I LISA

SISUKORD

1. Sissejuhatus 10

1.1. Tehniline kohaldamisala 10

1.2. Geograafiline kohaldamisala 10

1.3. KTK sisu 10

2. Allsüsteemi/kohaldamisala mõiste 11

2.1. Allsüsteem 11

2.2. Kohaldamisala 11

2.2.1. Töötajad ja rongid 11

2.2.2. Põhimõtted 11

2.2.3. Kohaldamine olemasolevate veeremiüksuste ja taristu suhtes 12

3. Olulised nõuded 12

3.1. Vastavus olulistele nõuetele 12

3.2. Olulised nõuded – ülevaade 12

4. Allsüsteemi omadused 16

4.1. Sissejuhatus 16

4.2. Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised nõuded 16

4.2.1. Töötajatega seotud spetsifikatsioonid 16

4.2.1.1. Üldnõuded 16

4.2.1.2. Juhtide dokumentatsioon 16

4.2.1.2.1. Juhi käsiraamat 17

4.2.1.2.2. Liini kirjeldus ja kasutatavate liinidega seotud raudtee-äärsete seadmete kirjeldus 18

4.2.1.2.2.1. Marsruudiraamatu koostamine 18

4.2.1.2.2.2. Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine 19

4.2.1.2.2.3. Juhi teavitamine reaalajas 19

4.2.1.2.3. Sõiduplaanid 19

4.2.1.2.4. Raudteeveerem 20

4.2.1.3. Dokumendid raudteeveo-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide 20

4.2.1.4. Dokumendid rongide liikumislube andvatele taristuettevõtja töötajatele 20

4.2.1.5. Ohutusteabe vahetamine rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja muude töötajate ja rongide liikumislube andvate töötajate vahel 20

4.2.2. Rongidega seotud nõuded 20

4.2.2.1. Rongi nähtavus 20

4.2.2.1.1. Üldnõue 20

4.2.2.1.2. Esiosa 20

4.2.2.1.3. Tagaosa 21

4.2.2.2. Rongi kuuldavus 22

4.2.2.1.1. Üldnõue 22

4.2.2.2.2. Seadme käsitsemine 22

4.2.2.3. Veeremiüksuse identifitseerimistunnus 22

4.2.2.4. Reisijate ja veose ohutus 23

4.2.2.4.1. Veose ohutus 23

4.2.2.4.2. Reisijate ohutus 23

4.2.2.5. Rongi koosseis 23

4.2.2.6. Rongi pidurid 24

4.2.2.6.1. Pidurisüsteemi miinimumnõuded 24

4.2.2.6.2. Pidurdustõhusus ja suurim lubatud kiirus 24

4.2.2.7. Rongi töökorra tagamine 25

4.2.2.7.1. Üldnõue 25

4.2.2.7.2. Vajalikud andmed 25

4.2.2.8. Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded 25

4.2.2.9. Juhi valvsus 26

4.2.3. Rongiliikluse korraldamise spetsifikatsioonid 26

4.2.3.1. Rongide planeerimine 26

4.2.3.2. Rongide identifitseerimine 26

4.2.3.2.1. Ronginumbri vorm 26

4.2.3.3. Rongi väljumine 26

4.2.3.3.1. Väljumiseelsed kontrollid ja katsed 26

4.2.3.3.2. Taristuettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist 26

4.2.3.4. Liikluskorraldus 26

4.2.3.4.1. Üldnõuded 26

4.2.3.4.2. Rongi käsitlev aruandlus 27

4.2.3.4.2.1. Rongi asukoha teatamiseks vajalikud andmed 27

4.2.3.4.2.2. Prognoositav üleandmisaeg 27

4.2.3.4.3. Ohtlikud kaubad 27

4.2.3.4.4. Käitamise kvaliteet 28

4.2.3.5. Andmete salvestamine 28

4.2.3.5.1. Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi 29

4.2.3.5.2. Jälgimisandmete salvestamine rongis 29

4.2.3.6. Halvenenud käitamistingimused 29

4.2.3.6.1. Teiste kasutajate teavitamine 29

4.2.3.6.2. Vedurijuhtide teavitamine 29

4.2.3.6.3. Eriolukordades tegutsemise kord 29

4.2.3.7. Hädaolukordade haldamine 30

4.2.3.8. Rongimeeskonna abistamine veeremiga seotud vahejuhtumi või veeremi olulise rikke korral 31

4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid 31

4.3.1. Liidesed taristu KTKga 31

4.3.2. Liidesed juhtkäskude ja signaalimise KTKga 31

4.3.3. Liidesed veeremi KTKga 32

4.3.3.1. Liidesed vedurite KTKga ja reisijateveoveeremi KTKga 32

4.3.3.2. Liidesed kaubavagunite KTKga 32

4.3.4. Liidesed energiavarustuse KTKga 33

4.3.5. Liidesed raudteetunnelite ohutuse KTKga 33

4.4. Käitamiseeskirjad 33

4.5. Hoolduseeskirjad 33

4.6. Kutsekvalifikatsioon 33

4.6.1. Ametialane pädevus 33

4.6.2. Keeleoskus 34

4.6.2.1. Põhimõtted 34

4.6.2.2. Keeleoskuse tase 34

4.6.3. Töötajate esialgne ja pidev hindamine 34

4.6.3.1. Põhielemendid 34

4.6.3.2. Koolitusvajaduste analüüs ja nende ajakohastamine 34

4.6.4. Abipersonal 35

4.7. Tervisekaitse- ja ohutusnõuded 35

4.7.1. Sissejuhatus 35

4.7.2. Terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine 35

4.7.2.1. Enne tööle asumist 35

4.7.2.1.1. Minimaalsed terviseuuringud 35

4.7.2.1.2. Psühholoogiline hindamine 36

4.7.2.2. Pärast tööle asumist 36

4.7.2.2.1. Korrapärase tervisekontrolli sagedus 36

4.7.2.2.2. Korrapärase tervisekontrolli miinimumsisu 37

4.7.2.2.3. Täiendavad terviseuuringud ja/või psühholoogiline hindamine 37

4.7.3. Meditsiininõuded 37

4.7.3.1. Üldnõuded 37

4.7.3.2. Nägemisnõuded 37

4.7.3.3. Kuulmisnõuded 38

4.8. Taristu-, raudteeveeremi- ja sõidukiregister 38

4.8.1. Taristu 38

4.8.2. Veerem 38

5. Koostalitluse komponendid 39

5.1. Määratlus 39

5.2. Komponentide loetelu 39

6. Komponentide vastavuse ja/või kasutamiskõlblikkuse hindamine ja allsüsteemi vastavuse tõendamine 39

6.1. Koostalitluse komponendid 39

6.2. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem 39

6.2.1. Põhimõtted 39

7. Rakendamine 39

7.1. Põhimõtted 39

7.2. Rakendussuunised 40

7.3. Erijuhud 40

7.3.1. Sissejuhatus 40

7.3.2. Erijuhtude loetelu 41

7.3.2.1. Eesti, Läti ja Leedu ajutine erijuhtum (T1) 41

7.3.2.2. Iirimaa ja Ühendkuningriigi ajutine erijuhtum (T2) 41

7.3.2.3. Soome ajutine erijuhtum (T3) 41

7.3.2.4. Soome püsiv erijuhtum (P1) 41

Liide A. ERTMSi/ETCSi käitamiseeskirjad 42

Liide B. Ühised käitamispõhimõtted ja -eeskirjad 43

Liide C. Ohutusteabe vahetamise metoodika 47

Liide D. Teave, mida taristuettevõtja peab raudteeveo-ettevõtjale esitama seoses marsruudiraamatuga ja rongi ühilduvusega kavandataval käitusmarsruudil 52

Liide E. Keeleoskuse ja teabevahetuse tase 56

Liide F. Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded 57

Liide G. Rongide ettevalmistamiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded 60

Liide H. Veeremiüksuse identifitseerimistunnus 62

Liide I. Avatud punktide loetelu 65

Liide J. Sõnastik 66

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesolev koostalitluse tehniline kirjeldus (edaspidi „KTK”) hõlmab direktiivi 2008/57/EÜ II lisa punktis 1 esitatud nimekirjas osutatud käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi. Täpsemad andmed kõnealuse allsüsteemi kohta on esitatud 2. peatükis.

Vajaduse korral eristatakse KTKs tava- ja kiirraudtee (määratletud direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 2.1) suhtes kehtivaid nõudeid.

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafilisse kohaldamisalasse kuulub kogu raudteevõrk, mis hõlmab järgmist:

— üleeuroopaline tavaraudteevõrk, mida on kirjeldatud direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 1.1 „Võrgustik”;

— üleeuroopaline kiirraudteevõrk, mida on kirjeldatud direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 2.1 „Võrgustik”;

— muud raudteesüsteemi osad pärast kohaldamisala laiendamist vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ I lisa 4. osale.

KTKd ei kohaldata direktiivi 2008/57/EÜ artikli 1 lõikes 3 kirjeldatud juhtudel.

1.3. KTK sisu

Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 5 lõikele 3 käesolevas KTKs:

a) esitatakse käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi kavandatav kohaldamisala – 2. peatükk;

b) kehtestatakse olulised nõuded, millele peavad vastama asjaomane allsüsteem ja selle liidesed teiste allsüsteemidega – 3. peatükk;

c) kehtestatakse funktsionaalsed ja tehnilised nõuded, millele sihtallsüsteem ja selle liidesed teiste allsüsteemidega peavad vastama. Vajaduse korral võivad need nõuded varieeruda olenevalt allsüsteemi kasutusviisist, näiteks olenevalt direktiivi 2008/57/EÜ I lisas sätestatud liini-, jaama- ja/või veeremiliikidest – 4. peatükk;

d) määratakse kindlaks Euroopa nõuete, sealhulgas Euroopa standarditega hõlmatud koostalitluskomponendid ja liidesed, mis on vajalikud Euroopa raudteesüsteemi koostalitlusvõime saavutamiseks – 5. peatükk;

e) määratakse iga käsitletava juhtumi puhul kindlaks, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel – 6. peatükk;

f) esitatakse KTK rakendamise strateegia. Eelkõige on vaja täpsustada etapid, mis tuleb läbida, ning vahendid, mida on võimalik kohaldada, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast olukorrani, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks – 7. peatükk;

g) esitatakse asjaomase allsüsteemi käitamise ja hooldamise ning KTK rakendamise puhul nõutav asjaomaste töötajate kutsekvalifikatsioon ning töötajate tervise kaitse ja ohutuse nõuded – 4. peatükk.

Lisaks võib vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 5 lõikele 5 iga KTK puhul ette näha erijuhud. Need on esitatud 7. peatükis.

Käesoleva KTK 4. peatükk sisaldab ka käesoleva lisa punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud kohaldamisalas kehtivaid käitus- ja hoolduseeskirju.

2. ALLSÜSTEEMI/KOHALDAMISALA MÕISTE

2.1. Allsüsteem

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi on direktiivi 2008/57/EÜ II lisa punktis 2.5 kirjeldatud järgmiselt:

„Menetlused ja seadmed, mis võimaldavad erinevate struktuuriliste allsüsteemide, eriti rongide koostamise ja rongijuhtimise, liikluse planeerimise ja korraldamise järjepidevat tööd nii normaalsetel kui halvenenud tingimustel.

Kutsekvalifikatsioonid, mida võidakse rahvusvaheliste teenuste osutamisel nõuda.”

2.2. Kohaldamisala

Käesolevat KTKd kohaldatakse selliste taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate kasutatava käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi suhtes, kes on seotud rongide käitamisega punkti 1.2 kohases Euroopa raudteesüsteemis.

2.2.1. Töötajad ja rongid

Punkte 4.6 ja 4.7 kohaldatakse nende töötajate suhtes, kes täidavad selliseid ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid nagu rongi saatmine.

Punkti 4.6.2 kohaldatakse direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa punktis 8 kindlaks määratud vedurijuhtide suhtes.

Töötajate suhtes, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongide lähetamise või rongidele liikumislubade andmisega seotud ülesandeid, kohaldatakse liikmesriikidevahelist kutsekvalifikatsiooni ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete vastastikust tunnustamist.

Töötajate suhtes, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongi piiriületuseelse ettevalmistusega seotud ülesandeid ning töötavad väljaspool taristuettevõtja võrguaruandes „piirialadena” määratletud kohti ja kelle töö kuulub töötaja ohutusloa alla, kohaldatakse punkti 4.6, samas kui punkti 4.7 puhul kohaldatakse liikmesriikidevahelist tervisekaitse- ja ohutusnõuete vastastikust tunnustamist. Rongi ei loeta piiriülest teenust osutavaks, kui ükski riigipiiri ületava rongi veeremiüksus ei välju pärast piiri ületamist piirialadelt.

2.2.2. Põhimõtted

Käesolev KTK hõlmab üksnes neid raudtee käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi elemente (nagu on sätestatud 4. peatükis), mis sisaldavad põhimõtteliselt raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate vahelisi rakendusliideseid või on koostalitluse seisukohalt eriti kasulikud.

Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja peavad tagama, et eeskirjade, menetluste ja dokumentatsiooniga seotud kõikide nõuete täitmiseks kehtestatakse asjakohane kord. Kõnealuse korra kehtestamine on raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi asjakohane osa, nagu on nõutud direktiiviga 2004/49/EÜ (1). Ohutusjuhtimissüsteemi ennast hindab asjakohane liikmesriigi ohutusasutus enne ohutustunnistuse/tegevusloa andmist.

2.2.3. Kohaldamine olemasolevate veeremiüksuste ja taristu suhtes

Ehkki suurem osa käesolevas KTKs sisalduvatest nõuetest on seotud protsesside ja menetlustega, seondub osa neist ka kasutamise seisukohalt oluliste füüsiliste elementide, rongide ja veeremiüksustega.

Nende elementide projekteerimise tingimusi kirjeldatakse teisi allsüsteeme, näiteks veeremit, käsitlevates KTKdes. Käesolevas KTKs võetakse arvesse nende toimimisfunktsioone.

3. OLULISED NÕUDED

3.1. Vastavus olulistele nõuetele

Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 4 lõikele 1 peavad liidu raudteesüsteem, selle allsüsteemid ja nende koostalitluse komponendid vastama kõnealuse direktiivi III lisas sätestatud olulistele üldnõuetele.

3.2. Olulised nõuded – ülevaade

Olulised nõuded hõlmavad järgmist:

— ohutus,

— töökindlus ja käideldavus,

— tervisekaitse,

— keskkonnakaitse,

— tehniline ühilduvus,

— juurdepääs.

Direktiivi 2008/57/EÜ kohaselt võib olulisi nõudeid kohaldada üldiselt kogu Euroopa raudteesüsteemi suhtes või konkreetselt iga allsüsteemi ja selle komponentide suhtes.

Järgmises tabelis on kokkuvõtlikult esitatud direktiivi 2008/57/EÜ III lisas esitatud oluliste nõuete ja käesoleva KTK vaheline vastavus.

Punkt Punkti pealkiri Ohutus Töökindlus ja käideldavus Tervisekaitse Keskkonnakaitse Tehniline ühilduvus Käitamise ja liikluskorralduse olulised nõuded 1.1.1 1.1.2 1.1.3 1.1.4 1.1.5 1.2 1.3.1 1.3.2 1.4.1 1.4.2 1.4.3 1.4.4 1.4.5 1.5 2.6.1 2.6.2 2.6.3 4.2.1.2 Juhtide dokumentatsioon X X X 4.2.1.2.1 Käsiraamat X X X 4.2.1.2.2 Marsruudiraamat X X 4.2.1.2.2.1 Marsruudiraamatu koostamine X 4.2.1.2.2.2 Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine X X 4.2.1.2.2.3 Juhi teavitamine reaalajas X X X 4.2.1.2.3 Sõiduplaanid X X X 4.2.1.2.4 Veerem X X X 4.2.1.3 Dokumendid raudteeveo-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide X X X 4.2.1.4 Dokumendid rongide liikumislube andvatele taristuettevõtja töötajatele X X X 4.2.1.5 Ohutusteabe vahetamine rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja muude töötajate ja rongide liikumislube andvate töötajate vahel X X X X 4.2.2.1 Rongi nähtavus X X X 4.2.2.1.1 Üldnõue X X X 4.2.2.1.2 Esiosa X X X 4.2.2.1.3 Tagaosa X X X 4.2.2.2 Rongi kuuldavus X X X X 4.2.2.2.1 Üldnõue X X X 4.2.2.2.2 Seadme käsitsemine X X 4.2.2.3 Veeremiüksuse identifitseerimistunnus X X X 4.2.2.4 Reisijate ja veose ohutus X 4.2.2.5 Rongi koosseis X 4.2.2.6 Rongi pidurid X X X 4.2.2.6.1 Pidurisüsteemi miinimumnõuded X X X 4.2.2.6.2 Pidurdustõhusus X X X 4.2.2.7 Rongi töökorra tagamine X X X 4.2.2.7.1 Üldnõue X X 4.2.2.7.2 Vajalikud andmed X X 4.2.2.8 Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded X X 4.2.2.9 Juhi valvsus X 4.2.3.1 Rongide planeerimine X X X 4.2.3.2 Rongide identifitseerimine X X X 4.2.3.3 Rongi väljumine X X 4.2.3.3.1 Väljumiseelsed kontrollid ja katsed X X X X 4.2.3.3.2 Taristuettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist X X X X 4.2.3.4 Liikluskorraldus X X X 4.2.3.4.1 Üldnõuded X X X 4.2.3.4.2 Rongi käsitlev aruandlus X X X 4.2.3.4.2.1 Rongi asukoha teatamiseks vajalikud andmed X X 4.2.3.4.2.2 Prognoositav üleandmisaeg X X 4.2.3.4.3 Ohtlikud kaubad X X 4.2.3.4.4 Käitamise kvaliteet X X 4.2.3.5 Andmete salvestamine X X 4.2.3.5.1 Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi X X 4.2.3.5.2 Jälgimisandmete salvestamine rongis X X 4.2.3.6 Halvenenud käitamistingimused X X X 4.2.3.6.1 Teiste kasutajate teavitamine X X 4.2.3.6.2 Vedurijuhtide teavitamine X 4.2.3.6.3 Eriolukordades tegutsemise kord X X X 4.2.3.7 Hädaolukordade haldamine X X X 4.2.3.8 Rongimeeskonna abistamine veeremiga seotud vahejuhtumi või veeremi olulise rikke korral X 4.4 ERMTSi käitamiseeskirjad X X 4.6 Kutsekvalifikatsioon X X X 4.7 Tervisekaitse- ja ohutusnõuded X

4. ALLSÜSTEEMI OMADUSED

4.1. Sissejuhatus

Kõiki asjaomaseid olulisi nõudeid silmas pidades hõlmab käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem, nagu seda kirjeldatakse punktis 2.2, üksnes käesolevas peatükis esitatud elemente.

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2012/34/EL (2) on taristuettevõtja üldjuhul kohustatud kehtestama kõik vajalikud tingimused, millele tema võrgus liikuma lubatud rongid peavad vastama, võttes arvesse konkreetsete liinide geograafilisi iseärasusi ning käesolevas peatükis sätestatud funktsionaalseid ja tehnilisi spetsifikatsioone.

4.2. Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid hõlmavad järgmist:

— töötajatega seotud spetsifikatsioonid,

— rongidega seotud spetsifikatsioonid,

— rongide käitamisega seotud spetsifikatsioonid.

4.2.1. Töötajatega seotud spetsifikatsioonid

4.2.1.1. Üldnõuded

Käesolevas punktis käsitletakse töötajaid, kes on seotud allsüsteemi käitamisega, täites ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, mis on seotud raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja vaheliste otseste liidestega.

1) Raudteeveo-ettevõtja töötajad: a) kes täidavad rongide juhtimisega seotud ülesandeid (edaspidi „juht”) ja moodustavad osa rongimeeskonnast; b) kes täidavad ülesandeid rongis (v.a juhtimine) ja moodustavad osa rongimeeskonnast; c) kes täidavad rongide ettevalmistamisega seotud ülesandeid.

2) Taristuettevõtja töötajad, kes täidavad rongide liikumislubade andmisega seotud ülesandeid. Hõlmatud on järgmised valdkonnad: — dokumentatsioon, — teavitamine.

Peale selle kehtestatakse käesoleva KTKga punktis 2.2.1 kindlaksmääratud töötajate puhul nõuded seoses järgmiste valdkondadega:

— kvalifikatsioon (vt liite G punkt 4.6),

— tervisekaitse- ja ohutusnõuded (vt punkt 4.7).

4.2.1.2. Juhtide dokumentatsioon

Rongi käitav raudteeveo-ettevõtja peab andma juhile kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud andmed ja dokumendid.

Need andmed peavad hõlmama vajalikku teavet rongi käitamiseks normaalsetes, halvenenud ja hädaolukordades, käsitledes marsruute, kus töötatakse, ning veeremit, mida neil marsruutidel kasutatakse.

4.2.1.2.1. Juhi käsiraamat

Kõik juhile vajalikud protseduurid tuleb koondada tavapärasesse dokumenti või arvutipõhisesse dokumenti, mida nimetatakse juhi käsiraamatuks.

Juhi käsiraamatus tuleb esitada kõikide kasutatavate marsruutide kohta ja neil marsruutidel kasutatava veeremi kohta nõuded tegutsemiseks igas normaalses, halvenenud ja hädaolukorras, millega juht võib kokku puutuda.

Juhi käsiraamat peab sisaldama kaht konkreetset aspekti:

— neist esimene käsitleb ühiseid eeskirju ja menetlusi (võttes arvesse liidete A, B ja C sisu) ning

— teine käsitleb konkreetse taristuettevõtja puhul kehtivaid vajalikke eeskirju ja protseduure.

See peab hõlmama vähemalt järgmiste aspektidega seotud toiminguid:

— töötajate ohutus ja turvalisus,

— signaalimine ja juhtkäsud,

— rongi käitamine, sealhulgas halvenenud tingimustes,

— vedurid ja veerem,

— vahejuhtumid ja õnnetused.

Juhi käsiraamatu koostamise eest vastutab raudteeveo-ettevõtja.

Raudteeveo-ettevõtja peab juhi käsiraamatu esitama selges vormingus kogu taristu kohta, kus tema juhid töötavad.

Raudteeveo-ettevõtja peab koostama juhi käsiraamatu niimoodi, et juhil oleks võimalik kohaldada kõiki käitamiseeskirju.

Sellel peab olema kaks liidet:

— 1. liide: sidetoimingute juhend;

— 2. liide: vormide kogu.

Eelnevalt kindlaksmääratud sõnumid ja vormid peavad olema taristuettevõtja(te) töökeeles.

Juhi käsiraamatu koostamine ja ajakohastamine peavad hõlmama järgmisi etappe:

— taristuettevõtja (või käitamiseeskirjade eest vastutav organisatsioon) peab esitama raudteeveo-ettevõtjale nõuetekohase teabe taristuettevõtja töökeeles;

— raudteeveo-ettevõtja peab koostama algse või ajakohastatud dokumendi;

— kui keel, mille raudteeveo-ettevõtja on juhi käsiraamatu koostamiseks valinud, ei ole sama keel, milles asjakohane teave algselt esitati, on raudteeveo-ettevõtja kohustatud tegema vajaliku tõlke ja/või esitama selgitavad märkused mõnes muus keeles.

Taristuettevõtja peab tagama, et raudteeveo-ettevõtja(te)le esitatavad dokumendid on täielikud ja täpsed.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et juhi käsiraamat on täielik ja täpne.

4.2.1.2.2. Liini kirjeldus ja kasutatavate liinidega seotud raudtee-äärsete seadmete kirjeldus

Juhtidele tuleb anda liini kirjeldus ja kasutatavatel liinidel juhtimisega seotud raudtee-äärsete seadmete kirjeldus. See teave tuleb esitada marsruudiraamatuks nimetatava ühtse dokumendina (mis võib olla tavapärane või arvutipõhine dokument).

Selles tuleb esitada vähemalt järgmised andmed:

— käitamise üldnäitajad,

— andmed tõusude ja languste kohta,

— üksikasjalik liiniskeem.

4.2.1.2.2.1. Marsruudiraamatu koostamine

Marsruudiraamat tuleb koostada ühes vormis kõikide selliste taristute kohta, mida konkreetse raudteeveo-ettevõtja rongid kasutavad.

Raudteeveo-ettevõtja vastutab marsruudiraamatu täieliku ja nõuetekohase koostamise eest ja kasutab selleks taristuettevõtja(te) antud teavet.

Taristuettevõtja peab andma raudteeveo-ettevõtjale vähemalt liites D esitatud määratlusele vastava marsruudiraamatu koostamiseks vajaliku teabe.

See peab sisaldama järgmisi andmeid (loetelu ei ole täielik):

a) käitamise üldnäitajad: a) signaalimissüsteemi ja vastava käitamisrežiimi tüüp (topeltliin, muutsuunaline, vasak- või parempoolse suunaga jne), b) vooluvarustustüüp, c) rongiraadiosideseadmete tüüp;

b) andmed tõusude ja languste ning kallete suuruse ja asukoha kohta;

c) üksikasjalik liiniskeem: — liinil asuvate jaamade ja sõlmpunktide nimed ja asukohad; — tunnelid, sealhulgas nende asukoht, pikkus, üksikasjalikud andmed, näiteks jalgteede ja evakuatsioonipääsude olemasolu, samuti selliste turvaalade asukohad, kust on võimalik reisijaid evakueerida; — olulised asukohad, näiteks neutraalvahemikud; — igal rööbasteel lubatud sõidukiirus, sealhulgas vajaduse korral eri kiirused teatavate rongitüüpide jaoks; — vastutav taristuettevõtja; — liikluskorraldus-/liiklusjuhtimiskeskusega nii normaalsetes kui ka halvenenud tingimustes sidepidamise vahendid.

Taristuettevõtja peab tagama, et raudteeveo-ettevõtja(te)le esitatavad dokumendid on täielikud ja täpsed.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et marsruudiraamat on täielik ja täpne.

4.2.1.2.2.2. Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine

Taristuettevõtja peab teavitama raudteeveo-ettevõtjat kõikidest püsivatest või ajutistest muudatustest punkti 4.2.1.2.2.1 kohaselt edastatud teabes.

Raudteeveo-ettevõtja peab need muudatused koondama spetsiaalsesse dokumenti või arvutipõhisesse dokumenti, mille vorming peab olema ühesugune kõikide nende taristute puhul, mida konkreetse raudteeveo-ettevõtja rongid kasutavad.

Taristuettevõtja peab tagama, et raudteeveo-ettevõtja(te)le esitatavad dokumendid on täielikud ja täpsed.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et marsruudiraamatus sisalduvasse teabesse tehtud muudatusi koondav dokument on täielik ja täpne.

4.2.1.2.2.3. Juhi teavitamine reaalajas

Taristuettevõtja peab teavitama juhte kõikidest liini või sellega seotud raudtee-äärsete seadmete muudatustest, millest ei ole teatatud kui punkti 4.2.1.2.2.2 kohastest marsruudiraamatus sisalduva teabe muudatustest.

4.2.1.2.3. Sõiduplaanid

Rongide sõiduplaani andmete esitamine soodustab rongide täpset liikumist ja aitab osutada tõhusat teenust.

Raudteeveo-ettevõtja peab juhtidele esitama rongi normaalseks liiklemiseks vajalikud andmed, mis peavad sisaldama vähemalt järgmist:

— rongi identifitseerimistunnus;

— rongi sõidupäevad (vajaduse korral);

— peatuspunktid ja nendega seotud tegevus;

— muud ajaarvestuspunktid;

— saabumis-/väljumis-/läbisõiduaeg iga kõnealuse punkti kohta.

Need rongi sõiduandmed, mis peavad põhinema taristuettevõtja esitatud teabel, võib esitada elektrooniliselt või paberkandjal.

Kõikidel liinidel, kus raudteeveo-ettevõtja tegutseb, tuleb need andmed esitada juhile ühtmoodi.

4.2.1.2.4. Veerem

Raudteeveo-ettevõtja peab juhile andma kogu teabe, mis on seotud veeremi käitamisega halvenenud olukordades (nt abi vajavate rongide puhul). Need dokumendid peavad keskenduma ka neil juhtudel kasutatavale konkreetsele liidesele taristuettevõtja töötajatega.

4.2.1.3. Dokumendid raudteeveo-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide

Raudteeveo-ettevõtja peab kõikidele oma töötajatele (rongis või mujal), kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, mis hõlmavad otsest liidest taristuettevõtja töötajate, seadmete või süsteemidega, esitama eeskirjad, protseduurid ning veeremi ja konkreetsete marsruutidega seotud andmed, mida ta peab nende ülesannete täitmisel vajalikuks. Need andmed peavad olema kohaldatavad nii harilikes kui ka halvenenud käitamistingimustes.

Rongides töötavatele töötajatele ette nähtud teabe struktuur, vorming, sisu ning koostamise ja ajakohastamise protsess peavad põhinema punktis 4.2.1.2 sätestatud nõuetel.

4.2.1.4. Dokumendid rongide liikumislube andvatele taristuettevõtja töötajatele

Kõik andmed, mis on vajalikud ohutusalase teabevahetuse tagamiseks rongide liikumislube andvate töötajate ja rongimeeskondade vahel, tuleb esitada:

— sidepidamispõhimõtteid kirjeldavates dokumentides (liide C);

— dokumendis „Vormide kogu”.

Taristuettevõtja peab koostama need dokumendid oma töökeeles.

4.2.1.5. Ohutusteabe vahetamine rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja muude töötajate ja rongide liikumislube andvate töötajate vahel

Rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja teiste töötajate (nagu on määratletud liites G) ja rongide liikumislube andvate töötajate vahelises ohutusteabe vahetuses kasutatav keel on asjaomase marsruudi taristuettevõtja töökeel (nagu on määratletud liites J).

Rongimeeskonna ja rongide liikumislube andvate töötajate vahelise ohutusteabevahetuse põhimõtted on esitatud liites C.

Vastavalt direktiivile 2012/34/EL on taristuettevõtja kohustatud avaldama töökeele, mida tema personal igapäevases töös kasutab.

Kui kohalikud tavad nõuavad ka mõne teise keele kasutamist, on taristuettevõtja kohustatud kindlaks määrama selle kasutusala geograafilised piirid.

4.2.2. Rongidega seotud nõuded

4.2.2.1. Rongi nähtavus

4.2.2.1.1. Üldnõue

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et rongid oleksid varustatud rongi esi- ja tagaosa tähistavate vahenditega.

4.2.2.1.2. Esiosa

Raudteeveo-ettevõtja peab sisselülitatud valgete esilaternate olemasolu ja nende paigutuse abil tagama, et lähenev rong on selgelt nähtav ja äratuntav.

Juhtveeremiüksuse sõidusuunas oleval esiosal peab olema kolm võrdkülgse kolmnurgana asetsevat laternat, nagu on näidatud allpool. Need laternad peavad alati põlema, kui rong sõidab kõnealuses suunas.

Esilaternad peavad võimaldama rongi võimalikult hõlpsalt märgata (gabariidituled), tagama rongijuhile piisava nähtavuse (esituled) öösel ja alavalgustuse tingimustes ega tohi pimestada vastutulevate rongide juhte.

Laternate vahe, kõrgus rööbastest, läbimõõt, valgustustugevus, valguskiire mõõdud ja kuju päeval ja öösel on kindlaks määratud komisjoni määruses (EL) nr 1302/2014 (3) (edaspidi „vedurite ja reisijateveoveeremi KTK”).

4.2.2.1.3. Tagaosa

Raudteeveo-ettevõtja peab varustama rongi tagaosa tähistamiseks vajalike vahenditega. Tagaosa signaallatern peab olema üksnes rongi viimase veeremiüksuse tagaosal. See peab paiknema järgmiselt.

4.2.2.1.3.1. Reisirongid

Reisirongi tagaosa peab olema tähistatud kahe fikseeritud punase tulega, mis asuvad samal kõrgusel puhvri kohal põikiteljel.

4.2.2.1.3.2. Rahvusvahelises liikluses kasutatavad kaubarongid

Liikmesriik peab komisjonile teatama, milliseid järgmisi eeskirju ta kohaldab oma riigi raudteevõrgus nende rongide suhtes, mis ületavad liikmesriikidevahelisi piire:

kas

— kaks punast fikseeritud tuld või

— kaks valgust tagasi peegeldavat märki, mis on allpool esitatud kujuga ning millel on valged kolmnurgad külgedel ja punane kolmnurk ülal ja all:

Lambid või märgid peavad asuma samal kõrgusel puhvri kohal põikiteljel.

Liikmesriigid, kus rongid peavad olema tähistatud kahe valgust tagasi peegeldava märgiga, peavad aktsepteerima rongi tagaosa tähistusena ka kaht punast fikseeritud tuld.

Liikmesriigid, kus rongid peavad olema tähistatud kahe punase tulega, peavad aktsepteerima rongi tagaosa tähistusena ka kaht valgust tagasi peegeldavat märki, kui kogu raudteevõrgus on täidetud järgmised kaks tingimust:

— liini võimalikku hõivatud ossa sisenemist käsitleva käitamiseeskirja kohaselt peab rongijuhil olema võimalik peatuda enne mis tahes takistust ning

— signalistidel ei ole kohustust rongi terviklikkuse kindlakstegemiseks visuaalselt kontrollida rongi tagaosa tähistuse olemasolu.

4.2.2.1.3.3. Kaubarongid, mis liikmesriikidevahelisi piire ei ületa

Liikmesriik peab teatama komisjonile, milliseid eeskirju kohaldatakse riigi raudteevõrgus liikmesriikidevahelisi piire mitteületavate rongide suhtes.

Lisaks aktsepteeritakse punktis 4.2.2.1.3.2 kirjeldatud rahvusvahelises liikluses kasutatavaid kaubaronge käsitlevaid teatatud eeskirju ka piire mitteületavate rongide puhul.

4.2.2.2. Rongi kuuldavus

4.2.2.2.1. Üldnõue

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et rongid oleksid varustatud rongi lähenemisest märku andva helisignaalseadmega.

4.2.2.2.2. Seadme käsitsemine

Helisignaalseadet peab olema võimalik käivitada kõikidest juhtimisasenditest.

4.2.2.3. Veeremiüksuse identifitseerimistunnus

Igal veeremiüksusel peab olema kordumatu number, mis võimaldab seda teiste rööbassõidukite seas identifitseerida. Number peab olema selgelt esitatud vähemalt veeremiüksuse mõlemal küljel.

Samuti peab olema võimalik kindlaks teha veeremiüksuse suhtes kehtivaid käitamispiiranguid.

Täiendavad nõuded on sätestatud liites H.

4.2.2.4. Reisijate ja veose ohutus

4.2.2.4.1. Veose ohutus

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama kaubaveeremite ohutu ja kindla laadimise ning veose püsimise sellises seisundis kogu teekonna jooksul.

4.2.2.4.2. Reisijate ohutus

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama reisijate ohutu veo väljumisel ja kogu teekonna jooksul.

4.2.2.5. Rongi koosseis

Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama eeskirjad ja protseduurid, mida tema töötajad peavad järgima, et tagada rongi vastavus eraldatud liini nõuetele.

Rongikoosseisu nõuded peavad lähtuma järgmistest asjaoludest:

a) veeremiüksused: — rongi kõik veeremiüksused peavad vastama kõikidele rongi läbitavatel marsruutidel kehtivatele nõuetele; — rongi kõik veeremiüksused peavad suutma sõita maksimumkiirusel, millega rong on ette nähtud sõitma;

b) rongi kõik veeremiüksused peavad kogu kavandatava veo kestel järgima ettenähtud hooldusintervalle (nii aja kui ka teekonna pikkuse osas);

c) rong: — veeremiüksuste koosseis, mis moodustab rongi, peab vastama asjaomasel marsruudil kehtivatele tehnilistele piirangutele ega tohi olla pikem, kui on vahe- ja lõppterminalides maksimaalselt lubatud;

d) raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et rong on kogu kavandatava veo kestel sobivas tehnilises korras;

e) mass ja teljekoormus;

f) rongi mass peab jääma marsruudi asjaomases osas lubatud piiridesse ning haakeseadiste, veojõu ja muude rongi omadustega seoses ette nähtud maksimumpiiridesse. Tuleb kinni pidada teljekoormuse piirangutest;

g) rongi suurim kiirus: — rongi suurim lubatud sõidukiirus peab vastama kõikidele asjaomastel marsruutidel kehtivatele piirangutele, pidurdusjõule, teljekoormusele ja veeremi liigile;

h) gabariidivärav;

i) rongi iga veeremiüksuse (koos veosega) gabariidivärav peab olema marsruudi asjaomase osa lubatud maksimumi piires.

Konkreetse rongi pidurisüsteemi või veduki liigist tulenevalt võib nõuda või kehtestada täiendavaid piiranguid.

Taristuettevõtja peab teavitama raudteeveo-ettevõtjat eraldatud liini omaduste muutumisest kohe pärast nende muutumist. Elemendid, mida tuleb kontrollida, et tagada rongi vastavus eraldatud liini nõuetele, on sätestatud liites D.

4.2.2.6. Rongi pidurid

4.2.2.6.1. Pidurisüsteemi miinimumnõuded

Rongi kõik veeremiüksused peavad olema ühendatud veeremi KTKs sätestatud pidevasse automaatpidurdussüsteemi.

Iga rongi esimeses ja viimases veeremiüksuses (sealhulgas vedukid) peab olema automaatpidurduse juhtseade.

Kui rong jaguneb avarii tõttu kaheks osaks, peavad mõlemad eraldunud veeremikogumid maksimaalse pidurdusjõuga automaatselt seiskuma.

4.2.2.6.2. Pidurdustõhusus ja suurim lubatud kiirus

1) Taristuettevõtja peab iga liini puhul teatama raudteeveo-ettevõtjale kõikidest asjaomase liini järgmistest omadustest: — signaalimiskaugused (hoiatus, peatumine), mis sisaldavad asjaomast ohutusvaru, — kalded, — suurim lubatud kiirus ja — tingimused selliste pidurisüsteemide kasutamiseks, mis võivad taristut mõjutada, näiteks magnet-, regeneratiiv- ja pöörisvoolpidurid.

2) Lisaks võib taristuettevõtja esitada järgmise teabe: i) rongide puhul, mille maksimumkiirus on suurem kui 200 km/h, aeglustusprofiil ja ekvivalentne reageerimisaeg rõhtsal rööbasteel; ii) rongikoosseisude ja fikseeritud rongikoosseisude puhul, mille maksimumkiirus ei ületa 200 km/h, aeglustusprofiil (nagu eespool punktis i) või pidurdusmassi protsent; iii) muude rongide puhul (muutuvate rongikoosseisude puhul, mille maksimumkiirus ei ületa 200 km/h) pidurdusmassi protsent. Kui taristuettevõtja esitab eespool nimetatud teabe, tehakse see kättesaadavaks kõigile raudteeveo-ettevõtjatele, kes kavatsevad taristuettevõtja raudteevõrgus ronge käitada. Kättesaadavaks tehakse ka käesoleva määruse jõustumise kuupäeval juba kasutusel olevad ja olemasolevate liinide puhul aktsepteeritud pidurdustabelid.

3) Raudteeveo-ettevõtja määrab planeerimisetapi jooksul kindlaks rongi pidurdusvõime, võttes arvesse järgmist: — asjaomase liini omadused, mida on kirjeldatud eespool punktis 1, või teave, mille taristuettevõtja on esitanud vastavalt eespool esitatud punktile 2 (kui selline teave on kättesaadav). Kui taristuettevõtja on esitanud punktis 2 kindlaks määratud teabe, peab raudteeveo-ettevõtja pidurdusvõime väljendamiseks kasutama sama teavet; ning — veeremiga seotud varud, mis tuletatakse pidurdussüsteemi töökindlusest ja käideldavusest lähtudes.

Lisaks sellele tagab raudteeveo-ettevõtja, et iga rongi käitamisel saavutatakse igal juhul vajalik pidurdustõhusus. Raudteeveo-ettevõtja kehtestab asjakohased eeskirjad ning rakendab ja haldab neid oma ohutusjuhtimissüsteemi raames.

Eelkõige peab raudteeveo-ettevõtja kehtestama eeskirjad, mida kasutatakse juhul, kui rong ei saavuta käitamisel vajalikku pidurdustõhusust. Sel juhul peab raudteeveo-ettevõtja viivitamata teavitama taristuettevõtjat. Taristuettevõtja võib võtta asjakohaseid meetmeid, et vähendada mõju üldisele liiklusele oma raudteevõrgus.

4.2.2.7. Rongi töökorra tagamine

4.2.2.7.1. Üldnõue

Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama menetluse, millega tagatakse, et kõik rongi ohutusseadmed on täielikus töökorras ning et rong on liiklemiseks ohutu.

Raudteeveo-ettevõtja peab taristuettevõtjat teavitama kõikidest rongi omaduste muudatustest, mis mõjutavad selle toimimist, või mis tahes muudatustest, mis võivad mõjutada rongi kasutamist sellele eraldatud liinil.

Taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja peavad kindlaks määrama rongi halvenenud tingimustes liiklemise tingimused ja protseduurid ning ajakohastama neid.

4.2.2.7.2. Vajalikud andmed

Ohutuks ja tõhusaks käitamiseks vajalikud andmed ning nende edastamise protsess peavad hõlmama järgmist:

— rongi identifitseerimistunnus,

— rongi eest vastutava raudteeveo-ettevõtja identifitseerimistunnus,

— rongi tegelik pikkus,

— kas rongis veetakse reisijaid või loomi, kui see ei ole sõiduplaanis ette nähtud,

— käitamispiirangud ja nendega hõlmatud veeremiüksuste identifitseerimistunnused (rööpmelaius, kiirusepiirangud jne),

— andmed, mida taristuettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo korral.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama nende andmete teatavakstegemise taristuettevõtja(te)le enne rongi väljumist.

Raudteeveo-ettevõtja peab teavitama taristuettevõtjat juhul, kui rong ei kasuta eraldatud liini või kui see tühistatakse.

4.2.2.8. Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded

Juhil peab olema võimalik jälgida signaale ja raudtee-äärseid märgiseid ning need peavad olema juhile nähtavad (kui see on asjakohane). See kehtib ka muude ohutusega seotud raudtee-äärsete märkide kohta.

Selle soodustamiseks peavad signaalid, raudtee-äärsed märgised, märgid ja infotahvlid olema projekteeritud ja paigutatud ühetaoliselt. Muu hulgas tuleb arvesse võtta järgmist:

— sobiv paigutus, et rongi esilaternad võimaldaksid juhil teavet lugeda;

— sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks;

— valgustpeegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele spetsifikatsioonidele ja märgid peavad olema valmistatud nii, et rongi esilaternad võimaldavad juhil teavet hõlpsasti lugeda.

Juhikabiinid peavad olema projekteeritud sellisel ühetaolisel viisil, et juhil oleks võimalik talle esitatavat infot hõlpsasti näha.

4.2.2.9. Juhi valvsus

Rongis peab olema juhi valvsuse jälgimise vahend. See sekkub ja seiskab rongi, kui juht ei reageeri ettenähtud aja jooksul. Ajavahemik on kindlaks määratud veeremi KTKs.

4.2.3. Rongiliikluse korraldamise spetsifikatsioonid

4.2.3.1. Rongide planeerimine

Kooskõlas direktiiviga 2012/34/EL peab taristuettevõtja teatavaks tegema, milliseid andmeid rongiliini taotlemisel nõutakse.

4.2.3.2. Rongide identifitseerimine

Iga rong peab olema identifitseeritav ronginumbri järgi. Taristuettevõtja annab ronginumbri rongiliini eraldamisel ning see number peab olema teada raudteeveo-ettevõtjale ja kõikidele kõnealust rongi käitavatele taristuettevõtjatele. Ronginumber peab olema võrgus kordumatu. Ronginumbri muutmist rongi teekonna jooksul tuleks vältida.

4.2.3.2.1. Ronginumbri vorm

Ronginumbri vorm määratakse kindlaks komisjoni muudetud otsuses 2012/88/EL (4) (juhtkäskude ja signaalimise KTKs).

4.2.3.3. Rongi väljumine

4.2.3.3.1. Väljumiseelsed kontrollid ja katsed

Raudteeveo-ettevõtja peab kindlaks määrama kontrollid ja katsed, et tagada rongi ohutu väljumine (nt uksed, veos, pidurid).

4.2.3.3.2. Taristuettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist

Raudteeveo-ettevõtja teavitab taristuettevõtjat, kui rong on raudteevõrku sisenemiseks valmis.

Raudteeveo-ettevõtja peab enne rongi väljumist ja sõidu ajal teavitama taristuettevõtjat kõikidest rongi või selle käitamist mõjutavatest kõrvalekalletest, mis võivad rongi liikumist kahjulikult mõjutada.

4.2.3.4. Liikluskorraldus

4.2.3.4.1. Üldnõuded

Liikluskorraldus peab tagama raudtee ohutu, tõhusa ja täpse toimimise, sealhulgas töö tõhusa taastamise pärast teenuse häireid.

Taristuettevõtja peab ette nägema protseduurid ja vahendid:

— rongiliikluse korraldamiseks reaalajas;

— käitamismeetmeteks, mille eesmärk on tagada taristu võimalikult tõhus toimimine tegelike või prognoositavate viivituste või vahejuhtumite korral, ja

— raudteeveo-ettevõtja(te) teavitamiseks nimetatud juhtudel.

Mis tahes täiendavaid menetlusi, mida raudteeveo-ettevõtja vajab ja mis mõjutavad liidest taristuettevõtjaga, võib kehtestada pärast kokkuleppe sõlmimist taristuettevõtjaga.

4.2.3.4.2. Rongi käsitlev aruandlus

4.2.3.4.2.1. Rongi asukoha teatamiseks vajalikud andmed

Taristuettevõtja peab:

a) looma võimalused, et registreerida reaalajas kellaajad, millal rongid väljuvad nende võrkudes asjakohastest varem kindlaks määratud meldepunktidest, saabuvad neisse või läbivad neid, ja deltaaja;

b) sätestama konkreetsed andmed, mis on vajalikud rongi asukoha teatamiseks. Need andmed peavad sisaldama järgmist: — rongi identifitseerimistunnus; — meldepunkti identifitseerimistunnus; — liin, millel rong sõidab; — plaanijärgne meldepunkti saabumise aeg; — tegelik meldepunkti saabumise aeg (olenemata sellest, kas tegemist on saabumise, väljumise või läbisõiduga, tuleb esitada eraldi saabumis- ja väljumisaeg ka vahemeldepunktide kohta, mida rong läbib); — meldepunkti varem või hiljem saabumise aeg minutites; — esialgne selgitus kõikide üle 10-minutiliste viivituste kohta või muude viivituste kohta, mille selgitamine on liikluskontrolli süsteemiga ette nähtud; — teave selle kohta, et rongi andmed ei ole saabunud õigel ajal, ja viivituse aeg minutites; — rongi varasem(ad) identifitseerimistunnus(ed), kui see (need) on olemas; — rongi tühistamine kogu marsruudi ulatuses või osaliselt.

4.2.3.4.2.2. Prognoositav üleandmisaeg

Taristuettevõtjal peab olema menetlus, mis võimaldab kindlaks määrata prognoositava kõrvalekalde minutites rongi plaanijärgsel üleandmisel teisele taristuettevõtjale.

See peab hõlmama teenuse häirete andmeid (kirjeldus ja probleemi asukoht).

4.2.3.4.3. Ohtlikud kaubad

Raudteeveo-ettevõtja peab kindlaks määrama ohtlike kaupade veo järelevalve korra.

Nimetatud protseduurid peavad hõlmama järgmist:

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (5) sätete järgimine;

— juhi teavitamine rongis olevatest ohtlikest kaupadest ja nende asukohast;

— teave, mida taristuettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul;

— koos taristuettevõtjaga sidekanalite kindlaksmääramine ja erimeetmete kavandamine kaupadega seotud hädaolukordade puhuks.

4.2.3.4.4. Käitamise kvaliteet

Taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja peavad kehtestama menetlused kõikide asjaomaste teenuste tõhusa toimimise järelevalveks.

Järelevalve eesmärk peab olema analüüsida nii inimeksimusi kui ka süsteemivigu käsitlevaid andmeid ja teha kindlaks sellekohased põhisuundumused. Analüüsi tulemuste alusel töötatakse välja parendusmeetmed, mille eesmärk on vältida või leevendada juhtumeid, mis võivad kahjustada raudteevõrgu tõhusat toimimist.

Kui kõnealustest parendusmeetmetest oleks teisi taristuettevõtjaid ja raudteeveo-ettevõtjaid hõlmates kasu kogu võrgule, tuleb need vastavalt teatavaks teha, pidades silmas ärisaladuse kaitset.

Käitamist oluliselt häirinud juhtumeid peab taristuettevõtja analüüsima võimalikult kiiresti. Vajaduse korral ning eelkõige juhul, kui asjaga on seotud mõni raudteeveo-ettevõtja(te) töötaja, peab taristuettevõtja kutsuma analüüsis osalema ka kõnealuse juhtumiga seotud raudteeveo-ettevõtja(d). Kui analüüsi tulemusena töötatakse välja võrgu parendamise soovitused, mille eesmärk on kõrvaldada või leevendada õnnetuste/vahejuhtumite põhjusi, tuleb need edastada kõikidele asjaomastele taristuettevõtjatele ja raudteeveo-ettevõtjatele.

Need toimingud dokumenteeritakse ja nende suhtes rakendatakse sisekontrolli.

4.2.3.5. Andmete salvestamine

Rongi sõiduandmed tuleb salvestada ja säilitada, et:

— toetada süstemaatilist ohutusjärelevalvet kui vahejuhtumite ja õnnetuste vältimise vahendit;

— teha kindlaks juhi tegevus ning rongi ja taristu toimimine enne ja (kui vaja) vahetult pärast vahejuhtumit või õnnetust, et võimaldada põhjuste väljaselgitamist ning põhjendada uusi või muudetud meetmeid, mille eesmärk on vältida juhtunu kordumist;

— salvestada veduri/veduki toimimisega ja juhi tegevusega seotud andmed.

Salvestatud andmete puhul peab olema võimalik kindlaks teha:

— salvestamise kuupäev ja kellaaeg;

— salvestatava sündmuse täpne geograafiline asukoht;

— rongi identifitseerimistunnus;

— juhi isik.

ETCSi/GSM-Ri jaoks jäädvustatakse andmed, mis on määratletud juhtkäskude ja signaalimise KTKs ning on asjakohased käesoleva KTK punkti 4.2.3.5 silmas pidades.

Andmeid tuleb kindlalt kaitsta ja säilitada ning need peavad olema kättesaadavad volitatud asutustele, sealhulgas riiklikele uurimisasutustele, kes täidavad oma ülesandeid vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 19.

4.2.3.5.1. Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi

Taristuettevõtja peab salvestama vähemalt järgmised andmed:

— rongide liikumisega seotud raudteeäärsete seadmete (signaalimine, punktid jne) tõrked;

— teljepukside tuvastatud ülekuumenemine, kui asjaomased seadmed on olemas;

— rongijuhi ja signalisti vaheline ohutusteabe vahetus.

4.2.3.5.2. Jälgimisandmete salvestamine rongis

Raudteeveo-ettevõtja peab salvestama vähemalt järgmised andmed:

— ohuolekus signaalidest või „liikumisloa lõpust” möödasõidu tuvastamine;

— hädapiduri rakendamine;

— rongi sõidukiirus;

— rongis olevate kontroll- või signaalseadmete isoleerimine või eiramine;

— helisignaalseadme kasutamine;

— ukse juhtseadiste käitamine (avamine, sulgemine), kui need on olemas;

— rongis asuvate rongi ohutu käitamisega seotud häireseadmete (kui need on olemas) tuvastamine;

— selle juhikabiini identifitseerimistunnus, kus kontrollimisele kuuluvaid andmeid salvestatakse.

Salvestusseadet käsitlevad täiendavad tehnilised spetsifikatsioonid on sätestatud vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs.

4.2.3.6. Halvenenud käitamistingimused

4.2.3.6.1. Teiste kasutajate teavitamine

Taristuettevõtja peab raudteeveo-ettevõtja(te)ga kooskõlastatult kehtestama menetluse üksteise viivitamatuks teavitamiseks mis tahes olukordadest, mis halvendavad raudteevõrgu või veeremi ohutust, toimivust ja/või sellele juurdepääsu.

4.2.3.6.2. Vedurijuhtide teavitamine

Taristuettevõtja peab kõikide oma vastutusalaga seotud halvenenud käitamistingimuste korral andma juhtidele ametlikud juhised meetmete kohta, mida on vaja võtta, et halvenenud olukord ohutult lahendada.

4.2.3.6.3. Eriolukordades tegutsemise kord

Taristuettevõtja peab kooskõlastatult kõikide tema taristus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega ja vajaduse korral naabruses asuvate taristuettevõtjatega koostama ja avaldama sobivad meetmed eriolukordadeks ning määrama vastutusalad, lähtudes vajadusest vähendada halvenenud käitamistingimustest tulenevat kahjulikku mõju.

Planeerimisnõuded ja kõnealustele sündmustele reageerimine peavad olema proportsioonis tingimuste halvenemise laadi ja potentsiaalse raskusastmega.

Need meetmed, mis peavad hõlmama vähemalt võrgu normaalse olukorra taastamise kavasid, võivad käsitleda ka järgmist:

— veeremirikked (näiteks rikked, mis võivad kaasa tuua olulisi liiklushäireid, protseduurid rikkis rongide päästmiseks);

— taristutõrked (näiteks elektrikatkestuse puhul või tingimustes, kus ronge võidakse planeeritud marsruudilt kõrvale suunata);

— äärmuslikud ilmastikuolud.

Taristuettevõtja peab koostama ja ajakohastama taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja nende töötajate kontaktandmed, kellega tuleb kontakteeruda halvenenud käitamistingimusi põhjustavate teenusehäirete korral. Need andmed peavad hõlmama kontaktandmeid nii tööajal kui ka töövälisel ajal.

Raudteeveo-ettevõtja peab need andmed edastama taristuettevõtjale ja teatama taristuettevõtjale nimetatud kontaktandmete muutustest.

Taristuettevõtja peab kõiki raudteeveo-ettevõtjaid teavitama andmete kõikidest muutustest.

4.2.3.7. Hädaolukordade haldamine

Taristuettevõtja peab kooskõlastatult:

— kõikide tema taristus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega või vajaduse korral kõnealuste ettevõtjate esindusasutustega,

— vastavalt vajadusele naabruses asuvate taristuettevõtjatega,

— vastavalt vajadusele kohalike omavalitsustega ning kohaliku või riigi tasandi avariiteenistuste (sealhulgas tuletõrje ja päästeameti) esindusorganitega

kindlaks määrama, avaldama ja kättesaadavaks tegema asjakohased meetmed hädaolukordade haldamiseks ja normaalse töö taastamiseks liinil.

Need meetmed hõlmavad tavaliselt järgmist:

— kokkupõrked,

— rongitulekahjud,

— rongide evakueerimine,

— õnnetused tunnelites,

— ohtlike kaupadega seotud vahejuhtumid,

— rööbastelt mahasõidud.

Raudteeveo-ettevõtja peab taristuettevõtjale andma kõik üksikasjalikud andmed nimetatud juhtumite kohta, eelkõige rongide remondi või rööbastele tagasitõstmise korral.

Lisaks peavad raudteeveo-ettevõtjal olema menetlused reisijate teavitamiseks rongi avarii- ja ohutustoimingutest.

4.2.3.8. Rongimeeskonna abistamine veeremiga seotud vahejuhtumi või veeremi olulise rikke korral

Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama vajalikud protseduurid rongimeeskonna abistamiseks halvenenud olukordades, et vältida või vähendada veeremi tehnilistest või muudest riketest tingitud viivitusi (nt sidekanalid, rongi evakueerimise korral võetavad meetmed).

4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid

3. peatükis sätestatud olulisi nõudeid silmas pidades on liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid järgmised.

4.3.1. Liidesed taristu KTKga

Viide käitamise KTK-le Viide taristu KTK-le Parameeter Punkt Parameeter Punkt Pidurdustõhusus ja suurim lubatud kiirus 4.2.2.6.2 Rööbastee vastupidavus pikijõule 4.2.6.2 Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine 4.2.1.2.2.2 Käitamiseeskirjad 4.4 Halvenenud käitamistingimused 4.2.3.6

4.3.2. Liidesed juhtkäskude ja signaalimise KTKga

Viide käitamise KTK-le Viide juhtkäskude ja signaalimise KTK-le Parameeter Punkt Parameeter Punkt Käsiraamat 4.2.1.2.1 Käitamiseeskirjad 4.4 Käitamiseeskirjad 4.4 Raudtee-äärsete signaalide ja märgiste nähtavuse nõuded 4.2.2.8 Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus 4.2.15 Rongi pidurid 4.2.2.6 Rongi pidurdustõhusus ja -omadused 4.3.2.3 Käsiraamat 4.2.1.2.1 Liivatamisseadmete kasutamine 4.2.10 Ronginumber 4.2.3.2.1 ETCSi DMI 4.2.12 GSM-R DMI 4.2.13 Andmete salvestamine rongis 4.2.3.5 Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides 4.2.14

4.3.3. Liidesed veeremi KTKdega

4.3.3.1. Liidesed vedurite ja reisijateveoveeremi KTKga

Viide käitamise KTK-le Viide vedurite ja reisijateveoveeremi KTK-le Parameeter Punkt Parameeter Punkt Eriolukordades tegutsemise kord 4.2.3.6.3 Päästetööde haakeseadis 4.2.2.2.4 Otsahaakeseadis 4.2.2.2.3 Rongi koosseis 4.2.2.5 Teljekoormuse parameeter 4.2.3.2 Rongi pidurid 4.2.2.6 Pidurdustõhusus 4.2.4.5 Rongi nähtavus 4.2.2.1 Välised esi- ja tagatuled 4.2.7.1 Rongi kuuldavus 4.2.2.2 Signaalpasun 4.2.7.2 Raudtee-äärsete signaalide ja märgiste nähtavuse nõuded 4.2.2.8 Väline nähtavus 4.2.9.1.3 Tuuleklaasi optilised omadused 4.2.9.2.2 Sisevalgustus 4.2.9.1.8 Juhi valvsus 4.2.2.9 Juhi tegevuse kontrollimine 4.2.9.3.1 Jälgimisandmete salvestamine rongis 4.2.3.5.2 Salvestusseade 4.2.9.6 Hädaolukordade haldamine 4.2.3.7 Tõsteskeem ja -juhised 4.2.12.5 Päästetöödega seotud kirjeldused 4.2.12.6 Rongi koosseis 4.2.2.5 Käitusdokumentatsioon 4.2.12.4 Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded Liide F Liivatamine Liide B Isolatsiooniemissioonid 4.2.3.3.1.1

4.3.3.2. Liidesed kaubavagunite KTKga

Viide käitamise KTK-le Viide kaubavagunite KTK-le Parameeter Punkt Parameeter Punkt Tagaosa 4.2.2.1.3.2 Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed 4.2.6.3 Tagaosa signaaltuli Liide E Rongi koosseis 4.2.2.5 Gabariidid 4.2.3.1 Rongi koosseis 4.2.2.5 Ühilduvus rööbasteede kandevõimega 4.2.3.2 Eriolukordades tegutsemise kord 4.2.3.6.3 Üksuse tugevus – tõstmine 4.2.2.2 Rongi pidurid 4.2.2.6 Pidur 4.2.4

4.3.4. Liidesed energiavarustuse KTKga

Viide käitamise KTK-le Viide energiavarustuse KTK-le Parameeter Punkt Parameeter Punkt Rongi koosseis 4.2.2.5 Suurim voolutugevus rongis 4.2.4.1 Marsruudiraamatu koostamine 4.2.1.2.2.1 Rongi koosseis 4.2.2.5 Eraldustsoonid: Marsruudiraamatu koostamine 4.2.1.2.2.1 faasidevahelised 4.2.15 süsteemidevahelised 4.2.16

4.3.5. Liidesed raudteetunnelite ohutuse KTKga

Viide käitamise KTK-le Viide raudteetunnelite ohutuse KTK-le Parameeter Punkt Parameeter Punkt Rongi töökorra tagamine 4.2.2.7 Hädaolukorras kohaldatav eeskiri 4.4.1 Rongi väljumine 4.2.3.3 Halvenenud käitamistingimused 4.2.3.6 Hädaolukordade haldamine 4.2.3.7 Tunnelis hädaolukorra lahendamise plaan 4.4.2 Õppused 4.4.3 Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine 4.4.5 Ametialane pädevus 4.6.1 Rongimeeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus 4.6.1

4.4. Käitamiseeskirjad

Eeskirjad ja protseduurid, mis võimaldavad Euroopa Liidu raudteesüsteemis kasutamiseks ette nähtud uute struktuursete allsüsteemide ühtset kasutamist, eelkõige uue juhtimis- ja signaalimissüsteemiga vahetult seotud eeskirjad ja protseduurid peavad olema ühesugustes olukordades ühetaolised.

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS/ETCS) ning ERTMS/GSM-R raadiosüsteemi käitamispõhimõtted ja selle puhul kehtivad eeskirjad on sätestatud liites A.

Kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemis kehtivad ühised käitamispõhimõtted ja eeskirjad on sätestatud liites B.

4.5. Hoolduseeskirjad

Ei kohaldata

4.6. Kutsekvalifikatsioon

4.6.1. Ametialane pädevus

Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja töötajad peavad olema omandanud vajaliku ametialase pädevuse, et täita kõiki vajalikke ohutusega seotud ülesandeid harilikes, halvenenud ja hädaolukordades. Kõnealune pädevus hõlmab ametialaseid teadmisi ning oskust neid teadmisi rakendada.

Konkreetsete ülesannetega seotud kutsekvalifikatsiooni miinimumelemendid on esitatud liidetes F ja G.

4.6.2. Keeleoskus

4.6.2.1. Põhimõtted

Taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja peavad tagama, et nende asjaomased töötajad oskavad kasutada liites C sätestatud sideprotokolle ja -põhimõtteid.

Kui taristuettevõtja töökeel ei ole sama mis raudteeveo-ettevõtja töötajate tavaliselt kasutatav keel, peab keele- ja suhtluskoolitus moodustama olulise osa raudteeveo-ettevõtja üldisest kvalifikatsioonijuhtimise süsteemist.

Raudteeveo-ettevõtja töötajad, kes peavad oma ülesannete täitmisel harilikes, halvenenud või hädaolukordades suhtlema olulistes ohutusküsimustes taristuettevõtja personaliga, peavad piisaval tasemel valdama taristuettevõtja töökeelt.

4.6.2.2. Keeleoskuse tase

Taristuettevõtja töökeelt tuleb osata ohutuse tagamiseks piisaval tasemel.

a) Juht peab suutma vähemalt: — saata kõiki liites C sätestatud sõnumeid ja neist aru saada; — tõhusalt suhelda harilikes, halvenenud ja hädaolukordades; — täita vormide kogu vorme.

b) Teised rongimeeskonna liikmed, kellel on oma ülesannete täitmiseks vaja ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes suhelda taristuettevõtjaga, peavad suutma vähemalt saata rongi ja selle käitamisega seotud teavet ning sellest aru saada.

Nendel rongi saatvatel töötajatel, kes ei ole vedurijuhid, peab olema vähemalt 2. taseme keeleoskus, nagu on kirjeldatud liites E.

4.6.3. Töötajate esialgne ja pidev hindamine

4.6.3.1. Põhielemendid

Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad peavad kindlaks määrama oma töötajate hindamise menetluse, et täita komisjoni määrustes (EL) nr 1158/2010 (6) ja (EL) nr 1169/2010 (7) sätestatud nõuded.

4.6.3.2. Koolitusvajaduste analüüs ja nende ajakohastamine

Raudtee-ettevõtjad ja taristuettevõtjad peavad analüüsima oma asjaomaste töötajate koolitusvajadusi ning määrama kindlaks koolitusvajaduste läbivaatamise ja ajakohastamise menetluse, et täita määrustes (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 sätestatud nõuded.

Analüüsis tuleb esitada koolituse ulatus ja keerukus ning võtta arvesse rongide, vedukite ja veeremi kasutamisega seotud ohte. Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongipersonal õpib tundma marsruute, millel töötatakse, ja säilitab vastavad teadmised. See menetlus peab:

— põhinema taristuettevõtja antaval marsruudiinfol ja

— olema kooskõlas punktis 4.2.1 kirjeldatud menetlusega.

Rongi saatmise ja ettevalmistamisega seotud ülesannete puhul arvesse võetavad elemendid on esitatud vastavalt liidetes F ja G. Võimaluse korral tuleb kõnealused elemendid kindlaks määrata töötajate koolitamise raames.

Raudteeveo-ettevõtja kavandatavast käitamisest või taristuettevõtja hallatava võrgu omadustest tulenevalt võivad osa liidetes F ja G nimetatud elementidest olla mittevajalikud. Koolitusvajaduste analüüsis tuleb sätestada, milliseid elemente ei peeta vajalikuks ja miks.

4.6.4. Abipersonal

Raudteeveo-ettevõtja tagab, et abipersonal (nt toitlustajad ja koristajad), kes ei kuulu rongimeeskonda, saavad lisaks baasväljaõppele ka koolitust rongimeeskonna täielikult koolitatud liikmete juhiste täitmiseks.

4.7. Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

4.7.1. Sissejuhatus

Punktis 4.2.1 nimetatud töötajad, kes täidavad punkti 2.2 kohaselt ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, peavad olema piisavalt heas füüsilises vormis, et tagada üldiste töö- ja ohutusnormide täitmine.

Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad peavad välja töötama ja dokumenteerima menetluse, mille nad kehtestavad ohutusjuhtimissüsteemi alla kuuluvate töötajate meditsiiniliste, psühholoogiliste ja tervisenõuete täitmiseks.

Punktis 4.7.2 sätestatud terviseuuringud ja otsused konkreetsete töötajate füüsilise vormi kohta peab tegema arst.

Töötajad ei tohi täita ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, kui nende valvsus on vähenenud alkoholi, narkootikumide ja psühhotroopsete ravimite vms kasutamise tõttu. Seepärast peavad raudteeveo-ettevõtjal ja taristuettevõtjal olema kehtestatud protseduurid, millega piiratakse ohtu, et töötajad võivad töötada kõnealuste ainete mõju all või tööl olles neid aineid tarbida.

Eespool nimetatud ainete lubatud määr organismis on ette nähtud selle liikmesriigi normidega, kus rongiliiklus toimub.

4.7.2. Terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine

4.7.2.1. Enne tööle asumist

4.7.2.1.1. Minimaalsed terviseuuringud

Terviseuuringud peavad hõlmama järgmist:

— üldine tervisekontroll;

— sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontroll;

— uriini- või vereanalüüs, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus;

— narkootikumide kuritarvitamise kontroll.

4.7.2.1.2. Psühholoogiline hindamine

Psühholoogilise hindamise eesmärk on aidata raudteeveo-ettevõtjal määrata ametisse ja juhtida töötajaid, kellel on oma ülesannete ohutuks täitmiseks vajalikud kognitiivsed, psühhomotoorsed, käitumis- ja isiksuseomadused.

Psühholoogilise hindamise sisu kindlaksmääramisel tuleb iga ohutusfunktsiooniga seoses arvesse võtta vähemalt järgmisi kriteeriume:

a) kognitiivsed võimed: — tähelepanu- ja keskendumisvõime, — mälu, — taju erksus, — otsustusvõime, — suhtlemisoskus;

b) psühhomotoorsed võimed: — reaktsiooni kiirus, — liigutuste koordinatsioon;

c) käitumine ja isiksuseomadused: — emotsionaalne enesevalitsemine, — käitumise usaldusväärsus, — sõltumatus, — kohusetunne.

Kui mõni nimetatud elementidest kõrvale jäetakse, peab psühholoog vastavat otsust põhjendama ja selle dokumenteerima.

Taotlejad läbivad oma psühholoogilise sobivuse tõendamiseks kontrolli, mille teostab psühholoog või arst või mis vastavalt liikmesriigi otsusele teostatakse psühholoogi või arsti järelevalve all.

4.7.2.2. Pärast tööle asumist

4.7.2.2.1. Korrapärase tervisekontrolli sagedus

Vähemalt üks korrapärane terviseuuring tuleb teha:

— alla 40-aastaste töötajate puhul iga viie aasta järel;

— 41–62-aastaste töötajate puhul iga kolme aasta järel;

— üle 62-aastaste töötajate puhul kord aastas.

Arst peab ette nägema sagedasemad uuringud, kui töötaja tervislik seisund seda nõuab.

4.7.2.2.2. Korrapärase tervisekontrolli miinimumsisu

Kui töötaja vastab enne tööle asumist tehtavate uuringute kriteeriumidele, peab korrapärane erikontroll hõlmama vähemalt järgmist:

— üldine tervisekontroll;

— sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontroll;

— uriini- või vereanalüüs, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus;

— narkootikumide kuritarvitamise kontroll, kui esinevad vastavad kliinilised näitajad.

4.7.2.2.3. Täiendav tervisekontroll ja/või psühholoogiline hindamine

Lisaks korrapärasele tervisekontrollile tuleb teha spetsiaalne täiendav tervisekontroll ja/või psühholoogiline hindamine, kui on piisavalt alust kahelda töötaja füüsilises või psühholoogilises seisundis või kui on piisav alus kahtlustada narkootikumide tarvitamist või lubatud piire ületavat alkoholitarvitamist. See kehtib eelkõige juhul, kui kõnealuse isiku inimeksimuse tõttu on toimunud vahejuhtum või õnnetus.

Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja peavad kehtestama süsteemid, millega tagatakse vajaduse korral kõnealuse lisakontrolli ja -hindamise tegemine.

4.7.3. Meditsiininõuded

4.7.3.1. Üldnõuded

Töötajad ei tohi põdeda selliseid haigusi ega saada ravi, mille tagajärjeks võib olla:

— ootamatu teadvusekaotus;

— teadvuse või keskendumisvõime nõrgenemine;

— ootamatu teovõimetus;

— tasakaalu või koordinatsiooni halvenemine;

— oluline liikumisvõime halvenemine.

Täidetud peavad olema järgmised nägemis- ja kuulmisnõuded.

4.7.3.2. Nägemisnõuded

— Kaugnägemisteravus abivahenditega või ilma: 0,8 (parem silm + vasak silm – eraldi mõõdetuna); nõrgemal silmal vähemalt 0,3.

— Maksimaalsed korrektiivklaasid: kaugelenägevus + 5 / lühinägevus – 8. Arst võib erandjuhtudel lubada nimetatud vahemikust väljapoole jäävaid näitajaid, olles eelnevalt konsulteerinud silmaarstiga.

— Kesknägevus ja lähinägevus: piisav, abivahenditega või ilma.

— Lubatud on kontaktläätsed.

— Normaalne värvieristusvõime: tunnustatud testi (nt Ishihara) alusel, vajaduse korral kasutada täiendavat tunnustatud testi.

— Vaateväli: normaalne (puuduvad kõrvalekalded, mis mõjutaksid tööülesannete täitmist).

— Mõlema silma nägevus: olemas.

— Binokulaarne vaateväli: olemas.

— Kontrastitundlikkus: hea.

— Puuduvad progresseeruvad silmahaigused.

— Läätseimplantaadid, keratotoomia ja keratektoomia on lubatud üksnes juhul, kui neid kontrollitakse igal aastal või arsti määratud ajavahemike järel.

4.7.3.3. Kuulmisnõuded

Toonaudiogrammiga kontrollitud piisav kuulmine, st:

— kuulmine on piisavalt hea, et pidada telefonivestlust ning kuulda samal ajal hoiatussignaale ja raadiosõnumeid.

— Kuulmisaparaadi kasutamine on lubatud.

4.8. Taristu-, raudteeveeremi- ja sõidukiregister

Arvestades direktiivi 2008/57/EÜ artiklites 33, 34 ja 35 kindlaksmääratud taristu-, raudteeveeremi- ja sõidukiregistri iseärasusi, ei sobi need käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi konkreetsete nõuete järgimiseks. Seepärast ei sätestata käesolevas KTKs nende registrite kohta midagi.

On siiski üks käitamisega seotud nõue, mille kohaselt tuleb teatavad taristuga seotud andmeüksused teha kättesaadavaks raudteeveo-ettevõtjale ning teatavad veeremiga seotud andmeüksused tuleb teha kättesaadavaks taristuettevõtjale, nagu on sätestatud punktides 4.8.1 ja 4.8.2. Mõlemal juhul peavad need andmed olema täielikud ja täpsed.

4.8.1. Taristu

Liites D on sätestatud nõuded, mille kohaselt tuleb raudteetaristuga seotud ning käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi käsitlevad andmeüksused teha raudteeveo-ettevõtjatele kättesaadavaks. Andmete õigsuse eest vastutab taristuettevõtja.

4.8.2. Veerem

Taristuettevõtjale peavad olema kättesaadavad järgmised veeremiga seotud andmed. Valdaja vastutab järgmiste aspektidega seotud andmete õigsuse eest:

— kas veeremiüksus on ehitatud materjalidest, mis võivad õnnetuste või tulekahju korral ohtlikud olla (nt asbest);

— veeremiüksuse, k.a puhvrid (olemasolu korral), kogupikkus.

5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1. Määratlus

Direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punkti f määratluse kohaselt on koostalitlusvõime komponendid [mõiste on muutunud; uus mõiste: „koostalitluse komponendid”] „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alamkoost või kogukoost, mis on ühendatud või mõeldud ühendamiseks alasüsteemi, millest raudteesüsteemi koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub. Mõiste „komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara”.

5.2. Komponentide loetelu

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemis koostalitluse komponendid puuduvad.

6. KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTAMISKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSE TÕENDAMINE

6.1. Koostalitluse komponendid

Kuna käesoleva KTKga veel koostalitluse komponente ette ei nähta, ei käsitle see ka hindamise korda.

6.2. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

6.2.1. Põhimõtted

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem on direktiivi 2008/57/EÜ II lisa kohane funktsionaalne allsüsteem.

Kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artiklitega 10 ja 11 peavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad mis tahes uue või muudetud ohutustunnistuse või tegevusloa kohaldamisel tõendama ohutusjuhtimissüsteemi vastavust käesoleva KTK nõuetele.

Vastavushindamise ühiste ohutusmeetodite kohaselt peavad liikmesriikide ohutusasutused kehtestama inspekteerimiskorra, et kontrollida ja jälgida igapäevast vastavust kõiki KTKsid hõlmavale ohutusjuhtimissüsteemile. Tuleb silmas pidada, et ühtki käesolevas KTKs sisalduvat elementi ei pea teavitatud asutus eraldi hindama.

Käesolevas KTKs sisalduvaid nõudeid, mis on seotud struktuursete allsüsteemidega ja loetletud liidestes (punkt 4.3), hinnatakse asjakohaste struktuursete KTKde alusel.

7. RAKENDAMINE

7.1. Põhimõtted

Käesoleva KTK rakendamine ja vastavus selle asjakohastele punktidele tuleb kindlaks määrata vastavalt rakenduskavale, mille iga liikmesriik peab koostama tema vastutusalasse kuuluvate liinide kohta.

Kavas tuleb arvesse võtta järgmist:

a) iga konkreetse liini kasutamisega seotud spetsiifiliste inimteguritega seonduv;

b) iga asjaomase liini konkreetsed kasutus- ja ohutuselemendid ning

c) kas elementi/elemente tuleb rakendada järgmise suhtes: — kõikide liinil liikuvate rongide suhtes või mitte, — üksnes teatavate liinide suhtes, — kõikide liinide suhtes, — kõikide võrgus liikuvate rongide suhtes;

d) seos teiste allsüsteemide (juhtkäsud ja signaalimine, veerem jne) rakendamisega.

Samal ajal tuleb arvesse võtta ja kavas dokumenteerida ka konkreetsed erandid, mida võib kohaldada.

Rakenduskavas tuleb arvesse võtta erinevaid võimalikke rakendustasemeid, täpsemalt juhtumeid, kui:

a) raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja alustab tegevust,

b) raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja olemasolevaid käitamissüsteeme uuendatakse või täiendatakse,

c) võetakse kasutusele taristu, energiavarustuse, veeremi või juhtkäskude ja signaalimise uued või täiendatud allsüsteemid, mille jaoks on vaja vastavat käitamiskorda.

On kokku lepitud, et käesoleva KTK kõikide osade täielik rakendamine ei ole võimalik enne, kui kasutatav seadmestik (taristu, juhtkäsud ja signaalimine jne) on ühtlustatud. Käesolevas peatükis esitatud suunised on seega üksnes vaheetapp, mis toetab üleminekut kavandatavale süsteemile.

7.2. Rakendussuunised

Rakendamine koosneb kolmest konkreetsest osast:

a) kinnitus, et olemasolevad süsteemid ja protsessid vastavad käesoleva KTK nõuetele;

b) olemasolevate süsteemide ja protsesside muutmine, et täita käesoleva KTK nõudeid;

c) uued süsteemid ja protsessid, mis tulenevad teiste allsüsteemide rakendamisest: — uued/täiendatud tavaliinid (raudteetaristu/energiavarustus); — uued või täiendatud ETCS-signaalimisrajatised, GSM-R- raadioseadmed, teljepukside ülekuumenemise detektorid jne (juhtkäsud ja signaalimine); — uus veerem (veerem).

7.3. Erijuhud

7.3.1. Sissejuhatus

Allpool loetletud erijuhtudel võib kohaldada järgmisi erisätteid.

Erijuhud jagunevad kahte kategooriasse:

a) sätteid kohaldatakse püsivalt (juhtum P) või ajutiselt (juhtum T).

b) Ajutise kohaldamise juhtudel täidavad liikmesriigid asjakohase allsüsteemi nõuded kas 2030. aastaks (juhtum T1), 2024. aastaks (juhtum T2) või 2018. aastaks (juhtum T3).

7.3.2. Erijuhtude loetelu

7.3.2.1. Eesti, Läti ja Leedu ajutine erijuhtum (T1)

Punktide 4.2.2.1.3.2 ja 4.2.2.1.3.3 rakendamisel võib üksnes Eesti, Läti ja Leedu raudteevõrgus, kus rööpmelaius on 1 520 mm, käitatavate rongide tagaosa tähistamiseks kasutada eri signaaltuld.

7.3.2.2. Iirimaa ja Ühendkuningriigi ajutine erijuhtum (T2)

Punkti 4.2.3.2.1 rakendamisel kasutatakse Iirimaa ja Ühendkuningriigi olemasolevates süsteemides tähtnumbrilist ronginumbrit. Liikmesriigid kehtestavad nõuded ja ajakava seoses üleminekuga tähtnumbrilistelt ronginumbritelt numbrilistele ronginumbritele sihtsüsteemis.

7.3.2.3. Soome ajutine erijuhtum (T3)

Liite B ühise kasutuseeskirja 5 kohaldamisel võib Soome kohadada teist eeskirja, et leevendada reisirongi tagaosa signaalseadme täieliku rikke mõju.

7.3.2.4. Soome püsiv erijuhtum (P1)

Punkti 4.2.2.1.3.3 ja liite B ühise kasutuseeskirja 5 kohaldamise korral ei kasutata Soomes kaubarongide tagaosa signaalseadet. Soomes võib kasutada ka punkti 4.2.2.1.3.2 kohast kaubarongi tagaosa signaalseadet.