ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Taotleja sõnul on kaltsiumhüdroksiidi tootmise üks etapp kaltsiumkarbonaadi kaltsineerimine, mida oleks võimalik vältida, kui kaltsiumkarbonaati kasutataks vahetult lähteainena. Taotleja väidab, et kaltsiumkarbonaadi otsese kasutamise peamine eelis on tootmiseks vajamineva energia vähendamine, mis toob kaasa säästvama tootmisprotsessi. Taotleja sõnul saadakse mõlema tootmisprotsessi tulemusena sama lõpptoode – trikaltsiumfosfaat (E 341 (iii)), mis ei sisalda muid lisandeid kui need, mis on määratletud määruses (EL) nr 231/2012.
5)

XIII lisa muudetakse järgmiselt: a) II peatüki punkt 6 asendatakse järgmisega: „6. Töötlemata lemmikloomatoidust tuleb tootmise ja/või ladustamise ajal (enne lähetamist) võtta pistelisi proove, et kontrollida vastavust järgmistele normidele: Salmonella: puudub 25 grammis, n = 5, c = 0, m = 0, M = 0. Töötlemata lemmikloomatoidu tootmisprotsess peab vastama järgmisele protsessi hügieenikriteeriumile: Enterobacteriaceae: n = 5, c = 2, 1 grammis m = 500, 1 grammis M = 5 000, kus: n = analüüsitavate proovide arv; m = bakterite arvu väärtuslävi; tulemus loetakse rahuldavaks, kui bakterite arv kogu valimis ei ületa näitajat m; M = bakterite arvu maksimumväärtus; tulemust ei loeta rahuldavaks, kui bakterite arv ühes või mitmes proovis on võrdne näitajaga M või sellest suurem; ning c = nende proovide arv, milles bakterite arv võib jääda näitajate m ja M vahele; proovid loetakse siiski rahuldavaks, kui teiste proovide bakterite arv on võrdne näitajaga m või sellest väiksem. Ettevõtjad võtavad meetmeid, mis on osa nende ohuanalüüsil ja kriitilistel kontrollpunktidel (HACCP) põhinevatest menetlustest, tagamaks, et tooraine ja töötlemata lemmikloomatoidu tarnimine, käitlemine ja töötlemine nende kontrolli all toimuks vastavalt eespool nimetatud ohutusstandarditele ja protsessi hügieenikriteerium oleks täidetud. Kui ohutusstandardeid ei ole järgitud ja protsessi hügieenikriteerium ei ole täidetud, võtab ettevõtja proportsionaalseid parandusmeetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 29 lõike 1 sissejuhatavas lauses osutatud kirjalikule korrale ja kõnealuse määruse artikli 29 lõike 2 punktides e ja f sätestatud, HACCP põhimõtetel põhinevale menetlusele. Nõuetele mittevastavusest, selle põhjusest, kui see on kindlaks tehtud, võetud parandusmeetmetest ja kontrollimeetmete tulemustest teatatakse pädevale asutusele. Kui pädev asutus ei ole võetud vajalike parandusmeetmetega rahul, võib ta kehtestada ettevõtja jaoks lisameetmeid, sealhulgas käitlemiseks märgistamine, ja nõuda ettevõtjalt täiendavate proovide võtmist ja mikrobioloogilist uurimist.“; b) VI peatüki punkti C alapunkti 1 alapunkt e asendatakse järgmisega: „e) loodusloolistesse kogudesse kuuluvad või teaduse edendamisega seotud esemed ja: i) neid säilitatakse keskkonnas, näiteks alkoholis või formaldehüüdis, mis võimaldab neid vaatamiseks välja panna; ii) need paiknevad täielikult objektiklaasile kantud kihis või iii) koosnevad tervikluustikest või nende osadest, luudest või hammastest, mis on ette nähtud üksnes vahetamiseks muuseumide ja haridusasutuste vahel;“ c) XI peatüki punkti 1 alapunkt a asendatakse järgmisega: „a) ümberesterdamine või hüdrolüüs temperatuuril vähemalt 200 °C vastava asjakohase rõhu all vähemalt 20 minuti jooksul (glütserool, rasvhapped ja estrid);“.
(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 7 lõikele 2 liigitatakse loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted samasse kategooriasse kui kõrvalsaadused, millest need on saadud. Teatavatel tingimustel võivad kalaõlid ja kalajahu siiski sisaldada teatavaid jääke suuremas kontsentratsioonis kui inimtoiduks kõlblikud kalatooted või kala, millest need on ekstraheeritud, ning vajada enne söödana kasutamist detoksifitseerimist.
Artikkel 2

Keelud

1. Prantsusmaa lipu all sõitvatel või Prantsusmaal registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Eelkõige on keelatud kõnealuse kalavaru püügi eesmärgil seda otsida ja püügivahendit vette lasta, paigaldada, vedada või haalata.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/747,

1. juuni 2020,

millega Portugali lipu all sõitvatele rannalähedase püügi laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld konkreetsetes saarestikes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hariliku tuuni varu püük konkreetsetes saarestikes Portugali lipu all sõitvate või Portugalis registreeritud rannalähedase püügi laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Portugali lipu all sõitvatel või Portugalis registreeritud rannalähedase püügi laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel rannalähedase püügi laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
(7)

Käesolevas määruses käsitletakse ajutiste piirnormide kehtestamist toidus. Ajavahemikus 2014–2018 kogusid nii liikmesriigid kui ka toidukäitlejad palju asjakohaseid andmeid. Need näitavad üldist suundumust sisalduse vähenemisele, mis annab tunnistust sellest, et tootmistavad on juba teataval määral paranenud. Konkreetselt sellise kloraadi puhul, mille jäägid ei tulene pestitsiidide kasutamisest, vaid klooripõhiste lahuste kasutamisest toidu ja joogivee töötlemisel, tuleks kehtestada piirnormid nii madalal tasemel, kui on mõistlikult võimalik saavutada, järgides head tootmistava ja tagades ühtlasi võimaluse järgida head hügieenitava. Sellise lähenemisviisiga tagatakse, et toidukäitlejad võtavad rahvatervise kaitsmiseks meetmeid, et vältida ja vähendada kloraadisisaldust toidus nii palju kui võimalik, võttes samas arvesse ka nõuet, et toit oleks mikrobioloogiliselt ohutu.
(4)

Seepärast tuleks lubada suuremat paindlikkust tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtuse arvutamisel. See on vajalik selleks, et hoida ära olukord, kus tootjaorganisatsioone, kes investeerivad ennetusmeetmetesse ja kannavad sellegipoolest olulist taimetervisealast kahju, tabab nii turustatud toodangu väärtuse langus kui ka liidu finantsabi oluline ja järsk vähenemine järgneval aastal. Sellist paindlikkust turustatud toodangu väärtuse arvutamisel tuleks siiski kohaldada üksnes sellistele tootjaorganisatsioonidele, kes tõendavad, et nad on võtnud vajalikud ennetavad meetmed taimehaiguste ja kahjurite leviku vastu, nagu kaitsevõrgud, kahjurite ja haiguste seire, bioloogiline kahjuritõrje ja muud meetmed, et vähendada kahjurite ja haiguste esinemist ning nende põhjustatud kahju toodangule.
(9)

Erinevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (6) artikli 65 lõikest 2, mille kohaselt on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rahastatavate piiriülese koostöö programmide kulude rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppkuupäev 31. detsember 2023, ei ole rakendusmääruses (EL) nr 897/2014 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide kuludega seoses sellist kuupäeva sätestatud, vaid on ette nähtud teatavad projektitsükli ja -tegevustega seotud tähtajad. Selleks et tagada kooskõla määruse (EL) nr 1303/2013 ja rakendusmääruse (EL) nr 897/2014 sätete vahel, tuleks mõlemat liiki piiriülese koostöö programmide rakendamine viia võimalikult suures ulatuses vastavusse. Õiguskindluse huvides ei tohiks siiski lühendada ajavahemikku, mille jooksul võib programmi ja projektide lõpetamisega seotud tegevusi teha, nimelt ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024. Seepärast on asjakohane käsitada selliseid tegevusi ja nendega seotud kulusid rahastamiskõlblikuna ka ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024. Nende ajavahemikega seoses on asjakohane pikendada programmide elluviimise tähtaega ühe aasta võrra, st kuni 31. detsembrini 2025.
(6)

Juhtumite puhul, kus võetakse vastu määrus, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, tuleks kehtivusaja lõpp määrata samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse vastuvõtmist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Kui võetakse vastu määrus, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, on konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt asjakohane kehtestada varaseim võimalik kohaldamiskuupäev.
(2)

COVID-19 pandeemia levik on vallandanud kogu maailma finantsturgudel äärmusliku volatiilsuse, mis mõjutab mitut varaklassi. See on põhjustanud varade hinnaerinevuste ning ostu- ja müügihinna vahede erakordse suurenemise. Seepärast eeldatakse, et hinnatavate riskipositsioonide tasandil arvutatud individuaalsed täiendavad väärtuse korrigeerimised suurenevad märkimisväärselt võrreldes nende tasemega tavapärastel aegadel.
(8)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 kohaselt kindlaks määratud kohandamismäära kohaldatakse üksnes 2 000 eurot ületavate otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal. Lisaks on määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 2 sätestatud, et otsetoetuste järkjärgulise kehtestamise tulemusel kohaldatakse kohandamise määra Horvaatia suhtes alles alates 1. jaanuarist 2022. Seega ei tuleks käesoleva määrusega kindlaks määratavat kohandamismäära kohaldada nimetatud liikmesriigi põllumajandustootjate suhtes,
(7)

Oktoobris 2018 tegi rahapesuvastane töökond kindlaks, et Bahama on jurisdiktsioon, mille rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esinevad strateegilised puudused, mille kõrvaldamiseks on Bahama koos rahapesuvastase töökonnaga töötanud välja tegevuskava. Komisjon analüüsis viimast teavet, mida ta oli seoses nende puudustega rahapesuvastaselt töökonnalt selle kohta saanud, ning muud olulist teavet. Bahama on võtnud oma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra parandamiseks meetmeid ning 2020. aasta veebruaris tegi rahapesuvastane töökond esialgse otsuse, et Bahama on oma tegevuskava põhiosas täide viinud ja et vaja on kohapealset hindamist, kontrollimaks, kas Bahama rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra reformide rakendamine on alanud ja nendega jätkatakse ning kas vajalik poliitiline kohustus on jõus, mis kindlustab reformide rakendamise ka edaspidi. Rahapesuvastane töökond peab sellise hindamise veel tegema, et kinnitada oma esialgset otsust. Seepärast puudub komisjonil teave, mis võimaldaks tal praegu kinnitada, et strateegilised puudused on tegelikult kõrvaldatud. Edaspidises hindamises keskendutakse järgmistele valdkondadele: 1) ulatusliku elektroonilise juhtumihaldussüsteemi väljatöötamine rahvusvaheliseks koostööks; 2) mittepankadest finantsasutuste riskipõhise järelevalve tõendamine; 3) õigeaegse juurdepääsu tagamine asjakohasele, täpsele ja ajakohasele põhiteabele ja teabele tegelikult kasu saava omaniku kohta; 4) rahapesu andmebüroo töötulemuste kvaliteedi parandamine, mis aitaks õiguskaitseasutustel viia läbi rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud uurimisi, eelkõige keerukaid rahapesu ja terrorismi rahastamise ning eraldiseisvaid rahapesu uurimisi; 5) selle tõendamine, et ametiasutused uurivad igat liiki rahapesu juhtumeid ja võtavad nende eest vastutusele, sealhulgas keerukad rahapesujuhtumid, eraldiseisev rahapesu ja välismaal toimunud kuriteo teel saadud tuluga seotud juhtumid; 6) konfiskeerimismenetluste algatamise ja lõpule viimise tõendamine igat liiki rahapesujuhtumite puhul; 7) terrorismi rahastamise ja massihävitusrelvade leviku rahastamise sihipäraste rahaliste karistuste raamistikus lünkade kõrvaldamine ja raamistiku rakendamise tõendamine. Selle põhjal tuleks Bahamat pidada riigiks, mille rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esinevad strateegilised puudused direktiivi (EL) 2015/849 artikli 9 kohaselt.
(3)

Liit lõi Euroopa ühendamise rahastu raames programmi toetusmeetme, et aidata liikmesriikidel rakendada direktiivi 2014/94/EL artikli 7 lõiget 3, mis sisaldab ka soovitusi teabeekraanide ühtlustatud kasutuselevõtuks. Need soovitused ei ole veel kättesaadavad, kuna nõutavate kohapealsete katsete tegemine tuli edasi lükata, sest juurdepääs tanklatele katsete korraldamiseks on COVID-19 pandeemiaga seotud liikumispiirangute tõttu oluliselt raskendatud. Sellega seoses pikendas komisjon programmi toetusmeetmes osalevate liikmesriikide nõudmisel selle kestust ja pikendas asjaomase toetuslepingu kehtivust kuni 30. septembrini 2020. See tähendab, et liikmesriikidele programmi toetusmeetme raames direktiivi 2014/94/EL artikli 7 lõike 3 ühtlustatud rakendamiseks antavate soovituste lõplik esitamine lükkub edasi.
2)

Pealkirja „I. Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused“ all asendatakse alapealkirja „B. Üksused“ all esitatud vastavad kanded järgmisega: Nimi Identifitseerimisandmed Põhjendus Loendisse kandmise kuupäev „87. Khala Afarin Pars (teise nimega PISHRO KHALA AFARIN COMPANY) Viimane teadaolev aadress: Unit 5, 2nd Floor, No 75, Mehran Afrand St, Sattarkhan St, Tehran. Osaleb sellise varustuse ja materjali hankimises, mida kasutatakse otseselt Iraani tuumaprogrammis. 1.12.2011 161. Sharif University of Technology (Sharifi Tehnikaülikool) Viimane teadaolev aadress: Azadi Ave/Street, PO Box 11365-11155, Tehran, Iran, Tel: +98 21 66 161 E-post: info@sharif.ir Sharif University of Technologyl (SUT) on palju koostöölepinguid Iraani valitsusorganisatsioonidega, mis on ÜRO ja/või ELi poolt loetellu kantud ning tegutsevad sõjalises või sellega seonduvas valdkonnas, eelkõige toodavad ja hangivad ballistilisi rakette. See hõlmab järgmist: leping ELi poolt loetellu kantud Aerospace Industries Organisationiga muu hulgas satelliitide tootmiseks; koostöö Iraani kaitseministeeriumi ja Iraani revolutsioonilisele kaardiväekorpusega (IRGC) arukate laevade väljatöötamiseks; laiaulatuslikum kokkulepe IRGCi õhujõududega, mis hõlmab ülikooli suhete ning organisatsioonilise ja strateegilise koostöö väljaarendamist ja tugevdamist; SUT on osaline kuue ülikooli lepingus, mis toetab Iraani valitsust kaitsealase uurimistöö kaudu; Kõik see näitab märkimisväärset seotust Iraani valitsusega sõjalises või sellega seonduvas valdkonnas ning Iraani valitsuse toetamist. 8.11.2014“.
1.

Piiripunkti pädev asutus lubab liitu vedada loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete pakendamata või lahtiseid saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi sellise kolmanda riigi sisenemiskeelu tõttu, mida või mille territooriumi osa ei ole nimetatud XIV lisas seoses tooteliigi liitu toomisega, ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused: a) saadetisele on lisatud eksportiva liikmesriigi pädeva asutuse poolt välja antud ametlik sertifikaat või dokument kas originaali või tõestatud ärakirjana, või asjaomase sertifikaadi või dokumendi elektrooniline versioon, mis on loodud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (1) abil; b) saadetisele on lisatud sihtliikmesriigi pädeva asutuse kinnitus, millega kõnealune asutus nõustub saadetise vastu võtma ning on milles märgitud sihtkoht; c) saadetis vastab mõlemale järgmisele tingimusele: i) saadetis on jätkuvalt plommitud rikkumata originaalplommiga, kui punkti 1 alapunktis a osutatud originaalsertifikaadis või muus liidu asutuse väljastatud ametlikus dokumendis on nimetatud, et saadetis oli enne liidust lahkumist plommitud; ii) saadetisega on kaasas kolmanda riigi pädeva asutuse või muu avaliku sektori asutuse ametlik kinnitus, millega keelati saadetise sisenemine, näidates ära keelu põhjuse.
(4)

Eelkõige on mitu liikmesriiki ja sidusrühma teatanud komisjonile, et nende suutlikkus kontrollida mahepõllumajanduslike toodete usaldusväärsust on kõnealuste piirangute ja nendest tulenevate häirete tõttu piiratud. Tavaliselt peavad pädevate asutuste või vajaduse korral kontrolliasutuste ja kontrollorganite töötajad ametliku kontrolli eesmärgil kontrollkäikude tegemiseks külastama ettevõtjaid ja/või läbima pikki vahemaid. Kuna reisimine ja kontrollkäikude tegemine ei ole praegu riiklike meetmete tõttu lubatud või on rangelt piiratud, peaks pädeval asutusel või vajaduse korral kontrolliasutusel või kontrollorganil olema võimalik tugineda dokumentide kontrollimisele ja kasutada selle asemel teatava ajavahemiku jooksul kõiki olemasolevaid kaugsidevahendeid. Väikese riskiga ettevõtjate puhul, kes on kindlaks määratud pädeva asutuse või vajaduse korral kontrolliasutuse või kontrollorgani riskihindamismenetluse abil, ja nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 27 lõikes 3, on asjakohane asendada füüsiline kontroll sellise dokumentide kontrolliga. Lisaks on liikumispiirangud lükanud edasi iga-aastaseid kontrollkäike, mistõttu on pädeval asutusel või vajaduse korral kontrolliasutustel või kontrollorganitel raske täita oma kohustusi teha täiendavaid pistelisi kontrollkäike, etteteatamata kontrolle ja võtta proove teatava riskiprofiiliga ettevõtjatelt.
„27)

„abi saavad piirkonnad“ – piirkonnad, mis on määratletud heakskiidetud regionaalabi kaardiga, mis on heaks kiidetud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaldamisel ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2021, kui tegemist on kuni 31. detsembrini 2021 antava regionaalabiga, ning piirkonnad, mis on määratletud heakskiidetud regionaalabi kaardiga, mis on heaks kiidetud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaldamisel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027, kui tegemist on pärast 31. detsembrit 2021 antava regionaalabiga;“;
2)

lisatakse punktid 6.8.4.11 ja 6.8.4.12: „6.8.4.11. Ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2020 võib pädev asutus teha erandi punktis 6.8.5 kehtestatud menetlusest ja anda kolmanda riigi üksusele ajutiselt RA3 või KC3 staatuse, kui ELi lennundusjulgestuse valideerimist ei olnud võimalik teha asjaomasest üksusest sõltumatutel objektiivsetel põhjustel, mis on seotud COVID-19 pandeemiast põhjustatud kriisiga. Staatuse andmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi: a) üksusel on aktiivne RA3 või KC3 staatus või tal on olnud RA3 või KC3 staatus, tingimusel et see ei aegunud enne 1. veebruari 2020; b) üksus taotleb uut staatust pädevalt asutuselt, kes vastutab aeguva või aegunud staatuse andmise eest, kinnitades üksusest sõltumatute objektiivsete põhjuste olemasolu, mis takistavad punkti 6.8.5 nõuete täitmist või sunnivad seda edasi lükkama; c) üksus esitab oma julgestusprogrammi, mis on asjakohane ja terviklik teostatavate toimingute osas, või kinnitab, et praegune programm on endiselt ajakohane; d) üksus esitab allkirjastatud deklaratsiooni, milles ta kinnitab oma kohustust jätkata selliste julgestusnõuete täielikku ja tõhusat rakendamist, millega seoses talle anti kas praegune või praeguseks aegunud RA3 või KC3 staatus; e) üksusele antakse käesoleva punkti alusel RA3 või KC3 staatus ajavahemikuks, mis ei ole pikem kui kuus kuud alates praeguse või varasema staatuse aegumise kuupäevast (vastavalt vajadusele); f) taotlus, üksuse julgestusprogramm ja kohustuste deklaratsioon esitatakse kas kirjalikult või elektrooniliselt. 6.8.4.12. Punktis 6.8.4.8 osutatud üksused, kelle RA3 või KC3 staatus aegus ajavahemikul 1. veebruarist 2020 kuni 31. märtsini 2020, kes punktis 6.8.4.11 osutatud objektiivsetel põhjustel ei saanud läbida punkti 6.8.5 kohast ELi lennundusjulgestuse valideerimist ja seejärel pädeva asutuse poolt määramist vastavalt punktile 6.8.4, võivad taotleda komisjonilt ajutist määramist järgmistel tingimustel: a) üksus taotleb komisjonilt RA3 või KC3 staatust, kinnitades temast sõltumatute objektiivsete põhjuste olemasolu, mis takistavad punkti 6.8.5 nõuete täitmist või sunnivad seda edasi lükkama; b) üksus esitab allkirjastatud deklaratsiooni, milles ta kinnitab oma kohustust jätkata selliste julgestusnõuete täielikku ja tõhusat rakendamist, millega seoses talle anti RA3 või KC3 staatus, mis on praeguseks aegunud, ja et tema julgestusprogramm on endiselt ajakohane; c) taotlus ja kohustuste deklaratsioon esitatakse kas kirjalikult või elektrooniliselt; d) üksusele antakse käesoleva punkti alusel RA3 või KC3 staatus ajavahemikuks, mis ei ole pikem kui kuus kuud alates varasema staatuse aegumise kuupäevast.“;
(8)

Seda standardit kohaldatakse igat tüüpi tugijaamade suhtes, mis on jagatud viide paigaldusklassi vastavalt nende ekvivalentse isotroopse kiirgusvõimsuse (EIRP) piirnormidele: mõni millivatt (klass E0), 2 W (klass E2), 10 W (klass E10), 100 W (klass E100) ja üle 100 W (klass E+). Võttes arvesse selle standardi kohaseid ohutuid paigaldusvahemaid ja asjaolu, et direktiivis (EL) 2018/1972 on sätestatud, et väikese levialaga traadita juurdepääsupunktid peaksid olema väikese võimsusega seadmed, tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes paigaldusklasside E0, E2 ja E10 suhtes. Standardi EN 62232:2017 punkti 6.2.4 tabelis 2 on nõutud, et paigaldusklassi E10 kuuluva antenni madalaim kiirgav osa peab asuma avalikust kõnniteest vähemalt 2,2 meetri kõrgusel, nii et antenni põhikiire ja 2 meetri pikkuse inimese keha vahele jääb vähemalt 20 cm pikkune vahemaa (6).
(119)

Sellega seoses rõhutab komisjon, et nende taotluste tulemusena on ta teinud käesoleva teise läbivaatamise raames väga põhjaliku analüüsi võimaliku väljatõrjumise mõju kohta ja kehtestanud eespool jaos 3.2.3 kirjeldatud täpsustatud kohandused selle parandamiseks. Komisjon märgib, et need kohandused võimaldaksid rahuldada paljud neist taotlustest, kuna need tagavad, et riigid, kes tarnivad väikses mahus kvaliteetseid tooteliike, mis kuuluvad tavaliselt jääkkvoodi alla, saavad turvalisema ligipääsu kättesaadavatele mahtudele. Peale selle tuletab komisjon meelde, et meetmete ülesehitus peab tagama raskesti leitava tasakaalu, et tagada võimalikult suurel määral traditsiooniliste kaubavoogude säilimine seoses mahu ja päritoluga ning säilitada võetud meetmeid, mida liidu liikmesriikide riiklikud tolliasutused saaksid tõhusalt rakendada. Komisjon leiab, et kui tekib toote alamkategooriate vohamine, oleks meetmete kehtestamisel oht muutuda ülemäära koormavaks ja kahjustada tariifikvootide tõhusat haldamist.
(2)

COVID-19 pandeemia tagajärjed on enneolematult mõjutanud piiriülese koostöö programmide rakendamist nii ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) kui ka Euroopa territoriaalse koostöö raames. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta erimeetmeid. Need meetmed peaksid võimaldama IPA II alusel rahastatavatel piiriülese koostöö programmidel aidata paindlikult ja tõhusalt reageerida kiiresti tekkivatele vajadustele sellistes kõige enam mõjutatud sektorites nagu tervishoid, ettevõtlus (sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) ja tööturg, edendades nii sotsiaalmajanduslikku taastumist programmidega hõlmatud tegevusvaldkondades.