Büroo otsus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi dokumentidele

(2001/C 374/01)

BÜROO,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (mis käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ja eriti selle artikleid 11, 12 ja 18,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra eeskirja 22 lõiget 2, eeskirja 171 lõiget 1 ning eeskirja 172 ning lisa VII

ning arvestades et:

dokumentidele juurdepääsu üldpõhimõtted kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikega 2 on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1049/2001;

Euroopa Parlament võttis oma kodukorra vastu oma 13. novembri 2001 otsusega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 3 ja määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 18 lõikele 1;

vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra eeskirja 172 lõigetele 2, 3 ja 4 peab büroo vastu võtma eeskirjad dokumentide viiteregistri koostamiseks, kehtestama juurdepääsu korra ja määrama selliste dokumentide käitlemise eest vastutavad ametiasutused;

Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 13. novembri 2001 otsusega tühistati büroo 10. juuli 1977 otsus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi dokumentidele ja 17. aprilli 1998 otsus dokumentide väljastamise eest makstavate tasude kohta;

dokumentide väljastamise tasude süsteemiga seotud meetmed tuleb viia kooskõlla määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikliga 10, et määratleda taotlejate makstavad lisatasud väga mahukate dokumentide väljastamise eest;

Euroopa Parlamendi dokumentide registriga seotud meetmed tuleks koondada ühte otsusesse, et edendada kodanikke arvestava läbipaistvuse põhimõtet,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

I JAOTIS

VIITEREGISTER

Artikkel 1

Loomine

1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõikele 2 ja kodukorra eeskirja 172 lõikele 3 tuleb Euroopa Parlamendis luua viiteregister.

2. Selliselt loodud viiteregister sisaldab viiteid Euroopa Parlamendi koostatud või parlamendile saadetud dokumentidele alates määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise kuupäevast (3. detsember 2001).

3. Need viited moodustavad "dokumendi isikutunnistuse", mis sisaldab mitte ainult määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõikes 2 nõutud andmeid, vaid nii palju kui võimalik ka viiteid iga dokumendi lähteasutusele, keeltele, milles dokument on kättesaadav, dokumendi olekule, kategooriale ja hoiukohale.

Artikkel 2

Eesmärgid

Viiteregistri ülesehitus peab võimaldama järgmist:

- ühtse viitsüsteemi kasutamist,

- otsest juurdepääsu elektroonilises vormis dokumentidele, eriti seadusandlikele dokumentidele,

- nende dokumentide andmete tuvastamist, mis ei ole elektrooniliselt kättesaadavad,

- dokumentide otsingut, mille puhul taotlejad ei anna piisavalt andmeid dokumendi kohta,

- dokumentide tuvastamist, mille puhul üldsuse juurdepääs on piiratud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklite 4 ja 9 sätetega,

- konfidentsiaalsete dokumentide kandmist registrisse kooskõlas eespool nimetatud määruse artiklis 9 sätestatud piirangutega.

Artikkel 3

Töötamine

Viiteregistri haldamise eest vastutava talituse ülesandeks on:

- jälgida Euroopa Parlamendi koostatud või parlamendile saadetud dokumentide registrisse kandmist,

- vastu võtta juurdepääsutaotlusi kirjalikus või elektroonilises vormis ja pidada kalendrit 15 tööpäeva jooksul vastamise ajalimiidi järgimiseks,

- saata vastuvõtuteatisi,

- aidata taotlejail selgitada oma taotluste sisu,

- aidata taotlejatel saada juurdepääsu juba avaldatud dokumentidele,

- edastada juurdepääsutaotlusi vastutavale talitusele või volitatud isikule, kui taotlus käsitleb dokumenti, mis ei ole registrisse kantud või mille suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangud,

- konsulteerida taotlejatega, kui taotlused käsitlevad väga pikki või keerukaid dokumente.

Artikkel 4

Dokumentide registreerimine

1. Euroopa Parlamendi koostatud dokumendid kantakse viiteregistrisse võimalikult kiiresti. Peasekretär kohaldab vajalikke sisemisi rakendusmeetmeid, et tagada kõikide Euroopa Parlamendi koostatud dokumentide registreerimine.

2. Sellega seoses kantakse Euroopa Parlamendi dokumendid viiteregistrisse dokumendi koostanud organi või talituse vastutusalas, nagu Euroopa Parlamendi kodukorra eeskirja 172 lõikes 2 on määratletud.

3. Seadusandliku menetluse käigus või parlamentaarse tegevuse eesmärgil koostatud dokumendid kantakse registrisse kohe, kui need esitatakse või avalikustatakse.

4. Muud Euroopa Parlamendi administratiivtalituse pädevusse kuuluvad dokumendid, niivõrd kui see on võimalik, kantakse viiteregistrisse võimalikult kiiresti pärast seda, kui dokumendi koostanud talitus on seda lubanud.

5. Dokument, mille Euroopa Parlamendile on saatnud kolmandad pooled määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 3 tähenduses, edastatakse ametliku postiteenuse abil viiteregistrisse, kus see registreeritakse, kui tegemist pole tundliku sisuga dokumendiga eespool nimetatud määruse artikli 9 tähenduses, millisel juhul nõutakse selles artiklis ette nähtud tähtajast kinni pidamist.

Artikkel 5

Otse kättesaadavad dokumendid

1. Kõik dokumendid, mis Euroopa Parlament on seadusandliku menetluse käigus koostanud või selle raames saanud, peavad olema kodanikele kättesaadavad elektroonilises vormis vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangutele.

2. Sellega seoses teeb Euroopa Parlament kõik seadusandlikud dokumendid registri kaudu kättesaadavaks, et võimaldada kodanikele juurdepääs dokumentide täistekstidele.

3. Euroopa Parlament teeb registri kättesaadavaks Europarl veebisaidil ja pakub kodanikele sidustuge dokumentidele juurdepääsu taotluste esitamise korra küsimustes.

4. Muud dokumendid, eriti poliitikate või strateegiate koostamisega seotud dokumendid, tehakse otseselt kättesaadavaks nii palju kui võimalik.

5. Otseselt kättesaadavate dokumentide kategooriad esitatakse nimekirjas, mille kinnitab Euroopa Parlament ning mis lisatakse Euroopa Parlamendi kodukorrale. Sellest loetelust välja jäetud dokumendid on kättesaadavad kirjaliku taotluse korral.

Artikkel 6

Taotluse korral kättesaadavad dokumendid

1. Dokumendid, mis Euroopa Parlament on koostanud või mis on Euroopa Parlamendile saadetud väljaspool seadusandlikku menetlust, peavad olema kodanikele kättesaadavad registri kaudu vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangutele.

2. Kui dokumendi kanne viiteregistris ei võimalda otsest juurdepääsu täistekstile kas seetõttu, et dokument ei ole elektroonilises vormis kättesaadav või et kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud erandeid, võib taotleja esitada dokumendile juurdepääsuks kirjaliku taotluse või kasutada Europarl veebisaidil olevat elektroonilist vormi. Euroopa Parlament võib juurdepääsu dokumendile lubada või kirjalikult esitada täieliku või osalise keeldumise põhjused.

3. Dokumendid, mis Euroopa Parlament on koostanud või mis on Euroopa Parlamendile saadetud enne määruse (EÜ) nr 1049/2001 jõustumist ja mida seetõttu viiteregistris pole, peavad olema kättesaadavad kirjalikul taotluse korral vastavalt eespool nimetatud määruse artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangutele.

Artikkel 7

Dokumentide säilitamine

1. Kõik dokumendid säilitatakse viiteregistri andmebaasi arhiivides. See andmebaas, mis sisaldab kõiki Euroopa Parlamendi koostatud dokumente, edastab koopia andmetest ja dokumentidest Euroopa Parlamendi ajalooarhiivi (ARCDOC).

2. Kuni toimib registreeritavate dokumentide arhiveerimise eest vastutav andmebaas, kasutab registri eest vastutav talitus Euroopa Parlamendi olemasolevaid süsteeme ja andmebaase ning piirdub linkide loomisega nendeni, et saada vajalikke andmeid ja teha kättesaadavaks dokumentide täistekstid.

II JAOTIS

ESIALGSED TAOTLUSED

Artikkel 8

Esialgse taotluse esitamine

1. Taotlusi Euroopa Parlamendi dokumentidele juurdepääsuks võib esitada kirjalikult või elektroonilises vormis ühes EÜ asutamislepingus loetletud keeltest.

2. Taotlused tuleb koostada piisava täpsusega ning eelkõige peavad nad sisaldama taotletud dokumendi või dokumentide tuvastamiseks vajalikku teavet ning taotleja nime ja aadressi.

3. Kui taotlus ei ole piisavalt täpne, palub Euroopa Parlament taotlejal seda täpsustada ja aitab teda selles.

4. Taotleja ei ole kohustatud taotlust põhjendama.

Artikkel 9

Kirjalike taotluste lahendamine

1. Taotlus Euroopa Parlamendi valduses olevale dokumendile juurdepääsuks saadetakse selle registreerimise päeval ametliku postiteenuse abil viiteregistri eest vastutavale talitusele, mis peab taotluse vastuvõtmist kinnitama, koostama vastuse ja dokumendi ettenähtud aja jooksul kätte toimetama.

2. Kui taotlus käsitleb Euroopa Parlamendi koostatud dokumenti, mille suhtes kehtib mõni määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 sätestatud eranditest, võtab viiteregistri eest vastutav talitus ühendust dokumendi koostanud talituse või organiga, mis annab tegevusjuhised viie tööpäeva jooksul.

3. Kahtluse korral, kas avalikustada kolmandatelt pooltelt saadud dokumente, tuleb Euroopa Parlamendil viimastega konsulteerida, andes neile viis tööpäeva aega oma seisukoha teatamiseks, lähtudes sellest, kas on kohaldatav mõni määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 või 9 sätestatud eranditest.

4. Kui Euroopa Parlamendile esitatud juurdepääsutaotlus käsitleb dokumenti, mida koostanud asutus ei ole veel avalikustanud, annab Euroopa Parlament dokumendi eest vastutavale asutusele aega viis tööpäeva, mille jooksul väljendada võimalikke reservatsioone dokumendi avaldamise suhtes.

5. Kui viie tööpäeva jooksul ei ole vastust saadud, siis jätkab Euroopa Parlament menetlust.

Artikkel 10

Elektroonilises vormis taotluste lahendamine

1. Elektroonilises vormis esitatud taotlused edastatakse Euroopa Parlamendi veebisaidil näidatud aadressile, kasutades selleks nii palju kui võimalik ettenähtud elektroonilist vormi ja seda liiki taotluste esitamise soodustamiseks loodud sidustoe süsteemi.

2. Euroopa Parlamendi veebisaidile (Europarl) saadetud elektroonilises vormis taotlused edastatakse automaatselt viiteregistri eest vastutavale talitusele registreerimiseks ja täitmiseks.

3. Elektroonilises vormis saadud taotlus, mis sisaldab käesoleva otsuse artiklis 8 nõutud vajalikku teavet, käivitab automaatselt vastuvõtuteatise lähetamise taotlejale.

4. Käesoleva otsuse artikli 9 lõikes 2 ja järgmistes lõigetes sätestatud kirjalikult esitatud esialgsete taotluste menetluskord kehtib ka elektroonilises vormis esitatud taotluste puhul.

Artikkel 11

Vastuse tähtaeg

1. Viiteregistrite eest vastutav talitus peab hiljemalt 15 tööpäeva jooksul arvates taotluse registreerimisest andma loa taotletud dokumendile juurdepääsuks ja dokumendi sama aja jooksul ka väljastama.

2. Kui Euroopa Parlament ei saa anda luba taotletud dokumendile juurdepääsuks, teavitab ta taotlejat kirjalikult oma täieliku või osalise keeldumise põhjustest ja taotleja õigusest esitada kordustaotlus.

3. Sellisel juhul on taotlejal 15 tööpäeva alates vastuse saamisest kordustaotluse esitamiseks.

4. Erandjuhtumil, kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga suurt arvu dokumente, võib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada 15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale on sellest enne seda teatatud ja esitatud üksikasjalik põhjendus.

5. Kui Euroopa Parlament ei vasta ettenähtud tähtaja jooksul, annab see taotlejale õiguse esitada kordustaotlus.

6. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 7 sätestatud 15 tööpäeva pikkust tähtaega arvestatakse esialgse taotluse registreerimise kuupäevast alates.

Artikkel 12

Pädev asutus

1. Euroopa Parlamendile saadetud esialgseid taotlusi käitleb vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra eeskirja 172 lõikes 6 sätestatule peasekretär presidendi ning dokumentide juurdepääsutaotluste käitlemise eest vastutava asepresidendi loal.

2. Positiivsed vastused esialgsetele taotlustele saadab taotlejale peasekretär isiklikult või tema volitatud isik.

3. Esialgsest taotlusest keeldumise koos põhjendusega otsustab peasekretär dokumendi koostanud talituse või organi ettepanekul. Kõikidest juurdepääsust keeldumise otsustest teavitatakse ka Euroopa Parlamendi bürood.

4. Peasekretär võib taotluse mis tahes ajal edastada õigustalitusele ja/või andmekaitse eest vastutavale ametnikule.

III JAOTIS

KORDUSTAOTLUSED

Artikkel 13

Esitamine

1. Kordustaotluse võib Euroopa Parlamendile esitada kirjalikult või elektroonilises vormis 15 tööpäeva jooksul pärast seda, kui nõutud dokumendile juurdepääsu lubamisest on täielikult või osaliselt keeldutud või kui puudub vastus esialgsele taotlusele.

2. Kordustaotlused tuleb esitada kooskõlas käesoleva otsuse artiklis 8 sätestatud nõuetega.

Artikkel 14

Käsitlemine

1. Kordustaotlused registreeritakse kooskõlas käesoleva otsuse artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 2 sätestatud kirjalike või elektroonilises vormis taotluste korraga.

2. Viiteregister lähetab taotlejale vastuvõtuteatise ning algatab käesoleva otsuse artiklites 9 ja 10 sätestatud menetlused Euroopa Parlamendi vastuse ettevalmistamiseks.

3. 15 tööpäeva jooksul taotluse registreerimisest Euroopa Parlament kas annab loa dokumendile juurdepääsuks või teatab taotlejale kirjalikult oma täieliku või osalise keeldumise põhjused.

4. Erandjuhtudel, kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga suurt arvu dokumente, võib eelmises lõikes sätestatud tähtaega pikendada 15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale on sellest enne seda teatatud ja esitatud üksikasjalik põhjendus.

Artikkel 15

Pädev asutus

1. Kordustaotlustele vastab Euroopa Parlamendi büroo.

2. Peasekretäri ettepanekul esitab dokumentidele juurdepääsu taotluste käitlemise järelevalve eest vastutav asepresident ettepaneku büroo otsuse kohta.

3. Sellega seoses edastab peasekretär juhtumi õigustalitusele ja/või andmekaitse eest vastutavale ametnikule, kes esitab oma arvamuse kolme tööpäeva jooksul.

4. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 8 sätestatud vastamistähtaja (15 tööpäeva) järgimiseks võib büroo kordustaotluse otsuse delegeerida dokumentidele juurdepääsu taotluste käitlemise järelevalve eest vastutavale asepresidendile.

Artikkel 16

Õiguskaitsevahendid

1. Kui Euroopa Parlament keeldub dokumendile juurdepääsu lubamisest täielikult või osaliselt, teatab ta, milliseid õiguskaitsevahendeid on taotlejal võimalik kasutada: kohtumenetluse algatamine asjaomase asutuse vastu ja/või kaebuse esitamine ombudsmanile EÜ asutamislepingu artiklites 230 ja 195 sätestatud tingimustel.

2. Ettenähtud tähtajaks vastamata jätmist käsitletakse eitava vastusena ja see annab taotlejale õiguse eelmises lõikes toodud tingimuste alusel hagi esitamiseks või kaebuseks.

IV JAOTIS

TUNDLIKU SISUGA DOKUMENTIDE REGISTREERIMINE JA KÄTTESAADAVUS

Artikkel 17

Registreerimine

1. Asutustelt, organitelt, liikmesriikidelt, mitteliikmesriikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud ja määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 tähenduses tundlikuks liigitatud dokumentide registreerimiseks on vajalik need koostanud asutuse eelnev nõusolek.

2. Sellega seoses edastab tundlikuks liigitatud dokumendi koostanud asutus dokumendi otse Euroopa Parlamendi presidendile, kasutades selleks sobivaimat kanalit, et tagada dokumendi sisu konfidentsiaalsus.

3. Tundliku sisuga dokumendi edastamisel peab sellega kaasnema dokumendi koostanud asutuse seisukoht dokumendi registreerimise ja avalikustamise lubamise kohta.

4. Kui dokumendi koostanud asutus nõustub dokumendi registreerimisega Euroopa Parlamendi viiteregistris, on presidendi ülesandeks otsustada, milliseid viiteid võib viiteregistris esitada. President konsulteerib dokumentidele juurdepääsu taotluste käitlemise järelevalve eest vastutava asepresidendi, peasekretäri või vajaduse korral asjakohase komitee esimehega.

5. Euroopa Parlamendi koostatud dokumendid, milles viidatakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 tähenduses tundlikuks liigitatud dokumendile, registreeritakse ja avalikustatakse ainult presidendi loal. Viited sellisele dokumendile otsustatakse eelmises lõikes sätestatud tingimustel.

6. Kui mõni asutus kahtleb Euroopa Parlamendi saadud dokumentide konfidentsiaalses laadis, edastatakse juhtum määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 15 lõike 2 alusel moodustatud institutsioonidevahelisele komiteele.

Artikkel 18

Juurdepääsutaotluste lahendamine

1. Kirjalikult või elektroonilises vormis esitatud taotlused määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 tähenduses tundlikuks liigitatud dokumendile registreeritakse käesoleva otsuse artikli 9 lõikes 1 või artikli 10 lõikes 2 sätestatud korrale vastavalt.

2. Peasekretär edastab tundliku sisuga dokumentidele juurdepääsu taotlused presidendile. Taotlusele vastab nii esialgse kui korduvtaotluse puhul büroo, kes vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra eeskirja 22 lõikele 10 võib selle ülesande delegeerida presidendile. Sellisel juhul konsulteerib president dokumentidele juurdepääsu taotluste käitlemise järelevalve eest vastutava asepresidendi, peasekretäri või vajaduse korral asjakohase komitee esimehega.

3. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 7 ja 8 sätestatud tähtaega (15 tööpäeva) arvestatakse esialgse või korduvtaotluse registreerimise kuupäevast arvates.

Artikkel 19

Volitatud isikud

Tundliku sisuga dokumentidega tutvumise luba on järgmistel isikutel: Euroopa Parlamendi president, dokumentidele juurdepääsu taotluste käitlemise järelevalve eest vastutav asepresident, dokumendiga otseselt seotud komitee esimees ja peasekretär, välja arvatud juhul, kui lepingutes muude asutustega on sätestatud eriloa vajadus.

Artikkel 20

Tundliku sisuga dokumentide kaitse

1. Tundliku sisuga dokumentidele määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 tähenduses kehtivad ranged turvanõuded, et tagada nende konfidentsiaalne käitlemine Euroopa Parlamendis.

2. Sellega seoses esitab peasekretär büroole eeskirjade projekti, võttes arvesse kontakte ja kokkuleppeid komisjoni ja nõukoguga.

3. Büroo vastuvõetud ettepanek esitatakse täiskogule kinnitamiseks ja selliselt vastuvõetud tekst lisatakse Euroopa Parlamendi kodukorra eeskirjadele.

V JAOTIS

DOKUMENTIDE VÄLJASTAMINE

Artikkel 21

Väljastamine

1. Dokumendid väljastatakse koopiatena või elektroonilises vormis, arvestades täielikult taotleja eelistusi.

2. Kui Euroopa Parlament või muu institutsioon on dokumendi juba käibele lasknud ja see on hõlpsasti kättesaadav, võib Euroopa Parlament anda loa dokumendile juurdepääsuks, teavitades taotlejat, kuidas taotletud dokumenti saada.

Artikkel 22

Vastamiskulu

1. Taotlejalt võib nõuda koopia tegemis- ja saatmiskulude tasumist. Tasu selle eest ei või ületada toimingu tegelikku maksumust.

2. Kohapealne konsultatsioon, koopiad alla 20 A4 formaadis leheküljest koosnevatest dokumentidest ja vahetu juurdepääs elektroonilises vormis või registri kaudu on tasuta.

Artikkel 23

Väga suuri dokumente käsitlevad taotlused

1. Tasu üle 20 A4 formaadis leheküljest koosnevate dokumentide väljastamise eest on 10 eurot pluss 0,030 eurot lehekülje kohta.

2. Tasu suurust võidakse muuta Euroopa Parlamendi büroo otsusega peasekretäri ettepanekul.

3. Muude edastamisvahenditega seotud kulud otsustab peasekretär, kuid need ei või ületada toimingu tegelikku maksumust.

4. Väga pikki või väga suurt arvu dokumente käsitlevate korduvate või üksteisele järgmiste taotluste puhul võib Euroopa Parlament taotlejaga mitteametlikult konsulteerida lahenduse leidmiseks.

5. Käesolev otsus ei hõlma avaldatud dokumente, millele jääb kehtima nende enda hinnasüsteem.

Artikkel 24

Täiendavad tõlkekulud

Kui taotleja soovib, et dokument tõlgitaks mõnda teise keelde kui saadaolevad keeled, siis rakendatakse Euroopa Parlamendi välistele tõlgetele kehtivaid vabakutseliste tõlkijate hindu.

VI JAOTIS

KOHALDAMINE

Artikkel 25

Kohaldamine

Käesoleva otsuse kohaldamisel võetakse arvesse, et see ei piirataks määruse (EÜ) nr 1049/2001 ja Euroopa Parlamendi kodukorra eeskirjade sätete kohaldamist.

Artikkel 26

Läbivaatamine

Käesolev otsus vaadatakse läbi kaks aastat pärast selle jõustumist. Selleks esitab Euroopa Parlamendi peasekretär aruande otsuse täitmise kohta.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäeval. Käesoleva otsusega moodustatud viiteregister jõustub 3. juunil 2002.

Brüssel, 28. november 2001

Büroo nimel

president

Nicole Fontaine

--------------------------------------------------