(15)

Algatamise otsuses väljendas komisjon muret selle üle, et provintsi osalemisel Trentino NGNis oli mitu aspekti, mis tekitavad kahtlust, kas see vastab turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttele ja kas provintsi osalemine on tõesti võrdväärne erasektori partnerite omaga. Komisjonil oli kahtlusi eelkõige järgmise suhtes. — Projekti ajastus: komisjon kahtles, kas provints oli käitunud algusest peale turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, kes ei juhindu mitte avaliku poliitika eesmärkidest, vaid majanduslikest ja kasumlikkuse kaalutlustest. Ilmnes, et provints oli projekti algatanud avaliku huvi alusel, kujundanud selle siis koos turgu valitseva Telecom Italiaga ühisettevõtteks ja püüdnud projekti turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega kooskõlla viia alles tagantjärele, tehes muudatusi muu hulgas pärast komisjoniga arutamist ja jättes samal ajal algatuse ülesehituse samaks. — Eraõiguslike isikute osalus: MC-linki ja Finanziaria Trentina osalus oli tühine, samal ajal kui Telecom Italia osalus oli suur, kasvades aja jooksul. — Investeerimise üheaegsus: provints pidi tegutsema kohe, ent Telecom Italia sissemaksed pidid toimuma aja jooksul ning need sõltusid teatud sündmustest ja otsuste tegemisest. — Samad tingimused: ei olnud selge, et tingimused, mille alusel provints ühisettevõttesse investeeris, olid samad mis erasektori partnerite puhul ja veel täpsemalt Telecom Italia puhul. Komisjon märkas mitmeid erinevusi Telecom Italia sissemaksete ajastuses, tingimustes ja selles, et Telecom Italial oli väljaostuõigusega võimalus omandada provintsi aktsiad ja saada Trentino NGN täielikult oma kontrolli alla. — Telecom Italia algne sissemakse (8): selgus, et Telecom Italia algse sissemakse väärtus arvutati dokumentide, eelduste, prognooside ja finantsanalüüside põhjal, mille olid koostanud osapooled, keda sõltumatu ekspert ei olnud heaks kiitnud. Oli kaheldav, kas erainvestor oleks valmis nõustuma suure osalusega ühisettevõtte kapitalis, saades vastutasuna juurdepääsu reguleeritud varale, mida võib saada lepinguliste vahenditega reguleeritud hindade juures. Ei olnud selge, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor nõustuks pidama hiljem omandatava taristu rentimist sobivaks kapitaliosaluseks. Komisjon kahtles, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor omandaks taristu, mis on ebavajalik, sest Telecom Italia kaablikanalisatsioonide ja mastide tühistamatu kasutusõigus kehtiks kogu provintsis, mitte ainult piirkondades, kus Trentino NGN pidi oma võrgu kasutusele võtma. — Telecom Italia teine sissemakse (9): kahtlusi tekitas Telecom Italia teise sissemakse hilisem hindamine, mis põhines algul teataval kokkulepitud meetodil, mille kohta puudus eksperdiarvamus. Ei olnud selge, kas tühistamatu kasutusõiguse omandiõiguseks muutmise esialgne hindamine vastas turutingimustele, eriti kuna algse sissemakse (rentimine) ja teise sissemakse (omandiõigus) hindamine ei kattunud, ehkki enamjaolt hõlmas üleantav õigus sama taristut. Komisjon kahtles vaskkaablivõrgu kõigi komponentide omandiõiguse üleandmise hindamise meetodi (10) sobivuses, võttes arvesse võrgu suuri hoolduskulusid ja asjaolu, et peamine eesmärk oli see pärast kiudoptilise võrgu töölehakkamist välja lülitada, ning väljapakutud meetodi võimalikke alternatiive. — Äriplaan ja poolte riskitase: avaliku asutuse ja erainvestorite riskiprofiilides oli suuri lahknevusi, võttes arvesse nende sissemaksete erinevat laadi ja ajastust ning poolte erinevaid õigusi ja kohustusi – Telecom Italia esmapilgul väikest riski, Telecom Italia väheseid alternatiivkulusid, olemasoleva ettevõtte väikest riski –, sest Telecom Italiale jääks kontroll vaskkaablivõrgu üle isegi pärast sissemakse tegemist ühisettevõttesse, samal ajal omandaks ta kontrolli ka ühisettevõtte üle ning väljaostuõiguse kasutamisel kontrolliks ta kogu ettevõtet ja kasumit, kui ühisettevõte osutub kasumlikuks; samal ajal näis provints käituvat kui finantsinvestor taristu uuendamise projektis, lootes tuluna kõige rohkem 7,75 % ja 6,5 miljonit eurot, kui väljaostuõigust kasutatakse (11). Võimalik, et äriplaani arvutused ei olnud päris täpsed, sest ootused lõppkasutaja tegeliku nõudluse ja kõiki kättesaadavaid GPON-tüüpi liine (12) aktiveerivatelt alternatiivsetelt operaatoritelt saadavate tulude suhtes olid optimistlikud. Oli muid sarnaseid riske: Telecom Italia võib otsustada saadud vaskkaablivõrgu väljalülitamise edasi lükata, sest puuduvad lepingutingimused, mis kohustaksid teda seda tegema, ja see võib põhjustada viivitusi Trentino NGNi jõudmisel tasuvusläveni. Valitses ebakindlus, kui palju rahalisi vahendeid on kokku vaja võrgu lõplikuks loomiseks, mille suuruseks hinnati 150 miljonit eurot. — Muud kaalutlused: Telecom Italia valimine ilma avaliku hanketa ja selle määramine Trentino NGNi teenusepakkujaks; Telecom Italia topeltpositsioon aktsionäri ja tarnijana.