LISA

Üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku alasüsteemi “veerem – müra” tehnilis koostalitlusnõuded

ÜLEEUROOPALINE TAVARAUDTEESÜSTEEM

Tehnilised koostalitlusnõuded

Allsüsteem: tavaraudteeveerem

Kohaldamisala: müra

Teema: kaubavagunite, vedurite, mootorrongide ja reisivagunite tekitatav müra

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesolevad koostalitluse tehnilised kirjeldused (KTKd) hõlmavad direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punktis 1 esitatud nimekirjas sisalduvat veeremi allsüsteemi.

Täpsemad andmed kõnealuse veeremi allsüsteemi kohta on esitatud 2. peatükis.

Käesolevad KTKd hõlmavad kaubavagunite, vedurite, mootorrongide ja reisivagunite tekitatavat müra.

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesolevate KTKde geograafiliseks kohaldamisalaks on üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, nagu on kirjeldatud direktiivi 2001/16/EÜ I lisas.

1.3. Käesolevate KTKde sisu

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikele 3 on käesolevate KTKde eesmärk:

sätestada KTKde rakendamise strateegia. Eelkõige on tarvis sätestada etapid, mis tuleb läbida, et jõuda praegusest olukorrast järk-järgult lõpliku olukorrani, kus KTKdele vastavus on normiks – 7. peatükk;

Lisaks tuleb vastavalt artikli 5 lõikele 5 ette näha iga KTK erijuhtumid; need on esitatud 7. peatükis.

Lisaks sisaldab käesolevate KTKde 4. peatükk ka punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud kohaldamisalas kehtivaid käitamis- ja hoolduseeskirju.

2. ALLSÜSTEEMI/KOHALDAMISALA MÕISTE

2.1. Allsüsteemi mõiste

Käesolevate KTKde kohaldamisalasse kuuluv veerem hõlmab vedureid, mootorronge, kaubavaguneid ja reisivaguneid, mis võivad liigelda kogu üleeuroopalises tavaraudteevõrgus või selle osas. Kaubavagunite hulka kuulub ka veokite vedamiseks ette nähtud veerem.

Kõnealuse veeremi hulka kuulub rahvusvaheliseks kasutuseks ning üksnes siseriiklikuks (piiratud) kasutuseks ette nähtud veerem, seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse seda, kas veeremit kasutatakse kohalikel, piirkondlikel või pikamaavedudel.

Veeremi allsüsteemi müraalased KTKd sisaldavad tavaveeremi püsimüra, lähtemüra, möödasõidumüra ja juhikabiinides valitseva müra piiranguid.

2.2. Allsüsteemi liidesed

Käesolevad müraalased KTKd seonduvad:

juhikabiini sisene müra, kui see on kohaldatav.

3. OLULISED NÕUDED

3.1. Üldist

Käesolevate KTKde kohaldamisalas tagatakse käesolevate KTKde 3. peatükis viidatud asjaomaste oluliste nõuete täitmine 4. peatükis sätestatud allsüsteemi kirjelduste järgimisega, mida tõendab allsüsteemi kontrolli hindamise positiivne tulemus, nagu kirjeldatakse 6. peatükis.

Kui aga osa olulisi nõudeid kuulub siseriiklike eeskirjade kohaldamisalasse tulenevalt:

viiakse asjakohane vastavushindamine läbi kõnealuse liikmesriigi vastutusalasse kuuluva korra kohaselt.

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 4 lõikele 1 peavad üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, selle allsüsteemid ja koostalitlusvõimega seotud osad, sealhulgas liidesed, vastama asjaomastele direktiivi III lisas sätestatud olulistele nõuetele.

3.2. Olulised nõuded

Olulised nõuded hõlmavad:

Need nõuded sisaldavad üldnõudeid ning iga allsüsteemiga seotud erinõudeid.

3.3. Olulised üldnõuded

3.3.1. Keskkonnakaitse

Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.4.4 oluline nõue: üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamisel tuleb järgida olemasolevaid mürareostust käsitlevaid norme.

Veeremi allsüsteemi osas käsitleb seda olulist nõuet seoses veeremi tekitatava müraga järgmistes alapunktides esitatud spetsifikatsioon:

3.4. Veeremi allsüsteemi oluliste nõuetega seotud aspektid

Veeremi allsüsteemi olulised nõuded ei ole veeremi tekitatava müra seisukohalt olulised.

4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1. Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ ning mille üheks osaks on veeremi allsüsteem, on integreeritud süsteem, mille kooskõla on tarvis tõendada. Kooskõla tuleb kontrollida eriti allsüsteemi spetsifikatsioonide osas, liideste osas, mille kaudu allsüsteem on süsteemiga ühendatud, ning käitamis- ja hoolduseeskirjade osas.

Kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid arvesse võttes kirjeldatakse veeremi allsüsteemi käesolevas 4. peatükis veeremi tekitatava müra seisukohalt.

Käesolevaid KTKsid kohaldatakse uue veeremi suhtes ning uuendatud või täiendatud veeremi suhtes, kui see on ette nähtud punkti 7.2 sätetega.

Käesolevate KTKde punkti 4.2 kohaldatakse üksnes veeremi kasutuselevõtmisel vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 14 lõikele 1 või 3.

4.2. Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

3. peatüki olulisi nõudeid silmas pidades on veeremi allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised näitajad veeremi tekitatava müra osas järgmised:

Infrastruktuuri hooldamise masinaid tuleb ühest kohast teise sõidul käsitada veduritena, kuid töötamisel ei pea need käesolevatele KTKdele vastama.

4.2.1. Kaubavagunite tekitatav müra

Kaubavagunite tekitatav müra jaguneb möödasõidumüraks ja püsimüraks.

Kaubavaguni möödasõidumüra mõjutab tugevalt selle veeremüra (rataste ja rööbaste kokkupuutel tekkiv müra), mis on kiiruse funktsioon.

Veeremüra põhjustavad ratta ja rööpa kareduse koostoime ning rööbastee ja rattapaari dünaamiline käitumine.

Möödasõidumüra iseloomustamiseks kasutatavad parameetrid hõlmavad:

Kaubavaguni püsimüra on tähtis vaid juhul, kui vagun on varustatud lisaseadmete, näiteks mootorite, generaatorite või jahutussüsteemidega. Enamasti kehtib see külmutusvagunite kohta.

Püsimüra iseloomustamiseks kasutatavad parameetrid hõlmavad:

4.2.1.1. Möödasõidumüra piirmäärad

Möödasõidumüra näitaja on A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase LpAeq,Tp, mis mõõdetakse möödasõidu jooksul 7,5 m kaugusel rööbastee telgjoonest, rööpa pealispinnast 1,2 m kõrgusel. Mõõtmised viiakse läbi standardi prEn ISO 3095:2001 kohaselt, välja arvatud etalonrööbastee, mis peab vastama lisa A punktis 1.4 sätestatud tingimustele. Etalonrööbastee tehakse kättesaadavaks kõigi suhtes erapooletult.

Kaubavagunite möödasõidumüra LpAeq,Tp piirmäärad eespool nimetatud tingimustel on esitatud tabelis 1.

Tabel 1.

Kaubavagunite möödasõidumüra LpAeq,Tp piirmäärad

Keskmine telgede arv ühikupikkuse kohta on telgede arv jagatud veeremi automaatsiduripeade vahekaugusega.

Rongi möödasõidumüra mõõdetakse kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel, kuid mitte üle 190 km/h. Piirmääradega võrreldavad väärtused (vt tabel 1) on kiirusel 80 km/h mõõdetud maksimaalne väärtus ning maksimumkiirusel mõõdetud väärtus, mis on teisendatud kiirusele 80 km/h valemi LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(v)-30*log (v/80 km/h) alusel. Teisi standardis prEn ISO 3095:2001 nimetatud kiirusi ei arvestata.

4.2.1.2. Püsimüra piirmäärad

Püsimüra näitaja on A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase LpAeq,T, vastavalt standardi prEn ISO 3095:2001 punktile 7.5 ja lisas A sätestatud hälvetega. Kaubavagunite püsimüra piirmäärad 7,5 m kaugusel rööbastee telgjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pealispinnast on esitatud tabelis 2. Helirõhutaseme näitaja on LpAeq,T.

Tabel 2.

Kaubavagunite püsimüra LpAeq,T piirmäär

Nimetatud püsimüra piirmäär on kõikides käesolevate KTKde lisa A punktis 1.1 sätestatud mõõtmispunktides mõõdetud väärtuste keskmine.

4.2.2. Vedurite, mootorrongide ja reisivagunite tekitatav müra

4.2.2.1. Sissejuhatus

Vedurite, mootorrongide ja reisivagunite tekitatav müra jaguneb püsimüraks, lähtemüraks ja möödasõidumüraks. Arvestatakse ka juhikabiini sisemüra.

Püsimüra mõjutavad tugevalt lisaseadmed, näiteks jahutussüsteemid, kliimaseadmed ja kompressorid.

Lähtemüra tekitavad üheskoos veokomponendid, nagu diiselmootorid ja jahutusventilaatorid, lisaseadmed ja teatud juhtudel ka rataste libisemine.

Möödasõidumürale avaldab suurt mõju veeremüra, mis tekib rataste ja rööbaste kokkupuutel ning sõltub kiirusest.

Veeremüra põhjustavad ratta ja rööpa kareduse koostoime ning rööbastee ja rattapaari dünaamiline käitumine.

Väikestel kiirustel on oluline ka lisaseadmete ja veoseadmete müra.

Tekkivat mürataset iseloomustavad järgmised näitajad:

Püsimüra iseloomustamiseks kasutatavad parameetrid hõlmavad:

Mootorrongid on fikseeritud rongikoosseisud, mille jõusüsteem on jaotatud või millel on üks või mitu eraldi jõumasinat ning -vagunit. Elekterveoga mootorrongide lühend on ‘EMR’, diiselmootoriga mootorrongide lühend ‘DMR’. Käesolevates KTKdes hõlmavad terminid ‘diisel-’ ja ‘diiselmootor’ kõiki veojõu saamiseks kasutatavaid põlemismootorite liike. Fikseeritud koosseisuga ronge, mis koosnevad kahest vedurist ja vagunitest, ei käsitata mootorrongidena, kui kõnealust vedurit on võimalik kasutada erinevates rongikoosseisudes.

4.2.2.2. Püsimüra piirmäärad

Püsimüra piirmäärad on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel rööbastee telgjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pealispinnast. Mõõtmistingimused on ette nähtud standardiga prEn ISO 3095:2001, hälbed on sätestatud lisas A. Helirõhutaseme näitaja on LpAeq,T. Veeremi tekitatava müra piirmäärad eespool nimetatud tingimustel on esitatud tabelis 3.

Tabel 3

Elektri- ja diiselvedurite, EMRide, DMRide ja reisivagunite püsimüra LpAeq,T piirmäärad

Nimetatud püsimüra piirmäär on kõikides käesolevate KTKde lisa A punktis 1.1 sätestatud mõõtmispunktides mõõdetud väärtuste keskmine.

4.2.2.3. Lähtemüra piirmäärad

Lähtemüra piirmäärad on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel rööbastee telgjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pealispinnast. Mõõtmistingimused on ette nähtud standardiga prEn ISO 3095:2001, hälbed on esitatud lisa A punktis 1.2. Helitaseme näitaja on LpAFmax. Veeremi lähtemüra LpAeq,Tp piirmäärad eespool nimetatud tingimustel on esitatud tabelis 4.

Tabel 4

Elektri- ja diiselvedurite, EMRide, DMRide ja reisivagunite lähtemüra LpAFmax piirmäärad

4.2.2.4. Möödasõidumüra piirmäärad

Möödasõidumüra piirmäärad on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel etalonrööbastee telgjoonest, 1,2 m kõrgusel rööbaste pealispinnast veeremi liikumiskiirusel 80 km/h. A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase on LpAeq, Tp.

Mõõtmised tehakse vastavalt standardile prEn ISO 3095:2001, hälbed on sätestatud lisa A punktides 1.3 ja 1.4. Etalonrööbastee tehakse kättesaadavaks kõigi suhtes erapooletult.

Rongi möödasõidumüra mõõdetakse kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel, kuid mitte üle 190 km/h. Muid standardis prEn ISO 3095:2001 sätestatud kiirusi arvesse ei võeta. Piirmääradega (vt tabel 5) tuleb võrrelda väärtust, mis on suurim neist väärtustest, mis mõõdetakse kiirusel 80 km/h ning mis mõõdetakse maksimumkiirusel ja normaliseeritakse kiiruseni 80 km/h järgmise valemi alusel:

LpAeq, Tp(80 km/h) = LpAeq, Tp(v)-30*log (v/80 km/h).

Elektri- ja diiselvedurite, EMRide, DMRide ja reisivagunite poolt eespool nimetatud tingimustel tekitatava müra piirmäärad on esitatud tabelis 5.

Tabel 5.

Elektri- ja diiselvedurite, EMRide, DMRide ja reisivagunite möödasõidumüra LpAeq,Tp piirmäärad

4.2.3. Vedurite, mootorrongide ja juhtvagunite sisemüra

Reisivagunite sisemüra ei loeta põhiparameetriks. Oluline on aga müratase juhikabiini sees. Mürataset kabiinis tuleb hoida võimalikult madalal, piirates mürataset tekkeallikate juures ning kasutades vajalikke lisameetmeid (heliisolatsioon, mürasummutus). Piirmäärad on esitatud tabelis 6.

Tabel 6.

Elektri- ja diiselvedurite, EMRide, DMRide ja juhtvagunite juhikabiini sisemüra LpAeq,T piirmäärad

Mõõtmised toimuvad järgmistel tingimustel:

Maksimumkiirusel toimuvate mõõtmiste puhul paigutatakse mikrofon juhi (isteasendis) kõrva kõrgusele esiakende pinnast kabiini tagumise seinani ulatuva horisontaaltasapinna keskele.

Helisignaali mõju mõõtmiseks kasutatakse 8 võrdsetel kaugustel mikrofoniasetust juhi (isteasendis) peast 25 cm raadiuses ning samal horisontaaltasapinnal. Piirmääraga võrreldakse saadud 8 mõõtmistulemuse aritmeetilist keskmist.

Tabelit kohaldatakse juhikabiinide suhtes. Raudtee-ettevõtjad ja nende personal peavad igal juhul kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta direktiivi 2003/10/EÜ, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega, kuid direktiivi 2003/10/EÜ täitmine ei mõjuta juhikabiini(de)ga veeremi EÜ vastavustõendamist.

4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

4.3.1. Tavaraudteeveeremi allsüsteem

Käesolevate KTKde piirmäärasid kaubavagunite tekitatava müra osas võetakse arvesse tavaraudteeveeremi allsüsteemi KTKde punkti 4.2.4 (“Pidurdamine”) puhul konstruktsiooniparameetrina ning punkti 6.2 (“Tavaraudteeveeremi kaubavagunite allsüsteem”) puhul allsüsteemi heakskiitmise osana.

4.3.2. Vedurite, mootorrongide ja reisivagunite allsüsteemid

Vastavaid KTKsid veel ei ole. Vedurite, mootorrongide ja vagunite tekitatava müra osas peab nende konstruktsioon vastama käesolevate KTKde 4. peatükis (allsüsteemi iseloomustus) sätestatud piirmääradele.

4.4. Kasutusnormid

3. peatüki olulisi nõudeid silmas pidades ei ole veeremi allsüsteemil veeremi tekitatava müra osas konkreetseid kasutusnorme.

4.5. Hooldusnormid

Vt hooldusraamatut, millele viidatakse tavaraudteeveeremi KTKde punktis 4.2.8.

4.6. Kutsekvalifikatsioon

Kutsekvalifikatsiooni osas lisaks olemasolevatele Euroopa õigusaktidele ja nendega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele täiendavaid nõudeid ei ole.

4.7. Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

Direktiivi 2003/10/EÜ (seitsmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) artikliga 3 ette nähtud alumisi lähteväärtusi järgitakse praeguste juhikabiini sisemüra piirmääradega:

4.8. Infrastruktuuri- ja veeremiregister

4.8.1. Infrastruktuuriregister

Käesolevate KTKde suhtes ei kohaldata.

4.8.2. Veeremiregister

Veeremi allsüsteemi puhul kantakse veeremi tekitatava müra osas veeremiregistrisse järgmised andmed:

5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

5.1. Mõiste

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktile d on koostalitlusvõime komponendid “sellise seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alamkoost või kogukoost, mis on ühendatud või mõeldud ühendamiseks alasüsteemi, millest üleeuroopalise tavaraudteevõrgu koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub. Mõiste “komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara”.

Käesolevates KTKdes koostalitlusvõime komponente ei käsitleta.

6. KOMPONENTIDE NÕUETEKOHASUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1. Koostalitlusvõime komponendid

Ei kohaldata.

6.2. Veeremi allsüsteem seoses veeremi tekitatava müraga

6.2.1. Hindamismenetlus

Tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotlusel viib teavitatud asutus läbi direktiivi 2001/16/EÜ VI lisa kohase EÜ vastavustõendamise.

Tellija koostab veeremi allsüsteemi kohta EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis hõlmab müraga seotud aspekte, vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 18 lõikele 1 ja V lisale.

6.2.2. Moodulid

4. peatükis sätestatud müranõuetega seotud vastavustõendamiseks võib tellija või tema ühenduses asuv volitatud esindaja valida järgmised moodulid:

Neid mooduleid kirjeldatakse käesolevate KTKde lisas B.

Kaubavagunite müranõuetele vastavuse hindamine võib toimuda samaaegselt kaubavagunite muudele nõuetele vastavuse kontrollimisega, mis on ette nähtud tavaraudteeveeremi KTKdega.

Mooduli SD võib valida üksnes juhul, kui tellija või peatöövõtjad, kui neid on, kasutavad tootmisel, lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille on heaks kiitnud ja mida jälgib nende poolt valitud teavitatud asutus.

Mooduli SH2 võib valida üksnes juhul, kui tellija või peatöövõtjad, kui neid on, kasutavad projekteerimisel, tootmisel, lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille on heaks kiitnud ja mida jälgib nende poolt valitud teavitatud asutus.

Moodulite kasutamisel võetakse arvesse järgmisi täiendavaid aspekte:

tootmisetapp: moodulite SD, SF ja SH2 kohaldamine tootmisetapil võimaldab veeremi vastavust tüübikinnitusega, nagu on sätestatud tüübihindamistõendis. Eelkõige näitab nende kohaldamine, et tootmine ja koostetöö toimub samade komponentide ja tehniliste lahendustega, millele on antud tüübikinnitus.

6.2.3. Veeremi allsüsteemi müraaspekt

Veeremi allsüsteemi osas lähtutakse kaubavagunite, vedurite, mootorrongide ja reisivagunite tekitatava müra kontrollimisel käesolevast peatükist.

EÜ vastavustõendamise kord: käesolevate KTKde lisa A.

Nõuete loend, katseprotseduuride kirjeldus:

7. RAKENDAMINE

7.1. Üldist

Käesolevate KTKde rakendamisel tuleb arvesse võtta tavaraudteevõrgu üldist arengut täieliku koostalitluse suunas.

Selle saavutamiseks lubatakse KTKde etapiviisilist järkjärgulist kohaldamist ning rakendamist kooskõlas teiste KTKdega.

7.2. KTKde läbivaatamine

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 6 lõikele 3 vastutab ühine esindusorgan KTKde läbivaatamise ja ajakohastamise ettevalmistamise ning kõnealuse direktiivi artiklis 21 nimetatud komiteele vajalike ettepanekute tegemise eest, et võtta arvesse tehnoloogia arengut või sotsiaalseid vajadusi. Lisaks võib käesolevaid KTKsid mõjutada teiste KTKde järkjärguline vastuvõtmine ja läbivaatamine. Käesolevate KTKde kavandatavad muudatused vaadatakse põhjalikult läbi ning ajakohastatud KTKd avaldatakse eeldatavalt iga 3 aasta järel.

EÜ esitab artiklis 21 nimetatud komiteele igal juhul hiljemalt 7 aastat pärast käesolevate KTKde jõustumist aruande ja vajaduse korral ettepaneku käesolevate KTKde läbivaatamiseks järgmiste aspektide osas:

7.3. Kaheastmeline lähenemine

Uue veeremi puhul, mis tellitakse kümme aastat pärast käesolevate KTKde jõustumist või võetakse kasutusele kaksteist aastat pärast käesolevate KTKde jõustumist, soovitatakse KTKde punkti 4.2.1.1 ja 4.2.2.4 kohaldamisel vähendada mürataset 5 dB(A) võrra, välja arvatud DMRide ja EMRide puhul. Viimati nimetatute puhul vähendatakse mürataset 2 db(A) võrra. See soovitus on aluseks ainult punktide 4.2.1.1 ja 4.2.2.4 läbivaatamisele punktis 7.2 nimetatud KTKde läbivaatamise käigus.

7.4. Müra vähendamisele suunatud ümberehitusprogramm

Raudteeveeremi pikka elutsüklit silmas pidades on tarvis võtta meetmeid ka olemasoleva veeremipargi osas, pöörates erilist tähelepanu kaubavagunitele, et soodustada tajutava mürataseme märkimisväärset vähendamist mõistliku aja jooksul. Komisjon algatab kaubavagunite ümberehitamise võimaluste üle arutelu asjaomaste huvirühmadega, et saavutada üldine kokkulepe tööstuse esindajatega.

7.5. Käesolevate KTKde kohaldamine uue veeremi suhtes

Käesolevate KTKde nõudeid kohaldatakse kogu uue veeremi suhtes, mis kuulub käesolevate KTKde kohaldamisalasse.

Uute vagunite puhul tuleb täies mahus kohaldada ka tavaraudteeveeremi KTKsid.

7.5.1. Välismüra üleminekuaeg

Üleminekuaja jooksul, mille pikkus on 24 kuud alates käesolevate KTKde jõustumiskuupäevast, lubatakse elektrivedurite, diiselvedurite, EMRide, DKRide ja reisivagunite tekitatava välismüra suhtes kohaldada käesolevate KTKde 4. ja 7. peatükis sätestatust 2 dB(A) võrra suuremaid piirmäärasid. Seda võimalust võib kasutada üksnes järgmistel juhtudel:

7.5.2. Lähtemüra

Lähtemüra piirmäärasid võib suurendada 2 dB(A) võrra kõikide DMRide puhul, mille võimsus on üle 500 kW mootori kohta ja mis võetakse kasutusele viieaastase üleminekuaja jooksul alates käesolevate KTKde jõustumiskuupäevast. Selline suurendamine ei ole lubatud koos punktis 7.5.1 sätestatud suurendamisega 2 dB(A) võrra.

7.5.3. Müra juhikabiinis

Uute ja olemasolevate konstruktsioonide puhul võib kolme aasta jooksul alates käesolevate KTKde jõustumisest suurendada juhikabiinis seisu ajal välise helisignaali rakendamisel tekkiva müra piirmäära 2 dB(A) võrra. See kehtib järgmistel juhtudel:

7.5.4. Erandid siseriiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete ja rahvusvaheliste lepingute jaoks

7.5.4.1. Olemasolevad lepingud

Liikmesriigid teatavad kuue kuu jooksul alates käesolevate KTKde jõustumisest komisjonile järgmistest lepingutest, mille alusel toimub käesolevate KTKde kohaldamisalasse kuuluvate kaubavagunite, vedurite, DMRide, EMRide ja reisivagunite kasutamine ja mis sisaldavad müraga seotud nõudeid:

Kõnealuste lepingute vastavust ELi õigusaktidele, sealhulgas mittediskrimineerimise põhimõttele ja eriti käesolevatele KTKdele hinnatakse ning komisjon võtab vajalikud meetmed, muutes näiteks käesolevaid KTKsid, et lisada vajalikud erijuhtumid või üleminekumeetmed.

Kõnealused lepingud on lubatud seni, kui võetakse vajalikud meetmed, kaasa arvatud käesolevate KTKdega seotud lepingute sõlmimine ELi ning Vene Föderatsiooni ja teiste ELiga piirnevate SRÜ riikide vahel.

RIV-lepingust ja COTIFi kokkulepetest ei ole vaja teatada, kuna need on üldtuntud.

7.5.4.2. Uued lepingud ja olemasolevate lepingute muutmine

Kõik uued lepingud või olemasolevate lepingute muudatused peavad põhinema ELi õigusaktidel ja eelkõige käesolevatel KTKdel. Liikmesriigid teatavad sellistest lepingutest/muudatustest komisjonile. Sel juhul kohaldatakse punktis 7.5.4.1 sätestatud korda.

7.6. Käesolevate KTKde kohaldamine olemasoleva veeremi suhtes

7.6.1. Olemasolevate kaubavagunite uuendamine ja täiendamine

Kaubavaguni uuendamise või täiendamise korral peab liikmesriik vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 14 lõike 3 kohaselt otsustama, kas on tarvis uut kasutusluba. Kui uuendamisel või täiendamisel muutuvad vaguni pidurisüsteemi tehnilised omadused ja tarvis on uut kasutusluba, peab kõnealuse vaguni möödasõidumüra vastama punktis 4.2.1.1 sisalduvas tabelis 1 sätestatud piirmäärale. Kui uuendamise või täiendamise käigus lisatakse vagunile liitpiduriklotsid ning täiendavaid müraallikaid ei lisata, eeldatakse katsetusi tegemata, et punktis 4.2.1.1 nimetatud piirmäärad on täidetud.

Täiendamine üksnes mürataseme vähendamiseks ei ole kohustuslik, kuid kui täiendusi tehakse muul põhjusel, tuleb tõendada, et uuendamine või täiendamine ei suurenda möödasõidumüra võrreldes veeremi uuendamis- või täiendamiseelsete näitajatega.

Püsimüra osas tuleb tõendada, et ümberehitamine ei suurenda mürataset võrreldes veeremi uuendamis- või täiendamiseelsete näitajatega.

Kui aga kaubavagunile lisatakse uuendamise või täiendamise käigus täiendavaid müraallikaid, peab see vastama punktis 4.2.1.2 (püsimüra) sätestatud piirmääradele.

Täiendatud või uuendatud kaubavagunid, millele on tarvis direktiivi 2001/16/EÜ artikli 14 lõike 3 kohast uut kasutusluba, peavad olema kooskõlas tavaraudteeveeremi KTKde nõuetega vastavalt käesolevate KTKde punktile 7.3.

7.6.2. Vedurite, mootorrongide ja reisivagunite uuendamine ja täiendamine

Tuleb tõendada, et uuendatud või täiendatud veeremi müratase ei ole veeremi uuendamis- või täiendamiseelsete näitajatega võrreldes suurenenud.

7.7. Erijuhtumid

7.7.1. Sissejuhatus

Allpool loetletud erijuhtumite suhtes lubatakse kohaldada järgmisi erisätteid.

Erijuhtumid jagunevad kahte kategooriasse: sätteid kohaldatakse püsivalt (P-juhtum) või ajutiselt (A-juhtum). Ajutise kohaldamise juhtudel soovitatakse asjaomastel liikmesriikidel täita vastava allsüsteemi nõuded kas aastaks 2010 (A1-juhtum), nagu on eesmärgiks seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusega 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, või aastaks 2020 (A2-juhtum).

7.7.2. Erijuhtude loend

7.7.2.1. Püsimüra piirmäär “kasutamiseks üksnes Ühendkuningriigi ja Iirimaa võrgus”

Kategooria P – püsiv

Tabel 7.

DMRide püsimüra LpAeq,T piirmäär

7.7.2.2. Soome

Kategooria A – ajutine

Soome territooriumil ei kohaldata punktis 4.2.1.2 sätestatud püsimüra piirmäärasid vähemalt 100 kW võimsusega, diislikütusel töötava elektrivarustusagregaadiga varustatud vagunitele agregaadi töötamise ajal. Sel juhul võib püsimüra piirmäära suurendada 7 dB(A) võrra, kuna õhutemperatuur võib olla kuni - 40 oC ning võib esineda külmumist ja jäätumist.

7.7.2.3. Lähtemüra piirmäärad “kasutamiseks üksnes Ühendkuningriigi ja Iirimaa võrgus”

Kategooria P – püsiv

Tabel 8.

Elektri- ja diiselvedurite ning DMRide lähtemüra LpAFmax piirmäärad

7.7.2.4. Möödasõidumüra piirmäärad kaubavagunitele Soomes, Norras, Eestis, Lätis ja Leedus

Kategooria A1 – ajutine

Kaubavagunite möödasõidumüra piirmäärad ei kehti Soomes, Norras, Eestis, Lätis ja Leedus. Selle põhjuseks on ohutusnõuded Põhjamaade talvetingimustes. Kõnealune erijuhtum kehtib seni, kui tavaraudteeveeremi KTKde muudetud versioonile lisatakse liitpiduriklotside funktsionaalsed nõuded ja hindamismeetod.

See ei takista teiste liikmesriikide kaubavagunite kasutamist Põhjamaades ja Balti riikides.

7.7.2.5. Kreeka erijuhtum

Kategooria A1 – ajutine: veerem kuni 1 000 mm rööpavahega teede jaoks

Olemasolevas isoleeritud 1 000 mm rööpavahega võrgus, mis ei kuulu käesolevate KTKde kohaldamisalasse, kohaldatakse riiklikke norme.

7.7.2.6. Eesti, Läti ja Leedu erijuhtum

Kategooria A1 – ajutine

Kogu veeremi (vedurid, vagunid, EMRid ja DMRid) mürataseme piirmäärad ei kehti Eesti, Läti ja Leedu suhtes kuni käesolevate KTKde läbivaatamiseni. Seni korraldatakse neis riikides müra mõõtmisi; käesolevate KTKde läbivaatamisel võetakse arvesse nende mõõtmiste tulemusi.

LISA A

MÕÕTMISTINGIMUSED

A.1. KÕRVALEKALDED STANDARDIST PREN ISO 3095: 2001

A.1.1. Püsimüra

Püsimüra mõõtmised tehakse standardi prEn ISO 3095: 2001 kohaselt järgmiste kõrvalekalletega (vt tabel A1).

Tavapärane töötamine on töötamine välistemperatuuril 20 oC. Tootja esitab konstruktsiooniparameetrid, mis on vajalikud, et simuleerida töötamist 20 oC tingimustes.

Tabel A1

Püsimüra, kõrvalekalded standardist prEn ISO 3095: 2001

Punk (prEN ISO 3095: 2001) Teema Kõrvalekalle (märgitud poolpaksus kursiivkirjas) 6.2.3 Mikrofoni asendid, seisva veeremi müra mõõtmine Mõõtmised tehakse standardi prEn ISO 3095: 2001 lisa A joonise A.1. alusel. 6.3.1 Veeremi seisund Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist. 7.5.1 Üldist Mõõtmisaeg on 60 s. 7.5.2 Reisivagunid, vagunid ja elektrilised jõuallikad Kõik seadmed, mis võivad veeremi seistes töötada, sealhulgas peaveoseade, kui see on olemas, kuid välja arvatud piduri õhukompressor, peavad töötama. Lisaseadmed peavad töötama tavapärasel koormusel. 7.5.3.1 Sisepõlemismootoriga jõuallikad Mootor töötab tühikäigul koormuseta, ventilaator tavapärasel koormusel, lisaseadmed tavapärasel koormusel, piduriõhukompressor ei tööta . 7.5.3.2 Sisepõlemismootoriga jõuallikad Käesolev säte ei kehti diiselvedurite ja DMRide suhtes. 7.5.1 Seisva veeremi müra mõõtmine, üldist Püsimüra helitase on kõikides käesolevate standardi prEn ISO 3095: 2001 lisa A joonise A.1 kohastes mõõtmispunktides mõõdetud väärtuste keskmine.

A.1.2. Lähtemüra

Lähtemüra mõõtmised tehakse standardi prEn ISO 3095: 2001 kohaselt järgmiste kõrvalekalletega (vt tabel A2).

Tavapärane töötamine on töötamine välistemperatuuril 20 oC. Tootja esitab konstruktsiooniparameetrid, mis on vajalikud, et simuleerida töötamist 20 oC tingimustes.

Tabel A2

Lähtemüra, kõrvalekalded standardist prEn ISO 3095: 2001

Punkt (prEN ISO 3095:2001) Teema Kõrvalekalle (märgitud poolpaksus kursiivkirjas) 6.1.2 Ilmastikutingimused Kiirendava veeremiga tehakse mõõtmisi üksnes kuivadel rööbastel. 6.3.1 Veeremi seisund Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist. 6.3.3 Uksed, aknad, lisaseadmed Kiirendavate rongidega tehtavate katsete puhul peavad lisaseadmed töötama tavapärasel koormusel. Piduri õhukompressorite tekitatavat müra arvesse ei võeta. 7.3.1 Üldist Katsed tuleb läbi viia maksimaalse veojõuga, ilma et tekiks rataste pöörlemist ja makrolibisemist. Kui katsetatav rong ei ole fikseeritud koosseisuga, tuleb kindlaks määrata koormus. See koormus on koormus tavapärasel kasutamisel. 7.3.2 Eraldi jõuallikata rongid Kiirendavate rongidega tehtavate katsete puhul peavad lisaseadmed töötama tavapärasel koormusel. Piduri õhukompressorite tekitatavat müra arvesse ei võeta.

A.1.3. Möödasõidumüra

Punkt (prEn ISO 3095: 2001) Teema Kõrvalekalle (märgitud poolpaksus kursiivkirjas) 6.2 Mikrofoni asend Mõõtetee ja mikrofoni vahel ei tohi olla teisi rööbasteid. 6.3.1 Veeremi seisund Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist. 7.2.3 Katsemenetlus Kasutatakse sellist tahhomeetrit, et möödasõidukiirus oleks piisavalt täpselt mõõdetav; kui rongi kiirus erineb ettenähtud katsekiirusest ±3 %, tuleb nõuetekohaselt märkida, et see ei lange nimetatud vahemikku, ning seda mitte arvesse võtta. Vähemalt 60 s enne möödasõidumõõtmist ja mõõtmise ajal hoitakse veojõudu minimaalsel tasemel, mis on vajalik püsikiiruse tagamiseks.

A.1.4. Möödasõidumüra mõõtmiseks kasutatav etalonrööbastee

Etalonrööbastee spetsifikatsioone kirjeldati üksnes selleks, et veeremit oleks võimalik möödasõidumüra piirmäärade alusel hinnata. Käesolevas jaos ei sätestata projekteerimis-, hooldus- ega töötingimusi “harilikele” rööbasteedele, mis ei ole rööbastee etalonid.

Etalonrööbastee kiidetakse heaks standardi prEn ISO 3095: 2001 kohaselt järgmiste kõrvalekalletega.

— Rööpa karedus peab jääma alla joonisel F1 sätestatud piirspektri. See piirkõver asendab standardi prEn ISO 3095: 2001 C lisa punkti 6.4.2 (joonis 4) “Rööpa kareduse piirkõvera kindlaksmääramise protseduur”. D lisa “Rööpa kareduse mõõtmise spetsifikatsioonid” kohaldatakse üksnes punktide D.1.2 (“Otsene mõõtmismeetod”) ja D.2.1 (“Karedusandmete töötlemine – otsemõõtmine”) osas, pidades silmas järgmisi kõrvalekaldeid ja punkti D4 (“Andmete esitusviis”). Punkt (prEN ISO 3095:2001) Teema Kõrvalekalle (märgitud poolpaksus kursiivkirjas) D.1.2.2 Kareduse otsemõõtmine Lainepikkuse vahemik peab olema vähemalt (0,003; 0,10)meetrit. Kareduse iseloomustamiseks kasutatavate jälgede arv määratakse tegeliku veerepinna alusel. Jälgede arv peab olema kooskõlas: — tegeliku kokkupuuteasendiga ja — veerepinna tegeliku laiusega (“veereriba”), et kareduse teisendamisel üldkareduseks võetaks arvesse üksnes tegelikul veerepinnal asuvaid jälgi. Kui need kaks parameetrit ei ole tehniliselt põhjendatud, kohaldatakse standardi prEn ISO 3095: 2001 punkti D.1.2.2. D.2.1 Otsemõõtmine Ühe kolmandikulise oktaavriba lainepikkuse karedusspektrid saadakse etalonrööbastee elementaarosade kõikide spektrite ruutkeskmise alusel. Need NOEMIE projektis kasutatud meetodid on tõendatult andnud ühtseid tulemusi juhtudel, kus rööbastee vastab ettenähtud karedusnõuetele. Kasutada võib siiski ka muid tõendatud otseseid meetodeid, mille abil on võimalik saada võrreldavaid tulemusi.

— Etalonrööbastee (katseraja) dünaamilist käitumist kirjeldatakse vertikaalsete ja külgsuunaliste “rööbastee sumbumisnäitajatega (TDR)”, mis iseloomustavad rööpa vibratsiooni nõrgenemist rööbasteed mööda edasiliikumisel. NOEMIE projektis kasutatud mõõtemeetod on esitatud punktis A.2. Tõendati, et see võimaldab jätta nõuetekohaselt kõrvale rööbastee dünaamilised omadused. Rööbastee iseloomustamiseks võib kasutada samaväärset mõõtemeetodit, kui see on olemas ning tõendatud. Sel juhul peavad katseraja vertikaalsed ja külgsuunalised sumbumisnäitajad olema samaväärsed käesolevates KTKdes märgitud näitajatega ning mõõdetud vastavalt punktis A.2 esitatud spetsifikatsioonilehele. Etalonrööbastee sumbumisnäitajad ei tohi jääda alla joonisel F2 näidatud alammäärade.

— Etalonrööbasteel peab olema pidev pealisstruktuur vähemalt 100 m pikkusel lõigul. Mõõdetavad rööbastee sumbumisnäitajad peavad kehtima mõlemal pool 40 m kaugusel mikrofoni asukohast. Kareduse mõõtmine viiakse läbi standardi prEn ISO 3095: 2001 kohaselt.

Joonis F1.

Etalonrööbastee kareduse piirspekter

Joonis F2.

Etalonrööbastee vertikaalse ja külgsuunalise sumbumisspektri alammäär

A.2. ETALONRÖÖBASTEE DÜNAAMILISTE OMADUSTE KIRJELDAMINE

A.2.1. Mõõtmisprotseduur

Igal kirjeldataval rööbasteel rakendatakse järjest külg- ja vertikaalsuunas järgmist protseduuri.

Rööpale kahe liipri vahelise lõigu keskele kinnitatakse (liimi või tikkpoldiga) kaks kiirendusmõõturit (vt joonis F3):

— üks rööpa vertikaalpinna pikiteljele, asukohaga (soovitatavalt) rööpa peal või rööpa all,

— teine rööpa küljele, asukohaga rööpapea välisküljel.

Joonis F3

Mõõturite asukohad rööpa ristlõikel

Rööpapeale antakse igas suunas mõõdetud tugevusega lööke, kasutades selleks sobiva kõvadusega otsakuga löökvasarat, et oleks võimalik nõuetekohaselt mõõta löögijõudu ja reaktsiooni ettenähtud sagedusalas [50; 6 000 Hz]. (Sagedusala ülemises otsas on tarvis karastatud terasest otsakut, millest üldjuhul, ehkki mitte alati, ei piisa küllaldase jõu rakendamiseks sagedusala madalamas otsas. Tarvis võib olla eraldi mõõtmist pehmema otsakuga.)

(Ülekande) aktselerantsi (kiirenduse/jõu sageduskarakteristiku funktsioon) või liikuvust (kiirus/jõud) mõõdetakse vertikaal- ja külgsuunas, rakendades vastavas suunas jõudu mitmes piki rööbast eri kaugustel paiknevas kohas (vt allpool). Ristreaktsioone (vertikaaljõu ja külgreaktsiooni suhe või vastupidi) ei ole tarvis mõõta. Kui kiirendusmõõtjaga mõõtmiste puhul on võimalik analoogintegratsioon, on leitud, et parem mõõtekvaliteet saadakse liikuvuse sageduskarakteristiku funktsiooni (FRF – frequency response function), mitte aga aktselerantsi kasutamisel. See annab parema kvaliteediga tulemused madalatel sagedustel, kus mõõdetav reaktsioon on kõrgete sagedustega võrreldes väga väike, kuna see vähendab enne salvestamist või digitaliseerimist andmete dünaamilist vahemikku. Vaja on võtta vähemalt 4 nõuetekohase impulsi keskmine FRF. Iga mõõdetud FRFi kvaliteeti (reprodutseeritavus, lineaarsus jne.) tuleks jälgida koherentsusfunktsiooni abil. See tuleb samuti registreerida.

Ülekande FRFid tuleb teha kiirendusmõõtja kinnituskohale igast joonisel F4 näidatud punktist. Mõõtepunktid võib jaotada rühmadesse (“mõõtmispunkt”, “lähirühm” ja “kaugrühm”) järgmisel viisil:

— asukohaindeks 0 seotakse esimese liiprivahe keskpunktiga. Rakendades jõudu selles punktis (tegelikkuses sellele punktile võimalikult lähedal), mõõdetakse punkti FRF,

— lähimõõtmisteks rakendatakse impulssi punkti FRFist alates veerandi liiprivahe kaupa kuni 2. liiprivahe lõpuni, seejärel poole liiprivahe kaupa kuni 4. liiprivahe keskpunktini ja sealt edasi iga liiprivahe keskpunktis kuni 8. liiprivaheni,

— kaugmõõtmisteks rakendatakse impulssi liiprivahedes kiirendusmõõtjast eemaldudes alates 8. liiprivahest järgmiste indeksite alusel: 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 jne, nagu on näidatud joonisel F4. Mõõtmisi jätkatakse kuni punktini, kus kõikidel sagedusvahemiku sagedustel on reaktsioon kaduvväike (mõõdetava müra osas). Selleks lähtutakse koherentsusfunktsioonist. Ideaaljuhul peaks reaktsioonitase igal 1/3 oktaavribal olema vähemalt 10 dB väiksem kui sama oktaavriba näitaja punktis 0.

Joonis F4

Rööbastee sumbumisnäitajad – löögipunktide asukoht

Kogemused on näidanud, et tulemuste kõikuvuse tõttu tuleks kogu sumbumismõõtmist korrata samal rööbasteel teise kohta asetatud kiirendusmõõtjaga. Piisab, kui kiirendusmõõtja kahe asukoha vaheline kaugus on 10 m.

Kuna sumbumisnäitajad on funktsionaalses sõltuvuses rööbastee padjandi jäikusest ja rööbastee padjandi materjalide käitumine oleneb sageli temperatuurist, tuleks mõõtmisel registreerida padjandi temperatuur.

A.2.2. Mõõtesüsteem

Kõikidel anduritel ja andmesalvestussüsteemil peab olema kalibreerimistõend vastavalt EN ISO 17025 standardile. (1)

Kogu mõõtesüsteem tuleb kalibreerida enne ja pärast iga mõõteseeriat (eelkõige mõõtesüsteemi muutmise, salvestamis- või mõõtekoha muutmise korral).

A.2.3. Andmetöötlus

Vibreerima pandud rööpast peegelduv üldine helitugevus on rööpa peegeldussuhte (peegeldustõhususe) ja kogu peegeldusala võnkekiiruse amplituudi ruutude summa korrutis. Kui eeldada, et nii vertikaal- kui külglained sumbuvad alates löögipunktist (ratta kokkupuuteepunkt) piki rööbast eksponentsiaalselt, siis A(z) ≅ A(0)e -ßz , kus β on reaktsiooni amplituudi A sumbumiskonstant piki rööbast mõõdetud kaugusel z löögipunktist. β võib teisendada sumbumisnäitajaks Δ (dB meetri kohta), sest Δ = 20log10 ( e ß ) =8,686ß dB/m

Kui A on kiiruse reaktsioon, siis on rööbastee tekitatava heli tugevus võrdeline . See suurus on lihtsalt seostatav vertikaal- või külglainete sumbumisnäitajaga:

(A.2.1)

See näitab, kuidas sumbumisnäitaja on seoses rööbastee struktuuri mürapeegeldava käitumisega. Seda tuleks väljendada dB/m alusel iga ühe kolmandikulise oktaavriba kohta.

Sumbumisnäitajat võib põhimõtteliselt hinnata reaktsiooniamplituudi (dB) ja kauguse (z) suhte graafiku kaldena. Tegelikkuses on siiski parem hinnata sumbumisnäitajat üldreaktsiooni otsese hindamise teel:

(A.2.2)

kus zmax on maksimaalne mõõtekaugus ning reaktsiooni mõõtekaugused liidetakse, kusjuures Δz on mõlemal pool asuvate mõõtepunktide keskmise kauguse intervall. Intervalli mõju, mis võetakse mõõtmiseks kaugusel zmax , peaks olema väike, kuid käesoleval juhul on ette nähtud, et see on zmax suhtes sümmeetriline.

Seega hinnatakse iga 1/3 oktaavriba reaktsiooni keskmiste põhjal sumbumisnäitajat järgmiselt:

(A.2.3)

Sellest nähtub selgelt, et pole oluline, kas A on reaktsioon aktselerantsi või liikuvuse osas, kuna need erinevad üksnes teguri 2πf võrra, milles f on sagedus. 1/3 oktaavribade spektrite keskmise võib leida enne FRFide sumbumisnäitaja arvutamist või pärast seda funktsiooniga Δ(f). Tuleb silmas pidada A(0) täpset mõõtmist, kuna see on liitmistehtes konstandiks. Tegelikult on see FRF kõige hõlpsamini täpselt mõõdetav. Kogemused on näidanud, et käesolevas lihtsas analüüsis lähiala lainete arvesse võtmata jätmine ei põhjusta olulist viga.

Käesolev hindamismeetod on piisav suurte sumbumisnäitajate puhul, kuid viga võib tekkida, kui zmax tegelik väärtus kärbib reaktsiooni mõnes 1/3 oktaavribas enne, kui zmax on vähenenud piisavalt, et läheneda lõpmatuse integraalile. Seega saab zmax konkreetse väärtuse puhul hinnata sumbumisnäitajat, mille minimaalne väärtus on:

(A.2.4)

Hinnatud sumbumisnäitajat tuleks selle väärtusega võrrelda ning kui see on selle lähedal, lugeda sumbumisnäitaja hinnang ebausaldusväärseks. Umbes 40 m zmax väärtus peaks võimaldama hinnata rööbastee sumbumisnäitajat joonisel F2 sätestatud miinimumi kohaselt. Mõningate nõuetele mittevastavate rööbasteede sumbumisnäitaja on mõningates ribades aga oluliselt väiksem ning liigse mõõtmiskoormuse vältimiseks võib olla tarvis mõningate ribade puhul piirduda sirge kalde prognoosiga. Üldjuhul ei teki reaktsiooniandmete osas eespool nimetatud probleeme väikeste sumbumisnäitajate puhul. Nende kontrollimiseks tuleks neid koos mõõdetud FRFiga iga 1/3 oktaavriba osas kaugusega võrrelda.

A.2.4. Katseprotokoll

Ruumiline TDR (vertikaal- ja külgsuund) 1/3 oktaavriba osas tuleks märkida graafikusse, mis esitatakse prEn ISO 3740 (2) ja IEC 60623 (3) sätete kohaselt, kusjuures horisontaal- ja vertikaaltelje skaalade suhe on 1 oktaavriba ja sumbumisnäitaja 5 dB/m osas vastavalt 3/4.

(1) EN ISO IEC 17025: katse- ja kalibreerimislaborite üldnõuded, 2000.

(2) EN ISO 3740: 2000: akustika – müraallikate helivõimsuse taseme määramine, põhistandardite kasutusjuhised.

(3) IEC 60263: sageduskarakteristikute ja polaardiagrammide planeerimisega seotud skaalad ja mõõtmed.