ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Asjaolu, et finantsteenuste sektor ning eelkõige pangad ja investeerimisühingud on võtnud liigseid riske, on aidanud kaasa finantsettevõtjate maksejõuetuse tekkimisele ja põhjustanud süsteemseid probleeme liikmesriikides ja kogu maailmas. Sellised probleemid on mõjutanud kogu majandust ja läinud ühiskonnale palju maksma.
(5)

RFID-rakenduste abil on võimalik töödelda kindlakstehtud või -tehtava füüsilise isikuga seotud andmeid, kusjuures füüsiline isik on tuvastatav otse või kaudselt. Kõnealused rakendused võivad töödelda märgisel säilitatavaid isikuandmeid, nagu isiku nimi, sünniaeg või aadress, või biomeetrilisi andmeid või andmeid, millega konkreetne RFID-eseme number on seotud kusagil mujal süsteemis säilitatavate isikuandmetega. Lisaks on RFID-tehnoloogiat võimalik kasutada selliste üksikisikute jälgimiseks, kel on mõni RFID-numbriga varustatud ese või mõned sellised esemed.
(3)

Komisjoni töödokumendis pealkirjaga „Euratomi asutamislepingu ohutusnõuete rakendamine” (2) on esitatud nõue, et komisjon koostaks heatasemelise tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolli (edaspidi „NMAC”) süsteemide võrdlusraamistiku. Samuti on selles öeldud, et tuumaseadmete käitajate NMAC-süsteemide auditeerimine on osa komisjoni järelevalvetegevusest.
(7)

Praegune majanduskriis on rõhutanud pakilist vajadust teha piisaval hulgal raadiospektrit kättesaadavaks traadita kiire infrastruktuuri väljatöötamiseks eesmärgiga osutada lairibateenuseid, et suurendada kogu majanduses tootlikkust ja hoida kokku kulusid. See on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2008. aasta kohtumisel esitatud Euroopa majanduse elavdamise kava eesmärkidega, mille kohaselt tuleks ajavahemikus 2010–2013 saavutada lairibaühenduse täielik katvus. Nagu rõhutati konkurentsivõime nõukogu 2009. aasta märtsi põhiküsimuste dokumendis, on kõnealust eesmärki võimalik täies ulatuses saavutada üksnes traadita tehnoloogiat kasutades, seda näiteks maapiirkondades, kus traatsidevõrgud on ebapraktilised. Seepärast on analoogtelevisiooni õigeaegne väljalülitamine äärmiselt oluline selle tagamiseks, et digitaalse dividendi raames vabaneva raadiospektri kasutamisel võimalikuks saavad uued teenused aitavad tõhusalt kaasa ELi majanduse taastamise püüdlustele.
(1)

Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) on vaadanud läbi ametialade rahvusvahelise standardklassifikaatori (ISCO-88) eelmise versiooni eesmärgiga koostada täiuslikum klassifikaator, mida riigid saaksid kasutada oma järgmiste rahvaloenduste ajal ja mida riiklikud tööturuasutused ja muud klientidele teenuseid osutavad asutused võiksid rakendada. ELi liikmesriikide ameti- ja kutsealasid käsitlevate andmete võrreldavuse tagamiseks muu maailma vastavate andmetega on vaja, et klassifikaatori läbivaadatud versioon (ISCO-08) võetaks kasutusele Euroopa statistikasüsteemi peamistes uuringutes, mille käigus kogutakse andmeid ameti- ja kutsealade kohta ning mis tehakse enne 2011. aasta rahvaloendust.
(5)

Euroopa Ülemkogu järeldas (6) Lissaboni kohtumisel, et „Euroopa kultuurilist mitmekesisust ära kasutades ja selle pinnalt koostöövõrke luues toodab infosisutööstus lisandväärtust”. Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavaga, mis võeti vastu 2007. aastal, kehtestati kultuurivaldkonna tähtsaimate ülesannete täitmise strateegiline poliitikaraamistik ning nõukogu poolt mais 2009 vastu võetud järeldustes kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta rõhutati kultuuri erilist panust loovuse ja innovatsiooni arendamisse ning kutsuti üles kasutama Lissaboni strateegias pärast 2010. aastat innovatsiooni mõiste laia käsitlust. See on iseäranis oluline ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna konkurentsivõime suurendamiseks ning Euroopa ühtse inforuumi loomiseks Euroopa Komisjoni algatuse i2010 raames.
2.

Kui taotlejal on taotluse esitamise riigis välja antud kehtiv juhiluba, võivad juhikaarte välja andvad liikmesriikide asutused teha sõnumiedastussüsteemi TACHOnet või sellega ühilduva süsteemi kaudu pistelisi kontrolle, et kindlaks teha, kas taotleja on taotlenud juhikaarti ja/või kas see on talle välja antud mõnes teises liikmesriigis. Pistelisi kontrolle peaks tegema vähemalt 2 % taotlustest suhtes.
5.

Kui liikmesriik kavatseb muuta (10) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava, esitatakse üldandmed järgmistel tingimustel: a) kui liikmesriik kavatseb muuta radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava, mille kohta on juba esitatud artiklis 37 ette nähtud arvamus, tuleb esitada üldandmed, mis sisaldavad vähemalt V lisas sätestatud standardvormil esitatavaid andmeid, kui radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise jaoks kehtestatud piirmäärad või nendega seotud nõuded on olemasolevas kavas sätestatutest vähem ranged või kui litsentsimismenetluse käigus hinnatud avarii(de)ga kaasneda võiva kavandamata heite võimalikud tagajärjed hinnatakse ümber raskemateks; b) kui uut luba või litsentsi ei nõuta, ei ole üldandmeid vaja esitada, välja arvatud juhul, kui komisjon seda nõuab; c) üldandmeid ei ole vaja esitada (välja arvatud juhul, kui komisjon seda nõuab), kui — radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise korral olemasolevas kavas sätestatud lubatud piirmäärasid ja nendega seotud nõudeid ei muudeta või muudetakse need rangemaks ja — litsentsimismenetluse käigus hinnatud võrdlusavarii(de)ga kaasneda võiva kavandamata heite võimalikke tagajärgi ei muudeta või muudetakse need vähem olulisteks; d) kui radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta ei ole veel artiklis 37 ette nähtud arvamust esitatud, tuleb esitada üldandmed, välja arvatud juhul, kui liikmesriik esitab komisjonile kinnituse, et alapunktides b ja c nimetatud tingimused on täidetud. Kui mõni nimetatud tingimustest on täitmata, peavad üldandmed sisaldama VI lisas sätestatud asjaomaseid andmeid.
(1)

Liiklusohutuse, keskkonnakaitse ja õiglase konkurentsi seisukohast on oluline tagada kasutatavate sõidukite nõuetekohane hooldus ja testimine, et kogu nende tööea jooksul säiliks tüübikinnitusega tagatud talitlus, ilma et see ülemääraselt halveneks.
b)

Müravähendussüsteemi mingi osa on tulnud lahti, võib küljest ära kukkuda, on kahjustunud, valesti paigaldatud, puudub või seda on ilmselt muudetud, nii et see mõjutab negatiivselt müratasemeid.
(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) on 2007. aasta tulemused avaldanud 30. aprillil 2009. aastal ilmunud teaduslikus aruandes „Results on the monitoring of acrylamide levels in food” (2). Aruandes on esitatud ka akrüülamiidi sisaldust käsitlevad andmed aastatest 2003–2006, mis koguti liikmesriikidest ja mille on koostanud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Etalonainete ja Võrdlusmõõtmiste Instituut. 2008. ja 2009. aasta andmed ei ole veel kättesaadavad. Kui need andmed on saanud kättesaadavaks, ajakohastatakse teaduslikku aruannet.
(8)

On vaja ühiseid meetmeid, et sellised omavahel seotud ohutegurid ei põhjustaks pöördumatut kahju ja et saavutataks jätkusuutlik toiduga varustatus muutuvate kliimatingimuste juures.
(8)

On oluline, et sellest kohtuotsusest tehtaks kõik asjakohased järeldused, sest see on otsustava tähtsusega nende Euroopa Ühenduse kodanike jaoks, kes on kasutanud oma õigust liikuda vabalt teise liikmesriiki.
1.

Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused sõlmivad või lasevad nendesamade pädevate asutuste määratud organitel sõlmida kokkulepped määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 16 lõike 1 alusel järgmistel tingimustel. Kokkulepped peaksid ette nägema, et isikute suhtes, kes saavad oma elukohariigis töötushüvitist ja samal ajal tegelevad teises liikmesriigis osaajalise kutse- või kaubandustegevusega, kehtib eksklusiivselt esimesena nimetatud liikmesriigi õigus nii seoses kindlustusmaksete tegemise kui ka hüvitiste maksmisega. Asjaomase isiku elukohariigis töötushüvitist maksev asutus teatab selle riigi pädeva ametivõimu määratud asutusele igasugusest osaajalisest kutse- või kaubandustegevusest, millega asjaomane isik tegeleb teises liikmesriigis. Viimati nimetatud asutus teatab viivitamata asutusele, mille on määranud selle liikmesriigi pädev ametivõim, kelle territooriumil asjaomane isik tegeleb osaajalise tegevusega, et asjaomase isiku suhtes jääb kehtima tema elukohariigi õigus.
(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on liidu keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulude suhe SKPsse suureneb järgmistel kümnenditel märkimisväärselt. Komisjoni talituste 2009. aasta jätkusuutlikuse aruandes esitatud olemasolevad indikaatorid osutavad riigi rahandust ohustavatele suurtele riskidele, millega tuleb lisaks eelarve konsolideerimisele tegeleda pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformide kaudu. Kreeka pensionisüsteemil on mitmeid puudusi, sealhulgas asjaolu, et süsteemi pakutud kaitse on killustunud. Kuigi Kreeka hüvitise määrad on liidus ühed kõrgeimad (mis seega vähendab soovi tööl käia, mida kajastab ka vanemate töötajate madal tööhõivemäär), on vanemate inimeste hulgas vaeste osakaal Kreekas üks suuremaid. Probleeme on ka ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadega, mis pakuvad alternatiivset kuid kulukat pensionile mineku viisi. Samuti on vaja reformida tervishoiusüsteemi, eelkõige parandada oluliselt selle tõhusust ja haldust, kuna need on põhjustanud eelarve praeguse ületamise. Tööturureformid peaksid toetama tööjõupakkumise kasvu, et suurendada maksubaasi.
1.

Käesoleva soovituse eesmärk on kooskõlastada riikide tingimusi ja menetlusi selliste lubade andmisel, mis on seotud liikmesriikide territoriaalmeredel raadiospektri kasutamisega mobiilsideteenuste osutamiseks veesõidukite pardal (MCV-teenused), et hõlbustada selliste teenuste käivitamist kogu Euroopa Liidus, vältides samal ajal MCV-teenuste poolt raadiohäirete põhjustamist elektroonilistele maismaa mobiilsideteenustele. Riikide loaandmise tingimusi ja menetlusi, millele on viidatud käesolevas soovituses, kohaldatakse, ilma et see piiraks meresõiduohutuse ja/või avaliku julgeolekuga seotud õiguslikke kohustusi ning liikmesriikide poolt kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega (eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (6) ning kõigi kehtivate, merevarustust käsitlevate ELi ja rahvusvaheliste vahenditega kehtestatud õigus- ja/või haldusnorme, mis käsitlevad MCV-teenuste osutamise seadmeid.
(3)

16. juuni 2009. aasta ringkirjas MSC.1/Circ. 1332 on loetletud parimad juhtimistavad piraatlusjuhtumite vältimiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal „(Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia”), mille on vabatahtlikkuse alusel välja töötanud laevandussektori esindajad ning mida lepinguosalised on toetanud ja edasi arendanud seoses pakilise vajadusega seista vastu rünnakutele Somaalia ranniku lähedal. Laevandussektori esindajad on ajakohastanud need meetmed versiooniga 2, mis avaldati 29. septembri 2009. aasta ringkirjas MSC.1/Circ. 1335.
(11)

Puudub üheselt mõistetav teaduslik alus selleks, et soovitada konkreetset osakeste suurusjaotuse väärtust, millest väiksemate väärtuste korral ei eeldata, et materjalidel, mis sisaldavad osakesi suurusvahemikus 1–100 nm, avalduksid nanomaterjalidele omased omadused. Teaduslikus nõuandes soovitati kasutada statistilist käsitlust, mis põhineb standardhälbel künnisväärtusega 0,15 %. Võttes arvesse, et palju on selliseid materjale, mida nimetatud künnis hõlmaks, ning et määratluse kohaldamisala peaks olema sobiv reguleerimise eesmärgil kasutamiseks, peaks künnis olema kõrgem. Käesolevas soovituses määratletud nanomaterjal peaks koosnema 50 % või enam osakestest suurusega 1–100 nm. Tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee nõuande kohaselt võib teatavatel juhtudel suunatud hindamine olla õigustatud isegi siis, kui seal on väike hulk 1–100 nm suurusi osakesi. Siiski oleks selliste materjalide nanomaterjaliks pidamine eksitav. Sellest hoolimata võib olla konkreetseid õiguslikke olukordi, kus keskkonna-, tervise-, ohutuse või konkurentsivõimega seotud asjaoludel on madalama kui 50 % künnise kohaldamine õigustatud.
(7)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, välja arvatud 2012. aasta puhul, kui see on liiga optimistlik võrreldes komisjoni talituste kevadprognoosiga. Ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia on asjakohane, kuna see aitaks kaasa saavutada Rootsi keskpika perioodi eesmärki jõuda tsükli jooksul 1 %lise eelarveülejäägini SKPst. See võimaldaks tulevaste võimalike majanduslanguste korral kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamise puhul teatava varu. Programmis nähakse ette valitsemissektori ülejäägi suurendamist 0,6 %-lt SKPst 2011. aastal 3,7 %-le SKPst 2014. aastal, mis on programmi viimane aasta. Paranemine tuleneks eeldatavast kiirest majanduskasvust, samas kui programmis ei ole kõnealusteks aastateks ette nähtud mingeid konsolideerimismeetmeid. Eelarve-eesmärkidega seotud riskid on üldiselt tasakaalustatud. Kuna programmis 2011. aasta kohta esitatud tulude prognoos on mõnevõrra ettevaatlik, võib eelarve täitumine käesoleval aastal olla parem, samal ajal on teatavad 2012. aasta järgseid eelarveprognoose ohustavad tegurid seotud soodsate makromajanduslike eeldustega. Kuna valitsus on teatanud, et piisavate võimaluste korral oleks alates 2012. aastast võimalik rakendada 2011. aasta eelarveseaduses ettenähtud täiendavaid ekspansiivseid eelarvemeetmeid (sealhulgas palgatöötajate maksusoodustuse viies aste, riiklikule tulumaksule täiendavalt kõrgema ülemmäära kehtestamine, madalam käibemaks restoranides pakutavatele teenustele ning pensionidelt võetavate maksude alandamine), valitseb eelarvepoliitika protsükliliseks muutumise oht. Ka demograafilist väljavaadet arvestades on oluline, et Rootsi eelarvepoliitika püsiks jätkuvalt kursil, mis tagab keskpika perioodi eesmärkide täitmise. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid väikesed.
(9)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ehkki 2011. aasta inflatsioon võib olla alaprognoositud. Lähenemisprogrammi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses sätestatud tähtajaks. Arvestades meetmeid, mida on rakendatud alates soovitusest kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk, ja ajakohastatud lähenemisprogrammis osutatud täiendavat konsolideerimist, on 2011.–2012. aastaks kavandatud eelarve kohandamine nõutavaga kooskõlas. Stardipositsiooni arvestades ei ole lähenemisprogrammiga ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmiperioodi lõpuks, samal ajal kui kavandatud eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist võiks kiirendatud hoo sisse saada 2013. aastal. Lähenemisprogrammis kavandatud eelarve konsolideerimine tugineb peamiselt kuludele. Eelarve-eesmärgid ei pruugi täituda, sest lähenemisprogrammis ei ole esitatud täielikku teavet seatud eesmärkide saavutamiseks võetavate meetmete kohta. Need meetmed tuleks esitada järgnevates eelarvetes. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid riske aitaks vähendada keskpika perioodi esmase puudujäägi vähendamine vastavalt lähenemisprogrammis kavandatule.
(10)

Ehkki kriisile eelnenud aastatel loodi Itaalias uusi töökohti küllaltki palju, on tööturul mitu struktuurinõrkust. Töötajad, kellel on tähtajatu tööleping, on paremini kaitstud kui need, kellel ebatüüpiline leping. Esimeste puhul on töölt vabastamine allutatud rangetele eeskirjadele ja tülikatele protseduuridele. Viimaste puhul tuleks pöörata tähelepanu tegutsemisele füüsilisest isikust ettevõtjana, mille taga võib peituda töösuhe alluva positsioonil. Hoolimata kriisi ajal võetud uutest ühekordsetest meetmetest, et laiendada sissetulekutoetust ja töötuskaitset, on praegune töötushüvitiste süsteem endiselt killustatud. Töötuse määr alla 25aastaste hulgas tõusis 2010. aastal 27,8 %-ni, samas oli regiooniti olukord erinev: noorte töötus Lõuna-Itaalia maakondades on poole suurem kui põhjas. Tuleks enam soodustada praktikat ja kutsekoolitust. Itaalias ei ole kutse- ja koolitusstandardite sertifitseerimise ja tunnustamise ühtset üleriiklikku süsteemi, ehkki see oleks väga kasulik ja vajalik, sest praegune regiooniti erinev olukord ei soodusta tööjõu liikuvust ning ei võimalda inimestel tööd leida kogu Itaalias. Tööhõivetalituste tegevust saaks oluliselt tõhustada, eriti suure tööpuudusega piirkondades. Lõpuks tuleb mainida, et deklareerimata töö on Itaalias endiselt tõsine nähtus.
(10)

Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured, sest elanikkonna vananemise, sealhulgas pensionide pikaajaline mõju eelarvele on Maltal märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Vanemate inimeste osalus tööturul on väga väike, seda endiselt suhteliselt varase pensioniea, ennetähtaegselt pensionile jäämise võimaluste sageda kasutamise ja vanemate naiste väga väikese tööturul osaluse tõttu. 2006. aasta pensionireform hakkas tegelema jätkusuutlikkusega, tõstes pensioniiga, kuigi väga aeglaselt, ja käsitles pensionide piisavust tulevikus peamiselt soodsama indekseerimiskorra ja tagatud rahvapensioni miinimumi kehtestamisega. Riiklikus reformikavas osutatakse käimasolevale konsulteerimisele pensionide töörühma esitatud täiendava pensionireformi ettepanekute üle, sealhulgas selge seose kehtestamise üle pensioniea ja oodatava eluea vahel ning pensioni kohustusliku teise ja vabatahtliku kolmanda samba loomise üle. Riiklikus reformikavas ei ole siiski esitatud käimasolevate ja kavandatavate õigusloomemuudatuste kõrval põhjalikku aktiivsena vananemise strateegiat. Deklareerimata töö suhteliselt ohustab pikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Valitsus on riiklikus reformikavas esitanud mõned meetmed selle probleemi käsitlemiseks, kuid puuduvad ettepanekud maksu- ja toetussüsteemi läbivaatamiseks, et töö end ära tasuks. Naiste tööturul osaluse soodustamine on Malta jaoks veel üks oluline küsimus, arvestades et naiste tööhõive on ELi madalaim. Valitsus on esitanud riiklikus reformikavas terve rea naistöötajaid käsitlevaid algatusi. Nende rakendamist ja mõju tuleks hinnata 2012. aastal.
(10)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst nõukogu 3. detsembri 2010. aasta soovituses sätestatud tähtajaks. Stabiilsusprogrammis seatakse eesmärk viia puudujääk 10 %-le SKPst 2011. aastal, 8,6 %-le 2012. aastal, 7,2 %-le 2013. aastal. 4,7 %-le 2014. aastal ja 2,8 %-le 2015. aastal, kui stabiilsusprogramm lõpeb. Seda kava toetatakse 2011. aasta eelarves rakendatavate konsolideerimismeetmetega 3,8 % ulatuses SKPst ja üldiste konsolideerimismeetmetega 5,9 % ulatuses SKPst 2012–2014 aastal ning täiendavate, praegu täpsustamata konsolideerimismeetmetega rohkem kui 1 % ulatuses SKPst 2015. aastal. Stabiilsusprogrammis on uuesti esitatud eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk – 0,5 % SKPst, mida stabiilsusprogrammiperioodi jooksul ei täideta. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks on vajalik piisava esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja Iirimaa sotsiaalkindlustussüsteemi edasine reformimine.
(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase stabiilsusprogrammi hindamise, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Stabiilsusprogrammi kohane keskpika perioodi eelarvestrateegia on saavutada keskpika perioodi eesmärk (s.t struktuurne tasakaal) aastaks 2013 ja säilitada see kogu ülejäänud stabiilsusprogrammi perioodi jooksul, seades eesmärgiks struktuurse ülejäägi 2013. aastal ja pärast seda. Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon olema alates 2013. aastast ülejäägis, kuigi eeldatakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb mõnevõrra lühikeses perspektiivis tulenevalt CO2-arvestusühikute müügiga seotud keskkonnainvesteeringute ühekordsest mõjust. Stabiilsusprogrammi kohane eelarve kohandamine põhineb valitsemissektori tarbimiskulude kasvu piiramisel. Stabiilsusprogrammis on esitatud teavet eesmärgiks seatud eelarvepositsiooni saavutamiseks võetavate meetmete kohta ning varasemate eelarve-eesmärkide saavutamine leevendab ohtu, et eesmärke tulevastel aastatel ei saavutata. Eelkõige on kavandatud reformide eesmärk suurendada tõhusust mitmes valdkonnas, näiteks hariduse ja aktiivse tööturupoliitika valdkonnas. Seega tundub, et eelarve-eesmärkidega seotud ohud on üldiselt tasakaalustatud. Tulevaste eelarvete seisukohast on siiski oluline esitada põhilised üksikasjad selliste meetmete kohta, mille eesmärk on veelgi kärpida avaliku sektori kulutusi ja seega toetada stabiilsusprogrammi rakendamist.
(8)

Tuginedes ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisele määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik, eelkõige kuna oodatav majanduskasvu tase on hilisemate aastate potentsiaalsest majanduskasvust märgatavalt suurem. Pärast oodatust väiksemat, s.o 7 % SKPst moodustavat puudujääki 2010. aastal, kavatsetakse puudujääki 2013. aastal (s.o nõukogu poolt määratud tähtpäev ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks) stabiilsusprogrammi abil vähendada 3 %-ni SKP-st ja jätkata eelarve konsolideerimist ka pärast seda. Võttes lähtepunktiks 2010. aasta, mil võlg moodustas 82 % SKPst, suureneb võla suhe kuni 2012. aastani (86 %), misjärel see hakkab pisut vähenema. Puudujäägi ja võla kohandamise teel seisavad mitmed riskid, sealhulgas võimalus, et makromajanduslik stsenaarium osutub halvemaks, asjaolu, et meetmeid ei ole 2012. aasta ja edaspidiste aastate eesmärkide saavutamiseks piisavalt täpsustatud ja asjaolu, et vaatamata oodatust paremale tulemusele 2010. aastal, ei ole varem eesmärke sageli saavutatud. Seepärast ei saa ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist 2013. aastaks tagada, kui vajadusel ei võeta täiendavaid meetmeid. Keskpika perioodi eesmärki, s.o eelarve struktuurset tasakaalu, stabiilsusprogrammi kehtivusaja jooksul ei saavutata. Eelarvepositsiooni keskmine aastane paranemine (komisjoni talituste poolt ühiselt kokku lepitud metodoloogia alusel ümberarvutatuna) jääb ajavahemikul 2010–2013 pisut allapoole nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses esitatust (üle 1 % SKPst).