ET Euroopa Liidu Teataja L 23/30

KOMISJONI SOOVITUS,

10. jaanuar 2008,

eurole üleminekut hõlbustavate meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6912 all)

(2008/78/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

(1) Kui esimene euroga liitujate rühm koges pikka üleminekuaega, mille jooksul euro oli nende riikide vääring, kuid euro sularaha ei olnud veel kasutusele võetud, siis enamike tulevasi üleminekuid käsitlevate kehtivate riiklike kavadega on ette nähtud euro müntide ja rahatähtede kasutuselevõtt euro kasutuselevõtuga samal päeval. Kõnealuse erinevuse ja euro sularaha laialdase kättesaadavuse eeldus on, et euro kasutuselevõtuks valmistuvates liikmesriikides rakendatav strateegia peaks erinema 1999.–2002. aasta strateegiast.

(2) Sellises muutunud olukorras ei ole komisjoni 11. oktoobri 2000. aasta soovitus, milles käsitletakse ettevõtjaid eurole üleminekuks ette valmistada hõlbustavaid meetmeid, (1) asjakohane lahendamaks muutuvast olukorrast tulenevaid probleeme. Selleks et võtta arvesse muutunud olukorda ning kogemusi seoses euro sularaha kasutuselevõtuga 2002. 2007. ja 2008. aastal, tuleks vastu võtta uus soovitus,

SOOVITAB JÄRGMIST:

Artikkel 1

Juhtida ülemineku korraldamist

1. Liikmesriikides tuleks luua asjakohased eristruktuurid, et kavandada, koordineerida ja hõlbustada euro kasutuselevõtuks vajalikke ettevalmistustöid.

2. Tuleks koostada eurole ülemineku korraldamise kõiki aspekte hõlmav riiklik üleminekukava, mida arutatakse peamiste majandustegevuses osalejatega (krediidiasutused, jaesektor, sularahaveoga tegelevad ettevõtjad, müügiautomaadisektor, tarbijateühingud, kommertskojad jne) ja mida uuendatakse korrapäraselt.

Artikkel 2

Hõlbustada kodanike ettevalmistamist euro kasutuselevõtuks

1. Riiklike õigusnormidega tuleks kehtestada nõue esitada hinnad ja muud maksmisele kuuluvad, krediteeritavad või debiteeritavad rahasummad kahes vääringus. Nõue esitada hinnad ja rahasummad kahes vääringus peaks muutuma kohustuslikuks võimalikult kiiresti pärast seda, kui nõukogu on omavääringu ja euro vahelise lõplikult fikseeritud ümberarvestuskursi ametlikult vastu võtnud. Liikmesriigid ei tohiks soodustada olukorda, kus jaemüüjad esitavad hinnad kahes vääringus enne ümberarvestuskursi ametlikku vastuvõtmist. Samuti tuleks liikmesriikides kehtestada nõue esitada eraldi mis tahes teenustasu, mille ettevõtjad on kehtestanud ümberarvestuskursi fikseerimise ja euro kasutuselevõtu vahelisel ajal eurodes tehtavate maksete vastuvõtmise eest. Muu kui nõukogu poolt vastuvõetud ümberarvestuskursi kasutamine tuleks keelata. Hindade esitamine kahes vääringus peaks olema jätkuvalt kohustuslik vähemalt kuus kuud pärast euro kasutuselevõttu, kuid mitte kauem kui üks aasta. Pärast seda tuleks kõnealuse nõude kohaldamine lõpetada, et kodanikud saaksid uue vääringuga täielikult harjuda.

2. Liikmesriigid peaksid tagama, et kodanikud oleksid eurole ülemineku korra, euro rahatähtede ja müntide võltsimisvastaste sätete ja euro sularaha turvaelementidega hästi kursis ning nad peaksid aitama kodanikel omandada uues vääringus esitatud hinnad. Kõnealust teavituskampaaniat tuleks pärast euro kasutuselevõttu mõni aeg jätkata. Eelkõige tuleks koostada spetsiaalsed teabeprogrammid haavatavatele elanikerühmadele (nt pensionärid ja füüsiliste, sensoorsete või vaimsete häirete all kannatavad inimesed) ja inimestele, kellel on piiratud juurdepääs teabele (nt migrandid, kodutud, arvutus- ja kirjaoskuseta inimesed jne).

3. Liikmesriigid, krediidiasutused ja ettevõtjad peaksid korraldama koolitusi, et oma töös sularahaga regulaarselt kokkupuutuvad töötajad harjuksid eurodega, mis tagaks euro müntide ja rahatähtede parema äratundmise, turvaelementide õige kindlakstegemise ja kiirendaks rahaga ümberkäimist. Lisaks tuleks nägemispuudega inimestele korraldada praktilisi korduvkoolitusi, et aidata neil talletada uus raha sensoorsesse mällu.

4. Riigiasutused peaksid ettevõtjatele ja eelkõige VKEdele andma täpset teavet eurole ülemineku ajakava, asjaomaste õigusnormide ning maksu- ja raamatupidamiseeskirjade kohta. Kutseliidud, euroinfokeskused, kaubandus- ja kommertskojad, raamatupidajad ja ettevõtlusnõustajad peaksid tagama, et nendega koostööd tegevad ettevõtjad teevad vajalikke ettevalmistustöid ja on alates euro kasutuselevõtu kuupäevast võimelised tehinguid tegema eurodes.

5. Krediidiasutused peaksid kliente eurole ülemineku praktilistest tagajärgedest teavitama. Eelkõige tuleks juhtida nende tähelepanu sellele, et pärast euro kasutuselevõttu ei ole enam võimalik teha sularahata tehinguid vanas omavääringus ega hoida kontodel summasid vanas omavääringus.

6. Ettevõtjad peaksid tegema jõupingutusi töötajate teadlikkuse tõstmiseks ja korraldama avalikkusega suhtlevatele töötajatele kohapeal koolitusi.

7. Liikmesriigid peaksid jälgima eelkõige korrapäraste uuringute abil seda, kuidas majandustegevuses osalejad valmistuvad eurole üleminekuks.

Artikkel 3

Tagada euro sularaha kiire kasutuselevõtt

1. Selleks et vähendada vahetatava sularaha hulka, tuleks julgustada tarbijaid hoiustama vaba sularaha kontol nädalaid enne eurole üleminekut. Kui lepingud, mis tavaliselt hõlmavad omavääringut, sõlmitakse pärast lõplikult fikseeritud ümberarvestuskurssi käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmist ja sellised lepingud on kehtivad ka pärast euro kasutuselevõttu, tuleks nendes soovitavalt osutada eurole.

2. Krediidiasutused ja müügipunktid peaksid kuid enne eurole üleminekut kasutama Euroopa Keskpanga pakutavat euro rahatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse võimalust. (2) Euro rahatähtede ja müntide kaaseeljaotus müügipunktidele peaks toimuma viimastel nädalatel enne eurole üleminekut. Väikeste jaemüügipunktide jaoks tuleks ette näha erikord, sh eelkõige euro müntide komplektide jaotamine jaemüüjatele. Selleks et julgustada müügipunkte kaaseeljaotuses osalema, tuleks neile pakkuda majanduslikult soodsaid debiteerimise edasilükkamise võimalusi. Kodanikel peaks olema võimalik hankida euro müntide komplekte kolme nädala jooksul enne eurole üleminekut ja tuleks tagada, et igal leibkonnal oleks võimalik saada vähemalt üks komplekt.

3. Sularahaautomaate tuleks kohandada euro rahatähtede väljastamiseks alates euro kasutuselvõtust. Sellised sularahaautomaadid, mida tehnilistel võimalustel ei ole võimalik õigeaegselt vastavalt kohandada, tuleks kasutusest kõrvaldada. Kaks nädalat enne ja pärast eurole üleminekut peaksid krediidiasutused sularaha väljastamisel ja vahetamisel kasutama eelkõige väikese nominaalväärusega rahatähti.

4. Alates euro kasutuselevõtust on müügipunktid kohustatud andma raha tagasi üksnes eurodes, v.a kui see ei ole praktilistel põhjustel võimalik. Tuleb võtta ajutisi meetmeid, et hõlbustada sularaha kaaseeljaotust müügipunktidele ja vähendada sularaha hulga suurenemisega seotud probleeme müügipunktides.

5. Euro kasutuselevõtu päeval tuleks kõik elektroonilised kassaterminalid eurole ümber lülitada. Esimestel päevadel pärast euro kasutuselevõttu tuleks tarbijaid julgustada elektroonilisi makseid sagedamini tegema.

6. Omavääringu ja euro üheaegse ringluse perioodi esimestel päevadel peaksid krediidiasutuste peakontorid olema avatud, et hõlbustada omavääringu vahetamist euro vastu. Lisaks peaksid pangad ülemineku perioodil olema kauem avatud. Järjekordade ärahoidmiseks tuleks jaemüüjatele pakkuda sularahaga kiiremat varustamist võimaldavaid erivahendeid.

Artikkel 4

Hoida ära eurole ülemineku perioodi kuritarvitamine ja juhud, kus kodanikel tekib vale ettekujutus hindade arengust

1. Selleks et euro kasutuselevõtu mõju hindadele oleks neutraalne, tuleks sõlmida jaemüügi- ja teenindussektoriga kokkulepped. Eelkõige ei tohiks jaemüüjad seoses eurole üleminekuga hindu tõsta ja hindade eurodes esitamisel pärast üleminekukursi vastuvõtmist peaksid nad üritama hinnamuutusi minimaliseerida. Kõnealuste kokkulepete tulemuseks peaks olema tarbijatele nähtava ja kergesti äratuntava logo kasutuselevõtmine. Kõnealust logo tuleks edendada teavituskampaaniate abil. Koostöös tarbijaühingutega tuleks hoolsalt jälgida, kas jaemüüjate tegevus vastab kõnealuste kokkulepetega võetud kohustustele. Mittevastavuse korral tuleks ette näha hoiatavad meetmed, mis ulatuvad ettevõtja nime avaldamisest kuni võimalike trahvideni kõige tõsisematel juhtudel.

2. Liikmesriikides tuleks hinnaarenguid hoolikalt ja sageli jälgida alates ümberarvestuskursi vastuvõtmisele järgnevatest nädalatest kuni hindade kahes vääringus esitamise perioodi lõpuni. Eelkõige eurole üleminekule vahetult eelnevatel ja järgnevatel nädalatel tuleks kodanikke teavitada hindade iganädalasest arengust, et hoida ära võimalik vale ettekujutus hindadest.

3. Pärast ümberarvestuskursi vastuvõtmist peaksid pangad kohaldama eurodes tehtavate maksetehingute suhtes sama teenustasu nagu kohaldati omavääringus tehtud maksetehingute suhtes.

Artikkel 5

Lõppsäte

Liikmesriike kutsutakse üles toetama käesoleva soovituse rakendamist.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev soovitus on adresseeritud nii asutamislepingu artikli 122 kohase erandiga hõlmatud liikmesriikidele kui ka asjaomaste liikmesriikide krediidiasutustele, ettevõtjatele ning kutseliitudele ja tarbijaühingutele.

Brüssel, 10. jaanuar 2008 Komisjoni nimel komisjoni liige Joaquín ALMUNIA

(1) Soovitus 2000/C 303/05 (EÜT C 303, 24.10.2000, lk 6).

(2) Vt Euroopa Keskpanga 14. juuli 2006 aasta suunis euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala (EKP/2006/9, ELT L 207, 28.7.2006, lk 39).