ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
„7)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega: „Artikkel 16 (…) 3. Müügiloa omanik tagab, et tooteinfot ajakohastatakse vastavalt uusimatele teaduslikele teadmistele, kaasa arvatud hindamiste tulemused ja soovitused, mis on avaldatud artikli 26 kohaselt loodud Euroopa ravimite veebiportaalis. 4. Selleks et saada pidevalt hinnata riski ja kasu suhet, võib amet nõuda igal ajal müügiloa omanikult selliste andmete esitamist, mis tõendavad, et riski ja kasu suhe on endiselt positiivne. Müügiloa omanik täidab kõik sellised nõuded täielikult ja viivitamata. Amet võib müügiloa omanikult igal ajal nõuda tema ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimiku koopiat. Müügiloa omanik esitab kõnealuse koopia hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast nõude esitamist.” ”
„(37)

Lähenemine kriiside ennetamise, ohjamise ja lahendamise valdkonnas, sealhulgas rahastamismehhanismide osas on vajalik, et tagada asjaomaste kulude arvessevõtmine finantssüsteemi poolt ning et liikmesriikide asutused oleksid võimelised saneerima ja likvideerima raskustesse sattunud finantseerimisasutusi, minimeerides samas pankrottide mõju finantssüsteemile, maksumaksjate raha kasutamist pankade päästmiseks ja avaliku sektori ressursside kasutamist, piirates majandusele tekitatavat kahju ning koordineerides riiklike saneerimis- ja likvideerimismeetmete kohaldamist. Sellega seoses on ülimalt oluline töötada välja ühine eeskirjade kogum, mis hõlmaks terviklikku vahendite kogumit raskustesse sattunud pankade probleemide ennetamiseks ja nende saneerimiseks ning likvideerimiseks, et eelkõige käsitleda suurte, piiriüleste või omavahel ühendatud finantseerimisasutustega seotud kriisiolukordi, ning tuleks hinnata vajadust anda Euroopa Pangandusjärelevalvele vastavad täiendavad volitused ja seda, kuidas pangad ja hoiuasutused saaksid hoiustajate kaitset rohkem tähtsustada.“
(5)

Diasinoon, diklorofoss ja fenitrotioon on otsustatud jätta toimeainetena kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; seega piiratakse rangelt nende toimeainete kasutamist pestitsiidina ja need tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas, kuna peaaegu kõik nende kasutamisotstarbed on keelatud, olenemata asjaolust, et neid toimeaineid on nimetatud ja need on esitatud hindamiseks direktiivis 98/8/EÜ ja seepärast võivad liikmesriigid jätkata nende kasutuslubade väljaandmist, kuni otsus on kõnealuse direktiivi kohaselt vastu võetud.
(5)

Et saavutada ühetaoline tõlgendamine kinniste osas, on grupi 64 lisamärkuses 1 vaja täpsustada, et kinnisesüsteemid peavad katse ajal alles olema. Kui kõne all on saapapaelte taolise kinnisega jalatsid, ebaõnnestuks „käimistest” igasuguste materjalide puhul, kuna kandja ei saaks ilma kinniseta nendes mingil juhul käia.
(9)

Tekkinud olukorda arvesse võttes on asjakohane mitte kohaldada 2009. aastaga seoses määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 21 lõikes 1 sätestatud vähendamist või toetusesaajate hulgast väljaarvamist põllumajanduslike maatükkide digitaalse identifitseerimisega hilinemise tõttu, kui digitaalne identifitseerimine on lisatud põllumajandustootja ühtsesse taotlusse kuupäevaks, mille määramisel võetakse arvesse asjaolu, et Kreeka põllumajandustootjad on vahepeal esitanud puuduvad andmed, ning vajadust tagada 2009. aasta taotluste kiirmenetlus, vältides asjatuid viivitusi kulutamiste tsüklis. Näib olevat asjakohane määrata 31. jaanuar 2010 viimaseks kuupäevaks, milleni tuleks põllumajandustootjatel võimaldada lisada taotlusse digitaalne identifitseerimine. Et võtta arvesse nende erilisi ühendus- ja transpordiprobleeme, tuleks nõukogu 18. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1405/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks) (3) artikli 1 lõike 2 tähenduses Egeuse mere väikesaarte põllumajandustootjatel võimaldada lisada selline identifitseerimine hiljemalt 15. veebruariks 2010.
LISA

Määruse (EÜ) nr 872/2004 I lisa muudetakse järgmiselt:

Kustutatakse järgmine füüsiline isik:

„Ali Kleilat (teiste nimedega a) Ali Qoleilat, b) Ali Koleilat Delbi, c) Ali Ramadhan Kleilat Al-Delby, d) Ali Ramadan Kleilat Al-Dilby, e) Ali Ramadan Kleilat, f) Ali Ramadan Kleilat Sari). Sünniaeg: 10.7.1970 (mõnes tema passis on sünniaastaks märgitud 1963). Sünnikoht: Beirut, Liibanon. Kodakondsus: Liibanoni. Passi number: a) 0508734, b) 1432126 (Liibanon), c) Regular-RL0160888 (Liibanon), d) D00290903 (Libeeria), e) Z01037744 (Holland), f) Regular-B0744958 (Venezuela). Riiklik registrinumber: 2016, Mazraa. Artikli 6 punktis b osutatud kuupäev: 23.6.2004.”
(4)

Kvootide mahud on enamasti väljendatud tonnides. Teatavate toodete puhul, mille jaoks on avatud ühepoolne tariifikvoot, on kvoodi maht väljendatud muudes mõõtühikutes. Juhul kui kõnealuste toodete suhtes ei ole nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (2) I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris täpsustatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealuste ühepoolsete tariifikvootide kasutamiseks sisestatakse kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni imporditud toodete täpne kogus, kasutades nende toodete käesoleva määruse lisas sätestatud kvoodi mahu mõõtühikut.
(3)

Pärast tähelepanekuid, mis komisjon oli teinud selle kahjuliku organismi esinemise kohta Veneto piirkonna teatavates osades 31. augustist kuni 11. septembrini 2009 kestnud kontrollkäigul Itaalias, teatas Itaalia 23. oktoobril 2009 komisjonile Veneto piirkonnas 2009. aasta septembris ja oktoobris teostatud viimase vaatluse tulemused selle kahjuliku organismi esinemise kohta. Viimase vaatluse tulemused näitavad, et Veneetsia provintsis on 14 kohta, kus kõnealune kahjulik organism on esinenud vähemalt viimasel kolmel järjestikusel aastal, vaatamata Itaalia ametiasutuste võetud vastumeetmetele. Järelikult ei ole kõnealused meetmed osutunud tõhusaks.
1.1.

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „aastane reisijatehulk”– saabuvate, lahkuvate ja transiitreisijate (loendatakse üks kord) koguarv; 2) „pädev asutus”– riiklik asutus, kelle liikmesriik on määruse artikli 9 kohaselt määranud vastutama oma riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamise kooskõlastamise ja järelevalve eest; 3) „audiitor”– isik, kelle ülesanne on teostada järelevalvet riiklikul tasandil pädeva asutuse nimel; 4) „sertifitseerimine”– pädeva asutuse poolt või tema nimel tehtud ametlik hindamine ja kinnitus, et isikul on vajalik pädevus, et täita audiitori ülesandeid pädeva asutuse poolt kindlaks määratud nõuetekohasel tasemel; 5) „järelevalvetegevus”– käesoleva määruse ja riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamise hindamiseks kasutatud menetlus või protsess; 6) „puudus”– lennundusjulgestuse nõuete mittenõuetekohane täitmine; 7) „inspekteerimine”– julgestusmeetmete ja -menetluste rakendamise kontrollimine, et teha kindlaks, kas neid teostatakse tõhusalt ja nõutavate normide kohaselt, ning et tuvastada kõik puudused; 8) „vestlus”– audiitori teostatav suuline kontroll, et teha kindlaks konkreetsete julgestusmeetmete või -menetluste rakendamine; 9) „vaatlus”– audiitori teostatav visuaalne kontroll, et teha kindlaks julgestusmeetmete või -menetluste rakendamine; 10) „esinduslik valim”– võimalike järelevalvevõimaluste hulgast tehtud valik, mis on piisav oma arvult ja ulatuselt, et selle alusel saaks teha üldisi järeldusi standardite rakendamise kohta; 11) „julgestusaudit”– julgestusmeetmete ja -menetluste kõikide aspektide põhjalik kontrollimine, et teha kindlaks, kas neid rakendatakse täielikult ja järjepidevalt; 12) „test”– lennundusjulgestuse meetmete testimine, mille käigus pädev asutus simuleerib kavatsust sooritada õigusvastane tegu eesmärgiga kontrollida olemasolevate julgestusmeetmete rakendamise tõhusust; 13) „kontrollimine”– audiitori tegevus, mille abil tehakse kindlaks, kas konkreetset julgestusmeedet tegelikult kasutatakse; 14) „haavatavus”– rakendatavate meetmete ja menetluste nõrk koht, mida võidakse ära kasutada õigusvastase teo toimepanekuks.
(1)

Määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mis on suunatud kontrolli alla ja destilleeritud ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga-aastaselt kindlaksmääratava koefitsiendiga. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud üldkoguste ja turustatud üldkoguste keskmist omavahelist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale.
(5)

Määruste (EÜ) nr 2336/2003 ja (EÜ) nr 1580/2007 puhul on kohane nõuda, et kõnealused teatised hõlmaksid ka tühiteatisi. Selguse huvides tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 376/2008 kohaseid asenduslitsentse käsitlevates teatistes märgitaks ka asendatud litsentsi seerianumber. Selleks, et komisjon saaks liikmesriikidele tõhusalt levitada asenduslitsentside kohta saadud teavet, tuleks nõuda, et kõnealune teave esitataks komisjonile otsekohe pärast litsentsi väljaandmist. Selguse huvides peaks üksikasjalik olema ka teave, mille esitamist nõutakse teatises vääramatu jõu korral.
(5)

Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis uurimise käigus, mis viis kehtivate meetmete kehtestamiseni muu hulgas Hiinast pärit triikimislaudade impordi suhtes, st Hiinast pärit triikimislaud koos varrukalauaga, kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma, ja selle olulised osad nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest, mis kuuluvad CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 alla.
(2)

Komisjoni määrust (EÜ) nr 2076/2002 (3) ja komisjoni otsust 2003/565/EÜ (4) on siiski muudetud, et pikendada kolmanda ja neljanda etapiga hõlmatud toimeainete puhul kindlaks määratud tööprogrammi tähtaega kuni 31. detsembrini 2009. Määruses (EÜ) nr 33/2008 sätestatud vastavat tähtaega on vaja muuta.
1)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” alla lisatakse järgmine kanne: „Al-Qaida in the Arabian Peninsula (teiste nimedega a) AQAP, b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula, c) Tanzim Qa’idat al-Jihad fi Jazirat al-Arabm, d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula, e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula, f) Al-Qaida in Yemen, g) AQY). Muu teave: Asukoht: Jeemen või Saudi Araabia. Asutatud 2009. aasta jaanuaris. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 19.1.2010.”
ET Euroopa Liidu Teataja L 17/21

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 55/2010,

21. jaanuar 2010,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merlangipüük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 21. jaanuar 2010 Komisjoni nimel, presidendi eest merenduse ja kalanduse peadirektor Fokion FOTIADIS

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

(3) ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.
ET Euroopa Liidu Teataja L 17/23

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 56/2010,

21. jaanuar 2010,

millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 21. jaanuar 2010 Komisjoni nimel, presidendi eest merenduse ja kalanduse peadirektor Fokion FOTIADIS

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

(3) ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.
Üks tegur, mis mängib lähitulevikus arvatavasti olulist rolli ülemaailmse tootmisvõimsuse ja nõudluse arengus, on hiljutise ülemaailmse majanduskriisi mõju. DOW Chemical on väitnud, et kriisil ei ole etanoolamiini tootmisele märkimisväärset mõju, et praegune kriis on jõudmas madalpunkti ja et hinnad peaksid 2009. aasta teisel poolel jälle tõusma. Liidu tootmisharu on seevastu väitnud, et nõudlus on vähenenud 30 %, et nende müügihinnad on järsult langenud ja et see langus oli suurem kui etanoolamiinide tootmisel kasutatava tooraine, nimelt etüleenoksiidi ja ammoniaagi hinna langus.

DOW Chemicali väited ei olnud veenvad. Varem on majanduslangusel olnud negatiivne mõju vaatlusaluse toote nõudlusele teatavates lõpptarbimissektorites, nagu kehahooldustoodete tootmine. Nagu juba mainitud, peaks puidutöötlust käsitlevate USA õigusaktide mõju USA nõudlusele peagi lakkama, samal ajal kui nii Euroopa kui ka USA ehitussektori ja autotööstuse üldteada nõrkus ei tule vähemalt lähitulevikus kasuks vaatlusaluse toote nõudlusele tsemenditööstuses ega automootori vedelike tootmises. Peale selle on ka USA tekstiilitööstuses nõudlus aja jooksul vähenenud ja 2007. aastal stabiliseerunud. Kokkuvõttes võib öelda, et käesoleva uurimise käigus esitatud avalikult kättesaadav teave ei kinnitanud Dow Chemicali väiteid majanduskriisi ja hindade edasise arengu kohta. Juhtivatest erialaajakirjadest kättesaadav teave kinnitas liidu tootmisharu väidet, et nõudlus on märkimisväärselt langenud, mõnes sektoris isegi 40 %.

Pärast uurimisperioodi kättesaadavaks saanud andmed näitavad, et dumping on uurimisperioodiaegse olukorraga võrreldes suurenenud. Nagu eespool mainitud, erinesid ELi ja USA turg üksteisest uurimisperioodil võrdlemisi märkimisväärselt ning ELi hinnad olid tihtipeale kõrgemad kui USA hinnad. Dumping tuvastati kahe, kuid mitte kolmanda USA eksportija puhul. Uurimisperioodi lõpus ja 2008. aasta oktoobris oli turg ilmselgelt ülekuumenenud. Eelkõige tõusid märkimisväärselt USA hinnad, mis ületasid ELi hindu kahe tooteliigi puhul kolmest (monoetanoolamiini ja dietanoolamiini puhul, mis moodustasid 41 % USA ekspordist), samal ajal kui trietanoolamiini hindade erinevus vähenes märkimisväärselt. Kuigi hinnad on 2008. aasta oktoobrist alates olulisel määral langenud, näitavad kõige viimased kättesaadavad andmed, et USA hinnad on Euroopa omadest ikka veel kõrgemad, eriti monoetanoolamiini ja dietanoolamiini puhul. Teisisõnu peab eksport USAst Euroopasse toimuma dumpinguhinnaga, et see saaks Euroopa toodetega hinna poolest konkureerida.
4)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega: „Artikkel 17 Laevad ja õhusõidukid 1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „laev”– meresõiduk CNi kaubagrupi 89 kohaselt, puksiirlaevad, sõjalaevad ja ujuvkonstruktsioonid; b) „õhusõiduk”– CNi koodide 8802 30 ja 8802 40 alla kuuluvad lennukid; c) „majanduslik omandiõigus”– maksukohustuslase õigus saada kasu, mis on seotud laeva või õhusõiduki kasutamisega majandustegevuse käigus, sest ta on võtnud endale vastutuse sellega seotud riskide eest. 2. Laevu ja õhusõidukeid käsitlev liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika hõlmab vaid järgmisi lähetamisi ja saabumisi: a) laeva või õhusõiduki majandusliku omandiõiguse üleminek teise liikmesriigi maksukohustuslaselt aruannet esitava liikmesriigi maksukohustuslasele. Kõnealust tehingut käsitatakse saabumisena; b) laeva või õhusõiduki majandusliku omandiõiguse üleminek aruannet esitava liikmesriigi maksukohustuslaselt teise liikmesriigi maksukohustuslasele. Kõnealust tehingut käsitatakse lähetamisena. Kui laev või õhusõiduk on uus, registreeritakse lähetamine liikmesriigis, kus see on ehitatud; c) laevade või õhusõidukite saabumine ja lähetamine enne või pärast lepingu alusel töötlemist III lisa joonealuses märkuses 9 määratletu kohaselt. 3. Liikmesriigid kohaldavad laevu ja õhusõidukeid käsitleva liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika suhtes järgmisi erisätteid: a) laevade puhul väljendatakse kogust arvuliselt ja kombineeritud nomenklatuuriga ette nähtud muudes täiendavates mõõtühikutes ning õhusõidukite puhul netomassina ja täiendavates mõõtühikutes; b) statistiline väärtus on kogusumma, mille kohta esitataks arve – välja arvatud transpordi- ja kindlustuskulud – terve laeva või lennuki müügi või ostu korral; c) partnerliikmesriik on: i) liikmesriik, milles on laeva või õhusõiduki majanduslikku omandiõigust üle andva maksukohustuslase elu- või asukoht (saabumise korral) või laeva või õhusõiduki majandusliku omandiõiguse saanud maksukohustuslase elu- või asukoht (lähetamise korral) lõike 2 punktides a ja b osutatud liikumiste korral; ii) uue laeva või õhusõiduki saabumise korral liikmesriik, kus see on ehitatud; iii) liikmesriik, kus on selle maksukohustuslase elu- või asukoht, kellele kuulub laeva või õhusõiduki majanduslik omandiõigus (saabumise korral) või liikmesriik, kus toimub lepingu alusel töötlemine (lähetamise korral) lõike 2 punktis c osutatud liikumiste puhul; d) lõike 2 punktides a ja b osutatud saabumise ja lähetamise vaatlusperiood on see kuu, mil majanduslik omandiõigus üle antakse. 4. Liikmesriikide ametiasutuste taotluse korral esitavad laevade ja õhusõidukite registrite pidamise eest vastutavad asutused kogu kättesaadava teabe, et teha kindlaks saabumis- ja lähteliikmesriigis registreeritud elu- või asukohaga maksukohustuslaste vaheline laeva või õhusõiduki majandusliku omandiõiguse vahetus.”
(5)

Praegustes majandustingimustes on suhkrupeedi keskmine tootmiskulu ELis madalam kui kvoodivälise suhkrupeedi müügihind. Lisaks sellele on kvoodivälise suhkru müügihind maailmaturul kõrgem kui suhkru keskmine tootmiskulu ELis. Seepärast ei saa kõnealuste majandustingimuste kehtimise ajal kvoodivälise suhkru eksporti käsitada subsideerimisena. Seega võiks eksportida ELi ekspordisubsiidiumidega seotud kohustustest suuremaid suhkrukoguseid, ilma et see oleks vastuolus kohustustega, mida EL kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige peab täitma.
(4)

Määruse (EÜ) nr 1982/2004 I lisas olevat loetelu, milles on loetletud komisjonile (Eurostatile) edastatavatest liikmesriikidevahelise kaubavahetusega seotud statistilistest andmetest välja jäetavad kaubad, tuleks kohandada, et viia see paremini kooskõlla ÜRO statistikakomisjoni vastu võetud rahvusvaheliste soovitustega, ja selgitada, milliseid andmeid koguda.
(3)

Määrusega (EÜ) nr 748/2009 kehtestatud õhusõiduki käitajate nimekirja eesmärk on vähendada õhusõiduki käitajate halduskoormust, nähes ette, et iga õhusõiduki käitaja eest vastutab üks liikmesriik, nii et iga käitaja teab, millise liikmesriigi haldusalasse ta kuulub ning et liikmesriikidel on selge ülevaade käitajatest, keda nad haldavad.
24)

Artikkel 82 asendatakse järgmisega: „Artikkel 82 Hindamine 1. Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamise rahastamisvahendi alusel rakendatavate programmide suhtes viiakse läbi eelhindamist ning vahe- ja/või järelhindamist kooskõlas artikliga 57. 2. Enne abisaajale riigile haldusvolituste andmist teostab komisjon kõik hindamised. Pärast haldusvolituste andmist vastutab abisaaja riik vahehindamiste läbiviimise eest vastavalt vajadusele, ilma et see piiraks komisjoni õigust teostada kõiki erakorralisi hindamisi, mida ta vajalikuks peab. Vastutus eel- ja järelhindamiste eest jääb komisjonile ka pärast seda, kui ta on andnud haldusvolitused üle abisaajale riigile, ilma et see piiraks abisaaja riigi õigust teostada kõiki selliseid hindamisi, mida ta vajalikuks peab. 3. Kooskõlas IPA määruse artikliga 22 saadetakse asjaomased hindamisaruanded arutamiseks ühinemiseelse abi komiteele.”
(1)

Pärast algmääruse artikli 11 lõikele 2 vastavat läbivaatamist (edaspidi „läbivaatamine”) kehtestas nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 1683/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu praegu CN-koodide ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes; kõnealust tollimaksu on laiendatud Malaisiast saadetava glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Malaisiast pärit impordina või mitte), kusjuures erandina ei kohaldata kõnealust tollimaksu glüfosaadi suhtes, mille on tootnud äriühing Crop Protection (M) Sdn. Bhd.; samuti on kõnealust tollimaksu laiendatud Taiwanist saadetava glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taiwanist pärit impordina või mitte), kusjuures erandina ei kohaldata kõnealust tollimaksu glüfosaadi suhtes, mille on tootnud äriühing Sinon Corporation. Dumpinguvastase tollimaksu määr on 29,9 %.