ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 269/1

ET

KOMISJONI ARVAMUS,

27. juuli 2018,

vastavalt määruse (EL) nr 1301/2014 artiklile 10 ettevõtja SNCF Réseau poolt välja pakutud kontaktõhuliini konstruktsiooni uuendusliku lahenduse kohta, et võimaldada käitamiskiirust kuni 360 km/h

(ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2018/C 269/01)

Allpool esitatud analüüs on teostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 (raudteesüsteemi koostalitluse kohta) (1) ja komisjoni 18. novembri 2014. aasta määruse (EL) nr 1301/2014 (milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust) (2) sätetele.

2. veebruaril 2018 sai komisjon ettevõtjalt SNCF Réseau vastavalt määruse (EL) nr 1301/2014 artiklile 10 taotluse komisjoni arvamuseks kontaktõhuliini konstruktsiooni uuendusliku lahenduse kohta, et võimaldada käitamiskiirust kuni 360 km/h.

SNCF Réseau ettepanek käsitles määruse (EL) nr 1301/2014 punktis 4.2.11 osutatud keskmise kontaktjõu kõvera kohaldamise laiendamist kiiruselt 320 km/h kiirusele 360 km/h.

Pärast komisjoni taotlust hinnata SNCF Réseau välja pakutud tehnilist lahendust esitas Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) 16. aprillil 2018 arvamuse SNCF Réseau poolt välja pakutud kontaktõhuliini konstruktsiooni uuendusliku lahenduse (et võimaldada käitamiskiirust kuni 360 km/h) vastavuse kohta direktiivi (EL) 2016/797 põhinõuetele.

Oma arvamuses asus amet seisukohale, et SNCF Réseau poolt esitatud simulatsioonide ja katsemõõtmiste tulemused on piisavad ja kinnitavad, et määruse (EL) nr 1301/2014 punkti 4.2.11 nõuet võib vahelduvvoolu toitesüsteemide puhul laiendada kiirusele kuni 360 km/h.

Ameti arvamuse põhjal ja pärast mõttevahetust direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komiteega asub komisjon seisukohale, et SNCF Réseau poolt välja pakutud kontaktõhuliini konstruktsiooni tehniline lahenduse võimaldab kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797 rongide käitamiskiirust kuni 360 km/h.

Kokkuvõttes on komisjon seisukohal, et eespool nimetatud uuendusliku lahenduse rakendamine kujutab endast vastuvõetavat viisi direktiivi (EL) 2016/797 põhinõuete täitmiseks, mistõttu võib seda kasutada projektide hindamiseks.

Brüssel, 27. juuli 2018 Komisjoni nimel komisjoni liige Violeta BULC

(1) ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

(2) ELT L 356, 12.12.2014, lk 179.
1.

Tuumaelektrijaama ja lähima teise liikmesriigi (käesoleval juhul Ühendkuningriik) piiri vaheline kaugus on 384 km. Järgmine lähim liikmesriik Belgia on 426 km kaugusel. Vahemaa kõnealuse käitise ja teise liikmesriigi (käesoleval juhul Kanalisaared, Briti krooni valdus) lähima piiri vahel on ligikaudu 300 km.
1.

Kaugus radioaktiivsete jäätmete lõppladustamiskohast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Läti piirini on 8 km. Järgmine lähim liikmesriik Poola on 250 km kaugusel. Naaberriigi Valgevene Vabariigi piir on 5 km kaugusel.
1.

Vahemaa tuumaelektrijaama ja lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Poola Vabariigi piiri vahel on 125 km. Järgmise lähima liikmesriigi Läti Vabariigi piir on 130 km kaugusel. Naaberriigi Valgevene Vabariigi piir on 50 km kaugusel.
3.

Madala ja keskmise radioaktiivsusega tahked jäätmed ladustatakse Ungaris Bátaapátis asuvas radioaktiivsete jäätmete maa-aluses hoidlas. Kasutatud kütuseelemendid ladustatakse ajutiselt kohapeal (uues ehitatavas rajatises, mida käesolev arvamus ei puuduta). Kavandatud võrdlusstsenaarium on, et kütuseelemendid ladustatakse seejärel Ungaris asuvas geoloogilises süvahoidlas. Üks võimalus võib olla kasutatud kütuse ümbertöötamine. Kui kasutatud tuumkütus saadetakse ümbertöötamiseks kolmandasse riiki, tuleb see Ungarisse tagasi saata, et kõrvaldada see vastavalt radioaktiivsete jäätmete direktiivi (nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom (4)) artikli 4 lõikele 2, mille kohaselt lasub juhul, kui kasutatud tuumkütus saadetakse ümbertöötamiseks kolmandasse riiki, lõplik vastutus selle materjali, sealhulgas kõrvalsaadusena tekkinud jäätmete ohutu ja vastutustundliku kõrvaldamise eest päritoluliikmesriigil. Kui kasutatud tuumkütus saadetakse kõrvaldamiseks kolmandasse riiki, peavad olema täidetud järgmised nõuded: i) Ungari pädev reguleeriv asutus peab käsitama kasutatud tuumkütust kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikes 7 esitatud määratluse kohaste „radioaktiivsete jäätmetena“; ii) veo ajal peab olema jõustunud sihtkohaks olevas kolmandas riigis asuva lõppladustamisrajatise kasutamise kokkulepe asjaomase riigi ja Ungari vahel; iii) kõnealuse direktiivi artikli 4 lõikes 4 loetletud tingimused, eelkõige selle punktis c nimetatud tingimus, mille kohaselt peab sihtkohaks olevas kolmandas riigis olema toimiv kõrvaldamisrajatis. Lõpuks tuleb rõhutada, et kasutatud tuumkütuse veo eesmärk (nii ümbertöötamine kui ka kõrvaldamine) peavad olema selgelt kindlaks määratud ja pädevad asutused peavad sellest eelnevalt teatama.
1.

et 2000. aasta märtsis seatud Lissaboni eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks on selge vajadus Euroopa ja riiklikul tasandil poliitika läbi vaadata ja seda vajaduse korral tõhustada, et suurendada info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõttu ja levikut ühiskonnas tervikuna;
4.

RÕHUTAB, et seaduslike äriühingute ebaausa konkurentsi ja teadmiste varguse eest kaitsmise eesmärgil teostatav tõhus ja ühtlane tollikontroll on vajalik, et kaitsta ühenduse huve ja tõkestada konkurentsi moonutamise ohtu. Kuna suure enamuse konfiskeeritud võltsitud kaupadest konfiskeerib toll ning kuna viimase viie aasta jooksul on tolli poolt ELis konfiskeeritud kaupade kogus kasvanud rohkem kui 1000 % võrra, aitab tollikontrolli edasine parandamine tugevdada majanduse ja tarbijate kaitset;
4.

RÕHUTAB, et nende eesmärkide saavutamisega seotud tegevusel peaks olema tõeline Euroopa lisandväärtus ning et selle käigus tuleb täiel määral austada subsidiaarsuse põhimõtet ja et nimetatud ühised suunised ELi tasandil ei välista liikmesriikide enda poliitiliste eesmärkide määratlemist ja rakendamist;
4.

meid kõikehõlmavasse infoühiskonda viivaid uusi tehnoloogiaid juba arendatakse. Murranguliste tehnoloogiate saabumine (näiteks kiired traadita võrgud, raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmed, andurivõrgud) ja innovatiivsete, suuremahuliste teenuste (näiteks IP-televisioon (IPTV), IP-kõne (VoIP), mobiiltelevisioon ja teised mobiilteenused) toimimiseks on vaja nõuetekohasel tasemel võrgu- ja infoturvet kohe arendusetapi algusest peale, et saavutada tõeline kaubanduslik väärtus. Infoühiskonna arengu ja Euroopa konkurentsivõime seisukohalt on uute paljutõotavate uuenduste varane vastuvõtmine väga oluline. Valitsusasutused ja ettevõtted peaksid niipea, kui praktika seda võimaldab, võtma kasutusele turvalised uued tehnoloogiad ja teenused, et kiirendada nende laiaulatuslikku kasutuselevõttu;
9.

andmete kogumine diskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse kohta on oluline vahend esiteks selleks, et hinnata nõuetekohaselt üksikisikute poolt kogetavate diskrimineerimisprobleemide ulatust ja liiki, ning teiseks selleks, et koostada, kohandada, jälgida ja hinnata tegevussuundi;
1.

rõhutama hariduse ja koolituse tähtsust Lissaboni strateegia jaoks üldiselt, tuues eelkõige majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste konkurentsivõimet käsitlevas osas esile hariduse ja koolituse äärmiselt olulist kohta teadmiste kolmnurgas kõrvuti teadustegevuse ja innovatsiooniga ning rõhutades suuniste tööhõivet käsitlevas osas, et elukestev õpe loob aluse, mis võimaldab Euroopa kodanikel teadmuspõhises majanduses edu saavutada ja selles täiel määral osaleda ning mis tagab, et kõik, kaasa arvatud tõrjutuse ohus olevad inimrühmad saavad arendada selleks vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi;
(1)

Valmistama inimesi ette teadmistepõhises ühiskonnas uutele töökohtadele asumiseks, eelkõige: a) tõstes üleüldist kutseoskuste taset, eelistades madala kvalifikatsiooniga ja teiste majanduslikust ja sotsiaalsest tõrjutusest enimohustatud isikute, sealhulgas varakult koolist lahkunute, madala haridustasemega noorte, eakate tööliste, pikaajaliste töötute, tööturule tagasi pöörduda üritavate naiste, rändajate ja puuetega inimeste harimist ja koolitamist; b) andes ja edendades esmast ja jätkuharidust ning koolitust võimalikult kõrgete, isegi tipposkuste ja -pädevuste nimel, et säilitada ja tõsta nende innovatsiooni- ja teadusuuringute kasutamise võimet, mis on nõutav paremaks konkurentsivõimeks, kasvuks ja tööhõiveks; c) edendades tipposkusi seoses teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkondadega, arendades muu hulgas innovatsioonirühmitisi, millesse on kaasatud nii ettevõtjad kui ka haridus-, koolitus- ja teadusasutused, ning algatust Euroskills 2008; d) rakendades meetmeid, mille eesmärk on viia kindlaksmääratud kutseoskuste vajadused vastavusse ja täita võimalikud lüngad; e) toetades tööotsijaid, osutades neile kutsenõustamist ja koostades neile isikliku koolitusplaani, milles tuleks määrata kindlaks pädevusmoodulid, mida vajatakse, et asuda tööle uutele töökohtadele, kus esinevad kutseoskuste lüngad; f) levitades teavet uute töökohtade jaoks vajalike kutseoskuste ja pädevuste kohta EURESe, riikide tööhõivetalituste ning Euroopa ja siseriiklike nõustamisvõrgustike kaudu.
(2)

Töö kvaliteet mõjutab märkimisväärselt nii inimeste igapäevaelu kui ka majanduse arengut ning et liikmesriigid on Lissaboni strateegia raames kinnitanud, et töötervishoiu ja tööohutuse poliitikal on majanduskasvu ja tööhõive edendamisel tähtis osa.
8.

TUNNISTAB, et kosmosetehnoloogiaid kasutatakse sageli nii tsiviil- kui ka kaitseotstarbelistes rakendustes ja Euroopa saab kasutajakeskse lähenemisviisiga parandada kaitsealaste ja tsiviilkosmose programmide kooskõlastamist, rakendades eelkõige sünergiat julgeolekuvaldkonnas, respekteerides samas mõlema sektori spetsiifilisi nõudeid ning sõltumatut otsustamispädevust ja rahastamisskeeme, KINNITAB, et vaja on seada sisse struktureeritud dialoog liikmesriikide pädevate asutustega ning ELi teises ja kolmandas sambas ja Euroopa Kaitseagentuuris, et optimeerida Euroopa kosmosepoliitika kõigi aspektide vahelist koostoimet olemasoleva pädevuste jaotuse raames, TUNNISTAB, et ükskõik, millise militaarkasutaja poolt GALILEO või GMESi kasutamine peab olema kooskõlas põhimõttega, et GALILEO ja GMES on tsiviilkontrolli all olevad tsiviilotstarbelised süsteemid, ning järelikult nõuab nimetatud põhimõtte igasugune muutmine läbivaatamist ELi lepingu V jaotise ja eelkõige artiklite 17 ja 23 raames ning ESA konventsiooni raames.
1.

nõukogu 14. veebruari 2002. aasta resolutsioonile keelelise mitmekesisuse ja keeleõppe soodustamise kohta (1), milles rõhutatakse, et keeleoskus on üks põhioskusi, mida iga kodanik vajab, et osaleda tõhusalt Euroopa teadmistepõhises ühiskonnas, ja mis seeläbi hõlbustab nii ühiskonda integreerumist kui ka sotsiaalset sidusust;
2.

TOONITADES, et Euroopa Liitu on kutsutud seoses sellega üles jätkama jõupingutusi intellektuaalomandi õiguste kaitse süsteemi tõhususe tugevdamiseks, et paremini võidelda võltsimise vastu;
ET Euroopa Liidu Teataja C 159/1

Teatis neile isikutele, üksustele ja asutustele, kes/mis on nõukogu poolt võetud nimekirja, mis sisaldab isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle/mille suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 7 lõiget 2 (V lisa)

(2008/C 159/01)

Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/475/EÜ (1) lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on määranud kindlaks, et eespool nimetatud nimekirjas toodud isikud, üksused ja asutused vastavad kriteeriumidele, mis on sätestatud nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 423/2007 (mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (2)) artikli 7 lõikes 2, ja seetõttu on nad eespool nimetatud otsusega kantud nimetatud määruse V lisasse. Nimetatud määrus näeb ette, et kõik asjaomastele isikutele, üksustele ja asutustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning et neile ei võimaldata ei otseselt ega kaudselt juurdepääsu rahalistele vahenditele, muudele finantsvaradele ega majandusressurssidele.

Asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebilehed on toodud määruse III lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikleid 8, 9 ja 10).

Asjaomased isikud, üksused ja asutused võivad esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud nimekirja vaadataks uuesti läbi.

Kõik sellised taotlused tuleb saata järgmisel aadressil:

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat Rue de la Loi 175 B-1048, Brüssel

Samuti juhitakse tähelepanu iga asjaomase isiku, üksuse ja asutuse võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 230 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustele.

(1) ELT L 163, 24.6.2008.

(2) ELT L 103, 20.4.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 618/2007 (ELT L 143, 6.6.2007, lk 1).
2.

1. lisas esitatud DNA-markerite suhtes on teada, et nad ei paljasta teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta. Juhul, kui teadus areneb nii, et ükskõik milline käesolevas resolutsioonis soovitatud DNA-marker annab teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta, soovitatakse liikmesriikidel seda markerit DNA-analüüsiandmete vahetamisel enam mitte kasutada. Liikmesriikidel soovitatakse samuti olla valmis kustutama mis tahes saadud DNA-analüüsiandmed, kui peaks selguma, et need DNA-analüüsiandmed sisaldavad teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta.
12.

Tuginedes eespool esitatule, KIIDAB HEAKS alljärgnevad põhimõtted uue CRESTi rolli tugevdamiseks Euroopa teadusruumi strateegilisel arendamisel: a) CREST on strateegiline nõuandev organ, kelle ülesanne on nõustada nõukogu, komisjoni ja liikmesriike Euroopa teadusruumi puudutavates küsimustes. CREST peaks jälgima ka Euroopa teadusruumi arengut, sealhulgas ELi raamprogrammide arengut; b) CREST peaks andma strateegilist nõu eelkõige järgmistes küsimustes: i) üldsuunised võimalike tulevaste, Euroopa teadusruumi arengut edendavate rahvusvahelise, Euroopa ja riikide tasandi poliitikate jaoks; ii) varajases etapis Euroopa teadusruumi, sealhulgas ELi raamprogrammide ja muude asjakohaste ELi algatuste ning asjakohaste riiklike ja valitsustevaheliste algatuste, sealhulgas vahendite ja algatuste üldise sidususe arendamise poliitiliste algatuste strateegilised prioriteedid, kujundamine ja rakendamine; iii) vajadusel Euroopa teadusruumi arendamiseks asjakohaste riiklike poliitikate koordineerimise edendamine; iv) hilisemas etapis kõikide nimetatud poliitiliste algatuste sõltumatu hindamise väljatöötamine ja rakendamine; c) CREST peaks arendama koostoimet ja sidusust teiste poliitikavaldkondadega, eelkõige teadmiste kolmnurgaga seotud valdkondadega; d) CREST peaks tegema koostööd ja konsulteerima rühmadega, mis on seotud Euroopa teadusruumiga, kuna see on vajalik tema eesmärkide saavutamiseks. Ta võiks oma seisukohtades tugineda ka nimetatud rühmade panusele; e) liikmesriigid ja komisjon peaksid andma ühise panuse CRESTi töösse Euroopa teadusruumi edasiarendamiseks;
2.

korraldama siseriiklikke õppusi ja/või osalema regulaarsetel üleeuroopalistel võrgu- ja infoturbe õppustel, märkides et valdkonna keerukuse ja erasektori kaasatuse tõttu on vajalik põhjalik planeerimine. ENISA võiks taotluse alusel liikmesriike selles suhtes abistada. Õppuste valdkond ja geograafiline ulatus peaks aja jooksul muutuma ja see peaks põhinema tunnustatud ohtudel;
1)

piiriülese ebaseadusliku kauplemise vastases võitluses on liikmesriikide tolliasutustel oluline roll, sest nad on esimeseks tulemüüriks selliste ebaseaduslike tegevuste ja liidu kodanike vahel, ning et tolliasutuste endi ning tolliasutuste ja muude pädevate asutuste vaheline tugev koostöö on nende asutuste ülesannete täitmiseks tingimata vajalik;
16.

RÕHUTADES, kui tähtis on kaitsta intellektuaalomandi õigusi, mis on oluliseks teguriks kultuuri ja mitmekesisuse edendamisel ning samuti Euroopa ettevõtjate (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate) uurimistegevuse, innovatsiooni ja loometegevuse väärtustamisel, et toetada majanduse ja tööhõive kasvu Euroopa Liidus ning arendada Euroopa konkurentsivõime välismõõdet;
14.

TULETAB MEELDE, et GMES ning Galileo/EGNOS on Euroopa Liidu suurprogrammid, mille eest vastutab ja mida juhib Euroopa Komisjon, ning et GMES rajaneb ühtlasi koostööl ESA ja selle liikmesriikidega ja selles osaleb ka teisi asjassepuutuvaid Euroopa asutusi; KINNITAB TAAS, et püsivate GMESi teenuste ja infrastruktuuride arendamise ja kasutamise tagamine keskpikas ja pikaajalises perspektiivis on ELi jaoks esmajärgulise tähtsusega. KUTSUB Euroopa Komisjoni TUNGIVALT ÜLES võtma õigel ajal vajalikke meetmeid, et tagada programmi jätkumine ning veenda GMESi kasutajaid ja selles osalejaid uuesti oma pühendumises GMESi programmile;
5.

nõukogu ja komisjoni 2010. aasta ühist eduaruannet töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta, (4) milles rõhutatakse, et täiskasvanuhariduses on samuti oluline hõlmata kõik võtmepädevused, ning märgitakse, et eriti keeruline ülesanne on tagada, et kõik õppijad, sealhulgas täiskasvanuhariduses osalejad, saaksid kasu innovatiivsetest õppemeetoditest;
(4)

Stockholmi programmis („Stockholmi programm – Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses” (1)) rõhutas Euroopa Ülemkogu, et on tähtis pakkuda erilist toetust, sealhulgas õiguskaitset, kõige kaitsetumas või eriti raskes olukorras olevatele isikutele, näiteks isikutele, kelle suhtes korduvalt kasutatakse perevägivalda, soopõhise vägivalla ohvriks langenud isikutele või isikutele, kes langevad muud liiki kuriteo ohvriks liikmesriigis, mille kodanikud või elanikud nad ei ole. Euroopa Ülemkogu palub kooskõlas nõukogu järeldustega strateegia kohta, mille eesmärk on tagada kuriteo ohvriks langenud isikute õiguste teostamine ja parandada neile antavat abi (2), võtta ohvrite suhtes integreeritud ja koordineeritud lähenemisviis. Vastusena Stockholmi programmile on Euroopa Komisjon teinud ettepaneku kuriteoohvreid käsitlevate meetmete paketi kohta, sealhulgas esitanud direktiivi ettepaneku kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse kohta (3) ning määruse ettepaneku kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta tsiviilasjades (4).
1)

määrata kindlaks tulevase tollialase õiguskaitsekoostöö strateegia eesmärgiga teha kindlaks, milliseid meetmeid on vaja võtta tollikoostöö ja teiste õiguskaitseasutustega tehtava koostöö edasiseks edendamiseks ning tugevdada tolli kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal toimuva kaupade, inimeste ja kapitali vaba liikumist kontrolliva juhtiva asutuse rolli, et saavutada liidu kodanike, nende elu ja tervise tõhusam kaitse, ning kaitsta liidu majandust salakaubaveo, pettuse ja teiste organiseeritud kuritegevuse olemasolust ja tegevusest tulenevate ohtude eest, tuginedes järgmistele eesmärkidele: a) edendada spetsiaalse lähenemisviisi väljatöötamist õiguskaitse valdkonnas toimuvale tollikoostööle, mis võimaldaks ELi tolliasutustel tõhusamalt võidelda kuritegevusega ning uute riskide ilmnemisel viivitamatult võtta meetmeid; b) uurida kõiki nii tehnilist, operatiivset kui ka õiguslikku laadi võimalusi, et tugevdada tolli panust võitlusesse organiseeritud kuritegevusega, ning arendada edasi olemasolevaid meetmeid, muu hulgas analüüsides vajadust ELi tolliasutuste paremini koordineeritud ja tõhusama ühistegevuse järele, et võidelda piiriülese ja riikidevahelise kuritegevuse kõigi aspektidega; c) edendada tolliasutuste vahelise teabevahetuse süsteemide laialdasemat kasutamist ning kaaluda edasist arengut, mis võiks viia tolli tõhusamale tegutsemisele võitlemisel piiriülese organiseeritud kuritegevusega; d) töötada välja tolliasutuste ning tolliasutuste ja muude õiguskaitseasutuste vaheline ühine lähenemisviis koolitusele, et vajadusel ja eelkõige uurimise ja operatiivkoostöö valdkonnas edendada nende asutuste tõhusust võitlemisel organiseeritud kuritegevusega; e) töötada välja terviklik lähenemisviis ELi tasandil, et aidata (asjakohaste meetodite, varustuse ja tehnoloogia osas) kaasa tolli tegevusele kuritegevuse vastu võitlemisel, ning vajadusel kavandada õigusakte; f) teha praktilisi samme nende uute koostöövormide rakendamiseks eesmärgiga parandada operatiivkoostööd ning tagada tõhus kaasamine Euroopa Liidu välispiiridel; ning kaaluda ühiste tollioperatsioonide läbiviimise, ohuhinnangute koostamise või mitmeaastaste algatuste elluviimise edasist toetamist; g) edendada tolliasutuste panust sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee (COSI) töös, et maksimeerida nende panust organiseeritud kuritegevuse vastu peetavasse võitlusesse ning liidu kodanike tervise, turvalisuse ja julgeoleku kaitsmisesse; h) edendada üldsuse usaldust tolli suhtes, näidates tollikoostöö käegakatsutavaid tulemusi ning suurendades teadlikkust tolli rolli kohta õiguskaitse vallas;
Nõukogu resolutsiooni (ajakohastatud käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise mõõtmega jalgpallimatšidega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik („ELi jalgpalli käsiraamat“)) parandus

( Euroopa Liidu Teataja C 444, 29. november 2016 )

(2017/C 79/06)

Leheküljel 13 asendatakse punkt 3.14a „ Kahepoolsed kokkulepped “ järgmisega:

„3.14a Kahepoolsed kokkulepped

On väga soovitav, et ettevalmistuste varajases etapis sõlmiksid üritusel osalevad riigid kahepoolse kokkuleppe võõrustava riigi ametiasutustega, määrates kindlaks teabevahetuse, külastava riigi politseidelegatsiooni lähetamise ja muu politseikoostöö korra seoses üritusega. Sellised kahepoolsed kokkulepped võivad hõlmata ka valitsustasandi ja õigusalase koostöö valdkondi. Kahepoolse kokkuleppe vorm on ettevalmistamisel. See sisaldab loetelu küsimustest, mida tuleks arutada ja mille suhtes tuleks poolte vahel kokku leppida. Kõnealune vorm ei ole näidiskokkulepe, vaid pigem kahepoolsete läbirääkimiste abivahend.“
1.

nõukogu resolutsioonis, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel, (1) märgitakse, et ajavahemiku 1. jaanuar 2016 – 30. juuni 2017 Euroopa koostöö kontekstis noortevaldkonnas peetava struktureeritud dialoogi üldine temaatiline prioriteet on „võimaldada kõikidel noortel osaleda mitmekesises, ühendatud ja kaasavas Euroopas“ ning et see teema on ühiseks jooneks, mis tagab jätkuvuse ja järjepidevuse eesistujariikide kolmiku (Madalmaad, Slovakkia ja Malta) töös, kooskõlas Euroopa Liidu noorte töökavaga (2016–2018);