ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivis 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes, (2) on sätestatud eeskirjad akvakultuurloomade ja -toodete importimiseks kolmandatest riikidest ühendusse. Sellega on ette nähtud, et akvakultuurloomade ja -toodete import peab vastama teatavatele tingimustele, mis on kehtestatud kõnealuse direktiiviga ja et nad peavad pärinema sellistest kolmandatest riikidest või nende piirkondadest, mis on esitatud kõnealuse direktiivi kohaselt koostatud loendis.
(4)

Seepärast on asjakohane teha erand selliste lihatoodete impordi peatamise suhtes, mis koosnevad otsuses 2005/692/EÜ sätestatud linnulihast või sisaldavad seda, et lubada selliste linnulihatoodete importi tingimusel, et neid tooteid on kuumutatud otsuses 2007/777/EÜ ette nähtud tingimustel.
(5)

Otsuses 2002/613/EÜ on esitatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada sigade spermat importida. Loetelu koostamisel on lähtutud loomade tervishoiust kolmandates riikides, millest liikmesriigid võivad lubada importida elussigu. Kuna peamiste eksootiliste nakkushaiguste puhul puuduvad teaduslikud tõendid, et emaste või isaste doonorloomade tervislikust seisundist tulenevat ohtu saaks vähendada embrüote töötlemisega, on asjakohane ning ühenduse õigusaktide terviklikkuse ja sidususe huvides viidata käesolevas otsuses sellele loetelule, kui koostatakse loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada sigade munarakkude ja embrüote importi.
a) Veterinaarsertifikaadi koostab eksportiv riik II lisas esitatud näidise alusel. Veterinaarsertifikaadid sisaldavad näidisel olevas numbrilises järjekorras kinnitusi, mida nõutakse kõikide kolmandate riikide puhul, ja vajaduse korral lisatagatisi, mida nõutakse eksportiva kolmanda riigi puhul, nagu osutatud I lisas. Kui sihtriigiks olev ELi liikmesriik seda nõuab, kantakse veterinaarsertifikaadi originaalvormi ka sertifitseerimise lisanõuded. b) Sertifikaadi originaal on ühel lehel, mis on kahepoolne, aga kui teksti on rohkem, on sertifikaat sellisel kujul, et kõik vajalikud lehed kuuluvad ühtsesse tervikusse, mis on jagamatu. c) See koostatakse vähemalt ühes selle ELi liikmesriigi ametlikus keeles, kus toimub piirikontroll, ning vähemalt ühes sihtkohaks oleva ELi liikmesriigi keeles. Kõnealused liikmesriigid võivad lubada oma riigikeele asemel muude ühenduse keelte kasutamist, millele vajaduse korral lisatakse ametlik tõlge. d) Kui saadetise osade identifitseerimise otstarbel (sertifikaadi näidise punkti I.28 loend) lisatakse sertifikaadile lisalehti, käsitatakse ka neid lehti sertifikaadi originaali osadena, kui sertifikaati väljastav ametlik veterinaararst annab igale lehele oma allkirja ja paneb pitseri. e) Kui sertifikaat koos punktis d osutatud lisalehtedega koosneb rohkem kui ühest lehest, märgitakse iga lehe alaossa leheküljenumber (leheküljenumber/lehekülgede koguarv) ja ülaossa sertifikaadi koodnumber, mille on määranud pädev asutus. f) Sertifikaadi originaali peab täitma ja allkirjastama ametlik veterinaararst viimasel tööpäeval enne partii laadimist ühendusse eksportimiseks. Nii toimides tagavad eksportiva riigi pädevad asutused, et järgitakse sertifikaadi väljaandmise põhimõtteid, mis vastavad nõukogu direktiivis 96/93/EÜ sätestatud põhimõtetele. Allkirja värv peab erinema teksti värvist. Sama reegel kehtib ka pitserite kohta, mis ei ole reljeefpitserid või vesimärgid. g) Sertifikaadi originaal peab olema saadetisega kaasas kuni ELi piiripunkti jõudmiseni. h) Sertifikaat kehtib 10 päeva alates selle väljaandmise kuupäevast. Laevaga vedamise korral pikendatakse kehtivusaega laeval viibitud aja võrra. i) Spermat ja munarakke/embrüoid ei veeta koos ühes mahutis munarakkude/embrüote või spermaga, mille sihtkoht ei ole Euroopa Ühenduses või mis on madalama tervisestaatusega. j) Euroopa Ühendusse vedamise ajal peab mahuti jääma suletuks ja plomm avamata. k) Sertifikaadi viitenumbri lahtritesse I.2 ja II.a märkimiseks väljastab pädev asutus.
(7)

Sellest tulenevalt peaksid liikmesriigid lubama koorikloomade importimist Bangladeshist üksnes juhul, kui on võimalik näidata, et neid on päritolukohas analüüsitud kontrollimaks, et nad ei sisalda keelatud aineid ja et veterinaarravimite teatavate jääkide tase ei ületa ühenduse õigusaktides sätestatud jääkide piirnorme.
(3)

Bulgaaria on komisjonile teatanud metssigadel ja seakasvatusettevõtetes peetavatel sigadel esineva sigade klassikalise katku hiljutisest arengust oma territooriumil. Selle teabe kohaselt on kõnealuses liikmesriigis haigusega seotud olukord metssigade puhul märkimisväärselt paranenud. Pealegi ei kahtlustata enam, et klassikaline sigade katk oleks seakasvatusettevõtetes peetavate sigade puhul endeemiline. Bulgaaria on ka teatanud komisjonile, et on võetud lisameetmeid sigade klassikalise katku viirusnakkuse esinemise välistamiseks tapmisele saadetavate seakasvatusettevõtetes peetavate sigade puhul. Otsusega 2006/805/EÜ kehtestatud keeldu saata värsket sealiha, sealihavalmistisi ja sealihatooteid Bulgaariast teistesse liikmesriikidesse ei tuleks seetõttu enam kohaldada.
(2)

Üks liikmekoht on vabanenud seoses Raymond FORNI surmaga. Kolm liikmekohta on vabanenud seoses Jean PUECHI, Juliette SOULABAILLE’ ja Michel THIERSI ametiaja lõppemisega. Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta on vabanenud seoses Carola JORDA-DEDIEU ja Jean-Pierre TEISSEIRE’I ametiaja lõppemisega. Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta vabanevad seoses Pierre HUGONI ja Christophe ROUILLONI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeteks,
ET

NÕUKOGU OTSUS,

23. juuni 2008,

millega muudetakse Euroopa Ühenduste Kohtu kodukorda seoses keeltekasutuse korraga kohtulahendite uuesti läbivaatamise menetluses

(2008/621/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklit 64,

kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 245 teises lõigus ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 160 teises lõigus sätestatud korraga,

võttes arvesse Euroopa Kohtu 4. veebruari 2008. aasta taotlust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta arvamust,

võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2008. aasta arvamust,

ning arvestades, et kodukorras tuleb täpsustada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 225 lõigetes 2 ja 3 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 140a lõigetes 2 ja 3 sätestatud ning Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklites 62–62b kehtestatud põhimõtetel kohtulahendite uuesti läbivaatamise menetluse mõningaid reegleid ja eriti selles menetluses kohaldatavat keeltekasutuse korda,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste Kohtu 19. juuni 1991. aasta kodukorda (EÜT L 176, 4.7.1991, lk 7, parandatud EÜT L 383, 29.12.1992, lk 117), muudetud 21. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 61), 11. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 1, parandatud EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 16. mail 2000 (EÜT L 122, 24.5.2000, lk 43), 28. novembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 1), 3. aprillil 2001 (EÜT L 119, 27.4.2001, lk 1), 17. septembril 2002 (EÜT L 272, 10.10.2002, lk 24, parandatud EÜT L 281, 19.10.2002, lk 24), 8. aprillil 2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 17), 19. aprillil 2004 (ELT L 132, 29.4.2004, lk 2), 20. aprillil 2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 107), 12. juulil 2005 (ELT L 203, 4.8.2005, lk 19), 18. oktoobril 2005 (ELT L 288, 29.10.2005, lk 51) ja 18. detsembril 2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 44), muudetakse järgmiselt:

Pärast artiklit 123 lisada peakirja „IVa jaotis: Esimese Astme Kohtu lahendite uuesti läbivaatamine” alla artikkel 123a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 123a

Kui Euroopa Kohus otsustab vastavalt põhikirja artikli 62 teisele lõigule Esimese Astme Kohtu lahendi uuesti läbi vaadata, on kohtumenetluse keel uuesti läbivaadatava Esimese Astme Kohtu lahendi keel, ilma et piirataks käesoleva kodukorra artikli 29 lõike 2 punktide b ja c ning lõike 3 neljanda ja viienda lõigu kohaldamist.”
(6)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Poola enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused: — valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 3,8 %lt SKTst 2006. aastal 2,0 %le SKTst 2007. aastal, mis on vähem kui puudujäägi kontrollväärtus 3 % SKTst. Võrdluseks: 2006. aasta novembris ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud sihiks oli 3,4 % SKTst; — sihtmääraga võrreldes palju väiksema puudujäägi põhjuseks oli 2006. aasta novembri lähenemisprogrammis eeldatust palju suurem SKT kasv. Lisaks kulutas valitsus väiksema osa SKTst sotsiaalmaksetele (indekseerimise puudumise tõttu 2007. aastal), toetustele, investeeringutele ja töötajate hüvitistele. Kokkuvõttes olid kogukulutused 2006. aasta novembri lähenemisprogrammis kavandatust 1,5 protsendipunkti võrra väiksemad. Struktuurne tasakaal (s.o tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) paranes 2007. aastal hinnanguliselt 1,5 protsendipunkti võrra SKTst; — 2007. aastaga võrreldes väiksema SKT kasvu juures ennustatakse 2008. aasta kevadprognoosis puudujäägi suurenemist 2008. aastal 2,5 %ni SKTst, kuid alla kontrollväärtuse, peamiselt sotsiaalmaksude vähendamise, üksikisiku tulumaksuvabastuse ning sotsiaalmaksete ja investeeringute kasvu tõttu. See on sama kui 2008. aasta märtsis ajakohastatud lähenemisprogrammis ametlikult sihiks seatud puudujääk. 2009. aasta puhul oodatakse kevadprognoosi kohaselt poliitika muutumatuse korral puudujäägi jäämist enam-vähem samaks. Sellest nähtub, et puudujääk on toodud allapoole kontrollväärtusest (3 % SKTst) kindlalt ja püsivalt; — struktuurse tasakaalu puhul prognoositakse siiski selle väikest halvenemist 0,25 protsendipunkti võrra SKTst 2008. aastal ning poliitika muutumatuse korral paranemist protsendipunkti võrra 2009. aastal. Selle vaatlemisel tuleb silmas pidada vajadust liikuda eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi suunas, mis Poola puhul on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKTst; — valitsemissektori võlg vähenes 47,6 %lt 2006. aastal 45,2 %le 2007. aastal. 2008. aasta kevadprognoosis ennustatakse, et võla suhe jääb endiselt alla kontrollväärtust, milleks on 60 % SKTst, ning väheneb jätkuvalt umbes 44 %ni 2009. aasta lõpuks.
1)

Järgmised kanded lihatöötlemisettevõtete loetelus jäetakse välja: Nr Veterinaarloa number Ettevõtte nimi Linn/tänav või küla/piirkond „24. BG 0701001 "Cheh — Yosif Novosad" OOD s. Sokolovo obsht. Drianovo 33. BG 0901007 EOOD "Bayka-1" gr. Kardzhali Zadbolnichen kvartal 29 47. BG 1501013 ET "Velichko Ivanov-Venetsiya" s. Malchika obsht. Levski 48. BG 1501019 "Intermes" OOD s. Tarnene 62. BG 1901005 "Dulo-Alfa" OOD gr. Dulovo ul. "Dobrudzha" 18 97. BG 0402003 ET "M.M-Miroslav Hristov" s. Parvomaytsi obl. V. Tarnovo 172. BG 1505018 ET "Anko Petrov-Anda" s. Komarevo obsht. D. Mitropolia 177. BG 1605015 ET "D. Kalkanov" gr. Asenovgrad ul. "Oton Ivanov" 70 241. BG 0704009 "Ayvi" OOD gr. Gabrovo ul. "Industrialna" 1 280. BG 1604011 "Milena-Boris Kikyuov" ET gr. Plovdiv ul. "Slava" 3 302. BG 1804017 AD "Boroimpeks" gr. Borovo, bul. "Patriarh Evtimiy" 3A 375. BG 2804010 ET "Tagara — Diana Kurteva" gr. Yambol Industrialna zona 378. BG 1518008 "Anona" OOD gr. Pleven Zapadna ind. Zona ul. "Georgi Kochev"”
(4)

Pärast otsuse 2005/928/EÜ vastuvõtmist on kõnealuses otsuses määratletud tehniliste parameetrite edasine uurimine näidanud, et kanalirastrite korraldus sagedusalades 169,4000–169,4750 MHz ja 169,4875–169,5875 MHz on tehnoloogia arengut arvestades liiga kitsendav. Mitme kanalirastri valikuvõimaluse lubamine suurendaks paindlikkust ja võimaldaks kasutajatel valida sobivaima sagedusriba kuni 50 kilohertsini vastavalt konkreetsete rakenduste kvaliteedinõuetele.
(11)

Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist ning arvestades otsustes 2002/915/EÜ ja 2005/294/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvamusel, et Taanis kavandatav loomasõnnikukogus, s.o 230 kg lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ määratletud eesmärkide saavutamist, kui järgitakse neidsamu otsusega 2005/294/EÜ kehtestatud rangeid nõudeid.
(5)

Otsuse 2006/236/EÜ artiklis 2 on viidatud komisjoni 8. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 466/2001, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes. (4) Kõnealune määrus on kehtetuks tunnistatud ja asendatud komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes. (5) Sellest tulenevalt on asjakohane kõnealust viidet muuta.
(6)

Selleks, et EFSA saaks seireandmeid statistiliselt hinnata, on vajalik, et asjaomastele liikmesriikidele antaks rohkem aega otsusega 2007/182/EÜ ette nähtud nõuete täitmiseks. Seetõttu on asjakohane pikendada seire lõpetamise tähtaega ühe aasta võrra.
(1)

30. jaanuaril 2002 võttis komisjon pärast ametlikku uurimismenetlust vastu otsuse 2002/610/EÜ, (1) millega kiideti järgnevalt esitatud teatavatel tingimustel heaks abikava, mille eesmärk on toetada uute meretranspordi lühiliinide avamist (edaspidi „lõppotsus”). Lõppotsuse põhjenduses 26 on selgitatud, et Prantsusmaa nõustus menetluslike tingimustega, mis on eriti siduvad abikavade puhul, mis on seotud ühendusesisese laevaliini avamisega Prantsusmaa ja mõne teise liikmesriigi sadama vahel, kuid mitte nende abikavade puhul, mis käsitlevad kahe Prantsusmaa sadama vahelisi laevaliine.
(8)

Ühendkuningriigi poolt märtsis 2008 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud andmete kohaselt eeldati, et Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ulatab 2008/2009. majandusaastal 3,2 protsendini SKPst, mis ületab kontrollväärtust 3 % SKPst; see näitaja on sama, mis avaldati Ühendkuningriigi 2008. aasta märtsi eelarves, kus esitati ka eelarvekava, mille kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009/2010. majandusaastal 2,8 % SKPst. Viimati nimetatud majandusaasta puudujääk on väiksem kui vastav näitaja komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis (3,3 % SKPst), peamiselt erinevuste tõttu eeldatavas SKP kasvus 2009/2010. majandusaastal. Pärast 2008. aasta kevadprognoosi avaldamist maksab 13. mail avaldatud poliitika teadanne üksikisiku tulumaksu vähendamise kohta 2008/2009. majandusaastal 2,7 miljardit naelsterlingit. Selle lisamine komisjoni talituste esitatud 2008. aasta kevadprognoosile tähendaks puudujääki 3,5 % SKPst. Kuigi eelarvepuudujääk ületas asutamislepingu kontrollväärtust (3 % SKPst), oli 2008/2009. majandusaastaks kavandatud puudujääk 2008. aasta märtsis teatatu kohaselt kontrollväärtuse lähedane. Kontrollväärtust 3 % SKPst ületav eelarvepuudujääk ei olnud erandlik asutamislepingu artikli 104 lõike 2 tähenduses. Eelarvepuudujääk ei olnud Ühendkuningriigi ametiasutuste kontrolli alt väljas oleva ebatavalise sündmuse tagajärg ega olnud põhjustatud tõsisest majanduslangusest. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi hinnangu kohaselt on Ühendkuningriigi majanduskasv 2008. ja 2009. aastal aeglane ja aasta kasvumäär jääb kasvupotentsiaalile alla. Sellest hoolimata ulatub SKP eeldatav kasv 2008. aastal 1,7 protsendini ja 2009. aastal 1,6 protsendini. Kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamist ei peeta samuti ajutiseks ning ka poliitika muutumatusel põhinevates komisjoni talituste prognoosides ennustatakse 2009/2010. majandusaastaks üle 3 % eelarvepuudujääki (3,3 %). Sellest saab järeldada, et asutamislepingu eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
(25)

Menetluse algatamist käsitleva komisjoni otsusega seoses kolmandad isikud märkusi ei esitanud. Ungari ametiasutuste märkused võib võtta kokku järgmiselt: a) Ungari on nõus sellega, et kui kindlustus katab alati ostjaga seotud riskid, siis Eximbanki piiratud ekspordikäibega VKEdele antav garantii hõlmab eksportija enda krediidi tagasimaksmata jätmise riskid. Ungari on aga arvamusel, et ka viimasel juhul on riskid seotud eelkõige ostjapoolse kauba eest tasumata jätmisega, kuna eksportivate VKEde võetud krediidi tagasimaksmine sõltub eelkõige sellest, kas ostja on tarnitud toodete eest maksnud. b) Ungari on nõus sellega, et ekspordikrediidikindlustusega ja välismaisele ostjale antava Eximbanki pakutava garantiiga hõlmatud riskid on erinevad. Ungari viitab peale selle kommertspankade tavale, mille kohaselt laenutagatisena eelistatakse garantiid kindlustusele, kuna kindlustusepakkujad ei ole kaubandusvaidlusele osutades sageli nõus maksma. c) Ungari viitab sellele, et esitas kindlustusepakkujate avaldused, mille komisjon seoses meetmega nr N 488/2006 juba heaks kiitis. Veel on Ungari nõus sellega, et Eximbanki antav garantii vähendaks neid riske, mida kommertspangad peaksid muidu kandma ilma selleta, seetõttu on pangad deklareerinud, et nad on huvitatud isikud. d) Ungari osutab sellele, et samade tehingute suhtes ei kohaldata kava samaaegselt juba olemasoleva ekspordikrediidikindlustuse kavaga nr N 488/2006. Ungari rõhutab ka seda, et üks ekspordikrediidiagentuur ei ole võimeline jõudma kõigi piiratud ekspordikäibega VKEdeni, mis võib viia VKEde ebasoodsa selekteerimiseni. Ungari väidab ka, et Eximbanki pakutav garantii võimaldab kommertspankadel saada kogemusi selliste tehingutega kaasnevate riskidega seoses ja kahe-kolme aasta jooksul võivad nad ekspordikrediidigarantii valdkonnas välja kujundada kommertsturu. e) Ungari arvates on keskmise tähtajaga või pikaajalist ekspordikrediiti käsitlevad eeskirjad (5) kohaldatavad ka ekspordikrediidikindlustuse, -garantii ja refinantseerimise suhtes. Sellest lähtuvalt ei ole õige lühiajalist ekspordikrediidikindlustust käsitlevaid eeskirju sätestavat teatist tõlgendada nii, et see hõlmab vaid kindlustust, kuid mitte muid lühiajalisi tehinguid, kuna see tähendaks ebasoodsat vahetegemist ekspordikrediidigarantiid pakkuvate asutuste jaoks.
(28)

Täiendavalt märgib komisjon, et AFR vastas laenu andmise ajal ka suuniste punktis 11 esitatud raskustes oleva äriühingu määratlusele. Selles punktis on sätestatud, et isegi kui ei esine ühtegi suuniste punktis 10 loetletud tingimust, võib äriühingu siiski lugeda raskustes olevaks, eriti juhul kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum või vähenev käive. Siiski on punktis 11 kehtestatud, et igal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et teda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või turuallikatest saadavate vahenditega. Seega tuletatakse selles punktis meelde, et äriühingu käsitamiseks raskustes oleva äriühinguna tuleb võtta arvesse kõiki olulisi näitajaid, kuid otsustava tähtsusega on siiski äriühingu võime ise normaalne olukord äriühingus taastada, ilma et riik peaks sekkuma.
(4)

2003. aastal „Minería 2” programmi raames antud regionaalabi (800 000 eurot) suhtes märgib komisjon nüüd, et nimetatud abi on osa heakskiidetud abikavast. (3) Vastupidiselt ametliku uurimismenetluse algatamisel antud esimesele hinnangule on komisjon nüüd lisaks sellele arvamusel, et Chupa Chups vastas kõnealuse abi saamise tingimustele, kuna abi andmise hetkel ei olnud äriühing raskustes. (4) Komisjon esitab eelkõige järgmised põhjendused: a) Vaatamata 2002. aastal saadud suurele kahjumile (22 078 000 eurot), näitas Chupa Chupsi bilanss eelarveaasta lõpus äriühingu varude suuruseks 59 930 000 eurot. Kõnealused varud olid piisavad, et katta saadud kahjum, mis seetõttu ei mõjutanud mingil moel äriühingu 12 miljoni euro suurust märgitud kapitali. Pärast 2002. aasta kahjumi mahaarvamist oli Chupa Chupsi omakapital ikkagi 49 850 000 eurot. b) Komisjon on arvamusel, et ajavahemikus 2002–2003 ei ilmnenud paljusid suuniste punktis 6 kirjeldatud raskustes olevatele äriühingutele iseloomulikke tundemärke. Kahjum, (5) võlad (nii pika- kui ka lühiajalised võlad) ja laoseis (6) vähenesid, finantskulud aga püsisid stabiilsed. c) Chupa Chupsi positiivne areng pärast aastaid 2002–2003 on näidanud, et tema suhtes ei kehti suuniste punktis 4 esitatud üldine kriteerium, mille kohaselt peetakse äriühingut raskustes olevaks siis, „kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni”. Kõnealuse regionaalabi kavaga Chupa Chupsile antud 800 000 euro suurune toetus on seetõttu ühisturuga kokkusobiv abi.
(5)

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas, mida on muudetud komisjoni 10. juuni 2005. aasta otsusega 2005/438/EÜ (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa), (2) on „Märkuste” kolmandas taandes ette nähtud, et varuosad, mis viiakse turule pärast 1. juulit 2003, kuid mida kasutatakse sõidukites, mis on viidud turule enne 1. juulit 2003, on välja jäetud direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti a kohaldamisalast. Selle erandiga on lubatud parandada sõidukeid, mis on viidud turule enne direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktiga a sätestatud raskmetallide kasutamise keelu jõustumist, varuosadega, mis vastavad samadele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele kui need osad, millega sõidukid olid algselt varustatud.
„1.

Ilma et see piiraks punktis 2 osutatud sätete kohaldamist, kui Portugali piiritletud aladelt veetakse teistele aladele, teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse: a) vastuvõtlikke taimi ühenduses asuvatesse sihtkohtadesse, antakse nendega kaasa taimepass, mis on koostatud ja välja antud vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ (1) pärast seda, kui: — taimi on ametlikult kontrollitud ja leitud need olevat vabad männi nematoodi tunnustest või sümptomitest ja — tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole männi nematoodi sümptomeid täheldatud alates viimase täieliku vegetatsioonitsükli algusest; b) vastuvõtlikku puitu ja eraldatud koort, välja arvatud puit, mis esineb järgmisel kujul: — täielikult või osaliselt kõnealustest okaspuudest saadud laastud, tükikesed või puidujäätmed; — pakkekastid, puitpakendid või vaadid; — puitalused, äärtega puitalused või muud kaubaalused; — pakkimispuit, tugipostid ja aluspuud, kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, antakse sellise puidu või eraldatud koorega ühenduses asuvatesse sihtkohtadesse vedamise korral kaasa punkti 1 alapunktis a osutatud taimepass, pärast seda kui puit või eraldatud koor on läbinud asjakohase kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt 56 oC-ni, et tagada elusate männi nematoodide puudumine; c) vastuvõtlikku puitu, mis esineb täielikult või osaliselt kõnealustest okaspuudest saadud laastude, tükikeste või puidujäätmete kujul, antakse sellega ühenduses asuvatesse sihtkohtadesse vedamise korral kaasa punkti 1 alapunktis a osutatud taimepass pärast asjakohase fumigatsiooni läbimist, et tagada elusate männi nematoodide puudumine; d) piiritletud aladelt pärit vastuvõtlikku puitu, mis esineb uue pakkimispuidu, uute tugipostide ja aluspuude kujul, kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, samuti uute pakkekastide, puitpakendi, vaatide ja muude samalaadsete pakenditena, puitaluste, äärtega puitaluste ja muude kaubaalustena, kaubaaluste puidust äärtena – vaatamata sellele, kas neid kõikvõimalike objektide veol tegelikult kasutatakse või mitte – kohaldatakse selle puidu suhtes ühte ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidust pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) I lisas kirjeldatud heakskiidetud meedet ja märgistatakse see nimetatud standardi II lisa kohaselt. Portugal tagab, et vastuvõtliku puidu, koore või taimede veo puhul antakse saadetise iga ühikuga kaasa punkti 1 alapunktis a osutatud taimepass või märgistatakse need vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile nr 15.
(5)

Komisjon on Rumeenia esitatud kava läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2001/89/EÜ nõuetele. Seepärast tuleks kõnealune kava heaks kiita.