Komisjoni otsus,

3. veebruar 2004,

ettevalmistava meetme rakendamise kohta Euroopa tööstuspotentsiaali suurendamiseks julgeolekualase teadustöö vallas

(2004/213/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta otsust 2003/113 (lõplik), millega võetakse vastu teatis "Euroopa kaitse – tööstus- ja turustusküsimused – EÜ kaitsevarustuse poliitika suunas", [1] eriti selle punkti 5,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 157 punkti 1 neljandat taanet (edendada innovatsiooni, teadustegevuse ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon on käivitamas ettevalmistavat meedet Euroopa tööstuspotentsiaali suurendamiseks julgeolekualase teadustöö vallas (2004–2006), millele on viidatud komisjoni teatises "Ettevalmistava meetme rakendamine Euroopa tööstuspotentsiaali suurendamiseks julgeolekualase teadustöö vallas: teaduse ja tehnoloogia kaudu Euroopa julgeoleku edendamise programmi suunas".

Ettevalmistava meetme tegevus ja tööprogramm on osa teatisest (II jagu) ja moodustavad aluse edasistele konkursikutsetele ja pakkumismenetlustele.

Artikkel 2

Kõnealuse ettevalmistava meetme rakendamise üksikasjad on sätestatud lisas.

Eelarverida kõnealuse tegevuse jaoks on 08 14 01.

Brüssel, 3. veebruar 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Philippe Busquin

[1] Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

--------------------------------------------------

LISA

ETTEVALMISTAVA MEETME RAKENDAMINE [1]

1. Tegevus ja rahaline toetus

Ettevalmistava meetme "Euroopa tööstuspotentsiaali suurendamine julgeolekualase teadustöö vallas" tegevusteks on projektid ja toetusmeetmed. Projektide kestus on üldjuhul üks kuni kaks aastat ning toetusmeetmete kestus kuus kuud kuni kolm aastat.

Projektides kutsutakse osalema konkursikutsetega. Projektidele antava rahalise toetuse kohta tehakse kirjalik leping (toetusleping). Toetusmeetmed võib samuti valida toetuslepingute sõlmimiseni viivate konkursikutsete või teenuslepingute sõlmimiseni viivate pakkumismenetluste tulemusena.

Konkursikutsed ja pakkumismenetlused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Konkursikutsete korral kasutatavat hindamist, läbirääkimismenetlusi ning intellektuaalomandi õiguste ja toetuslepingute põhimõtteid kirjeldatakse allpool jagudes 3, 4, 5, 6 ja 7. Pakkumismenetluste korral kasutatakse standardmenetlusi ja -lepinguid.

Komisjon võib nimetada sõltumatuid eksperte, kes oleksid abiks Euroopa julgeolekualase teadustöö programmi edasiarendamisel, konkursitulemuste hindamisel ja tegevuste jälgimisel, sealhulgas ettevalmistava meetme koondtulemuse hindamisel. Eksperdid nimetakse komisjoni volitatud isiku otsusega konkursi põhjal.

2. Osalemine

2.1. Üldpõhimõtted

Osaleda ja ühenduse rahalist toetust saada võivad liikmesriikides [2] asuvad juriidilised isikud. Osalejateks on omavalitsused, tööstusorganisatsioonid, (riigi- ja eraettevõtted, sealhulgas VKEd), kõrgharidusasutused ja teadusorganisatsioonid.

Erandjuhtudel võivad osaleda kolmandates riikides asuvad juriidilised isikud ja rahvusvahelised organisatsioonid, kui lisaks neile on täidetud minimaalne osalejate arv. Sellistel juhtudel võidakse ühenduse rahalist toetust anda erandkorras. Kolmandate riikide osalemine sõltub kõnealuse riigiga sõlmitud vastastikustest kokkulepetest.

Võetakse piisavad meetmed, et tagada salastatud teabe kasutamine kooskõlas komisjoni julgeolekusätetega. [3] Lisaks tagavad konsortsiumis osalejad, et salastatud teabe kasutamisel täidetakse kehtivaid julgeolekueeskirju.

2.2. Minimaalne osalejate arv

Projektid viib läbi konsortsium, mis koosneb vähemalt kahest iseseisvast juriidilisest isikust, kes on pärit eri liikmesriikidest. [4] Tuleks tähele panna, et eri liikmesriikide juriidiliste isikute, sealhulgas avaliku julgeoleku tagamise organisatsioonide vahelist koostööd toetatakse igati ja see kujutab endast üht käesoleva ettevalmistava meetme peamist eesmärki.

Toetusmeetmeid võib läbi viia üksikosaleja või konsortsium.

Konsortsiume esindab koordinaator, kes tagab kooskõlastamise ja ühenduse toetuse haldamise seoses selle jagamisega osalejate vahel.

2.3. Tehniline pädevus ja ressursid

Osalejatel peavad olema tegevuse läbiviimiseks vajalikud teadmised ja tehniline pädevus. Töö käigus peavad osavõtjatel tegevuse läbiviimiseks vajalikud ressursid olema vajalikul ajal olemas. Tegevuse läbiviimiseks vajalike ressurssidena käsitatakse inimressursse, infrastruktuuri, rahalisi vahendeid ja vajaduse korral immateriaalset vara ja muid ressursse, mida kolmas isik on eelnevalt kohustunud andma.

3. Projektitaotluste hindamine

3.1. Hindamis- ja valikumenetlus

Konkursikutse peale esitatud projektitaotlusi hinnatakse vastavalt allpool kirjeldatud menetlusele. Salastatud dokumente kasutatakse kooskõlas nende suhtes kehtivate eeskirjadega.

3.2. Abikõlblikkuse kontrollimine

Komisjoni talitused kontrollivad, et taotlused vastaksid järgmistele abikõlblikkuskriteeriumidele:

- taotlus on laekunud komisjonile kutses ettenähtud kuupäeval ja ajal või enne seda;

- konkursikutses osutatud minimaalne osalejate arv on täidetud;

- taotlus on täielik, st kõik nõutavad ametlikud vormid ja taotluse kirjeldus on olemas.

Hinnatakse ainult taotlusi, mis vastavad abikõlblikkuskriteeriumidele.

3.3. Hindamiskriteeriumid

Iga taotlust hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

- asjakohasus ettevalmistava meetme tööprogrammi seisukohast;

- Euroopa tööstuse konkurentsivõime tugevdamine ja selle potentsiaali ärakasutamine;

- teaduslik ja/või tehnoloogiline tipptase ning tuntav ja tõestatav panus julgeoleku parandamiseks;

- toimivate partnerlussidemete loomine (avaliku sektori) kasutajate, tööstuse ja teadustöötajate vahel;

- konsortsiumi võime projekti edukalt läbi viia ja tagada selle tõhus juhtimine, olles sealhulgas vajaduse korral võimeline kaitsma salastatud teavet ja omades selget kava intellektuaalomandi kasutamiseks.

3.4. Hinde panemine, künnised ja hindamiskriteeriumide kaalutegurid

Iga hindamiskriteeriumi järgi pannakse hinne 6-palli skaalal 0–5, mille tähendus on järgmine:

0 – taotlus ei võta kõnealust kriteeriumi arvesse või seda ei saa puuduva või mittetäieliku teabe tõttu nimetatud kriteeriumi seisukohast hinnata.

1 – puudulik, 2 – rahuldav, 3 – hea, 4 – väga hea, 5 – suurepärane.

Kõigi kriteeriumide korral kehtestatakse künniseks hinne 3. Taotlus, mis mõnda künnist ei ületa, lükatakse tagasi. Kõigi taotluste kohta, mis saavutavad kõik künnised, arvutatakse välja hindepunktide kogusumma, kusjuures kõik kriteeriumid on võrdse kaaluteguriga. Hindepunktide kogusumma alampiiriks kehtestatakse 18/25.

3.5. Taotluste hindamise kirjeldus

Iga taotlust hindab vähemalt kolm hindajat (komisjoni personal või väliseksperdid või mõlemad), kes töötavad sõltumatult ja nii, et ei tekiks mingit huvide konflikti. Nad annavad iga kriteeriumi järgi hindeid ja teevad vastavaid märkusi.

Kui hindajad, kellele taotlus suunati, on igaüks oma hindamise lõpule viinud, võib konsensuse leidmiseks korraldada arutelu, et pidada aru antud hinnete üle ja leppida iga kriteeriumi korral kokku ühises hindes.

Hindamiskomisjon viib läbi lõpliku läbivaatuse, ühtlustab hinded ja lepib kokku ühise aruande osas. Hindamiskomisjoni koosoleku tulemusena koostatakse aruanne, mis sisaldab igale taotlusele antud hindeid ja vastavaid märkusi iga kriteeriumi korral ning künnised saavutanud taotluste nimekirja, kui neid on, koos iga künnise saavutanud taotluse lõpliku hinde ja hindamiskomisjoni soovitustega eelistusjärjekorra kohta.

3.6. Tagasiside taotluste esitajatele

Iga taotluse koordinaator saab hindamisaruande. Hindamiskünnise mittesaavutamise tõttu tagasi lükatud taotluste korral võivad märkused olla täielikud ainult kriteeriumide osas, mis vaadati läbi enne teatava künnise mittesaavutamist.

4. Hindamise lõpetamine

4.1. Komisjoni eelistusjärjekord

Komisjoni talitused koostavad kõikidest hinnatud ja nõutavad künnised saavutanud taotlustest lõpliku hinde põhjal eelistuste järjekorras nimekirja. Kui kahel taotlusel on sama lõplik hinne, võtavad komisjoni talitused arvesse ettevalmistava meetme eesmärke, taotluste kokkusobivust ühenduse väljendatud eesmärkidega ja olemasolevat eelarvet.

4.2. Komisjoni varunimekiri

Läbirääkimiste vooru suunatavate taotluste nimekirja koostamisel võetakse arvesse olemasolevat eelarvet (mis on esitatud konkursikutses). Vajadusel hoitakse mõned taotlused varuks juhuks, kui läbirääkimised ebaõnnestuvad, mõni taotlus võetakse tagasi ja/või lepingute läbirääkimiste käigus tehakse eelarves kärpeid.

Varunimekirjas olevate taotluste koordinaatoritele saadetakse kinnitus, et nendega võidakse alustada lepingu sõlmimise läbirääkimisi juhul, kui selleks leitakse vahendeid.

Kui konkursi eelarve on ammendatud, lükatakse kõik varusse jäänud rahastamata taotlused tagasi ja teavitatakse sellest nende koordinaatoreid.

4.3. Tagasilükkamise otsus

Taotlused, mis ei osutunud abikõlblikeks, ei mahtunud konkursi raamidesse, ei saavutanud mõnda hindamiskriteeriumide künnistest või mida ei saanud nende koha tõttu eelistusjärjekorras eelarvelistel põhjustel rahastada, lükatakse komisjoni volitatud isiku otsusega tagasi.

5. Läbirääkimised ja valikumenetlus

Pärast seda, kui komisjoni talitused on valmistanud ette lõpliku eelistusjärjekorra, kutsutakse viivitamatult läbirääkimistele nende taotluste koordinaatorid, mida ei lükatud tagasi ja milleks on olemas vahendid.

Läbirääkimised võivad hõlmata taotluse teaduslikke, juriidilisi või rahalisi tahke, lähtudes mis tahes küsimusest, mis kerkis esile hindamise käigus või mida võeti arvesse eelistusjärjekorra koostamisel.

Tulevased tööettevõtjad peavad vastama finantsmääruste [5] nõuetele. Lisaks ei lubata tulevikus toetuslepingutes osaleda ühelgi võimalikul tööettevõtjal, kelle puhul tekib huvide konflikt või kes on leitud olevat süüdi pettuses lepingus osalemiseks nõutavate andmete esitamisel või kes ei ole nimetanud andmeid esitanud. [6]

Kui osutub võimatuks jõuda taotluse esitajatega kokkuleppele komisjoni talituste kehtestatud mõistliku aja jooksul, võib lepingu ettevalmistamise läbirääkimised lõpetada ja taotluse tagasi lükata. Komisjoni talitused peavad läbirääkimisi taotluste üle, mis on valitud vastavalt selleks koostatud eelistusjärjekorrale, rahastamisotsusega ette nähtud summa piires.

Kui läbirääkimised on edukad, sõlmitakse toetuslepingud.

6. Aruandlus ja kontroll

Projektidest ja toetusmeetmetest antakse komisjonile regulaarselt aru, et võimaldada nende nõuetekohast järelevalvet. Järelevalvetegevuse läbiviimisel võivad komisjoni abistada sõltumatud eksperdid (kes on vajaduse korral läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli). Komisjonil või selle volitatud esindajal on õigus osalejaid teaduslikust, tehnoloogilisest ja finantsilisest seisukohast kontrollida, et olla kindel, et tegevusi teostatakse või teostati osalejate teatatud tingimuste ja lepingu sätete kohaselt.

7. Leping ja intellektuaalomandi õigused

7.1. Üldpõhimõtted

Projektide ja toetusmeetmete toetusleping põhineb kuuenda raamprogrammi näidislepingul. Toetuslepingule kirjutavad alla komisjoni volitatud isik ja kõik konsortsiumis osalejad.

Seoses teadmiste omandiõiguse, kaitse, kasutamise, konfidentsiaalsuse ning juurdepääsuõigustega võib lepingusse lisada eritingimusi, et olla valmis eriolukordadeks, mis võivad tekkida käesoleva ettevalmistava meetme tegevuste käigus.

7.2. Ühenduse rahaline toetus

Ühenduse rahaline toetus antakse rahastamistoetusena eelarvesse ning arvutatakse protsendina eelarvest, mille osalejad on projekti või toetusmeetme teostamiseks kinnitanud. Projekti või toetusmeetme rakendamiseks vajalikud kulud kinnitab välisaudiitor või avalik-õiguslike asutuste korral pädev ametiisik.

Abikõlblikud kulud peavad vastama järgmistele tingimustele.

1. Need peavad olema tegelikud, majanduslikult põhjendatud ja vajalikud projekti või toetusmeetme rakendamiseks.

2. Need tuleb kindlaks määrata iga üksiku osaleja tavapäraste raamatupidamispõhimõtete kohaselt.

3. Need peavad olema kirjendatud osalejate raamatupidamisarvestusse või kolmandate isikute ressursside korral kõnealuste kolmandate isikute vastavatesse finantsdokumentidesse.

4. Nendesse ei tohi lisada kaudseid makse, tollimakse ja intresse ning neist ei või saada tulu.

7.3. Rahastamiskavad

Projektide korral eristatakse kaht rahastamiskava ühenduse teadus- ja arendustegevusega seotud riigiabi raamistikus [7] sätestatud teadustöö liikide põhjal:

1. Tööstusuuringud

2. Konkurentsieelne arendustegevus

Nende täiendamiseks lisatakse kolmas kava:

3. Tegevuste juhtimine

Järgmises tabelis on esitatud ühenduse rahalise toetuse ülemmäärad vastavalt kavale, mille alla projekt kuulub.

Abikõlblike kulude hüvitamise ülemmäär | Tööstusuuringud | Konkurentsieelne arendustegevus | Tegevuste juhtimine |

Projektid | kuni 75 % | kuni 50 % | 100 % (kuni 7 % toetuse suurusest) |

Kui lisaks ühenduse toetusele saadakse siseriiklikku toetust riigiabi näol, ei tohi ametliku toetuse kogumaht vastavalt ühenduse teadus- ja arendustegevusega seotud riigiabi raamistikule ületada 75 % tööstusuuringute ja 50 % konkurentsieelse arendustegevuse korral.

Toetusmeetmetele antud toetuste suhtes riigiabi eeskirju ei kohaldata ja need hüvitatakse kuni 75 % ulatuses abikõlblikest kuludest, kusjuures tegevuste juhtimise hüvitamine võib moodustada kuni 10 % kogu toetusest.

7.4. Intellektuaalomandi õigused

Teadmiste omandiõigus kuulub tööettevõtjatele, kes need on loonud. Toetuslepingu raames loodud teadmiste siirdeks või neile juurdepääsu andmiseks muudele konsortsiumivälistele organisatsioonidele on vajalik komisjoni, liikmesriikide, kus projektis osalejad asuvad, ja teiste tööettevõtjate heakskiit.

Komisjon ja liikmesriigid võivad tähtsate Euroopa või riiklike huvide tõttu või oma seadusi kohaldades keelduda heakskiidu andmisest. Teised osalejad võivad heakskiidu andmisest keelduda, kui nad suudavad tõestada, et nende äri- ja tööstushuvisid võidakse oluliselt kahjustada või et rikutaks juriidilisi kohustusi.

[1] Konkursikutsete avaldamise ajal annab komisjon taotlejate jaoks välja üksikasjaliku teatmiku.

[2] Liikmesriikide all peetakse silmas kõiki 25 EL liikmesriiki, sealhulgas ühinevaid riike.

[3] EÜT L 317, 3.12.2001.

[4] Kui projektipartnerite jaotus Euroopa majandushuviühingus (EMHG) on võrreldav kõnealuste tingimustega, on ka Euroopa majandushuviühing abikõlblik.

[5] Finantsmääruse artiklid 114 ja 93.

[6] Finantsmääruse artiklid 114 ja 94.

[7] EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

--------------------------------------------------