ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Käesoleva soovituse eesmärk on kooskõlastada riiklikud lubamistingimused ja -menetlused, mis on seotud raadiospektri kasutamisega mobiilsideteenuste puhul õhusõiduki pardal, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist ühenduses ja vältida kahjulikke häireid, mida võivad põhjustada õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused piiriülestel lendudel. Õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenustega ning õhusõiduki ja kosmosejaamade vahelise satelliitsidega seotud inimteguriküsimused jäävad käesoleva soovituse reguleerimisalast välja. Käesolevas soovituses osutatud riiklikke lubamistingimusi ja -eeskirju kohaldatakse, ilma et see piiraks lennundusohutuse ja avaliku julgeolekuga seotud õiguslikke kohustusi.
(3)

Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) ning tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (SCHER) on konsulteeritud ja on esitatud arvamus vastavalt referentide poolt läbi viidud riskihindamisele. Kõnealused arvamused on avaldatud SCTEE ja SCHER veebilehel.
6.

Komisjonile teatatakse II lisas esitatud teatise lühivormi abil järgmistest meetmete eelnõudest: a) meetmete eelnõud, mis on seotud turgudega, mis on asjaomaste turgude soovitusest välja jäetud või ei olnud seal eelnevalt loetletud, ning mille riigi reguleeriv asutus on määratlenud konkurentsivõimelisena, või kus riigi reguleeriv asutus leiab, et nende puhul ei ole täidetud asjaomaste turgude soovituse punktis 2 osutatud kolm kumulatiivset kriteeriumit, mida kasutatakse ex ante reguleerimise suhtes tundlike turgude väljaselgitamiseks; b) meetmete eelnõud, mis sisalduvad asjaomaste turgude kehtivas soovituses ning on seotud turgudega, mis olid eelmise turuülevaate kohaselt konkurentsivõimelised ning on oma konkurentsivõime säilitanud; c) meetmete eelnõud, mis muudavad varem kehtestatud reguleerivate parandusmeetmete tehnilisi üksikasju ja millel ei ole märkimisväärset mõju turule (nt iga-aastased kulude ja prognooside ajakohastamised arvestusmudelites, aruannete esitamise tähtajad, tarnetähtajad), ja d) meetmete eelnõud, mis on seotud asjaomase turuga, mille kohta on seoses muude ettevõtjatega juba tehtud analüüs ja esitatud teatis ja kus riigi reguleerivad asutused kohaldavad muude ettevõtjate suhtes samalaadseid parandusmeetmed, ilma et eelmises teatises kohaldatud põhimõtteid oluliselt muudetaks.
(1)

Direktiividega 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ on ette nähtud, et komisjon peaks järk-järgult välja töötama süsteemi, mis võimaldaks hinnata toidu kaudu toimuvat kokkupuudet pestitsiididega. Realistlike hinnangute saamiseks peaksid olema saadaval andmed pestitsiidijääkide kontrolli kohta mitmetes toiduainetes, millest Euroopas toit peamiselt koosneb. On üldiselt teada, et Euroopas koosneb toit peamiselt 20–30 toiduainest. Arvestades riiklikul tasandil saadaval olevaid vahendeid pestitsiidijääkide kontrollimiseks on liikmesriikidel kooskõlastatud järelevalveprogrammi raames võimalik igal aastal analüüsida üksnes kaheksa toiduaine proove. On ilmnenud, et pestitsiidide kasutamine muutub kolmeaastase tsükliga. Seega tuleks iga pestitsiidi kontrollida 20–30 toiduaines kolmeaastaste tsüklite järel.
Euroopa Liidu Teataja L 034 , 09/02/1979 Lk 0004 - 0004

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 10 Lk 0175

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 24 Lk 0051

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 10 Lk 0175

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 15 Lk 0133

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 15 Lk 0133



Nõukogu määrus (EMÜ) nr 235/79, 5. veebruar 1979, millega muudetakse humalaturu ühist korraldust käsitlevat määrust (EMÜ) nr 1696/71 seoses kolmandatest riikidest imporditava humalaga kaasasolevate tõendite samaväärsuse tõendamisega EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1] ning arvestades, et: nõukogu määruse (EMÜ) nr 1696/71 (humalaturu ühise korralduse kohta, [2] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1170/77 [3]) artikli 5 lõikega 2 nähakse ette, et kolmandatest riikidest imporditava humalaga kaasasolevate ja päritoluriigi asutuste poolt väljaantud tõendite samaväärsust ühenduse sertifikaatidega tõendatakse hiljemalt 31. detsembriks 1978; üksnes mõned kolmandad riigid tagavad praegu, et nende poolt ühendusse eksporditav humal on nõutava kvaliteediga, ja on vastavalt määranud tõendeid väljaandvad asutused; sellised tõendid on tunnistatud samaväärseteks ühenduse sertifikaatidega; teatavad teised kolmandad riigid vajavad rohkem aega vajalike haldusprotseduuride ja kontrollide sisseseadmiseks; lisaks sellele näitab maailma humalaturu suundumus, et suhteliselt varsti tulevad kõnealusele turule uued tootjamaad; seepärast on soovitatav jätta sellistest riikidest ühendusse eksporditavate toodetega kaasasolevate tõendite samaväärsuse tõendamise tähtpäevad kindlaks määramata, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 1696/71 artikli 5 lõike 2 viimasest lausest jäetakse välja sõnad "hiljemalt 31. detsembriks 1978". Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 5. veebruar 1979 Nõukogu nimel eesistuja P. Mehaignerie [1] 19. jaanuaril 1978 esitatud arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). [2] EÜT L 175, 4.8.1971, lk 1. [3] EÜT L 137, 3.6.1977, lk 7. --------------------------------------------------
Official Journal L 042 , 17/02/1979 P. 0020 - 0020

Swedish special edition: Chapter 3 Volume 10 P. 0176

Spanish special edition: Chapter 03 Volume 15 P. 0154

Portuguese special edition Chapter 03 Volume 15 P. 0154

Finnish special edition: Chapter 3 Volume 10 P. 0176

Greek special edition: Chapter 03 Volume 24 P. 0092



KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 308/79, 16. veebruar 1979, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3136/78, millega sätestatakse oliiviõli impordimaksu pakkumismenetluse teel kindlaksmääramise üksikasjalikud eeskirjad EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta,1 viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1562/78,2 eriti selle artikli 16 lõiget 6, ning arvestades, et: komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3136/783 on sätestatud oliiviõli impordimaksu pakkumismenetluse teel kindlaksmääramise üksikasjalikud eeskirjad; ühendusega kokkuleppe sõlminud kolmandatest riikidest pärit oliiviõli impordi puhul peavad importijad maksma litsentsis osutatud impordimaksu, mida on kohandatud vastavalt kõnealuse kolmanda riigi suhtes kohaldatavatele ühenduse eeskirjadele; määruses (EMÜ) nr 3136/78 ei viidata Liibanonist pärit oliiviõli impordi suhtes kohaldatavatele sätetele; kõnealust määrust tuleks täiendada; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas õli- ja rasvaturu korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 3136/78 artikli 4 lõikele 2 lisatakse järgmine taane: "- nõukogu 18. juuli 1977. aasta määrus (EMÜ) nr 1620/77 Liibanonist pärit oliiviõli kohta, 9 9 EÜT L 181, 21.7. 1977, lk 4." Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1979. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 16. veebruar 1979 Komisjoni nimel asepresident Finn GUNDELACH 1 EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. 2 EÜT L 185, 7.7.1978, lk 1. 3 EÜT L 370, 30.12.1978, lk 72.
Euroopa Liidu Teataja L 117 , 12/05/1979 Lk 0019 - 0019

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 2 Köide 2 Lk 0140

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 02 Köide 7 Lk 0211

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 2 Köide 2 Lk 0140

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 02 Köide 6 Lk 0005

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 02 Köide 6 Lk 0005



Komisjoni määrus (EMÜ) nr 936/79, 11. mai 1979, veiseliha klassifitseerimise kohta ühise tollitariifistiku alamrubriigi 02.01 A II a 4 aa alla EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 16. jaanuari 1969. aasta määrust (EMÜ) nr 97/69 meetmete kohta, mida tuleb võtta ühise tollitariifistiku nomenklatuuri ühtseks kohaldamiseks, [1] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 280/77, [2] eriti selle artiklit 3, ning arvestades, et: ühise tollitariifistiku nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb sätestada eemaldatud kaela kandelüliga värskete või jahutatud veise eesveerandite tariifne klassifikatsioon; määrusele (EMÜ) nr 950/68 [3] (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 882/79 [4] lisatud ühise tollitariifistiku alamrubriigis 02.01 A II a 4 aa viidatakse konditustamata (kondiga) värskele või jahutatud veiselihale; ühise tollitariifistiku 2. peatüki täiendava märkuse 1 punkti A alapunktis e määratletakse täpselt eraldatud eesveerandid ning märgitakse eelkõige, et need on veiste poolrümpade esiosad, mis hõlmavad kõik kondid; tooteid, millel puudub kaela kandelüli, ei saa seetõttu käsitada eraldatud eesveeranditena; kõnealused tooted klassifitseeritakse alamrubriigi 02.01 A II a 4 aa alla kui muu konditustamata (kondiga) värske või jahutatud veiseliha; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühise tollitariifistiku nomenklatuurikomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Eemaldatud kaela kandelüliga värsked või jahutatud veise eesveerandid klassifitseeritakse ühise tollitariifistiku järgmise alamrubriigi alla: 02.01 Rubriikidesse 01.01, 01.02, 01.03 või 01.04 kuuluvate loomade värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups: A. Liha: II. Veiseliha: a) värske või jahutatud: 4. Muud: aa) konditustamata (kondiga) Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub 21. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 11. mai 1979 Komisjoni nimel komisjoni liige Étienne Davignon [1] EÜT L 14, 21.1.1969, lk 1. [2] EÜT L 40, 11.2.1977, lk 1. [3] EÜT L 172, 22.7.1968, lk 1. [4] EÜT L 111, 4.5.1979, lk 14. --------------------------------------------------
Official Journal L 125 , 22/05/1979 P. 0006 - 0006

Greek special edition: Chapter 03 Volume 25 P. 0071



KOMISJONI MÄÄRUS(EMÜ) nr 995/79, 21. mai 1979, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1193/78, millega nähakse ette riitsinuseseemnete müügilepingute raamsätted EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1977. aasta määrust (EMÜ) nr 2874/77, millega nähakse ette erimeetmed riitsinuseseemnete suhtes,1 eriti selle artikli 2 lõiget 5, ning arvestades, et: komisjoni määruse (EMÜ) nr 1193/782 artiklis 2 nähakse ette, et riitsinuseseemnete müügilepingud järgmise saagi kohta sõlmitakse hiljemalt iga aasta 30. aprillil; kõige levinumaid kaubandustavasid silmas pidades ei hõlbusta sellise tähtaja kindlaksmääramine lepingute sõlmimist; seepärast on asjakohane kõnealune tähtaeg tühistada; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas õli- ja rasvaturu korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 1193/78 artikkel 2 asendatakse järgmisega tekstiga: "Artikkel 2 Leping sõlmitakse kirjalikult pindala kohta." Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 21. mai 1979 Komisjoni nimel asepresident Finn GUNDELACH 1 EÜT L 332, 24.12.1977, lk 1. 2 EÜT L 146, 2.6.1978, lk 12.
Euroopa Liidu Teataja L 139 , 07/06/1979 Lk 0011 - 0011

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 11 Lk 0008

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 25 Lk 0119

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 11 Lk 0008

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 16 Lk 0126

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 16 Lk 0126



Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1117/79, 6. juuni 1979, millega määratletakse impordilitsentside süsteemi kuuluvad seemnesektori tooted EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 2358/71 seemneturu ühise korralduse kohta, [1] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 234/79, [2] eriti selle artikli 4 lõike 2 esimest lõiku, ning arvestades, et: seemneks ettenähtud hübriidmaisi turuolukorda arvesse võttes on vaja võimaldada kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse püsivat jälgimist; seemneks ettenähtud hübriidmaisi puhul tuleks kasutada määruse (EMÜ) nr 2358/71 artikli 4 lõikes 1 esitatud võimalust lubada seemnete importimist impordilitsentsi esitamisel, et eeldatav impordimaht oleks teada õigel ajal ja, et saaks võtta meetmeid, mida turu areng võib tingida; seemneturu korralduskomitee ei ole eesistuja poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust esitanud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 2358/71 artikli 4 lõikega 1 ettenähtud impordilitsentside süsteemi reguleerimisalasse kuuluvad järgmised tooted: Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kauba kirjeldus | 1 | 2 | 10.05 | Mais: A.Seemneks ettenähtud hübriidmais:I.Kahekordsed hübriidid ja top-cross-hübriididII.KolmeliinihübriididIII.Harilikud hübriididIV.Muud | Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub 1. juulil 1979. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 6. juuni 1979 Komisjoni nimel asepresident Finn Gundelach [1] EÜT L 246, 5.11.1971, lk 1. [2] EÜT L 34, 9.2.1979, lk 2. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 315 , 11/12/1979 Lk 0001 - 0001

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 1 Köide 1 Lk 0146

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 01 Köide 2 Lk 0125

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 1 Köide 1 Lk 0146

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 01 Köide 3 Lk 0015

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 01 Köide 3 Lk 0015



Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2764/79, 6. detsember 1979, millega muudetakse määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (milles sätestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused), [1] viimati muudetud määrusega (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3085/78, [2] eriti personalieeskirjade artikli 56a teist lõiku, võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega ning arvestades, et: nõukogu ülesanne on komisjoni ettepaneku põhjal, mille viimane esitab pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega, määrata kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused, teatavate teleksiteenuseid osutavate asutuste töötajad teevad vahetustega tööd personalieeskirjade artikli 56a tähenduses; määruses (EMÜ, Euratom) nr 300/76 [3] tuleks teha vastavad muudatused, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 "1. Personalieeskirjade artikli 56a tähenduses vahetustega töötaval ametnikul, kellele makstakse töötasu teadusuuringute ja investeeringute eelarvest ja kes töötab Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuses või on hõlmatud kaudse tegevuse projektiga või kellele makstakse töötasu tegevuseelarvest ja kes töötab mõnes andmetöötluskeskuses, turvaosakonnas või teleksiteenuseid osutavas asutuses, on õigus saada hüvitist:" Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamisele järgneval päeval. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1980. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 6. detsember 1979 Nõukogu nimel eesistuja L. Preti [1] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. [2] EÜT L 369, 29.12.1978, lk 6. [3] EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1. --------------------------------------------------
(8)

Näib, et Iirimaal on riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tunduvalt suurem ELi keskmisest, seda peamiselt järgmisteks kümnenditeks kavandatud pensionikulutuste suhteliselt suure tõusu tõttu, mis osaliselt on tingitud sellest, et järgmistel kümnenditel on üha rohkem vanaduspensioni saajaid. Koguvõla suhe on 2007. aastal oluliselt alla 60 % SKPst ja tulevaste pensionikulutuste osaliseks eelrahastamiseks kogutakse vara riiklikusse pensioni reservfondi. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele aitavad veel vähendada programmikohane 2007. aasta eelarveseisund, mis on küll eelmises programmis kajastatust halvem. Samas ei ole see piisav, et tulevikus katta suurenevaid kulusid. Lisaks sellele võivad programmis kuni 2010. aastani kavandatud struktuurse tasakaalu arengutendentsid märgatavalt suurendada ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seepärast aitaks suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja selliste täiendavate meetmete rakendamine, mille eesmärk on ohjeldada vananemisega seotud kulutuste märkimisväärset kasvu, vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.
(7)

Seda riskihinnangut arvesse võttes tundub, et ajakohastatud versiooni eelarvepõhimõtted ei ole piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks, nagu programmis ette nähakse. Programmiperioodi jooksul ei saavutata siiski piisavat kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägi piirmäära (3 % SKPst) ületamist. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga kavandatakse selles ajakohastatud versioonis eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKPst aastas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Pidades silmas eespool tuvastatud ohte, tuleb alates 2009. aastast võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu märgib, et kuna 2008. aastaks kavandatud struktuurne kohandamine on suurem kui eelmise ajakohastatud versiooni prognoos, on 2008. aasta kavad kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. Siiski tuleb tähelepanu pöörata ka eespool nimetatud ohtudele. Võttes arvesse kõnealuseid ohtusid, näib võla suhe programmiperioodil kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat. See on siiski palju kõrgem kui ajakohastatud versiooni kontrollväärtus 60 %. Lisaks sellele on kohandamine aeglustunud ja sõltub kõrgele seatud eelarvepuudujäägi eesmärkidest.
(2)

Austria majanduskasv on olnud viimastel aastatel kiire, ületades euroala teiste riikide keskmist. Kuigi eratarbimine oli tagasihoidlik, olid majanduskasvu peamised toetajad netoeksport ja investeeringud. Jätkuv palgakasvu piiramine aitas säilitada hindade stabiilsuse, edendades samas rahvusvahelist konkurentsivõimet. Austria tööturg on toiminud hästi, töötuse määr on üks ELi madalaimatest ning üldine tööhõive määr on üle 70 %, mis on Lissaboni strateegias kehtestatud eesmärk. Samas on eakamate töötajate tööhõive määr alla ELi keskmise. Kuigi valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst, on valitsemissektori eelarve puudujääk alates 2005. aastast vähenenud, kuid eelarvetasakaalu saavutamine on korduvalt edasi lükkunud. Riigi rahanduse püsiv tasakaalustamine sõltub samuti valitsemissektori eri tasandite vaheliste finantssuhete parandamisest, kuna praegused suhted on ülemäära keerukad ega ole läbipaistvad.
(7)

Seda riskihinnangut arvestades tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega hiljemalt 2008. aastaks, nagu on soovitanud nõukogu. Pärast eelarvepuudujäägi vähendamist 2006. ja 2007. aastal seatakse ajakohastatud versioonis struktuurse puudujäägi vähendamise eesmärgiks 0,5 protsendipunkti SKPst 2008. aastal. Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. Programmi kohaselt saavutatakse 2009. aastal piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse puudujäägiläve 3 % SKPst ületamist. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud riske, ei pruugi piisav kindlusvaru tekkida enne 2010. aastat. Lisaks ei pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks, nagu on programmiga ette nähtud. Kuigi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumise kiirus on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatuga, on eespool nimetatud riske arvesse võttes tõenäoliselt vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Võttes arvesse eespool esitatud võlaprognoosidega seotud riske, võib võla suhe läheneda piisavalt kiiresti kontrollväärtusele programmiperioodi lõpus.
(2)

Eesti majanduskasv aeglustub pärast väga kiire kasvu perioodi, millele aitas muu hulgas kaasa laenamise järsk suurenemine ja üldised soodsad rahandustingimused, mis soodustasid tarbimis- ja kinnisvarabuumi. Sel ajal tekkisid märkimisväärsed makromajanduslikud tasakaalunihked, sealhulgas on tööjõupuuduse tõttu tekkinud hiljuti palga-hinna spiraal ning palgakasv on olnud tootlikkuse kasvust kiirem, mistõttu on halvenenud kulupõhine konkurentsivõime. Eesti eelarvepoliitika, millel on rahapoliitilise süsteemi piiranguid arvesse võttes eriline roll, on üldiselt kindel, millele osutab ka eelarveülejääk alates 2002. aastast ja valitsemissektori väike võlg. Samas oleks karmima eelarvepoliitikaga saanud veelgi enam piirata majanduse ülekuumenemist ja vähendada makromajanduslikke tasakaalunihkeid. Need tasakaalunihked peaksid hinnanguliselt üksnes vähehaaval vähenema järgnevatel aastatel, mil prognoositakse pingelise olukorra jätkumist tööturul, tootlikkuse kasvust kiiremat palgakasvu, hinnasurvet ja jätkuvat, kuigi mõnevõrra vähenevat, maksebilansi puudujääki. Majanduskasvu aeglustumine on seega seotud märkimisväärsete riskidega, mida siiski leevendab majanduse suur paindlikkus, mis varemgi on kinnitust leidnud.
(2)

Pärast pidevalt suurt majanduskasvu alates 1990. aastate keskpaigast on 2005.–2007. aastal Läti SKP reaalkasvu näitajad olnud kahekohalised. Kasvu on peamiselt toetanud suur laenubuum, mis suurendab eratarbimist ja investeerimist kinnisvarasse, kusjuures netovälislaenud on alates 2006. aastast ületanud 20 % SKPst. Rahalised tingimused on olnud majanduskasvu soodustavad, mis on tingitud sellest, et euro roll majanduses on suur tänu ERM II raames tugevalt seotud vahetuskursile. Tööjõupuudus on suurendanud nõudlusepoolset ülekuumenemist ja aidanud kaasa palgakasvu ja hinnatõusu spiraali tekkele: suur palgakasv ületab tootlikkuse kasvu ning sellega on kaasnenud kõrgeim inflatsioonitase ELis ja kiiresti halvenev kulupõhine konkurentsivõime. Ametivõimude poolt 2007. aasta kevadel võetud meetmed on aidanud kaasa eluasemeturu ja sisetarbimise kasvu mõningasele aeglustumisele, kuid samas suunas on vaja astuda täiendavaid samme, et saavutada majanduse sujuv kohandumine jätkusuutliku majanduskasvu suunas. Seoses sellega ei ole eelarvepoliitika olnud piisav, et lahendada ilmnenud probleeme. Selleks et vähendada sisemist ja välist tasakaalustamatust tuleks eelkõige rakendada ambitsioonikamat eelarvepoliitikat, järgida asjakohast keskpika perioodi eelarveraamistikku, määrata kindlaks prioriteetsed riiklike kulude valdkonnad ja vaadata uuesti läbi maksustamine, et hoida ära nõudluse suurenemine sektorites, mis ei soodusta märkimisväärselt pakkumise potentsiaali keskpikas ja pikas perspektiivis, kusjuures samuti on oluline vastutustundlikum palgatõusu kasv avalikus sektoris. Järelejõudmise soodustamiseks on vaja teostada struktuurireforme ja kõrvaldada kitsaskohad, et seeläbi tugevdada pakkumist.