KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

20. aprill 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

[Însurăţei (KPN)]

(2018/C 144/02)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 2 ja leidis, et määruse artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja viide nimetuse „Însurăţei“ (KPN) tootespetsifikaadi avaldamise kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus täpsustatud nimetuse kaitse suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

KOONDDOKUMENT

„ÎNSURĂŢEI“

PDO-RO-N1588

Taotluse esitamise kuupäev: 29.12.2011

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Însurăţei

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Organoleptilised omadused – valged veinid

Kõnealused valged veinid on selged, kristalse läikega, rohekaskollase kuni kuldkollase värvusega, viinamarjasordile iseloomuliku lõhnaga ning sametise ja pehme maitsega. Veinid võivad olla kuivad kuni magusad.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 11 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 1,08 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 220

Organoleptilised omadused – rosé veinid

Rosé veinid on selged, kirkad ja erinevates roosa varjundites (kahvaturoosa, roosa, lõheroosa või oranži varjundiga). Veinid on värsked, tasakaalustatud, püsiva happesuse ja kompleksse maitsega, mida iseloomustavad puuvilja või floraalsed aroomid.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 11 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 1,08 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 220

Organoleptilised omadused – punased veinid

Kõnealustel punastel veinidel on selge, läikiv välimus, rubiinpunane kuni intensiivne purpurne värvus ning kergelt tanniinine, kuid täidlane maitse.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 11 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 1,20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 170

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Istanduste omadused ja tavad

Kultuurilised tavad

Istutustihedus: minimaalselt 4 100 taime hektari kohta;

roheline korje – viinamarjakobarate vähendamine poolküpsena (enne valmimist), kui potentsiaalne toodang ületab kaitstud päritolunimetusega veinide spetsifikaadiga lubatud piirnorme. Kastmine on lubatud üksnes põuastel aastatel ning ONVPV (riiklik viinamarja- ja veiniamet) loal, kui veesisaldus 0–100 cm sügavuselt langeb alla 50 % AHIst (aktiivne niiskusintervall), kohaldades mõistlikku kastmisstandardit (400–600 m3 hektari kohta).

b. Maksimaalne toodang

Băbească gri, Aligoté, Riesling de Rhin, Chardonnay 78 hektoliitrit hektari kohta

Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Băbească neagră, Syrah 78 hektoliitrit hektari kohta

Fetească albă, Fetească regală, Riesling italian, Pinot gris 91 hektoliitrit hektari kohta

Băbească gri, Aligoté, Riesling de Rhin, Chardonnay 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Băbească neagră, Syrah 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Fetească albă, Fetească regală, Riesling italian, Pinot gris 14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. Määratletud piirkond

Piirkond, kus toodetakse viinamarju ja toorainet ning valmistatakse veine, mis kannavad „ÎNSURĂȚEI“ kaitstud päritolunimetust, koosneb järgmistest Brăila maakonna omavalitsusüksustest:

Însurăței omavalitusüksus– külad Lacu Rezii, Măru Roșu, Valea Călmățuiului;

Berteștii de Josi omavalitsusüksus– külad Berteștii de Jos ja Spiru Haret;

Victoria omavalitsusüksus– küla Victoria

Bărăganuli omavalitsusüksus– küla Bărăganul.

Erandina võib veini tootmine viinamarjadest, mis on toodetud „Însurăței“ kaitstud päritolunimetusega piirkonnas ja võivad seda nimetust kanda, toimuda:

— samas viinamarjakasvatuspiirkonnas;

— kõrvalasuvates viinamarjakasvatuspiirkondades;

— piirkonnas, mis asub samas haldusüksuses või

— kõrvalasuvas haldusüksuses.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Băbească gri G Pinot gris G Fetească neagră N Băbească neagră N Cabernet Sauvignon N Aligote B Fetească regală B Fetească albă B Chardonnay B Syrah N Riesling italian B Riesling de Rhin B

8. Seos(ed)

Seos geograafilise piirkonnaga

Põhjuslik seos

Doonau mõju koos piirkonna klimaatiliste teguritega (eelkõige kuivade õhumasside kokkupuude pinnavormidega, mis säilitavad kõrge temperatuurierinevuse talve ja suve vahel) ning mullatüüp, mis seda maastikku konkreetsel viisil iseloomustab, jätavad oma jälje veinide koostisse ja struktuuri, tekitades kõrge happesuse ning suure aroomiainete ja antotsüaniinide sisalduse tõttu puuviljasuse ja värskuse.

Liivane pinnas võimaldab toota tasakaalustatud, harmoonilisi veine, mis on küllusliku värvuse ja püsiva lõhnaga, ning mida võib tarbida nii värske kui ka laagerdununa.

Piirkonna läheduses asuvad metsad mängivad olulist rolli veinide sügavpunase värvuse saamises, sest need loovad erilise mikrokliima, mis soosib antotsüaniinide ja küpsete punaste puuviljade aroomi teket, mille veinimeistrid oskuslikult viinamarjadest kätte saavad ja tarbijale igas klaasitäies pakuvad.

Toote andmed

Viinamarjakasvatuspiirkonda määratlevad peamiselt klimaatilised ja mullastikulised faktorid, kuna nende mõju saadava veini kvaliteedile on väga oluline. Însurăței viinamarjaistandustest pärit veine mõjutavad nii viinamarjasort, pinnas, mikrokliima kui ka viinamarjakasvataja ja veinimeister ning neid veine iseloomustavad puuviljasus, värskus ja veidi kõrgem happesus. Üldiselt on tegu kvaliteetveinidega, millel on viinamarjasordile omased külluslikud aroomid.

Însurăței piirkonna mullastiku omaduste tõttu on valged veinid selged, kristalse läikega, rohekaskollase kuni kuldkollase värvusega, sordile iseloomuliku lõhnaga ning sametise ja pehme maitsega. Veinid võivad olla kuivad kuni magusad.

Kõnealustel punastel veinidel on selge, läikiv välimus, rubiinpunane kuni intensiivne purpurne värvus ning kergelt tanniinine, kuid täidlane maitse.

Rosé veinid on selged, säravad ja erinevates roosa varjundites (kahvaturoosa, roosa, lõheroosa või oranži varjundiga). Veinid on värsked, tasakaalustatud, püsiva happesuse ja kompleksse maitsega, mida iseloomustavad puuvilja või floraalsed aroomid.

Viimastel aastatel on tootjad kohandanud veinivalmistustehnikaid, et säilitada võimalikult suures ulatuses Însurăței viinamarjakasvatuspiirkonna omadusi, eelkõige viinamarjasordi Babească neagră puhul, mis akumuleerib piirkonnale omase piisava antotsüaniini sisalduse.

Viinamarjakasvatus Însurăței istandustes ulatub iidsesse aega, nii et viinamarjakasvatajad on istanduse tööshoidmisele, kasvatatavatele sortidele, ning viinamarjade kasvatamise ja veini valmistamise viisidele pööranud juba ammustest aegadest suurt tähelepanu. Nii kohalikud kui ka naabervaldade elanikud töötasid ja elasid koos Însurăței istandustes. Sageli esines nende inimrühmade vahel rivaalitsemist, et rajada kaunimad istandused, kasvatada tuntuimaid sorte ning valmistada parimaid veine.

Seos geograafilise piirkonnaga

Keskkonnasõbralike mahepõllumajanduslike meetodite kasutamine aitab säilitada piirkonna taimestiku ja loomastiku tasakaalu. Sellega suurendatakse röövputukate arvu, kes toituvad kahjurputukate (Euroopa viinamarja kobarmähkuri) vastsetest, piirates sellega nende arengut ja vähendades kahju, mida põhjustatakse taimedele.

Maksimaalse kvaliteedi saavutamiseks on viinamarjakasvatuse ja veinitootmise meetodeid arendatud järgmiselt:

— viinamarjade optimaalse korjeaja leidmine, mis langeb kokku ainete (lõhnaained, antotsüaniinid, suhkrud) maksimaalse akumuleerumisega, et saada kvaliteetveinid, mis kannavad piirkonna tunnuseid;

— kuiva jää kasutamine viinamarjade korjamise ajal, et säilitada looduslikke lõhnaaineid, mis on kogunenud kestadesse;

— virde hoidmine pikaajalises kokkupuutes tahkete osadega (pressimisjäägid), et tõhusamalt ekstraheerida värvainet, eriti heledamate sortide puhul nagu Băbeasca neagră;

— tammevaatide kasutamine kääritamisel, eelkõige sordiveinide puhul nagu Chardonnay, ja nende laagerdamine pudelites;

— viinamarjade töötlemise ajal selliste veinivalmistamise materjalide kasutamine, mis on lubatud maheveinide valmistamiseks;

Istutusmuld kaetakse pealismulla stabiliseerimiseks tavaliselt rohuga. Mulda rikastatakse orgaanilise ainega, jättes taime äralõigatud osad maha. Kuna pinnas on liivane, siis aitab taimestik vältida tolmu sattumist atmosfääri ja selle ladestumist viinamarjadele. Seetõttu on oluliselt vähenenud kaod veini tootmisel, mis tekkisid sageli liivast, mis settis veinivalmistusnõude põhja. Teisest küljest on elimineeritud veini „maalähedane“ maitse, mis tulenes viinamarja kestades olevast tolmust, ning sellega on oluliselt paranenud lõpptoote organoleptilised omadused.

Viinamarja kestade antotsüaniini sisaldus on väga oluline värvuse seisukohast, mis on üks põhiline tegur eelkõige punase veini visuaalsel hindamisel. Antotsüaniinid kuuluvad flavonoidide klassi ning toimivad inimkehas tugevate antioksüdantidena, pakkudes kaitset vähktõve ja südame-veresoonkonna haiguste vastu, blokeerides kolesterooli imendumist ning vähendades kõrget vererõhku ja vananemisega seotud haigusi.

Kvaliteetveinid saadakse nii, et veinimeistrid harmoneerivad erinevaid veinivalmistamise viise kasutades viinamarjaistanduse ja viinamarjasordi erilised omadused ning kasutavad spetsiifilisi meetodeid veinide stabiliseerimiseks ja järelvalmimiseks, mille tulemusena valmivad selgesti eristuvad veinid.

Veinide kvaliteet kajastab tooraine (viinamarjade) kvaliteeti ja kasutatud tehnoloogiat; kvaliteetveini saab valmistada, kasutades üksnes terveid, täielikult küpseid viinamarju, seda nii suhkru kui ka fenoolide sisalduse mõttes.

9. Olulised lisatingimused

Turustamistingimuste õigusraamistik

ELi õigusaktides.

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veine, mis kannavad „Însurăței“ kaitstud päritolunimetust, võib lõpptarbijaile turustada ainult pudeldatud veinina, kas „maheveinina“ või „maheviinamarjadest valmistatud veinina“ vastavalt kõnealustele spetsifikaatidele ja määruse (EÜ) nr 889/2008 (1) muudetud versioonile.

10. Link tootespetsifikaadile

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_insuratei_modif_conf_notificarii_com_din_05.12.2016_0.pdf

(1) Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).