ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Taani on võtnud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks 70 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 2028. aastaks loobuda järk-järgult kivisöe kasutamisest. Nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks nähakse Taani riiklikus energia- ja kliimakavas ette märkimisväärsed investeeringud taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamisse ja energiatõhususse. Taastuvate energiaallikate ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutuselevõttu saaks edendada loamenetluste ühtlustamise ja kiirendamisega. Kuna Taani on võtnud kohustuse suurendada avamere tuuleenergiast saadava taastuvenergia võimsust, on vaja teha lisainvesteeringuid energia ülekande võrkudesse, et tagada üha suureneva osakaaluga taastuvenergia tõhus kasutamine. Koos naaberriikidega tehtavad investeeringud energia- ja elektriühendustesse, sealhulgas avamere hübriidvaradesse, suurendaksid märkimisväärselt energiavarustuskindlust ja kohanemisvõimet piirkondlike eripäradega, ka Venemaa Ukrainasse sissetungi kontekstis. Taani üldine energiasõltuvus Venemaalt imporditud fossiilkütustest on 21,1 % (liidu keskmine 24,4 %), seejuures on arvesse võetud kaudseid sõltuvusi, tehes kindlaks kogu reimpordi, kasutades vastavaid eeldusi. 2020. aastal oli sõltuvus Venemaalt pärit fossiilkütustest Taani üldises energiaallikate jaotuses väiksem kui liidu keskmine nafta puhul (Taanil 12 %, liidu keskmine 36,5 %).

Kuigi kivisöe puhul oli see näitaja suurem (Taanil 97 %, ELi keskmine 19,3 %), on kivisöe osakaal Taani energiaallikate jaotuses väike (4,3 %). Maagaas moodustab riigi energiaallikate jaotuses 12,8 % ja kuigi Taani ei impordi Venemaalt gaasi otse, viitab tema sõltuvus Saksamaa gaasiimpordist märkimisväärsele kaudsele sõltuvusele, mis on suurem kui liidu keskmine: 65 % oma riigis tarbitavast gaasist imporditakse Venemaalt, samas liidu keskmine on 41,1 %. 2020. aasta andmete kohaselt (18) on Taani sõltuvus Venemaalt imporditud naftast ja gaasist endiselt märkimisväärne, kuid prognooside kohaselt peaks see sõltuvus 2023. aastast kaduma, kui viiakse lõpule olemasoleva Põhjamere maardla renoveerimistööd, ja Taanist peaks taas saama gaasi netoeksportija. Käimasolevate energiavõrkude ühendamise projektide kiirendamine võib samuti soodustada energiavarustuse mitmekesistamist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Taani energiatõhususe eesmärke saaks veelgi suurendada, tehes lisainvesteeringuid tööstuse, teenuste, eramute ja transpordi dekarboniseerimisse. Selleks, et Taani oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust.
(27)

2020. aasta andmete kohaselt (20) on Hispaania sõltuvus Venemaast nafta puhul 2 % ja gaasi puhul 10 %, mis on tublisti alla liidu keskmise (vastavalt 26 % ja 44 %). Hispaania sõltuvus Venemaa söest on sarnane ülejäänud liidu omaga (55 %), kuid tahkete fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses (2,8 %) on palju väiksem kui liidu keskmine. Kuigi riigi sõltuvus Venemaa naftast ja gaasist on piiratud, suurendavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Hispaania jaoks pakilist vajadust suurendada veelgi jõupingutusi, et saavutada oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärgid. Riiklikule energia- ja kliimakavale tuginedes võivad täiendavad meetmed, millega toetatakse taastuvenergia kasutuselevõttu (keskendudes detsentraliseeritud käitistele ja omatarbeks toodetud energia tarbimisele, sealhulgas loamenetluste edasise lihtsustamise ja võrgule juurdepääsu parandamise kaudu), ja täiendavad investeeringud (salvestamisse, võrgutaristusse, hoonete ja transpordi elektrifitseerimisse ning taastuvallikatest toodetud vesinikku) aidata veelgi vähendada CO2 heidet majanduses, sealhulgas tööstuse, transpordi ja eluasemete valdkonnas, ning vähendada nii sõltuvust fossiilkütustest kui ka vastuvõtlikkust rahvusvahelistele hindadele. Hispaania tõhusaks integreerimiseks ühtse energiaturuga on vaja suurendada riigi energiaühendusi. Eelkõige võiksid täiendavad elektrivõrkude ühendused naaberriikidega toetada Pürenee poolsaare taastuvenergia võimsuse suuremat integreerimist ühtse energiaturuga. Täiendav piiriülene vesiniku käitlemiseks valmis gaasitaristu võib aidata veelgi mitmekesistada gaasitarneid liidu siseturul ja aidata ära kasutada taastuvallikatest toodetud vesiniku pikaajalist potentsiaali. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.
(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,7 % ja 2023. aastal 3,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,3 % ja 2023. aastal 3,5 % –, mis tuleneb peamiselt komisjoni prognoosis esitatud eeldatavast väiksemast välisnõudlusest ning seega netoekspordi negatiivsest mõjust võrreldes 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud tagasihoidliku mõjuga. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et Küpros saavutab 2022. aastal tasakaalustatud eelarvepositsiooni ja 2023. aastal eelarveülejäägi 0,4 % SKPst. 2022. aastaks prognoositud paranemine kajastab peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 93,9 %-le ja 2023. aastal 88,2 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 0,3 % SKPst ja 0,2 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt komisjoni prognoosis esitatud konservatiivsematest maksutulu prognoosidest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse üldjoontes sarnane: 2022. aastal 93,9 % ja 2023. aastal 88,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv praegu hinnanguliselt 2,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Küprose potentsiaalset majanduskasvu.
(3)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1) artikkel 34 sätestab, et liit tunnustab ja austab õigust sotsiaalkindlustushüvitistele ja sotsiaalteenustele. Selles on ka sätestatud, et igaühel, kelle elukoht on liidus ja kes seal seaduslikult liigub, on õigus saada sotsiaalkindlustushüvitisi ja sotsiaalseid soodustusi ning et sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks tunnustab ja austab liit õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et tagada rahuldav elu kõigile neile, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid.
(14)

Selleks et kiiresti parandada valmisolekut ja suutlikkust reageerida ulatuslikele küberturvalisuse intsidentidele, on komisjon loonud lühiajalise liikmesriikide toetusprogrammi ja eraldanud selleks vahendeid ENISA-le. Võimalike osutatavate teenuste hulgas on muu hulgas valmisolekumeetmeid, näiteks teenuseosutajate nõrkuste väljaselgitamiseks tehtavat läbistustestimist. See programm võib suurendada ka võimalusi liikmesriikide abistamiseks elutähtsa teenuse osutajate vastu suunatud ulatuslike küberintsidentide korral. See on tegevuse esimene etapp kooskõlas nõukogu 23. mai 2022. aasta järeldustega Euroopa Liidu kübervaldkonna positsiooni arendamise kohta (nõukogu järeldused ELi kübervaldkonna positsiooni arendamise kohta), milles kutsuti komisjoni üles esitama ettepanek küberturvalisuse kiirreageerimisfondi kohta. Liikmesriigid peaksid neid võimalusi kooskõlas kohaldatavate nõuetega täielikult ära kasutama ning neid julgustatakse jätkama tööd liidu küberkriiside ohjamise valdkonnas, eelkõige jälgides korrapäraselt nõukogus hiljuti välja töötatud küberkriiside ohjamise tegevuskava rakendamisel tehtud edusamme ja tehes neist kokkuvõtteid. Kõnealune tegevuskava on muutuv dokument ning see tuleks vajaduse korral läbi vaadata ja seda ajakohastada.
ET Euroopa Liidu Teataja C 293/40

KOMISJONI ARVAMUS,

24. november 2005,

mis käsitleb Tšehhi Vabariigis asuvas Temelíni tuumaelektrijaamas tehtavatest muudatustest tulenevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga 37

(2005/C 293/08)

(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)

23. märtsil 2005 sai Euroopa Komisjon Tšehhi Vabariigi valitsuselt kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga 37 üldandmed Temelíni tuumaelektrijaamas tehtavatest muudatustest tulenevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Kõnealuste üldandmete põhjal on komisjon võtnud arvesse, et kõnealustest muudatustest tuleneva kiiritatud kütuse hoidla on põhiliselt kavandatud Temelíni tuumaelektrijaamas 30 tegutsemisaasta jooksul toodetava kasutatud tuumakütuse ladustamiseks, ning et ladustamisaeg piirdub umbes 60 aastaga. Pärast konsulteerimist eksperdirühmaga on komisjon koostanud järgmise arvamuse:

1. Tuumaelektrijaama ja lähimate naaberliikmesriikide, käesoleval juhul Austria ning Saksamaa, vaheline kaugus on umbes 45 km.

2. Tavapärastes tingimustes ei kaasne kavandatud muudatuste korral teiste liikmesriikide elanikkonna tervise seisukohast märkimisväärset ohtu.

3. Üldandmetes käsitletud tüüpi ja ulatusega avarii korral ei kaasne kavandatud muudatuste korral teiste liikmesriikide elanikkonna tervise seisukohast märkimisväärset ohtu.

Kokkuvõttes on komisjon arvamusel, et Tšehhi Vabariigis asuvas Temelíni tuumaelektrijaamas tehtavatest muudatustest tulenevate mis tahes liiki radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei tekita tavapärase töö käigus või üldandmetes käsitletud tüüpi ja ulatusega avarii korral tervise seisukohast märkimisväärset vee, pinnase või õhu radioaktiivset saastumist teises liikmesriigis.
(6)

On olemas oht, et 2005. aasta ja järgnevate aastate eelarvetulemus osutub programmis kirjeldatust halvemaks. Eelkõige võivad liiga optimistlikud olla sotsiaalkindlustusmaksete ja avaliku tarbimise kuludega seotud trendid, samal ajal kui kavandatud kohandusmeetmeid, eriti programmi viimastel aastatel, ei ole piisavalt selgitatud. Lisaks võivad 2004. aasta ja varasemate aastate osas teostatavad uued statistilised läbivaatused endaga kaasa tuua võimaliku ülekanduva mõju, mis muudab vajalikuks võtta tulevikus lisameetmeid. Kreeka ametiasutused on teatanud, et nad on 2006. aasta eelarves valmis rakendama kulude poolel täiendavaid kokkuhoiumeetmeid lisaks nendele, mis on juba vastu võetud 2005. aastal, et tulemuslikult viia puudujääk alla 3 %-list kontrollväärtust 2006. aastal, nagu nõukogu seda nõuab. Programmi eelarvealased põhimõtted ei anna piisavat kindlusvaru künnise ületamise vastu tavapäraste tsükliliste kõikumiste puhul, samuti ei täida see stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul saavutatavat eesmärki, milleks on tasakaalulähedane või ülejäägiga eelarve kogu programmi vältel.
4.

Samuti soovitab komisjon liikmesriikidel tagada, et kõiki äriühing TANKTECH Ltd toodetud mudeli NEW-ISO-HV-80 klappe, millele on märk kinnitatud pärast 1. jaanuari 2003 ja mis on paigaldatud nende lipu all sõitvatele laevadele, kontrollitaks nii kiiresti kui võimalik, et teha kindlaks nende vastavus tüübile. Kui klappide kontrollimisel ilmneb, et need ei vasta tüübile, soovitab komisjon klapid eemaldada ja teatada sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
d)

Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetustest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda heitmise korral ei ole teiste liikmesriikide elanike võimalikud saadavad doosid tervise seisukohast olulise tähtsusega. On märgitud, et kuigi Ühendkuningriik on sõlminud hädaolukorraks kahepoolseid kokkuleppeid mitmete riikidega, ei ole sellist kokkulepet sõlmitud käesolevas avalduses nimetatud lähima naaberliikmesriigi Iirimaaga. Komisjon märkis seda ka eelmises Ühendkuningriigi ametiasutustele tehtud avalduses vastavalt artiklile 37 seoses rajatisega THORP. On märgitud, et sellist kokkulepet valmistatakse praegu ette ja on soovitatav, et seda tööd jätkatakse ning viiakse eduka ja õigeaegse lahenduseni.
(5)

Programmis prognoositud eelarvetulem on seotud erinevate riskidega. Esiteks võib majandustegevuse hoogustumine olla oodatust aeglasem, sõltuvalt fiskaalse stabiliseerimise meetmete tegelikust mõjust ja arvestades sellega, et Portugali eksporditurgudel rahvusvaheline konkurents tõenäoliselt suureneb. Teiseks võib tulusid suurendavate ja kulusid piiravate meetmete mõju olla prognoositust väiksem või võtta soovitud tulemuste saavutamiseks kauem aega. Kõrgemad maksumäärad suurendavad maksudest kõrvalehoidumise riski hoolimata sellest, et maksunõuete järgimiseks võetakse märkimisväärseid meetmeid, sealhulgas tihedam halduskoostöö piiriüleste käibemaksupettuste vastu võitlemisel. Lisaks sellele ei ole enamikke kulude vähendamisi veel õigustaktidega sätestatud. Seda hinnangut silmas pidades võidakse valitsusel paluda täita oma kohustus võtta lisameetmed, et vältida seda, et puudujääk ületab 3 % SKTst kavandatust kauem. Lisaks sellele ei taga programmi eelarvealased põhimõtted, isegi kui kavandatud plaani järgitakse, vähemalt kuni 2009. aastani piisavat varu, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve. Samuti ei tundu põhimõtted olevat piisavad stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund, saavutamiseks programmiperioodi jooksul, vaatamata sellele, et puudujääki vähendatakse aastatel 2005—2009 umbes 4 protsendipunkti võrra SKTst. Tundlikkusanalüüsi kohaselt oleks 2009. aastal puudujääk endiselt 3 % või selle lähedal, kui makromajanduslikud arengud on ebasoodsad.
(3)

Programmi aluseks oleva eelarvestrateegia eesmärk on saavutada usaldusväärne riigi rahandus, mis on määratletud tasakaalulähedase eelarveseisundina, kuid mitte programmiperioodi jooksul. Programmis nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi järkjärguline vähendamine programmiperioodi jooksul, mis on kooskõlas pideva kuluosa vähendamisega protsendina SKTst. Pärast seda, kui tuluosa on püsivalt vähenenud kuni 2006. aastani, suureneb see taas programmiperioodi lõpus, arvestades ELi liikmelisusest tulenevat positiivset netomõju eelarvele. Vastavalt kohandamiskavale väheneb eelarvepuudujääk järgmise nelja aasta jooksul poole võrra, olles 2007. aastal veidi üle 1 %. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist veidi soodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.
(3)

Ajakohastatud programmi kohaselt on fiskaalpoliitika juhtpõhimõtteks eelarve stabiilsus kogu majandustsükli jooksul. Selle põhimõtte järgimine võib tsüklilise languse puhul tuua kaasa eelarvepuudujäägi, kuigi ajakohastatud programmi kohaselt ei nähta vahemikus 2005—2008 ette mingit eelarvepuudujääki pärast 2004. aasta ajutist puudujääki, milles peegeldus raamatupidamises tehtud ümberkorralduste mõju. Programm näeb ette väikest, ent kasvavat ülejääki: 0,1 % SKTst 2005. aastal kuni 0,4 %ni SKTst prognoosiperioodi lõpus. Kuna programmiperioodi jooksul eeldatakse intressimaksete vähenemist ainult mõnevõrra, prognoositakse esmase ülejäägi suhtelist stabiilsust ligikaudu 2,25 % SKTst. Valitsemissektori tasakaalueesmärgid on enam-vähem samad kui eelmises ajakohastatud programmis, kuid kavandatud esmased ülejäägid on pisut vähem ambitsioonikad, mis peegeldab 2003. aasta ajakohastatud programmis prognoositud kõrgemaid intressimakseid. Komisjoni talituste poolt ajakohastatud programmis esitatud kasvumäärade alusel arvutatud SKT suundumuste (2) põhjal ja pärast 2004. aastal toimunud ühekordsete raamatupidamise ümberkorralduste mõju arvesse võtmist on tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal vahemikus 0,2 %—0,5 % SKTst kogu programmiperioodi jooksul.
(4)

Ajakohastatud programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud. Peamised makromajanduslikud riskid on eelkõige USA ja ELi (eelkõige Ühendkuningriik ja Saksamaa, mis on enamiku turistide päritolumaad) majandusväljavaated, pinged Lähis-Idas ja naftahinna arengud (2). Ajakohastatud programmis on märgitud, et mitmete alates 2005. aastast kavandatud meetmete osas tuleb teostada “täiendavad uuringud”, ning see tekitab teatava ebakindluse. Teisest küljest on 2004. aasta prognoositav eelarvepuudujääk oodatust väiksem. Positiivne tulemus saavutati vaatamata sellele, et mitmete algselt 2004. aastaks kavandatud stabiliseerimismeetmete rakendamine viibis. Need rakendatakse nüüd 2005. aastal ning nende mõju loetakse 2005. aasta eelarvepuudujäägi “ülempiiri” eesmärgi 2,9 % SKTst täitmise kindlusvaruks, juhul kui näiteks muude meetmete rakendamisel on viivitusi, hoides samal ajal kulutusi range kontrolli all. Kuigi varem oli suurimaks probleemiks ülekulud, rõhutatakse nüüd stabiliseerimismeetmetega kulude struktuurset kontrolli, eelkõige valitsemissektori tarbimise osas. Lisaks sellele on nüüdseks jõutud sotsiaalpartneritega edukalt kokkuleppele mitme 2005. aastaks kavandatud meetme osas. Komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosis esitati 2005. aasta puudujäägiks 3,0 % SKTst seoses mõnevõrra madalama SKT kasvuprognoosiga sellel aastal. Ajakohastatud programmis kinnitatakse siiski, et võetakse lisameetmeid, kui tekib oht, et 2005. aastal kaasneb väiksema majanduskasvuga suurem puudujääk. Kõik see aitab kaasa kohandamisele 2,9 %ni SKTst 2005. aastal. Üldiselt tundub kavandatav eelarvepuudujäägi vähendamine 2005. aastal keeruline, kuid järjest teostatavam. Aastate 2006—2007 kohandamiskava on eelmise, 2004. aasta mai programmiga võrreldes väiksema puudujäägi saavutamiseks mõnevõrra karmistatud. Kuid ei ole siiski selge, kuidas seda kavatsetakse teha, sest kavandatavad meetmed ja SKT kasvutrend on jäänud üldjoontes samaks. Kohandamiskava on vaja toetada püsivate meetmetega.
(8)

Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi rahanduse valdkonna riigi majanduspoliitika üldsuunistele. Märkimisväärse jooksevkonto puudujäägi ohjamiseks soovitati Lätil valitsemissektori puudujääki vähendada mitmeaastases raamistikus usaldusväärselt ja jätkusuutlikult. Programmis ette nähtud jooksevkonto vähendamist arvesse võttes on 2004. aasta kavandatust madalam eelarvepuudujääk ja ajakohastatud programmis ette nähtud stabiliseerimiskava kooskõlas riigi majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega. Käesolev hinnang sõltub siiski välistasakaalu soodsast arengust ja vajab seega jälgimist ka edaspidi. Nagu osutati nõukogu arvamuses möödunud aasta mais esitatud programmi kohta, sõltub hinnang riigi rahandusele ka nõudlussurvest majanduses, isegi kui riigi positsiooni majandustsüklis on raske kindlaks määrata; seetõttu sõltub nimetatud hinnang sellest, kas makromajanduspoliitika on sobiv, et viia hiljuti tipus olnud inflatsioon tagasi mõõdukale tasemele.
(3)

Ühendkuningriigi fiskaalpoliitika põhineb kahel kogu valitsemissektori kohta kehtival siseriiklikul fiskaalpoliitilisel reeglil: “kuldne reegel”, mille eesmärgiks on tagada, et valitsus laenaks majandustsükli jooksul ainult netoinvesteeringute ja mitte jooksevkulude rahastamiseks; ja “jätkusuutliku investeerimise reegel”, mille eesmärgiks on avaliku sektori netovõla hoidmine tsükli jooksul “stabiilsel ja usaldusväärsel tasemel” alla 40 % SKTsse. Selle poliitika alusel prognoositakse ajakohastatud programmis puudujäägi vähenemist 3,2 % SKTst 2003/2004. eelarveaastal alla 3 % kontrollväärtuse 2004/2005. aastal (see eelarveaasta on võrdlusperiood Ühendkuningriigi rahanduse hindamisel stabiilsuse ja kasvu pakti alusel). Seejärel prognoositakse ajakohastatud programmis puudujäägi järk-järgulist vähendamist keskpika perioodi jooksul kuni tasemeni 1,7 % 2008/2009. aastal. Kulusuhe kasvab jätkuvalt kooskõlas valitsuse prioriteetidega, kuid eeldatav tulusuhte suurenemine tooks realiseerumise korral kaasa valitsemissektori eelarvetasakaalu üldise paranemise. Kogukuludes sisaldub märkimisväärse riikliku investeerimisprogrammi rakendamine, mille eesmärgiks on valitsemissektori netoinvesteeringute tõstmine 1,9 %lt SKTst 2004/2005. aastal 2,4 %ni 2007/2008. aastal. Võrreldes 2003. aasta ajakohastatud programmiga on nii selle kui järgmise eelarveaasta puudujäägieesmärke suurendatud, kuid pärast 2005/2006. aastat sisaldavad ajakohastatud programmi keskpika perioodi prognoosid eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes riigi rahanduse pisut kiiremat stabiliseerimist.
(3)

Programmis esitatud keskpika perioodi fiskaalstrateegia peaeesmärk on lähenemine tsükliliselt tasakaalustatud valitsemissektori eelarvele. Programmis nähakse ette, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2005. aastal 2,5 % SKTst ning see väheneb seejärel järkjärguliselt 1,5 %ni 2007. aastal. Esmane puudujääk paraneb eeldatavasti veidi, 1,5 %lt SKTst 2004. aastal 1,4 %ni 2005. aastal, vähenedes seejärel järkjärguliselt 0,5 %ni 2007. aastal. Stabiliseerumine kavatsetakse saavutada peamiselt tulusuhte suurendamisega madalalt baasilt ning alates 2005. aastast aitab kaasa ka kulude pool. Prognooside kohaselt kasvavad tulud 33 %lt SKTst 2004. aastal 34,5 %ni 2007. aastal ning on suurimad 2006. aastal. Nähakse ette kulude esialgne kasv 35,5 %lt SKTst 2004. aastal 36,9 %ni 2005. aastal. Seejärel kulud vähenevad 36 %ni 2007. aastal. Rakendatakse ulatuslikku riiklikku investeerimisprogrammi, mis tõstab riigi investeeringud 3,4 %lt SKTst 2004. aastal 5 %ni 2007. aastal, ning keskmine riigi investeeringute suhe on kogu programmiperioodil ligikaudu 4,6 % SKTst, kusjuures ELi keskmine oli 2004. aastal 2,4 % SKTst. 2004. aasta mai programmiga võrreldes eeldatakse 2004. aastal väiksemat puudujääki, kui oli eelarvesse kirjutatud. Aastate 2005—2007 eesmärgid ei ole muutunud, kuigi SKT kasvuprognoosi on oluliselt vähendatud.
(4)

programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Eesti on tõesti mõistlikke prognoose esitanud ja seatud fiskaalpoliitilisi eesmärke viimastel aastatel ületanud. Teisest küljest ei saa täielikult välistada ootamatut tulupuudujääki seoses kavandatud maksukärbetega või kahjulikest välismõjudest tulenevat riski kasvule. Riske arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul 2004–2008 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See tundub tagavat piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve — 3 % SKTst.
(5)

On olemas risk, et eelarvetulem võib kujuneda kehvemaks programmis seatud sihist vähendada puudujääki alla 3 % SKTst aastaks 2007. 2004. aasta maikuu programmi hinnangus kirjeldatud oht, et Hausneri kavas ette nähtud meetmeid rakendatakse hilinemisega või poolikult, on juba tõeks saamas. On jätkuvalt ebaselge, kas rakendatakse ülejäänud meetmeid, mis vajavad veel seadusandlikke samme, kuid sisalduvad juba 2005. aasta eelarves. Kuigi Poola parlament lükkas kaks olulist meedet tagasi, jäid puudujäägiga seotud eesmärgid endiseks. Peaaegu pooled ajakohastatud programmis kirjeldatud meetmed, mille eesmärgiks on tulude suurendamine ja kulude vähendamine, on selgelt täpsustamata. Tingimuslikud kohustused moodustavad lisaohu ning seetõttu võetakse need jälgimise alla. Puudujäägiga seotud eesmärkide saavutamine sõltub ka sellest, kas programmiperioodi jooksul saavutatakse kavandatud suur SKT kasv. Lisaks kuulub ka kogumispensioni süsteem endiselt valitsemissektori alla, sest seda võimaldab Eurostati antud üleminekuperiood. Alates 2007. aasta märtsi teatisest tuleb puudujäägi näitajat seoses muudatusega liigituses umbes 1,5 protsendipunkti võrra suuremaks korrigeerida. Lähtudes ajakohastatud programmist ja täiendavate kokkuhoiumeetmete puudumisest tähendab see, et Poola ei ole võimeline alandama eelarve puudujääki programmi viimasel aastal alla 3 %.