust Valimi suurus tapamaja kohta Valimeid kuus (/12) AXD 88 000 17,6 0,176 × 2 400 = 422,4 422,4:12 = 36 SVH 25 000 5,0 TPB 75 000 15,0 MLG 100 000 20,0 GHT 212 000 42,4 Kokku 500 000 (2) 100,0

Igal kuul valitakse juhusliku valiku teel iga tapamaja jaoks üks number 1 ja 31 vahel. Kui see juhuslikult valitud number langeb kokku selle kuu tapapäevaga, siis võetakse proovid sellel päeval. Kui see ei ole tapapäev, siis valitakse juhusliku valiku teel uus number. Seda tehakse kord kuus ning korratakse nii mitu korda, kui sellest tapamajast peab proove võtma. Näiteks korratakse tapamajas AXD protseduuri vähemalt 36 korda, et valida juhusliku valiku teel vähemalt 36 tööpäeva. Loomulikult võib samal päeval proove võtta rohkem kui ühelt loomakorjuselt.

Kuna ühel konkreetsel päeval tapetud loomade arv võib suuresti erineda, siis valitakse konkreetne loom juhusliku valiku teel tapamajas juhusliku valiku teel proovide võtmiseks valitud päeval. Antud päeval on loomade koguarv teada ja tapamaja personal valib juhusliku valiku teel välja ühe või mitu loomakorjust, kasutades neile antud juhumeetodi lehte, mis on koostatud nii, et sellel antud maksimumarv ületab liikmesriigi mis tahes tapamajas mis tahes päeval tapetud suurimat võimalikku nuumsigade arvu.

Tabelis 3 on esitatud juhumeetodi abil koostatud tabeli näidis.

Tabel 3

Juhumeetodi tabel

Tapamaja Kuupäev Loomakorjuse järjekorranumber (3) AXD 19 5 4 2 12 124 12 2 8 59

Alusuuringusse ei kaasata:

— loomi, kelle eluskaal on vähem kui 50 kg või suurem kui 170 kg,

— loomi, kelle tapmine on olnud hädatapmine,

— ühtegi täiesti kõlbmatuks tunnistatud loomakorjust.

2. Proovid

2.1. Proovide võtmine üldiselt

Võetakse järgmisi proove:

— valitud sigade niude lümfisõlmede kogum või vähemalt 5 üksikut niude lümfisõlme. Võimaluse korral kogutakse vähemalt 25 grammi lümfisõlmi ilma rasvata või sidekoeta,

— käsnaga tampoonmeetodi abil vastavalt alapunktile 2.3, võttes proove igalt loomakorjuselt neljast kohast ja juhuslikult valitud sigade hulgast valitud vähemalt 384 sealt. Proovi võtmisel tuleb kasutada käsna vastavalt kehtivale ISO 17604 standardile. Proovid võetakse Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Prantsusmaal, Iirimaal, Küprosel, Lätis, Leedus, Austrias, Poolas, Sloveenias, Rootsis ja Ühendkuningriigis,

— lihaskoe proov kõigilt valitud sigadelt lihamahla või vere (kui on sarnane lihamahla meetodiga) seroloogilise analüüsi jaoks. Kaela- või vahelihasest tuleb võtta piisavalt suur proov, et osa sellest saadud lihamahlast oleks võimalik võrdlevate uuringute tarbeks külmutada ja säilitada. Proovid võetakse Taanis, Saksamaal, Prantsusmaal, Iirimaal, Küprosel, Leedus, Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis.

Tapamajas tuleb säilitada andmed selle kohta, millisest lihasest proovid võeti, iga valimi proovide võtmise kellaaeg ja kuupäev ning valimite kohaletoimetamise aeg, kuupäev ja kulleri nimi.

2.2. Proovide võtmine niude lümfisõlmedest

Pimesoole ja pimesoolele lähima niudesoole osa vahel olev kinnisti rebitakse lahti, mille tulemusena paljastuvad lahtise osa pinnal niude lümfisõlmed. Üksikute lümfisõlmede kogumiseks “korjatakse” sellelt lahtiselt kinnistilt lümfisõlmed ära ilma noata, lihtsalt kinnastatud käega. Lümfisõlmed või kogum asetatakse kilekotti, millele märgitakse kuupäev, kellaaeg, tapamaja kood ja proovi identifitseerimiskood.

2.3. Proovide võtmine loomakorjustelt tampoonmeetodi abil

Loomakorjuselt võetakse proovid pärast siseelundite eemaldamist ja enne jahutamist. Ühelt kohalt võetakse 100 cm2 suuruselt alalt tampoonmeetodi abil üht ainukest abrasiivkäsna kasutades proov kõigist järgmistest kohtadest (numeratsioon vastavalt ISO 17604 standardi A-lisale):

— tagajäseme keskosa (9)

— kõhu küljetükk (3)

— selja keskosa (4)

— kaelatükk (7)

Tampoonmeetodi abil võetakse käsna ühe poolega proovid kahest kohast, siis keeratakse käsn ümber ja võetakse proovid kahest järelejäänud kohast, kasutatakse ka küürimisliigutust. Kasutatakse piisavalt jõudu loomakorjuse alumise osa valimist veidi (2–5 mm) eemale lükkamiseks. Käsnaga käiakse igast proovi võtmise kohast üle ligikaudu 10 korda vertikaalses suunas ja 10 korda horisontaalses suunas. Kui kasutatakse matriitsi, siis tuleb järgida ettevaatusabinõusid loomakorjuste vahelise ristnakatumise vältimiseks.

Ladustamise ja veo ajal tuleb proovi hoida maksimaalselt 7 °C temperatuuril. Kilekotile peab olema märgitud kuupäev, kellaaeg, tapamaja kood ja proovi identifitseerimiskood.

3. Vedu

Proovid tuleb kiirposti või kulleriga ära saata 36 tunni jooksul ja need peavad laboratooriumisse jõudma hiljemalt 72 tunni jooksul pärast proovide võtmist. Hiljem kui 72 tundi pärast proovide võtmist kohale jõudnud proovid jäetakse kõrvale, välja arvatud juhul, kui analüüsiga alustatakse 96 tunni jooksul pärast proovide võtmist ja külmaahel ei ole katkenud.

4. Proovide analüüsimine

Analüüsid ja serotüpiseerimine tehakse riigi referentlaboris. Kui riigi referentlaboris ei ole võimalik kõiki analüüse teha või kui tegemist ei ole igapäevaselt tuvastamisega tegeleva laboriga, siis võivad pädevad asutused otsustada määrata salmonelloosi ametliku kontrolli laboriteks ka piiratud hulgal muid laboreid. Nendel laboritel peab olema tõestatud kogemus nõutud tuvastusmeetodi kasutamisel ning ISO 17025 standardile vastav kvaliteedi tagamise süsteem ning nad peavad olema riigi referentlabori järelevalve all.

Laboris hoitakse proovi külmutatuna kuni bakterioloogilise kontrollini, mis tehakse 24 tunni jooksul pärast proovi kättesaamist, kusjuures analüüs peab algama hiljemalt 96 tundi pärast proovi võtmist.

Lihaskoe proov seroloogilise analüüsi jaoks külmutatakse kuni analüüsimiseni, mis tehakse vahetult pärast sulatamist.

4.1. Proovi ettevalmistamine bakterioloogiliseks uuringuks

Lümfisõlmede pind puhastatakse enne analüüsimist, kastes need absoluutsesse alkoholi ja kuivatades õhu käes.

Kõik lümfisõlmed uputatakse ja suletakse kilekotti ja neid taotakse haamri või sarnase esemega läbi kilekoti kuni lümfisõlmed on purustatud.

Homogeniseeritud lümfisõlmed kaalutakse ja pannakse steriilsesse anumasse eelsoojendatud puhverdatud peptoonvett vahekorras 1:10. Anum inkubeeritakse kokku (18 ± 2) tunniks (37 ± 1) °C juures.

Tampoonmeetodiga võetud proovidele lisatakse eelrikastamiseks laboratooriumis 100 ml puhverdatud peptoonvett. Proove inkubeeritakse üle öö 37 °C juures ja uuritakse salmonelloosi suhtes, kasutades modifitseeritud pooltahke Rappaport-Vassiladise söötme meetodit (ISO 6579:2002(E) D-lisa eelnõu).

4.2. Bakterioloogilise uuringu tuvastusmeetod

Kasutada tuleb Madalmaade Bilthoveni ühenduse referentlabori soovitatud salmonelloosi avastamise meetodit. Kehtiva ISO 6579:2002 D-lisas kirjeldatakse meetodit järgmiselt: “Salmonella spp. tuvastamine loomade väljaheidetes ja tootmise esimese etapi proovides.” Selle meetodi puhul kasutatakse ainukese valitud rikastava söötmena Rappaport-Vassiladise söödet.

4.3. Serotüpiseerimine

Kõik eraldatud ja kinnitust leidnud Salmonella spp. tüved sterotüpiseeritakse Kaufmann-White’i skeemi põhjal.

Kvaliteedi tagamiseks saadetakse ühenduse referentlaborisse 16 määratava tüübiga tüve ja 16 mittemääratava tüübiga isolaati. Kui isoleeritud tüvesid on vähem, siis saadetakse kõik tüved.

4.4. Faagitüübi kindlaksmääramine

Kui faagitüübi kindlaksmääramiseks (vabatahtlik) on esitatud salmonelloosi serotüübi typhimurium ja salmonelloosi serotüübi enteritidis isolaadid, siis kasutatakse Ühendkuningriigis Colindale’is asuva Tervisekaitseameti salmonelloosi faagitüübi kindlaksmääramise WHO võrdluskeskuse kirjeldatud meetodeid.

4.5. Antimikroobse tundlikkuse kontroll

Antimikroobse tundlikkuse kontrollimisel (vabatahtlik) kasutatakse analüüside läbiviimiseks valideeritud ja kontrollitud meetodit, näiteks Kliinilise Laboratooriumi Standardite Riikliku Komitee (National Committee for Clinical Laboratory Standards, NCCLS, alates 1. jaanuarist 2005 kannab nime Kliinilise ja Laboratooriumi Standardite Instituut (Clinical and Laboratory Standards Institute, CLSI)) soovitatud meetodit.

Sobivad nii agari difusioonitest kui ka puljongi lahjendamise meetod. Tulemused kajastatakse nii kvantitatiivsete (lahjendamise meetodite puhul minimaalne inhibeeriv kontsentratsioon ja difusioonitesti puhul inhibitsioonitsooni diameeter) kui ka kvalitatiivsete (osaliselt resistentsed isolaadid) andmetena. Kvalitatiivsed andmed põhinevad Antimikroobse Tundlikkuse Euroopa Analüüsikomitee (European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testing, EUCAST) veebilehel http://www.eucast.org esitatud epidemioloogilistel lõppväärtustel põhinevatel tõlgendustel.

Isolaatide haiguskahtlust analüüsitakse järgmiste antimikroobikumide suhtes:

— ampitsilliin või amoksütsilliin,

— tetratsükliin,

— klooramfenikool,

— fluorfenikool nalidikshape tsiprofloksatsiin (eelistatavalt) või enrofloksatsiin,

— sulfoonamiid (eelistatavalt sulfametoksasool),

— sulfoonamiid/trimetopriim või trimetopriim,

— gentamitsiin,

— streptomütsiin,

— kanamütsiin (eelistatavalt) või neomütsiin,

— kolmanda põlvkonna kefalosporiin (eelistatavalt tsefotaksiim),

— kolistiin (vabatahtlik).

Enne uuringu käivitamist soovitatakse liikmesriikidel korraldada asjaomastele isikutele koolitus.

5. Andmed ja proovi säilitamine

Kõikide töödeldud proovide bakterioloogilisi andmeid tuleb hoida tabelis 4 ettenähtud või sellega sarnasel kujul.

Kõiki isoleeritud tüvesid tuleb säilitada eri liikmesriikide riigi referentlaborites nii kaua kuni tüvede terviklikkus on tagatud, kuid mitte vähem kui viis aastat.

Kõiki seroloogilisteks uuringuteks võetud lihamahla proove säilitatakse külmutatud kujul kaks aastat.

Tabel 4

Näidis kõikide töödeldud proovide andmete kohta.

Proov Saabumise aeg Analüüs Proovi nr ja tüüp (4) Tapamaja kood Nimi Kuupäev Kellaaeg Nimi Kuupäev Kellaaeg Pos või Neg Serotüüp Faagitüüp Antibiogramm Säilitamise nr 1 S EU012 PW 3.10.06 12.00 AB 3.10 14.00 Neg 2 L EU023 PW 4.10 12.30 AB 4.10 14.00 Pos Typh DT104 ASTSu (nr) 3 L EU083 PW 8.10 16.30 AB 9.10 09.00 Pos Agona n.a. (5) ASTE (nr)

6. Liikmesriikide aruandlus

Pädev asutus, mis vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ artiklile 9 vastutab loomade salmonelloosi jälgimise iga-aastase riikliku aruande koostamise eest, kogub ja hindab tulemusi ning esitab komisjonile sellekohase aruande.

Aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet.

6.1. Programmi rakendamise üldine kirjeldus

— uuritava populatsiooni kirjeldus, arvestades tapamaja võimsust,

— juhumeetodi läbiviimise, sealhulgas teavitamissüsteemi kirjeldus,

— arvutatud valimi suurus,

— proovide võtmisel/analüüside läbiviimisel/tüübi kindlaksmääramisel osalevate asutuste ja laborite andmed,

— uuringu üldised tulemused (bakterioloogia ja seroloogia suhtes analüüsitud proovid, positiivsete arv, serotüüp, faasitüüp ja antibiootikumiresistentsuse analüüs).

6.2. Täielikud andmed iga looma proovide ja vastavate analüüsitulemuste kohta

Liikmesriigid esitavad uurimise tulemused toorandmetena, kasutades komisjonilt saadud andmete sõnastikku ja andmete kogumise vorme. Sõnastiku ja vormid kehtestab komisjon.

— tapamaja kood,

— tapamaja võimsus,

— proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg,

— proovi kood (näit number),

— võetud proovi tüüp: lümfisõlmed, loomakorjus tampoonmeetodil,

— laborisse saatmise kuupäev.

Liikmesriigis kogutakse iga laborisse saadetud proovi kohta järgmine teave:

— labori kood (kui kasutatakse erinevaid laboreid),

— proovide veovahend,

— laborisse jõudmise kuupäev,

— lümfisõlmede analüüsimise korral proovi kaal,

— konkreetse proovi analüüsimise tulemused: “negatiivne” või positiivse Salmonella spp. korral ka serotüpiseerimise tulemused “salmonelloosi serotüüp” või “ei ole tüüpi”,

— tüvede tulemused vastavalt antimikroobse tundlikkuse ja/või faagitüübi kindlaksmääramise proovide tulemustele.

(1) Lõpmatu populatsiooni alusel (> 100 000 aastas), hinnanguline levimus 50 %, usaldusnivoo 95 % ja mõõtetäpsus vastavalt 2, 3, 4 ja 5 %.

(2) See arv peaks kajastama vähemalt 80 % liikmesriigis tapetud nuumsigade arvust.

(3) Näiteks tuleks uuringu jaoks võtta analüüs viiendalt loomakorjuselt selle kuu 19. päeval.

(4) Proovi tüüp: L = lümfisõlmed, S = tampoonmeetod, MJ = lihamahl.

(5) N.a. = ei ole kohaldatav (faagitüüp määratakse alles pärast Salmonella typhimuriumi ja Salmonella enteritidise isoleerimist).