(8)

ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Norraga järgmist. a. Võrdluses teiste riikidega ja eelmiste aastatega on kodumajapidamiste võlakoormus väga suur ja see on viimase kümne aasta jooksul ühtlaselt suurenenud. Lisaks on suur osa laenudest muutuva intressimääraga, mis muudab kodumajapidamised haavatavaks intressimäära tõusu suhtes. Samas on stressitestid intressimäära tõusu osas näidanud, et hüpoteeklaenu taotlejad on üldiselt suutelised katma tavalisi elamiskulusid intressimäära šoki puhul. Seetõttu võib intressimäära suurenemisest tingitud võimaliku kohustuste täitmata jätmise riski pidada piiratuks. b. Hüpoteeklaenud on keskpikas perspektiivis kasvanud ja see on olnud põhiline kodumajapidamistele laenuandmise kasvutegur. Lisaks on hüpoteeklaenud pangandussektorile süsteemse tähtsusega, kuna need moodustavad suure osa kõikidest krediidiasutuste poolt antud laenudest. Pangandussektorit võib haavata ka rahvusvahelisest keskkonnast tulenev risk, kuna suur osa välisinvestoreid osaleb pandikirjade turul ja Norra finantssüsteemi on seotud muude Põhjamaadega. c. Esinevad märgid eluaseme ülehindamise kohta seoses pikaajaliselt kõrgete eluasemehindade ja pideva kasvuga. Viimastes kvartalites on eluasemehinnad olnud mõõdukamad, kuid tehingute mahud ei ole vähenenud. Hüpoteekide kaudu eluaseme omamise määr on kõrge, mis võib muuta kodumajapidamised haavatavaks ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul. d. Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võib majandus- või finantsšokk kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Norra pangandussüsteemi otsesed riskid on seotud uute hüpoteeklaenude võimaliku krediidikahjumiga, kuna need laenud anti eluasemehindade võimaliku ülehindamise kontekstis. Lisaks võib osal kodumajapidamistest esineda negatiivse rikkuse efekt või nende varade väärtus võib muutuda negatiivseks, kui eluasemehinnad langevad oluliselt. Ka laenude teenindamine võib mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile. e. ESRN võtab arvesse, et Norras kehtib terviklik kogum laenusaajapõhiseid ja kapitalimeetmeid, mis on suunatud nii krediidiasutuste kui ka laenusaajate vastupanuvõime tagamisele. Kohustuste rikkumisest tuleneva kahjumi (LGD) alammäär ja kohustuste täitmata jätmise tõenäosuse (PD) mudelid (12) koos vastutsüklilise puhvriga on olulised kapitalipõhised meetmed, mis peaksid tagama krediidiasutuste võime absorbeerida võimalikust majandus- või finantsšokist tulenevat kahjumit. Lisaks on Norra ametiasutused algatanud mitmeid laenusaajapõhiseid meetmeid: kombinatsioon piirmääradest laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvule ning võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvule ning võimetekohasuse testid. Laenusaajapõhiste meetmete mõju on dokumenteeritud ja suure väärtusega hüpoteekide, mille suhtes kehtivad piirmäärad, osakaal on vähenenud. Vaatamata makrotasandi usaldatavusjärelevalve märkimisväärsetele meetmetele, on elamukinnisvaraturuga seotud süsteemsed riskid jäänud Norras suureks. f. Norra elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika meetmeid hinnata kohasteks. Samas on Norra elamukinnisvaraturuga endiselt seotud märkimisväärne süsteemne risk ja seetõttu hinnatakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika osaliselt piisavaks. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika valdkonnas on tuvastatud haavatavuste leevendamine olnud esmatähtis, mistõttu on koostatud poliitikameetmete kõikehõlmav kogum. Siiski võiks makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat täiendada üldisemate poliitikameetmetega, mille eesmärgiks oleks kodumajapidamiste võlakoormuse suurendamist lihtsustavate või soodustavate meetmete kõrvaldamine. Need poliitikameetmed peaksid täiendama praeguseid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ja käsitlema praegu Norra elamukinnisvaraturul tuvastatud haavatavusi tõhusalt ja tulemuslikult, ilma ülemäärase kuluta Norra reaalmajandusele ja finantssüsteemile. Täiendavad poliitikameetmed võiksid olla näiteks mitte motiveerida kodumajapidamiste suurt võlakoormust, muutes eluaseme üürituru tõhusamaks ja arendades omaniku kasutuses olevat eluasemeturgu ning tagades piisavat eluasemepakkumist. Kui muid poliitikameetmeid ei võeta ja haavatavus ei vähene, vaid pigem suureneb tulenevalt majandus- ja finantsarengust, tuleks karmistada kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid või algatada uusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid.