LISA

ÜHENDUSE MITMEAASTANE PROGRAMM

I PEATÜKK

Sisu ja mõisted

II PEATÜKK

Sisu ja metoodika

A. ÜHENDUSE PROGRAMMI SISU

Ühenduse programm sisaldab järgmisi mooduleid.

B. TÄPSUSTASEMED JA VALIKUURINGU INTENSIIVSUS

c) 3. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata kas ± 5protsendise täpsusega või kasutakse 2,5protsendilist variatsioonikordajat ligilähedase tulemuse arvutamiseks.

III PEATÜKK

Kalandussektori hindamise moodul

A. MAJANDUSNÄITAJATE KOGUMINE

1. Näitajad

Kogutavad näitajad on loetletud VI liites. Kõik majandusnäitajad tuleb koguda igal aastal, välja arvatud VIII liites esitatud, ristnäitajatena määratletud näitajad ja XIII liites esitatud, kalanduse poolt mere ökosüsteemile avaldatava mõju mõõtmiseks ettenähtud näitajad, mida tuleb koguda üksikasjalikumal tasemel. Populatsiooni moodustavad kõik laevad, mis on kantud ühenduse kalalaevastiku registrisse 1. jaanuari seisuga. Aktiivsete laevade kohta tuleb koguda kõik majandusnäitajad. Iga laeva kohta, mille kohta kogutakse VI liites määratletud majandusnäitajad, tuleb koguda ka vastavad, VIII liites määratletud ristandmed.

2. Jaotustasemed

3. Valikuuringustrateegia

Liikmesriigid tagavad, et kõik erinevatest allikatest (nt uuringutest, laevaregistrist, püügipäevikutest, müügidokumentidest) saadud majandusnäitajad on esitatud järjekindlalt ja võrreldavalt.

4. Täpsustasemed

B. BIOLOOGILISTE NÄITAJATE KOGUMINE

B1. Püügitegevusega seotud näitajad

1. Näitajad

2. Jaotustase

Valikuuringuprogrammide optimeerimiseks võib IV liites (1–5) määratletud püügitegevusi omavahel koondada. Püügitegevuste koondamisel (vertikaalne koondamine) tuleb esitada statistilised tõendid, et koondatud püügitegevused on samalaadsete omadustega. Kalalaevastiku osade kõrvuti olevate lahtrite koondamist (horisontaalne koondamine) tuleb toetada statistiliste tõenditega. Kõnealune horisontaalne koondamine on võimalik peamiselt kõrvuti olevate üldpikkuse klasside rühmitamise teel, sõltumata valdavast püügitehnikast, kui see on asjakohane kalavarude kasutamise mudelite eristamiseks. Piirkondlik koondamise kokkulepe sõlmitakse asjakohasel piirkondlikul koordineerimiskoosolekul ja STECF kinnitab selle.

piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide üksused, kui need on püügitegevuse-põhised (sellise määratluse puudumisel kasutavad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid sobivaid koondamisi).

III peatüki B jao B1 alajao punkti 1 alapunktis 2 osutatud parameetrid esitatakse kord kvartalis ja need vastavad laevastiku püügitegevuse maatriksile, mis on esitatud IV liites (1–5).

3. Valikuuringustrateegia

Muid valimi võtmise meetodeid võib kasutada tingimusel, et on teaduslikke tõendeid, mis näitavad, et kõnealuste meetoditega saavutatakse samad eesmärgid, nagu on kirjeldatud punkti 3 alapunkti 1 alapunktis g.

Valikuuringus peab ühe liigi mõõdetavate isendite arv olema piisav, et saadud pikkuseline koosseis oleks kvaliteetne ja täpne. Valimis sisalduvate pikkusklasside arvu on võimalik hinnata valimis sisalduva ligikaudse pikkuselise koosseisu järgi. Kui valikuuringu tegemiseks ei ole ette nähtud statistilist valemit, jääb mõõdetud kalade arv ligikaudsesse vahemikku 3 x pikkusklasside arv ja 5 x pikkusklasside arv.

Liikide jaotamine 1. ja 2. rühma on määratud kindlaks VII liites. Millist valikuuringukava kasutada, sõltub uuritavate liikide arvust ja valikuuringu toimumise tingimustest. Valikuuringukava puhul püügitegevuse kohta tuleb arvestada nii valikuuringu korrapärasust kui ka kohaldatavat valikuuringukava. Allpool esitatud tabelis on näidatud võimalikud valikuuringukavad:

Täpsusväärtused ja järjestus on määratud valikuuringuprogrammidega samal tasandil (riiklike programmide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud riiklikul püügitegevuse tasandil ja piirkondlikult koordineeritud valikuuringuprogrammide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud piirkondlikul püügitegevuse tasandil).

Valikuuringu ühik on püügireis ning valikuuringusse tuleb kaasata piisav arv püügireise, et hõlmatud oleks kogu püügitegevus.

Valikuuringuid võib teha üksnes olulisemate püügitegevuste kohta. Selleks et määrata kindlaks valikuuringusse kaasatavad püügitegevused, kasutavad liikmesriigid järjestust, mis on määratletud IV liites (1–5) esitatud maatriksi kuuendal tasemel, kasutades võrdlusena kahe eelmise aasta keskmist väärtust, ja arvestades järgmist:

Liikmesriik, kelle territooriumil toimub esmamüük, vastutab bioloogilise valikuuringu eest vastavalt käesolevas ühenduse programmis määratletud standarditele. Liikmesriik teeb vajaduse korral koostööd kolmandate riikide ametiasutustega, et kehtestada bioloogilise valikuuringu programmid kolmandate riikide lipu all sõitvate laevade lossitud saagile.

Täpsusväärtused on määratud valikuuringuprogrammidega samal tasandil (riiklike programmide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud riiklikul püügitegevuse tasandil ja piirkondlikult koordineeritud valikuuringuprogrammide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud piirkondlikul püügitegevuse tasandil).

Valikuuringu ühik on püügireis ning valikuuringusse tuleb kaasata piisav arv püügireise, et hõlmatud oleks kogu püügitegevus.

4. Täpsustasemed

5. Erandid

Kui liikmesriigid ei suuda III peatüki B jao B1 alajao punkti 4 alapunkti 2 alapunktides a ja b ning alapunkti 3 alapunktides a ja b osutatud täpsustaset saavutada või suudavad seda ainult ülemääraste kulutuste abil, võivad nad STECFi soovitusel saada komisjonilt loa erandi tegemiseks, et täpsustaset või valikuuringusagedust alandada või teha prooviuuring, tingimusel et sellekohase taotluse juures on kõik vajalikud dokumendid ja teaduslikud tõendid.

B2. Varudega seotud näitajad

1. Näitajad

2. Jaotustase

3. Valikuuringustrateegia

Võimaluse korral tuleks kaubandusliku püügi puhul saagi vanus alati kindlaks määrata, et hinnata liikide vanuselist koosseisu ja vajaduse korral kasvuparameetreid. Kui see ei ole võimalik, peaksid liikmesriigid seda oma riiklikes programmides põhjendama.

Kui liikmesriikide vahelise koostööga tagatakse VII liites loetletud parameetrite üldhinnangu vajalik täpsustase, peavad asjaomased liikmesriigid tagama, et nende panus ühisesse andmekogumisse on kõnealuse täpsustaseme saavutamiseks piisav.

4. Täpsustasemed

Suguküpsuse, sigivuse ja soolise jagunemise osas võib valida vanusele või pikkusele viitamise vahel, tingimusel et liikmesriigid, kes peavad vastavaid bioloogilisi valikuuringuid tegema, on kokku leppinud järgmises:

5. Erandid

Kui eespool alapunkti 1 alapunktiga a ette nähtud tingimus on täidetud, alapunkti 1 alapunktis b ette nähtud tingimus aga mitte, võivad liikmesriigid sätestada kooskõlastatud programmi, et nende lossitud kogusaagi puhul rakendataks ühist valikuuringukava, või iga liikmesriik võib sätestada mõne muu samaväärset täpsust võimaldava riikliku valikuuringukava.

Varude suhtes, mille lubatud kogupüük ja kvoodid ei ole määratletud ja mis on väljaspool Vahemerd, kohaldatakse samu eeskirju, mis on kehtestatud punkti 5 alapunktis 1, kolme eelmise aasta keskmise lossitud saagi alusel ning viidates varu ühenduse poolt lossitud kogusaagile.

C. RISTNÄITAJATE KOGUMINE

1. Näitajad

2. Jaotustase

Andmed on koondatud kõige üksikasjalikumal nõutud tasemel. Selle kava raames on lubatud lahtreid koondada, kui selle sobivust kinnitab asjakohane statistiline analüüs. Selline koondamine tuleb heaks kiita asjakohasel piirkondlikul koordineerimiskoosolekul.

3. Valikuuringustrateegia

4. Täpsustasemed

D. TEADUSUURINGUD MEREL

Olenemata alapunktidest 1 ja 2 võivad liikmesriigid teha uuringukoormuse või valikuuringukava muutmise ettepaneku, tingimusel et see ei avalda negatiivset mõju tulemuste kvaliteedile. Komisjoni muutmisettepanekuga nõustumine sõltub STECFi heakskiidust.

IV PEATÜKK

Vesiviljelussektori ja töötleva tööstuse sektori majandusolukorra hindamise moodul

A. VESIVILJELUSSEKTORI MAJANDUSANDMETE KOGUMINE

1. Näitajad

Statistiline ühik on „ettevõte”, mis on määratletud kui madalaima taseme juriidiline isik raamatupidamise seisukohalt.

Populatsioon tähendab ettevõtteid, mille peamine tegevusala on määratletud EUROSTATi liigituse NACE koodi 05.02 „Kalakasvatus” all.

2. Jaotustase

3. Valikuuringustrateegia

4. Täpsustasemed

B. MAJANDUSANDMETE KOGUMINE TÖÖTLEVA TÖÖSTUSE KOHTA

1. Näitajad

Populatsioon tähendab ettevõtteid, mille peamine tegevusala on määratletud EUROSTATi liigituse NACE koodi 15.20 „Kala ja kalatoodete töötlemine ja säilitamine” all.

2. Jaotustase

Statistiline ühik andmete kogumisel on „ettevõte”, mis on määratletud kui madalaima taseme juriidiline isik raamatupidamise seisukohalt.

3. Valikuuringustrateegia

4. Täpsustasemed

V PEATÜKK

Kalandussektori poolt mereökosüsteemile avaldatava mõju hindamise moodul

1. Näitajad

2. Jaotustase

3. Valikuuringustrateegia

4. Täpsustasemed

VI PEATÜKK

Kogutavate andmete haldamise ja kasutamise moodul

A. ANDMEHALDUS

B. ANDMETE KASUTAMINE

(1) ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.

(2) ELT L 186, 15.7.2008, lk 3.

(3) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(4) ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

(5) ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

(6) ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

(1) Vahemerel ja Mustal merel on alla 12meetriste laevade pikkusekategooriad 0–< 6 ja 6–< 12 meetrit. Muudes piirkondades on pikkusekategooriad 0–< 10 ja 10–< 12 meetrit.

VI liide

Majandusnäitajate loetelu

Näitajate rühm Muutuv Andmekogumise nõuded (1) Ühik Mõiste Komisjoni struktuurilise ettevõtlusstatistika (SBS) määrus (EÜ) nr 2700/98 (2) Mõiste Tulud Lossitud kalasaagi koguväärtus Ristnäitaja euro 12 11 0 v.a lõige 4 Tulud kvoodi või muude püügiõiguste väljarentimisest euro 12 11 0 v.a lõige 4 Toetused (3) euro 12 11 0 v.a lõige 4 Muud tulud (4) euro 12 11 0 v.a lõige 4 Personalikulud Laeva meeskonna töötasu ja palk (5) euro 13 31 0 Palgata tööjõu arvestuslik väärtus (6) euro 13 32 0 euro Energiakulud Energiakulud (7) euro 20 11 0 (13 11 0) Remondi- ja hoolduskulud Remondi- ja hoolduskulud (8) euro (13 11 0) ESA (9) 3.70. e) (1) (2) Muud tegevuskulud Muutuvad kulud (10) euro (13 11 0) Püsikulud (11) euro (13 11 0) Liisingu/rendimaksed kvoodi või muude püügiõiguste eest euro (13 11 0) Kapitalikulud Aastane amortisatsioon (12) euro ESA 6.02. kuni 6.05. Kapitalimaksumus Füüsilise kapitali väärtus: amortisatsioonikulud asendamisel (13) euro ESA 7.09. kuni 7.24 Füüsilise kapitali väärtus: amortisatsioonikulud seoses ajaloolise väärtusega (13) euro ESA 7.09. kuni 7.24 Kvoodi või muude püügiõiguste väärtus (14) euro ESA 7.09. kuni 7.24 Investeeringud Investeeringud füüsilisse kapitali (15) euro 15 11 0 ESA 3.102. kuni 3.111. Varaline seisund Aktiva/passiva suhe (16) % Tööhõive Töölevõetud meeskond (17) arv 16 11 0; 16 13 0; 16 13 1; 16 13 2 16 13 5; 16 14 0 16 15 0 ESA 11.32. kuni 11.34 Täistööaja ekvivalent–riiklik (18) arv 16 11 0; 16 13 0 16 13 1; 16 13 2 16 13 5; 16 14 0 16 15 0 ESA 11.32. kuni 11.34 Täistööaja ekvivalent–harmoneeritud (19) arv 16 11 0; 16 13 0 16 13 1; 16 13 2 16 13 5; 16 14 0 16 15 0 ESA 11.32. kuni 11.34 Laevastik Number Ristnäitaja arv ei kohaldata ei kohaldata Keskmine LOA Ristnäitaja meeter ei kohaldata ei kohaldata Keskmine laeva tonnaaž Ristnäitaja GT ei kohaldata ei kohaldata Keskmine laeva võimsus Ristnäitaja kW ei kohaldata ei kohaldata Keskmine vanus Ristnäitaja aasta ei kohaldata ei kohaldata Püügikoormus Merel viibitud päevad Ristnäitaja päev ei kohaldata ei kohaldata Energiatarve liiter ei kohaldata ei kohaldata Püügiettevõtete/üksuste arv Kalapüügiettevõtete/üksuste arv (20) Suuruse alusel: 1) omandis olev laev 2) 2–5 omandis olevat laeva 3) > 5 omandis olevat laeva arv ei kohaldata ei kohaldata Toodangu väärtus liigi kohta Lossitud kalasaagi väärtus liigiti Ristnäitaja euro ei kohaldata ei kohaldata Keskmine hind liigiti (21) Ristnäitaja euro/kg ei kohaldata ei kohaldata

(1) Kõik majandusnäitajad tuleb koguda igal aastal C3 tasemel (V liide), välja arvatud VIII liites esitatud ristnäitajatena määratletud näitajad, mida tuleb koguda täpsema taseme (vastavalt VIII liitele) ning suurema sagedusega.

(2) EÜT L 344, 18.12.1998, lk 49.

(3) Hõlmab otsetoetusi, nagu hüvitis püügitegevuse lõpetamise eest, hüvitis kütuseaktsiisi eest või sarnased ühekordsed hüvitise maksed. Ei hõlma sotsiaaltoetuste makseid, kaudseid toetusi, nt alandatud aktsiisi sisenditele, nagu kütus, investeerimistoetused.

(4) Hõlmab laeva kasutamisega kaasnevaid muid tulusid, nagu harrastuskalapüük, turism, naftapuurplatvormi maks jne, samuti kindlustusmakseid seoses püügivahendite / laeva kahjustustega / mahakandmisega.

(5) Hõlmab sotsiaalkindlustuskulusid.

(6) Näiteks laeva omaniku tehtav töö. Liikmesriik peaks selgitama valitud metoodikat riiklikus programmis.

(7) Välja arvatud määrdeõli. Võimaluse korral tuleks ära näidata tüüp (bensiin, diisel, biokütus jne).

(8) Laeva ja püügivahendite hoolduse ja remondi kogukulud.

(9) ESA on Euroopa arvepidamissüsteem 1995 (ELi määrus (EÜ) nr 2223/96, ELi määrus (EÜ) nr 1267/2003. Eurostat ESA 1995 käsiraamat).

(10) Hõlmab kõiki ostetud sisendeid (kaubad ja teenused), mis on seotud püügikoormuse ja/või (lossitud) kalasaagiga.

(11) Hõlmab ostetud sisendeid, mis ei ole seotud püügikoormuse ja/või (lossitud) kalasaagiga (sealhulgas renditud vahendid).

(12) Hinnang tehakse vastavalt [kavandatud kapitali hindamise PIM metodoloogia vastavalt uuringu FISH/2005/03 aruandele: „IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203p.”]. Andmeid ja hindamismenetlust tuleks selgitada riiklikus programmis.

(13) Laeva väärtus, s.o laevakere, mootor, kõik pardalolevad seadmed ja püügivahendid. Hinnatakse vastavalt [kavandatud kapitali hindamise PIM metodoloogia vastavalt uuringu FISH/2005/03 aruandele: „IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203p.”]. Andmeid ja hindamismenetlust tuleks selgitada riiklikus programmis.

(14) Vajaduse korral. Hindamismenetlust selgitatakse riiklikus programmis.

(15) Olemasoleva laeva/püügivahendite parendamine vastaval aastal.

(16) Võlaprotsent kapitali kogumaksumuse suhtes (vastavalt eespool toodud selgitusele).

(17) Töökohtade arv pardal, mis võrdub laeval töötavate ja palka saavate inimeste keskmise arvuga. See hõlmab nii ajutisi laevapere liikmeid kui ka meeskonna roteeruvaid liikmeid. [vt uuringu FISH/2005/14 aruanne, „LEI WAGENINGEN UR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142p.”]

(18) Täistööaja ekvivalent, mis põhineb riiklikul võrdlustasemel laevapere töötundide kohta (täistööaja ekvivalendina) laeva pardal (välja arvatud puhkeaeg) ja maal. Kui aastased töötunnid laevapere liikme kohta ületavad võrdlustaseme, siis täistööaja ekvivalent laevapere liikme kohta on 1. Kui ei, siis võrdub täistööaja ekvivalent töötatud tundide ja võrdlustaseme suhtega. [Metoodika peaks olema kooskõlas uuringuga FISH/2005/14, „LEI WAGENINGEN UR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142p.”, parandatud SGECA 07-01 aruandega (15.–19. jaanuar 2007, Salerno, 21 lk + lisad) ja seda tuleks selgitada riiklikes programmides.]

(19) Täistööaja ekvivalent, mis põhineb 2 000 tunni künnisel täistööaja ekvivalendi kohta, kasutades märkuses 15 osutatud metoodikat.

(20) 1. jaanuari seis vastavalt laevastikuregistris märgitule. Kaasomandit (omanikke on rohkem kui üks) tuleks käsitada ühe üksusena.

(21) Hinnad eurodes eluskaalu ühe kilogrammi kohta.