ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 358/9

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1325/2014,

10. detsember 2014,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük Skagerraki vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 10. detsember 2014 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor Lowri EVANS

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu määrus (EL) nr 43/2014, 20. jaanuar 2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).
ET Euroopa Liidu Teataja L 358/11

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1326/2014,

10. detsember 2014,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 10. detsember 2014 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor Lowri EVANS

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu määrus (EL) nr 43/2014, 20. jaanuar 2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).
(20)

Lisateabe hindamine näitab, et kõik lennuettevõtjad on ümber sertifitseeritud ja et neile on ühel ja samal kuupäeval välja antud uus lennuettevõtja sertifikaat. See tähendab, et lennuettevõtja sertifikaatide igakordsel uuendamisel suureneb järsult CAABi töökoormus. CAAB on lennuettevõtjate üle ohutusjärelevalve teostamiseks välja töötanud järelevalveprogrammi, kuid selle rakendamisel on ilmnenud viivitusi. Järelevalve käigus on registreeritud vaid väike hulk puudusi ja seetõttu on raske otsustada selle üle, kas CAAB on piisavalt suuteline kõrvaldama tekkivaid ohutusprobleeme. Eespool nimetatud küsimustele vastuse saamiseks palub komisjon esitada täiendavat teavet ja kutsub CAABi tehnilisele nõupidamisele, et arutada Botswanas teostatava ohutusjärelevalve üksikasju.
(5)

Olemasolevatele liidus asutatud kesksetele vastaspooltele loa andmise protsess on käimas, kuid ei jõua 15. detsembriks 2014 lõpule. Ühtki olemasolevat kolmandas riigis asutatud keskset vastaspoolt, kes on juba taotlenud tunnustamist, ei ole praeguse seisuga tunnustatud. Üleminekuperioodi uus pikendamine võimaldab seega liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjatel) vältida omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist, mis kaasneks asjaoluga, et asjaomastes kolmandates riikides ei ole tunnustatud keskseid vastaspooli, kes pakuksid realistlikul ja kättesaadaval viisil spetsiifilist liiki kliirimisteenuseid, mida kõnealused liidu krediidiasutused ja investeerimisühingud vajavad. Kuigi selline suurenemine võib olla üksnes ajutine, võib see tingida nende loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes ja seega põhjustada häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad. Seepärast on vaja üleminekuperioode pikendada veel kuue kuu võrra ehk 15. juunini 2015.
—

kolmas veerg määrab kindlaks metaandmeelemendi mitmesuse. Mitmesuse väljendamisel järgitakse UMLis (Unified Modelling Language) esitatud mitmesuse mõistet, milles: — N tähendab, et tulemite kogumis esineb asjaomane metaandmeelement ainult N korda; — 1..* tähendab, et tulemite kogumis esineb asjaomane element vähemalt üks kord; — 0..1 näitab, et metaandmeelemendi esinemine tulemite kogumis sõltub tingimustest, kuid asjaomane element võib esineda ainult üks kord; — 0..* näitab, et metaandmeelemendi esinemine tulemite kogumis sõltub tingimustest, kuid asjaomane element võib esineda üks kord või enam korda; — kui mitmesus on 0..1 või 0..*, määrab tingimus kindlaks, kas metaandmeelemendid on kohustuslikud.
(124)

Mõned isikud osutasid liidu tootmisharu puudulikule tootmisvõimsusele. Tuleb märkida, et tollimaksude mittejätkamine võib kaasa tuua olukorra, kus alternatiivne tarneallikas peab oma tegevuse lõpetama, jättes importijatele vaid ühe tarneallika (import Hiinast). Tuletatakse meelde, et selvehallide ja jaemüüjate äritegevuse jaoks on vaja säilitada varustuskindlus. Üks neist toetas tegelikult meetmete jätkamist, et tagada konkurentsi ja säilitada vähemalt kaks tarneallikat. Lisaks saab liidu tootmisharu, mis on veel kaugel rahuldava tootmisvõimsuse rakendamisest, liidu turgu paremini teenindada, konkurents on taastatud. Asjaolu, et liidu tootmisharu ei kata praegu 100 % liidu vajadustest, ei õigusta ei Hiina eksportijate ebaausaid kaubandustavasid ega meetmete tühistamist.
(2)

Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 65 lõikes 3 on sätestatud, et kriisilahendusnõukogu määrab kindlaks iga kõnealuse määruse artiklis 2 osutatud üksuse iga-aastased kriisilahendusnõukogu halduskulude osamaksud ja nõuab need sisse. Need üksused on osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutused nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (2) artikli 2 tähenduses, ning emaettevõtjad, investeerimisühingud ja finantseerimisasutused, kes on asutatud osalevates liikmesriikides, kui nende suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) konsolideeritud järelevalvet kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punktiga g. Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei peaks kuuluma nende mitteosalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutuste filiaalid, mis asuvad osalevates liikmesriikides.
(21)

Viiendaks, tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punktis 1.3 on „riiklik sertifitseerimine ja riiklikud teenused” määratletud ühtse kategooriana toimingutest, mida tunnustatud organisatsioonil on õigus teostada lipuriigi nimel, kaasa arvatud riiklike ja klassifitseerimisnõudeid puudutavate tunnistuste väljastamine. Seevastu määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 2 punktides g ja i sätestatud määratlustes tehakse kindlalt vahet „seadusjärgsel tunnistusel” [Termin on muutunud. Uus termin „riiklik tunnistus”], mis antakse välja lipuriigi poolt või selle nimel vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele, ning „klassifikatsioonitunnistusel” [Termin on muutunud. Uus termin „klassiühingu tunnistus”], mis on klassiühinguna tegutseva tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade ja menetluste kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks. Sellest järeldub, et liidu õiguse alusel on riiklik tunnistus ja klassiühingu tunnistus kaks laadilt erinevat tunnistust. Nimelt on riiklik tunnistus avalik-õiguslikku laadi, klassiühingu tunnistus aga eraõiguslikku laadi, mille annab välja klassiühing vastavalt oma eeskirjadele, menetlustele ja tingimustele. Sellest järeldub, et tunnustatud organisatsiooni poolt laevale väljastatud klassiühingu tunnistus laeva klassifitseerimiseeskirjadele ja -menetlustele vastavuse tõendamiseks, kaasa arvatud juhul, kui lipuriik on dokumendi SOLASi konventsiooni II-I peatüki A-1 osa eeskirjale 3–1 vastavuse tõendina kinnitanud, on rangelt eraõiguslik dokument, mis ei ole ei lipuriigi ega lipuriigi nimel väljastatud dokument. Tunnustatud organisatsioonide koodeksis on aga „riikliku sertifitseerimise ja riiklike teenuste” puhul süstemaatiliselt viidatud kui tunnustatud organisatsiooni poolt „lipuriigi nimel” teostatud toimingutele, mis on vastuolus liidu õigusaktides kehtestatud õigusliku erinevusega. Vaatamata sellele vastuolule, kaasneks kõnealuse tunnustatud organisatsioonide koodeksi sätte liidu õiguskorras normina heakskiitmise korral ka ilmne oht, et määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud tunnustamisnõudeid, mida kohaldatakse organisatsiooni kogu tegevuse suhtes sõltumata lipuriigist, ei oleks enam ELis võimalik täita.
(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(5)

Eksperdirühm on väljendanud muret, et mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lubatud loomasööda allikad ja lisandid ei vasta piisaval määral lihatoiduliste kalaliikide toitumisvajadustele. Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punkti d alapunktile i tuleb loomi sööta söödaga, mis vastab looma toitainevajadustele tema arengu eri etappidel. Seetõttu tuleks lubada mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lihatoidulistele loomadele mõeldud loomasööda allikana terve kala kasutamist. Siiski ei tohiks see kaasa tuua täiendavat survet ohustatud või ülepüütud kalavarudele. Sel põhjusel tuleks mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lihatoiduliste loomade sööda tootmiseks kasutada ainult kolmanda osapoole poolt jätkusuutlikuks tunnistatud kalandustooteid. Tarbijate veenmiseks kogu mahepõllumajandusliku vesiviljelustoote jätkusuutlikkuses on selles kontekstis oluline kasutatava jätkusuutlikkuse kava usaldusväärsus. Seega peaksid pädevad asutused määratlema sertifitseerimissüsteemid, mis nende arvates, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (4) sätestatud säästva kalapüügi põhimõtteid, on piisavad selleks, et tõendada mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses loomasöödana kasutatavate kalandustoodete jätkusuutlikkust. Selliste sertifitseerimissüsteemide sobivuse hindamisel võib viitena kasutada 2009. aasta ÜRO toidu- ja põllumajandusorganisatsiooni suuniseid merest püütud kalade ja kaladest valmistatud toodete ökomärgistamise kohta (5).
14

Otsustamaks, kas kinnisvara vastab kinnisvarainvesteeringuna kajastamise kriteeriumitele, on vaja hinnangut. (Majandus)üksus töötab välja kriteeriumid, millest lähtuvalt ta saab järjepidevalt hinnata vastavust kinnisvarainvesteeringu mõistele ning paragrahvides 7–13 esitatud juhistele. Paragrahvi 75 punktis c nõutakse, et (majandus)üksus avalikustaks need kriteeriumid, juhul kui liigitamine on keeruline.
(6)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2006 (12) artikli 7d lõikes 1 on sätestatud, et kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsid antakse välja alates litsentsitaotluse esitamisele järgneva nädala reedest, tingimusel et komisjon ei ole osutatud ajavahemikul võtnud mingeid erimeetmeid.
(2)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
*ex 8714 91 30 ex 8714 91 30 ex 8714 91 30

23 33 70

Alumiiniumist esikahvlid, kasutatakse jalgrataste valmistamiseks (1)

0 %
(4)

Eiramisjuhtumite tulemuslik käsitlemine on oluline, et kaitsta liidu finantshuve ja tagada programmide usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine. Selle taustal ja arvestades, et finantskorrektsioonid on peamine vahend liidu rahastatavate kuludega seotud eeskirjade eiramiste korrigeerimiseks eelarve täitmise puhul koostöös liikmesriikidega, tuleks määrusesse (EÜ) nr 951/2007 lisada finantskorrektsioone käsitlevad asjaomased sätted.
IV lisas loetletud ainete kontsentratsiooni ülempiir (1) [Termin on muutunud. Uus termin on „sisalduse piirnorm”.]

10

TERMILISTES PROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED

Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd): 10 000 mg/kg; aldriin: 5 000 mg/kg; klordaan: 5 000 mg/kg; kloordekoon: 5 000 mg/kg; DDT (1,1,1-trikloro-2,2-bis(4-klorofenüül)etaan): 5 000 mg/kg; dieldriin: 5 000 mg/kg; endosulfaan: 5 000 mg/kg; endriin: 5 000 mg/kg; heptakloor: 5 000 mg/kg; heksabromobifenüül: 5 000 mg/kg; heksaklorobenseen: 5 000 mg/kg; heksaklorobutadieen: 1 000 mg/kg; heksaklorotsükloheksaanid, kaasa arvatud lindaan: 5 000 mg/kg; mireks: 5 000 mg/kg; pentaklorobenseen: 5 000 mg/kg; perfluoroktaansulfoonhape ja selle derivaadid (PFOS) (C8F17SO2X) (X = OH, metallisool (O-M+), halogeniid, amiid või muu derivaat, sealhulgas polümeerid): 50 mg/kg; polüklooritud bifenüülid (PCB-d) (3): 50 mg/kg; polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDD/PCDF) (4): 5 mg/kg; polüklooritud naftaleenid*: 1 000 mg/kg; tetrabromodifenüüleetri (C12H6Br4O), pentabromodifenüüleetri (C12H5Br5O), heksabromodifenüüleetri C12H4Br6O) ja heptabromodifenüüleetri (C12H3Br7O) kontsentratsioonide summa: 10 000 mg/kg; toksafeen: 5 000 mg/kg;
(2)

Euroopa naabruspoliitika (ENP), ELi-Moldova ENP tegevuskava ja idapartnerluse raames on Moldova Vabariik seadnud endale lennukad eesmärgid liiduga poliitiliste sidemete ja edasise majandusintegratsiooni arendamisel. Samuti on Moldova Vabariik juba teinud suuri edusamme õigusaktide ühtlustamisel, mille tulemuseks on suurem kooskõla liidu õigusaktide ja standarditega.
(6)

Ühine soovitus sisaldab seinnoodaga püütud makrelli ja heeringa puhul erandit lossimiskohustusest teatavatel tingimustel, mis põhinevad teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämismäära kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktiga b. Teaduslikud tõendid kõrge ellujäämismäära kohta esitas Scheveningeni rühmitus Põhjamere tagasiheitekava käsitlevas ühises soovituses, milles viidatakse konkreetsele teaduslikule uuringule kalade ellujäämuse kohta seinnoodast pääsemisel. Uuringu käigus leiti, et ellujäämise määr sõltub kalade võrku kogunemise ajast ja tihedusest, mis on sellisel püügil tavaliselt piiratud. STECF on kõnealuse teabe läbi vaadanud. STECF jõudis järeldusele, et kui eeldada, et ellujäämusuuringu tulemused on ellujäämismäära seisukohalt esinduslikud kutselise püügitegevuse puhul, siis võrgust vette tagasi sattunud ja ellujäänud kalade osakaal makrelli puhul oleks tõenäoliselt ligikaudu kui 70 %. Tihedus oleks ka väiksem sellisest tihedusest, mille puhul täheldati heeringa suremuse suurenemist. Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (2) artikli 19b lõike 2 kohaselt on keelatud makrelli ja heeringat püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus. See ellujäämuse erand ei mõjuta kehtivat keeldu, kuna kalade vabastamine toimub püügi selles etapis, kus kalade ellujäämise määr pärast vabastamist on kõrge. Seepärast tuleks selline erand lisada käesolevasse määrusesse.
(6)

Ühine soovitus sisaldab ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 seinnoodaga püütud anšoovise, stauriidide ja makrelli puhul erandit lossimiskohustusest. See erand põhineb teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämuse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktiga b. Ühises soovituses on esitatud teaduslikud tõendid kõrge ellujäämuse kohta ja selles viidatakse konkreetsele teaduslikule uuringule kalade ellujäämuse kohta seinnoodast pääsemisel Euroopa lõunapiirkonna vetes. Uuringu käigus leiti, et ellujäämise määr sõltub kalade võrku kogumise ajast ja tihedusest, mis on sellisel püügil tavaliselt piiratud. STECF vaatas kõnealuse teabe läbi (täiskogu teisel istungil 2014. aastal). STECF jõudis järeldusele, et kui eeldada, et ellujäämusuuringu tulemused on ellujäämismäära seisukohalt esinduslikud kutselise püügitegevuse puhul, siis võrgust vette tagasi sattunud ja ellujäänud kalade osakaal oleks tõenäoliselt suurem kui 50 %. Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (2) artikli 19b lõike 2 kohaselt on keelatud makrelli ja heeringat püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus. See ellujäämuse erand ei mõjuta kehtivat keeldu, kuna kalade vabastamine toimub püügi selles etapis, kus kalade ellujäämise määr pärast vabastamist on kõrge. Seepärast tuleks selline erand lisada käesolevasse määrusesse.
(5)

Ühine soovitus sisaldab mõrra, lõkspüüniste, ääremõrra ja seisevnoodaga püütud lõhe ja tursa puhul erandit lossimiskohustusest. See erand põhineb Baltfishi esitatud teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämismäära kohta, mille on läbi vaadanud STECF. STECF märgib, et Baltfishi ühine soovitus (3) sisaldab suuremat osa teabest, mis on nõutav selliste erandite põhjendamiseks. STECF jõudis järeldusele, et kuna sellised püügivahendid sulgevad kala seisva võrgustruktuuri sisse vastupidiselt püügile nakkevõrgu või õngega, siis võis tõenäoliselt eeldada, et selliste püügivahendite kasutamisel on suremus väike, tavaliselt alla 10 %. Siiski soovitas STECF täiendavalt tööd teha, et oleks võimalik kinnitada, et vähese suremuse eeldus on tõene, samuti tuleks käitlemistavade puhul arvesse võtta valitsevaid keskkonnatingimusi. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.
Alaküsimustik 1: majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad Eesmärk: teha kindlaks inimesed, kes on majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad. Sellel rühmal on ühiseid tunnuseid nii töötajate kui ka füüsilisest isikust ettevõtjatega, mistõttu on sinna kuuluvatel isikutel kahetine tööalane staatus.
(1)

Määruse (EL) nr 978/2012 artikli 9 lõikega 1 on kehtestatud konkreetsed abikõlblikkuse kriteeriumid taotlevale riigile tariifsete soodustuste andmiseks säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra (GSP+) raames. Selle eelduseks on, et riiki peetakse haavatavaks. Riik peaks olema ratifitseerinud kõik kõnealuse määruse VIII lisas loetletud konventsioonid ja asjaomase järelevalveasutuse viimati esitatud järeldustes ei tohi olla märgitud, et mõne konventsiooni tõhusas rakendamises esineks tõsiseid puudusi. Riik ei tohiks olla ühegi asjaomase konventsiooni suhtes esitanud reservatsiooni, mis on asjaomase konventsiooniga keelatud või mida määruse (EL) nr 978/2012 artikli 9 mõistes peetakse nimetatud konventsiooni sisu ja eesmärgiga vastuolus olevaks. Riik peaks reservatsioonideta aktsepteerima iga konventsiooniga kehtestatud aruandluskohustusi ja täitma määruse (EL) nr 978/2012 artikli 9 lõike 1 punktides d, e ja f osutatud siduvaid kohustusi.
(4)

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 artikliga 24a vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kõnealuse määruse I lisa ja lisada sinna Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma kuuluvad piirkonnad või riigid, kes on viinud lõpule läbirääkimised Euroopa Liiduga sõlmitava lepingu üle ja vastavad GATT 1994 XXIV artikli nõuetele.
(3)

Teatavatel juhtudel võib toetuste vähendamise tulemus olla võrdne nulliga, seda eelkõige liikmesriikide põllumajanduslike majapidamiste struktuuri ja otsetoetuste hinnangulise jaotuse tõttu ning seepärast, et liikmesriikidel on võimalus kohaldada määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 11 lõiget 2. Nii teatasidki Belgia, Luksemburg, Malta, Austria, Sloveenia ja Soome komisjonile, et nende hinnanguline toetuste vähendamine kalendriaastatel 2015–2019 on null.
(5)

Ilma et see piiraks kehtivat kohustust nõutavad summad komisjoni kontol kättesaadavaks teha, peaks iga liikmesriik, kes otsustab kõnealust võimalust kasutada, edastama komisjonile aegsasti enne detsembri esimest tööpäeva taotluse, mis sisaldab kuupäeva või kuupäevi, mil vastavad summad kättesaadavaks tehakse, et oleks võimalik liidu rahalisi vajadusi tõhusalt juhtida. Mis tahes viivituse eest korrigeerimiste kättesaadavaks tegemisel komisjonile teatatud kuupäeval või kuupäevadel tuleks maksta viivist määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklis 11 sätestatud tingimustel.
(302)

Kahju uurimine on seotud liidu tootjate saavutatud tulemustega liidu turul. Nagu nähtub eespool esitatud tabelist 4, suurenes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 2011. aastal 1 %, kuid uurimisperioodi lõpuks on tootmisvõimsus viie protsendipunkti võrra vähenenud. Seetõttu ei ole tootmisvõimsus liidus suurenenud. Arvestades, et paljud klaasfilamentkiu tootjad on hargmaised ettevõtjad, ei ole siiski üllatav, et nad teevad ärivõimaluste olemasolu korral investeeringuid ka väljaspool liitu. Väljaspool liitu asuvasse täiendavasse tootmisvõimsusesse investeeritakse selleks, et rahuldada kujunemisjärgus turgude vajadusi, ning väljavaatega teenida kasumit. Kõnealustesse piirkondadesse tehaste rajamine on samuti kooskõlas eesmärgiga olla vastavatele klientidele lähedal. Sellegipoolest on ärilised otsused väljaspool liitu tehase rajamise või mitterajamise kohta täiesti sõltumatud asjaolust, et liidu tootmisharule on tekkinud kahju. Sarnaseid väiteid liidu tootmisharu tehtud suurte investeeringute kohta käsitletakse allpool enda tekitatud kahju selgitavas osas.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013 (2) on määrus (EÜ) nr 1234/2007 kehtetuks tunnistatud ja asendatud alates 1. jaanuarist 2014. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 230 lõike 1 punktis a on siiski sätestatud, et piima tootmise piiramise süsteemi puhul jätkatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki III jao sätete ning artiklite 55 ja 85 ning IX ja X lisa kohaldamist kuni 31. märtsini 2015.