ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
„3. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kohaldatavat lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Indiast ja Indoneesiast saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile (kuulub praegu CN-koodide ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00 ja ex 7019 69 90 alla), olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019 63 00 14, 7019 63 00 15, 7019 64 00 14, 7019 64 00 15, 7019 65 00 14, 7019 65 00 15, 7019 66 00 14, 7019 66 00 15, 7019 69 90 14 ja 7019 69 90 15), välja arvatud kangad, mille on tootnud äriühingud Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. (TARICi lisakood B942), Pyrotek India Pvt. Ltd. (TARICi lisakood C051), SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (TARICi lisakood C205) ja Urja Products Private Limited (TARICi lisakood C861), Malaisiast saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019 63 00 11, 7019 64 00 11, 7019 65 00 11, 7019 66 00 11 ja 7019 69 90 11), ning Taiwanist ja Taist saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taiwanist ja Taist pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019 63 00 12, 7019 63 00 13, 7019 64 00 12, 7019 64 00 13, 7019 65 00 12, 7019 65 00 13, 7019 66 00 12, 7019 66 00 13, 7019 69 90 12 ja 7019 69 90 13).

Äriühingutele Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd, Pyrotek India Pvt. Ltd, SPG Glass Fibre PVT. Ltd ja Urja Products Private Limited antud vabastust kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.“
(3)

5. septembril 2019 algatas komisjon määruse (EL) nr 1217/2010 hindamise. Hindamise käigus kogutud tõendid näitavad, et määrus (EL) nr 1217/2010 on olnud kasulik vahend ja et selles sätestatud õigusnormid on sidusrühmade jaoks endiselt asjakohased. Hindamise tulemustele tuginedes algatas komisjon 7. juunil 2021 poliitikavariantide mõju hindamise, mille eesmärk on võtta vastu uus teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitlev grupierandi määrus.
(3)

5. septembril 2019 algatas komisjon määruse (EL) nr 1218/2010 hindamise. Hindamise käigus kogutud tõendid näitavad, et määrus (EL) nr 1218/2010 on olnud kasulik vahend ja et selle sätted on sidusrühmade jaoks endiselt asjakohased. Hindamise tulemustele tuginedes algatas komisjon 7. juunil 2021 poliitikavariantide mõju hindamise, mille eesmärk on võtta vastu uus grupierandi määrus spetsialiseerumiskokkulepete jaoks.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (3) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklis 220 on sätestatud, et komisjonile antakse asjaomases alusaktis õigus laenata rahalisi vahendeid liidu või Euratomi nimel, et need edasi laenata finantsabi saavatele liikmesriikidele või kolmandatele riikidele laenule kohaldatavatel tingimustel. Selles mõttes on laenatud vahendite ja antud laenude vahelised rahavood omavahel kooskõlas. See tähendab, et liit peab tegema turutehinguid lähtuvalt konkreetsest vajadusest laen välja maksta, mis piirab võimalust sidusalt kavandada eri laenuvõtmise tehinguid ja sobitada laenutähtaegu kulude mõttes optimaalselt.
(10)

Kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA esitas ajakohastatud teaduslikud tõendid soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Kuigi STECF märkis, et kulude suurenemise prognoosid on esitatud, rõhutas ta, et on raske hinnata, millisel tasemel on kulud muutunud ebaproportsionaalseks. STECF tunnistas samuti, et kütusekulude hiljutine suurenemine on üldist olukorda halvendanud. STECF osutas ka selektiivsusprojekti uutele tulemustele ning lisas, et selektiivsust suurendavate seadmetega seoses on vaja teha täiendavaid uuringuid, et leida tasakaal selektiivsuse suurendamise ja majandusliku kahju minimeerimise vahel. STECF märkis, et esmatähtsaks tuleks pidada soovimatu püügi taseme vähendamist selektiivsete püügivahendite kasutamise või merekaitsealade kehtestamise teel.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/2115 (2) on kehtestatud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) uus õigusraamistik, et parandada selle tulemuslikkust Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud liidu eesmärkide saavutamisel. Nimetatud määruses on täpsustatud ka liidu eesmärgid, mis tuleb ÜPP abil saavutada, ning määratud kindlaks sekkumisviisid ja liikmesriikide suhtes kohaldatavad liidu ühised nõuded, tagades samas liikmesriikidele paindlikkuse oma ÜPP strateegiakavades ettenähtud sekkumiste kavandamisel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2027.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/2115 (3) on kehtestatud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) uus õigusraamistik, et parandada selle tulemuslikkust Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud liidu eesmärkide saavutamisel. Nimetatud määruses on täpsustatud ka liidu eesmärgid, mis tuleb ÜPP abil saavutada, ning määratud kindlaks sekkumisviisid ja liikmesriikide suhtes kohaldatavad liidu ühised nõuded, tagades samas liikmesriikidele paindlikkuse oma ÜPP strateegiakavades ettenähtud sekkumiste kavandamisel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2027.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/2115 (2) on kehtestatud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) uus õigusraamistik, et parandada Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud ÜPP eesmärkide saavutamist. Nimetatud määruses on täpsustatud ka liidu eesmärgid, mis tuleb ÜPP abil saavutada, ning määratud kindlaks sekkumisviisid ja liikmesriikide suhtes kohaldatavad liidu ühised nõuded, tagades samas liikmesriikidele paindlikkuse oma ÜPP strateegiakavades ettenähtud sekkumiste kavandamisel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2027.
(1)

Määruse (EL) 2017/852 artiklis 11 on sätestatud, et kõnealuses artiklis nimetatud neljast suurallikast pärit elavhõbedat ja elavhõbedaühendeid, nii puhtal kujul kui ka segudes, käsitatakse jäätmetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses (2) ja need on ette nähtud lõplikuks kõrvaldamiseks.
(3)

Liikmesriikide ja tootjaorganisatsioonide kogemused delegeeritud määruses (EL) 2017/891 (mida on muudetud delegeeritud määrusega (EL) 2021/652) sätestatud turult kõrvaldamise nõuete rakendamisel näitasid siiski, et osade kõnealuste nõuete täitmine osutus teatavate toodete puhul väga keeruliseks või võimatuks. Eelkõige on kõnealuse määruse artikli 45 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud, et turult kõrvaldamise hüvitise, sortimis- ja pakkimiskulude ning veokulude summa ei tohi ületada asjaomase töödeldud toote töötlemisjärgsete või tootjaorganisatsiooni järgsete hindade keskmist hinda viimase kolme aasta jooksul, kui tasuta jagamine toimub pärast töötlemist. Puu- ja köögivilja tasuta jagamise raames makstav turult kõrvaldamise hüvitis viitab siiski värskele tootele, mis sorditakse, pakitakse ja viiakse sellest kasu saava heategevusasutuse sihtkohta, samal ajal kui keskmine turuhind, mida ei tohi ületada, viitab lähtekohas töödeldud tootele (tootjaorganisatsiooni järgne või töötlemisjärgne hind). Liikmesriikide ja tootjaorganisatsioonide esitatud analüüsist järeldub, et teatavate toodete, eelkõige suviste puuviljade puhul ei olnud selliseid tingimusi võimalik üldse täita, kuna võrreldavad elemendid on erinevad (nt värsked tooted, mis viiakse sihtkohta, võrreldes lähtekohas töödeldud toodetega). Seepärast on asjakohane muuta delegeeritud määruse (EL) 2017/891 asjakohaseid sätteid, säilitades samal ajal piisavalt elemente, et vältida turult kõrvaldamiste ülemäärast hüvitamist.
(1)

Komisjon algatas 2019. aastal hindamise, mis käsitleb kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi suhtes kohaldatavate valdkondlike õigusaktide, sealhulgas komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 (2) toimimist alates nende vastuvõtmisest aastatel 2014–2015, et neid ajavahemikuks 2021–2027 muuta või need asendada. Kõnealuse hindamise tulemused on näidanud, et määrus (EL) nr 717/2014 on jätkuvalt asjakohane, tõhus ja tulemuslik vahend, eelkõige selleks, et võimaldada liikmesriikidel kiiresti reageerida ootamatute sündmuste lühiajalisele negatiivsele mõjule, mis võib ohustada elujõuliste ettevõtjate majandustulemusi ja põhjustada töökohtade kaotust.
(3)

Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklis 10 on sätestatud veterinaarjärelevalve ametniku kohustus kontrollida dokumente, eelkõige võtta arvesse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/628 (3) kohaselt ette nähtud ametlikke sertifikaate. Esitatud viide on vale sertifikaadi kohta, seetõttu tuleks see viide parandada. Kuna rakendusmäärus (EL) 2019/628 on tunnistatud kehtetuks ja sertifikaadid asendatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/2235 (4) esitatud sertifikaatidega, on asjakohane asendada kõik viited rakendusmäärusele (EL) 2019/628 õigete viidetega rakendusmäärusele (EL) 2020/2235.
(4)

Seetõttu on asjakohane võimaldada liidul eraldadavajalikud eelarvevahendid jätkusuutlikul ja usaldusväärsel viisil. Selleks tuleks olemasolevat liidu eelarvetagatiste mehhanismi laiendada selliselt, et see kataks ka Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadavaks tehtavat finantsabi. Kõnealune mehhanism peaks võimaldama kasutusele võtta kuni 100 % finantskohustuste summadest, mida on laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutest tulenevate liidu tagasimaksekohustuste täitmiseks vaja, kui Ukraina tagasimakse ei laeku liidule õigel ajal.
(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (2) prantsuskeelses versioonis on vead IV lisa (CAT-osa) D-alajao 2. jaotise punkti CAT.IDE.H.320 alapunkti b sissejuhatavas lauses, V lisa (SPA-osa) K-alajao punkti SPA.HOFO.110 alapunkti b alapunktis 9, VI lisa (NCC-osa) D-alajao 2. jaotise punktis NCC.IDE.H.235, VII lisa (NCO-osa) D-alajao punkti NCO.IDE.H.185 alapunktis c, VIII lisa (SPO-osa) D-alajao 2. jaotise punkti SPO.IDE.H.203 alapunktis c, ning need vead muudavad sätete tähendust.
(2)

Kõnealuse lisa kohaselt on Prantsusmaa jagatud 25 piirkonnaks. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 kohaldamiseks taotles Prantsusmaa Guadeloupe’i ja Martinique’i põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade ühendamist üheks piirkonnaks: Antilles françaises. Taotlus on põhjendatud: mõlema praeguse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna põllumajandusettevõtetel on väga sarnased põllumajandusliku tootmise viisid (mis on suurel määral spetsialiseerunud puuviljakasvatusele, eelkõige banaanidele, samuti suhkruroo tootmisele ja aiandusele) ning Guadeloupe’i ja Martinique’i piirkondade ühendamine üheks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnaks tekitab suurema valimi, mis annab usaldusväärsemaid tulemusi rohkemate põllumajandusliku tootmise viiside kohta. Seepärast peaks kõnealune ühendamine kajastuma määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas esitatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelus.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/2501,

14. detsember 2022,

millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, 2022. aastaks ammendatuks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Itaalia lipu all sõitvatel või Itaalias registreeritud laevadel, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavarude rühma alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (3) artikli 104 lõikes 1 on sätestatud juhud, mille korral komisjon kohaldab finantskorrektsioone. Kõnealuse määruse artikli 104 lõikega 5 on lisaks ette nähtud, et EMKVFi fondispetsiifilistes eeskirjades võib sätestada konkreetsed alused ühise kalanduspoliitika eeskirjade eiramisega seotud finantskorrektsioonide tegemiseks.
Kategooria 1: suutmatus tagada, et peetakse kinni liikmesriikidele määruse (EL) nr 1380/2013 (1) artiklite 16 ja 17 kohaselt eraldatud kalapüügivõimalustest

Suutmatus keelata püüki, kui kvoodid, sealhulgas säästva kalapüügi partnerluslepingute ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames, ja/või püügikoormus on ammendatud.

Kategooria 2: suutmatus järgida kaitsemeetmeid ja/või kaitsta tundlikke liike ja elupaiku, et saavutada keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlik püügitegevus ja vesiviljelus, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2

Suutmatus rakendada direktiivi 92/43/EMÜ IV lisas osutatud kala- või karbi- ja koorikloomaliikide püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise või lossimise keeldu (välja arvatud juhul, kui kõnealuse direktiivi artikli 16 alusel on tehtud erandeid).

Suutmatus keelata selleks, et kaitsta tundlikke elupaiku, tehniliste meetmete määruse (EL) 2019/1241 II lisas kirjeldatud püügivahendite kasutamist.

Kategooria 3: suutmatus arendada kalandusalaseid välissuhteid kooskõlas rahvusvaheliste kohustuste ja poliitikaeesmärkidega ning põhimõtetega, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28

3.1

Suutmatus tagada, et liikmesriigi lipu all sõitvad liidu kalalaevad, kes tegutsevad liidu vetest väljaspool, on võimelised esitama üksikasjalikud ja täpsed dokumendid kogu püügitegevuse ja kõigi töötlustoimingute kohta.
(11)

27. mail 2021 avaldas toiduohutusamet ettevõtja Société de Produits Nestlé SA teatise alusel aruande „Technical Report on the notification of the coffee cherry pulp from Coffea arabica L. and Coffea canephora Pierre ex A.Froehner as a traditional food from a third country pursuant to Article 14 of Regulation (EU) 2015/2283“ (4) („Tehniline aruanne, milles käsitletakse määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 kohast teadet kohviliikide Coffea arabica L. ja Coffea canephora Pierre ex A. Froehner marjade viljaliha ja sellest saadud tõmmise kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule laskmise kohta“).
(4)

Määruse (EL) 2021/1139 artikli 18 lõike 5 teise lõigu punktis c on sätestatud, et liikmesriik peab mõõtma, et asjaomase laeva tavalise püügikoormuse juures tekitab uus mootor 20 % vähem CO2 heidet või kasutab 20 % vähem kütust kui asendatav mootor.
(5)

Rohkesti on tuntud muret ka suurenevate küberturvalisuse riskide pärast, mis tulenevad sellest, et ettevõtjad ja tarbijad (sealhulgas lapsed) kasutavad üha enam raadioseadmeid, mis: i) on võimelised ise interneti kaudu suhtlema, sõltumata sellest, kas nad suhtlevad otse või muude seadmete vahendusel („internetiühendusega raadioseadmed“), st sellised internetiühendusega seadmed kasutavad protokolle, mis on vajalikud andmevahetuseks internetiga kas otse või vaheseadme kaudu, ii) võivad olla kas raadiofunktsiooniga mänguasjad, mis kuuluvad ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (4) kohaldamisalasse, või on kavandatud või mõeldud eranditult lastehoiuks, nagu beebimonitorid, või iii) on kavandatud või mõeldud (kas eranditult või muu hulgas) selleks, et neid kanda ükskõik millise inimkeha osa, sealhulgas pea, kaela, torso, käsivarte, käte, jalgade ja jalalabade küljes või kinnitada inimeste kantavate riideesemete, sealhulgas peakatete, kinnaste ja jalatsite külge, näiteks raadioseadmed käekella, sõrmuse, peapaela, peakomplekti, kõrvaklappide või prillide kujul („kantavad raadioseadmed“).
(2)

Et asjakohaselt kajastada riske, peaks investeerimisühingu kogu tegevus olema hõlmatud K-teguritega. Võttes arvesse, et seotud vahendaja on füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb ainult teatava investeerimisühingu nimel ning selle investeerimisühingu täielikul ja tingimusteta vastutusel, tuleb tagada, et seotud vahendaja mis tahes tegevust võetakse arvesse investeerimisühingu AUM-, ASA-, CMH- ja COH-K-tegurites.
(1)

Eraldi kontode mõiste on määratletud määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 49 selle määruse artikli 15 lõike 2 tabeli 1 kohaldamiseks. Selleks et investeerimisühingud saaksid kohaldada raha eraldi kontodel hoidmise korral omavahendite nõude „hoitav klientide raha“ arvutamisel väiksemaid koefitsiente, tuleks täpsustada, et eraldi kontode mõiste hõlmab tingimusi, mis tagavad klientide raha kaitse investeerimisühingu maksejõuetuse korral. Kuna need tingimused on sätestatud komisjoni delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 (2) artikli 2 lõikes 1, on käesolevas määruses eraldi kontode mõiste täpsustamisel asjakohane osutada samadele tingimustele. Järelikult tuleks käesoleva määrusega kehtestada tingimused, mis on sarnased delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimustega.
Purpureocillium lilacinum (tüvi 251)

Ei kohaldata

Vastavad lisandid puuduvad

1. märts 2022

28. veebruar 2037
(1)

Määruses (EL) nr 536/2014 on sätestatud liidus inimtervishoius kasutatavate ravimite kliiniliste uuringute tegemise õigusraamistik, et tagada uuringus osalejate (edaspidi „osalejad“) õiguste, ohutuse ja heaolu kaitse ning kõnealuste uuringute käigus saadud andmete usaldusväärsus ja kindlus. Eelkõige tähendab see, et ehkki üldine vastutus osalejate ohutuse tagamise eest lasub kliinilise uuringu sponsoril, tugevdatakse seda liikmesriikide täiendava järelevalvega, sealhulgas uuritavate ravimite ohutuse hindamise alase liikmesriikide koostöö kaudu.
(9)

Peale selle on komisjon seisukohal, et Purpureocillium lilacinum’i tüvi PL11 on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 kohane madala riskiastmega toimeaine, sest see vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5.2 esitatud tingimustele.
(4)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas ühist soovitust ja Itaalia esitatud teaduslikke tõendeid oma 21.–25. märtsil 2022 toimunud täiskogu istungil (STECF 22–01) (5). STECF rõhutas, et neist 13 piirkonnast, kus tehti aastatel 2017–2020 seiret, üheksas on töönduslikult kasutatav biomass suurenenud või püsinud muutumatu. STECF järeldas, et veenuskarpide saak koosneb täiskasvanud isenditest ning et tagasi heidetavad alamõõdulised karbid on enamjaolt täiskasvanud isendid, kes jäävad pärast merepõhja kaevumist ellu. STECF jõudis järeldusele, et püük, mille suhtes kohaldatakse praegust erandit varude kaitseks kehtestatud alammõõdust, ei mõjuta üldiselt seda veenuskarpide populatsiooni osa, mis ei ole veel suguküps, ning et alammõõdu vähendamine 25 mm-lt 22 mm-le on jätkuvalt kooskõlas eesmärgiga tagada noorisendite kaitse, nagu nõutakse määruse (EL) 2019/1241 artiklis 18. Peale selle on teaduslikud tõendid osutanud sellele, et suurus 22 mm on suurem kui veenuskarpide suguküpsussuurus (11–12 mm) ning et sellised isendid on võimelised tootma hulgaliselt ootsüüte, millega on tagatud veenuskarpide kestlik kasutamine, tingimusel et kohaldatakse asjakohaseid varude majandamise meetmeid. Sellega seoses märkis STECF, et veenuskarpide praegune püük asjaomastes Itaalia territoriaalvetes võimaldab kaitsta noorisendite kasvuala, kaitsta ja arendada kudemisala ning taastada püügipiirkondi, mida on kahjustanud rannikukaitse ja randades tehtud täitetööd. Seepärast leiab komisjon, et 22 mm kehtestamine veenuskarpide alammõõduks asjaomastes Itaalia territoriaalvetes koos meetmetega, mida Itaalia on võtnud sellest ajast saati, kui erandit hakati kohaldama, on kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõike 4 punktis d sätestatud tingimustega.
1)

B osa muudetakse järgmiselt: a) punkti 1.3.2 alapunkt a asendatakse järgmisega: (a) „põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille puhul üle 30 % püügist moodustab norra salehomaari püük, üht järgmistest püügivahenditest: i) vahend, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivakent; ii) selektiivtraali paneel; iii) 35 mm võresammuga sortimisvõre või sarnane sortimisresti selektiivne seadeldis; iv) 100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; v) kahekordne noodapära, kui kõige ülemise noodapära T90 võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 300 mm;“ b) punkt 1.4.2 asendatakse järgmisega: „1.4.2 ICESi 7.a rajoonis (Iiri merel) põhjatraalide või nootadega püüdvate kalalaevade suhtes rakendatakse alljärgnevaid meetmeid: a) laevad, mis püüavad põhjatraalide või nootadega, mille noodapära võrgusilm on 70 mm või suurem, kuid väiksem kui 100 mm ja mille püügist üle 30 % moodustab norra salehomaari püük, kasutavad üht järgmistest püügivahenditest: i) vahend, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivakent; ii) selektiivtraali paneel; iii) 35 mm võresammuga sortimisvõre; iv) CEFAse sortimisrest; v) üles-alla veetavate võrgutrossidega traal; b) põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille kogupikkus on 12 meetrit või üle selle ja mille kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutavad 120 mm noodapära; Erandina alapunktide a ja b kohaldamisest lubatakse alternatiivse püügivahendi kasutamist, tingimusel et sellise püügivahendi kasutamine toob kaasa vähemalt samaväärse või suurema selektiivsuse tursa, kilttursa ja merlangi suhtes. Selliseid püügivahendeid hindab STECF ja heakskiidu annab komisjon ning need peavad vastama artikli 15 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele.“; c) punkt 1.6 asendatakse järgmisega: „1.6. Punktides 1.3–1.5 sätestatud meetmeid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2023.“;
1)

Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: a) punkt a asendatakse järgmisega: „a) „viinamarjakasvataja“ – füüsiline või juriidiline isik või füüsiliste või juriidiliste isikute rühm, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on riikliku õigusega antud, kelle põllumajanduslik majapidamine asub liidu territooriumil, nagu on määratletud Euroopa Liidu lepingu artiklis 52 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 355, ning kellel on viinamarjade kasvuala, mille saadusi ta kasutab veinitoodete tööstuslikuks tootmiseks või millele laienevad erandid katsete, geneetiliste ressursside säilitamise eesmärgil viinamarjasordikogumite loomise või pooktaimede kasvatamise puhul, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2;“; b) punkt c asendatakse järgmisega: „c) „viinamarjaistanduseks kasutatav maatükk“ – määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 4 punkti a tähenduses põld, kuhu on istutatud viinapuud või mille eesmärk on veinitoodete tööstuslik tootmine või millele laienevad erandid katsete, geneetiliste ressursside säilitamise eesmärgil viinamarjasordikogumite loomise või pooktaimede kasvatamise puhul, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2;“; c) lisatakse punkt l: „l) „viinamarjasordikogumid“ – viinamarjaistanduse maatükk, kuhu on istutatud mitu viinamarjasorti ja kus igat sorti on kuni 50 viinapuud.“