I 
(Seadusandlikud aktid)  
EELARVED  
Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve  
LÕPLIK VASTUVÕTMINE (EL, Euratom) 2017/292  
EUROOPA PARLAMENDI PRESIDENT,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314,  
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,  
võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (  1 ), 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa L iidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ( 2 ), 
võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (  3 ), 
võttes arvesse 2 detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelar vedist- 
sipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (  4 ), 
võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti,  
võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu 
seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta,  
võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2017, mille komisjon esitas 17.  oktoobril 
2016. aastal,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt 26. oktoobril 2016. aastal vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa 
Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt 26. oktoobril 2016. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid üldeelarve projekti kohta,  
võttes arvesse nõukogu eesistuja 26. oktoobri 2016. aasta kirja, milles teatatakse, et nõukogu ei saanud heaks kiita kõiki Euro opa 
Parlamendis vastu võetud muudatusettepanekuid,  
( 1 ) ELT L 168, 7..6.2014, lk 105. 
( 2 ) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. 
( 3 ) ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. 
( 4 ) ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.  28.2.2017  ET L 51/1 Euroopa Liidu Teataja
 
võttes arvesse nõukogu eesistujale 26. oktoobril 2016. aastal saadetud kirja lepituskomitee kokkukutsumise kohta,  
võttes arvesse asjaolu, et lepituskomitee jõudis ühises tekstis kokkuleppele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikes  6 ette 
nähtud 21 päeva jooksul,  
võttes arvesse ühise teksti heakskiitmist nõukogus 29. novembril 2016. aastal,  
võttes arvesse ühise teksti heakskiitmist Euroopa Parlamendis 1. detsembril 2016. aastal,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra artikleid 90 ja 91,  
KINNITAB JÄRGMIST:  
Ainus artikkel  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud menetlus on lõpule viidud ja Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve on lõ plikult 
vastu võetud.  
Brüssel, 1. detsember 2016  
President  
M. SCHULZ  L 51/2  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
EUROOPA LIIDU 2017. AASTA EELARVE  
SISUKORD  
Lehekülg  
TULUDE KOONDARVESTUS  
A. Sissejuhatus ja üldeelarve rahastamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 
B. Tulude koondarvestus eelarverubriikide kaupa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 
C. Ametikohtade loetelus märgitud personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160  
D. Hooned . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161  
TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA  
I jagu. Euroopa Parlament  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 168  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 184  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 244  
II jagu. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 245  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 263  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 307  
III jagu. Komisjon  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 308  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 309  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 386  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1937  
IV jagu. Euroopa Liidu Kohus  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1986  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1987  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1999  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2035  
V jagu. Kontrollikoda  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2036  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2037  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2050  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2081  
VI jagu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2083  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2084  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2096  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2133  28.2.2017  ET L 51/3 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
VII jagu. Regioonide Komitee  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2134  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2135  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2151  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2185  
VIII jagu. Euroopa Ombudsman  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2186  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2187  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2203  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2231  
IX jagu. Euroopa Andmekaitseinspektor  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2232  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2233  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2246  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2279  
X jagu. Euroopa välisteenistus  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2280  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2281  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2299  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2341  L 51/4  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
SISUKORD  
Lehekülg  
TULUDE KOONDARVESTUS  
A. Sissejuhatus ja üldeelarve rahastamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 
B. Tulude koondarvestus eelarverubriikide kaupa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 
— Jaotis 1. Omavahendid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23 
— Jaotis 3. Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47 
— Jaotis 4. Institutsioonide ja muude liidu asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65 
— Jaotis 5. Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . 79 
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osamaksed ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 93 
— Jaotis 7. Viivisintressid ja trahvid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 139  
— Jaotis 8. Laenutehingud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 146  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 158  
C. Ametikohtade loetelus märgitud personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160  
D. Hooned . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161  
TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA  
I jagu. Euroopa Parlament  168  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 170  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 173  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 180  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 182  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 184  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
— Jaotis 3. Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 221  
— Jaotis 4. Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . 235  
— Jaotis 5. Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet ning sõltumatute 
väljapaistvate isikute komitee . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 239  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 241  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 244 28.2.2017  ET L 51/5 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
II jagu. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  245  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
— Jaotis 4. Institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt laekuvad tulud . . . . . . . . . . . . . . . 247  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 250  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 256  
— Jaotis 7. Viivisintressid ja trahvid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 259  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 261  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 263  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 264  
— Jaotis 2. Hooned, seadmed ja tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 287  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 305  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 307  
III jagu. Komisjon  308  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 309  
— Jaotis 4: Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . 310  
— Jaotis 5: Institutsiooni haldustegevusest saadav tulu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . 315  
— Jaotis 6: Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324  
— Jaotis 7: Viivisintressid ja trahvid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 370  
— Jaotis 8: Laenutehingud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377  
— Jaotis 9: Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384  
ASSIGNEERINGUTE (2017 JA 2016) JA TÄITUMISTE (2015) KOKKUVÕTE 386  
— Jaotis XX: Halduskulud poliitikavaldkondade kaupa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . 389  
— Jaotis 01: Majandus- ja rahandusvaldkond . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 406  
— Jaotis 02: Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 445  
— Jaotis 03: Konkurents . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 523  
— Jaotis 04: Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . 528  
— Jaotis 05: Põllumajandus ja maaelu areng . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 610  
— Jaotis 06: Liikuvus ja transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 698  
— Jaotis 07: Keskkond . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 761 L 51/6  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
— Jaotis 08: Teadusuuringud ja innovatsioon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 799  
— Jaotis 09: Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 854  
— Jaotis 10: Otsene teadustegevus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 923  
— Jaotis 11: Merendus ja kalandu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 952  
— Jaotis 12: Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 993  
— Jaotis 13: Regionaal- ja linnapoliitika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1007  
— Jaotis 14: Maksukorraldus ja tolliliit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1084  
— Jaotis 15: Haridus ja kultuur . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1098  
— Jaotis 16: Teabevahetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1155  
— Jaotis 17: Tervis ja toiduohutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1175  
— Jaotis 18: Ränne ja siseasjad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1233  
— Jaotis 19: Välispoliitika vahendid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1293  
— Jaotis 20: Kaubandus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1324  
— Jaotis 21: Rahvusvaheline koostöö ja areng . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1336  
— Jaotis 22: Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1424  
— Jaotis 23: Humanitaarabi ja kodanikukaitse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1466  
— Jaotis 24: Pettustevastane võitlus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1487  
— Jaotis 25: Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . 1494  
— Jaotis 26: Komisjoni haldus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1504  
— Jaotis 27: Eelarve . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1557  
— Jaotis 28: Audit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1566  
— Jaotis 29: Statistika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1570  
— Jaotis 30: Pensionid ja nendega seotud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1579  
— Jaotis 31: Keeletalitused . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1592  
— Jaotis 32: Energeetika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1602  
— Jaotis 33: Õigus- ja tarbijaküsimused . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1646  
— Jaotis 34: Kliimameetmed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1684  
— Jaotis 40: Reservid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1697  
Lisad  
— Euroopa Majanduspiirkond . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1706  
— Kandidaatriikidele ja Lääne-Balkani võimalikele kandidaatidele avatud eelarverubriikide loetelu . . . . . . . . . . . . . . .  . 1721  28.2.2017  ET L 51/7 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
— Laenutehingud – Liidu eelarve raames tagatud laenutehingud (suunisena) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1724  
— Teave rahastamisvahendite kohta vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 1 punktile e . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1758  
— Väljaannete talitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1828  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1829  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1834  
— Euroopa Pettustevastane Amet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1847  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1848  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1853  
— Euroopa Personalivaliku Amet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1867  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1868  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1873  
— Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1889  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1890  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1895  
— Infrastruktuuri- ja logistikaamet – Brüssel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1905  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1906  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1911  
— Infrastruktuuri- ja logistikatalitus – Luxembourg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1921  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1922  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1927  
— Töötajad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1937  
IV jagu. Euroopa Liidu Kohus  1986  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1987  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja teiste liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . 1988  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 1991  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1997  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1999  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2000  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2017  L 51/8  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
— Jaotis 3. Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . 2031  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2033  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2035  
V jagu. Kontrollikoda  2036  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2037  
— Jaotis 4. Institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt laekuvad tulud . . . . . . . . . . . . . . . 2038  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2041  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2048  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2050  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2051  
— Jaotis 2. Hooned, vallasvara, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2066  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2079  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2081  
VI jagu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  2083  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2084  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2085  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2088  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2094  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2096  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2097  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2115  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2131  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2133  
VII jagu. Regioonide Komitee  2134  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2135  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2136  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2139  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2146  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2149  28.2.2017  ET L 51/9 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2151  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavad isikud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2152  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2168  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2183  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2185  
VIII jagu. Euroopa Ombudsman  2186  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2187  
— Jaotis 4. Tulud institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2188  
— Jaotis 5. Institutsiooni haldustegevusest saadav tulu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . 2192  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2199  
— Jaotis 9. Muud tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2201  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2203  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2204  
— Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2216  
— Jaotis 3. Institutsiooni üldiste ülesannete täitmisega seotud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . 2223  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2229  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2231  
IX jagu. Euroopa Andmekaitseinspektor  2232  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2233  
— Jaotis 4. Mitmesugused liidu maksud, lõivud ja tasud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2234  
— Jaotis 5. Institutsiooni haldustegevusest saadav tulu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . 2237  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2244  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2246  
— Jaotis 1. Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2247  
— Jaotis 2. Hooned, seadmed ja institutsiooni tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2260  
— Jaotis 3. Euroopa andmekaitsenõukogu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2265  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2277  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2279  L 51/10  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Lehekülg  
X jagu. Euroopa välisteenistus  2280  
— Tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2281  
— Jaotis 4. Institutsioonide ja muude liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt laekuvad tulud . . . . . . . . . . . . . . . 2 282  
— Jaotis 5. Tulud institutsiooni haldustegevusest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . 2285  
— Jaotis 6. Liidu kokkulepete ja programmidega seotud sisse- ja tagasimaksed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2292  
— Jaotis 7. Viivisintressid ja trahvid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2295  
— Jaotis 9. Mitmesugused tulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2297  
— Kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2299  
— Jaotis 1. Peakorteri personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2302  
— Jaotis 2. Peakorteri hooned, seadmed ja tegevuskulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2313  
— Jaotis 3. Delegatsioonid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2331  
— Jaotis 10. Muud kulud . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2339  
— Personal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2341  28.2.2017  ET L 51/11 Euroopa Liidu Teataja
 
A. SISSEJUHATUS JA ÜLDEELARVE RAHASTAMINE  
SISSEJUHATUS  
Liidu üldeelarve on dokument, kus on esitatud ja millega kiidetakse igal aastal heaks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühe nduse 
jaoks vajalikuks peetavate tulude ja kulude kogusumma.  
Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastapõhisuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihto tstarbelisuse, 
usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt. 
— Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtte  kohaselt peavad kõik liidu tulud ja kulud, mis on eelarvesse kantud, olema koondatud ühte 
dokumenti. 
— Aastapõhisuse põhimõtte  kohaselt võetakse eelarve vastu korraga üheks aastaks ning jooksvaks eelarveaastaks ette nähtud kuluko- 
hustuste ja maksete assigneeringuid tuleb põhimõtteliselt kasutada selle aasta jooksul. 
— Tasakaalu põhimõtte  kohaselt peab eelarveaastaks prognoositav tulu olema võrdne nimetatud aasta maksete assigneeringutega; laenu 
võtmine võimaliku eelarvepuudujäägi katmiseks ei sobi kokku omavahendite süsteemiga, mistõttu seda ei kiideta heaks. 
— Kooskõlas  arvestusühiku põhimõttega  koostatakse ja täidetakse eelarve eurodes ning raamatupidamisdokumendid esitatakse eurodes. 
— Kõikehõlmavuse põhimõtte  kohaselt kaetakse maksete assigneeringute kogusumma kogutulust, välja arvatud piiratud arv tuluartikleid, 
mis on eraldatud konkreetsete kuluartiklite jaoks. Tulud ja kulud kantakse eelarvesse täies mahus neid vastastikku korrigeerima ta. 
— Sihtotstarbelisuse põhimõte  tähendab, et igal assigneeringul peab olema otstarve ja see tuleb eraldada konkreetseks eesmärgiks, et vältida 
assigneeringute segiminekut. 
— Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte  on määratletud säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetest lähtuvalt. 
— Eelarve koostatakse kooskõlas  läbipaistvuse põhimõttega , mis tagab usaldusväärse teabe eelarve täitmise ja raamatupidamisaruannete 
kohta.  
Eelarves kajastatakse assigneeringuid ja vahendeid otstarbe järgi (tegevuspõhine eelarvestamine), et suurendada läbipaistvust e elarve 
haldamisel lähtuvalt usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärkidest ning eeskätt tõhususest ja mõjususest.  
Praeguses eelarves on kulud kinnitatud mahus 157 857 787 116 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 134 490 371 363 eurot 
maksete assigneeringutena, mis on võrreldes 2016. aasta eelarvega erinevus vastavalt +1,66 % ja –1,57 %.  
Eelarve tulud moodustavad kokku EUR 134 490 371 363 eurot. Ühtne käibemaksu vahendite sissenõudemäär on 0,30 % (välja arvatud 
Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi puhu, kellele kohaldatavaks sissenõudemääraks on aastatel 2014–2020 määratud 0,15%) ja rahvama- 
janduse kogutulu vahenditel 0,6077 %. Traditsioonilised omavahendid (tolli- ja suhkrumaksud) annavad 15,96 % 2017. aasta eelarv e 
vahenditest. Käibemaksupõhiste omavahendite panus on 12,34 % ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite panus on 69,63 %. 
Käesoleva aasta muu tulu mahuks prognoositakse 2 772 392 898 eurot.  
2017. aasta eelarve rahastamiseks vajatavad omavahendid moodustavad liikmesriikide kogurahvatulust kokku 0,85 %.  
Meetod, mida kasutatakse 2017. aasta eelarve rahaliste vahendite arvutamiseks, on samm-sammult esitatud järgnevates tabelites.  L 51/12  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
ÜLDEELARVE RAHASTAMINE  
Assigneeringud, mis kaetakse 2017. eelarveaasta jooksul vastavalt nõukogu 26. mai 2014. aasta otsuse 2014/335/EL, Euratom 
(Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta) artiklile 1 
KULUD  
Rubriik  Eelarve 2017  Eeslarve 2016 (  1 ) Muutus (protsen- 
tides)  
1. Arukas ja kaasav majanduskasv  56 521 763 545  59 290 697 648  – 4,67  
2. Jätkusuutlik kasv: loodusvarad  54 913 969 537  54 972 403 654  – 0,11  
3. Turvalisus ja kodakondsus  3 786 957 287  3 022 387 739  + 25,30  
4. ELi ülemaailmne roll  9 483 081 178  10 155 590 403  – 6,62  
5. Haldus  9 394 599 816  8 950 916 040  + 4,96  
6. Kompensatsioon  p.m.  p.m.  —  
Erivahendid  390 000 000  250 475 125  + 55,70  
Kogukulu  ( 2 ) 134 490 371 363  136 642 470 609  – 1,57  
( 1 ) Käesolevas veerus esitatud arvud vastavad 2016. aasta eelarvele (ELT L 48, 24.2.2016, lk 1) ja paranduseelarvetele nr 1/2016 – nr 6/2016. 
( 2 ) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõike 1 kolmandas lõigus on sätestatud: „Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasa kaalus“.  28.2.2017  ET L 51/13 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD  
Eelarverida  Eelarve 2017  Eelarve 2016 (  1 ) Muutus (protsen- 
tides)  
Mitmesugused tulud (jaotised 4-9)  2 772 392 898  1 616 701 373  + 71,48  
Kasutatav ülejääk eelmisest eelarveaastast (peatükk 3 0, artikkel 3 0 0)  p.m.  1 349 116 814  —  
Välistegevuse tagatisfondi ülejääkide tagastamine (peatükk 3 0, artikkel 3 0 2)  p.m.  p.m.  —  
Käibemaksust ja eelnevate eelarveaastate rahvamajanduse kogutoodangu / kogurahvatulu 
põhistest omavahenditest tulenevad omavahendite ülejäägid (peatükid 3 1 ja 3 2)  p.m.  p.m.  —  
Jaotiste 3-9 kogutulu  2 772 392 898  2 965 818 187  – 6,52  
Tollimaksude ja suhkrumaksude netosumma (peatükid 1 1 ja 1 2)  21 467 000 000  20 247 900 000  + 6,02  
Käibemaksupõhised omavahendid ühtse määra alusel (tabelid 1 ja 2, peatükk 1 3)  16 598 937 750  16 279 317 150  + 1,96  
Lisaomavahenditest rahastatav osa (kogurahvatulul põhinevad omavahendid, tabel 3, 
peatükk 1 4)  93 652 040 715  97 149 435 272  – 3,60  
Assigneeringud, mis kaetakse otsuse 2014/335/EL, Euratom artiklis 2 osutatud omava- 
henditest (  2 ) 131 717 978 465  133 676 652 422  – 1,47  
Kogutulu  ( 3 ) 134 490 371 363  136 642 470 609  – 1,57  
( 1 ) Käesolevas veerus esitatud arvud vastavad 2016. aasta eelarvele (ELT L 48, 24.2.2016, lk 1) ja paranduseelarvetele nr 1/2016 – nr 6/2016. 
( 2 ) 2017. aasta eelarve omavahendid määrati kindlaks 18. mail 2016 omavahendite nõuandekomitee 166. koosolekul vastu võetud eelar veprognooside alusel. 
( 3 ) Euroopa Liigu toimimise lepingu artikli 310 lõike 1 kolmandas lõigus on sätestatud: „Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasa kaalus“.  L 51/14  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 1  
Ühtlustatud käibemaksubaaside piiristusmäära arvutus vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile b  
Liikmesriik  1 % piiristamata 
käibemaksu arvestus- 
baasist  1 % kogurahvatulust  Piiristusmäär (prot- 
sentides)  1 % piiristusmääraga 
korrutatud kogurah- 
vatulust  1 % piiristatud 
käibemaksu arvestus- 
baasist (  1 ) Liikmesriigid, kus 
käibemaks on 
piiristatud  
(1) (2)  (3)  (4)  (5)  (6)  
Belgia  1 767 744 000  4 364 202 000  50  2 182 101 000  1 767 744 000  
Bulgaaria  215 501 000  451 147 000  50  225 573 500  215 501 000  
Tšehhi Vabariik  708 186 000  1 645 692 000  50  822 846 000  708 186 000  
Taani  1 062 675 000  2 916 093 000  50  1 458 046 500  1 062 675 000  
Saksamaa  13 506 186 000  33 059 999 000  50  16 529 999 500  13 506 186 000  
Eesti  108 283 000  219 513 000  50  109 756 500  108 283 000  
Iirimaa  837 734 000  2 049 014 000  50  1 024 507 000  837 734 000  
Kreeka  777 516 000  1 822 161 000  50  911 080 500  777 516 000  
Hispaania  4 903 148 000  11 604 439 000  50  5 802 219 500  4 903 148 000  
Prantsusmaa  9 947 380 000  23 286 561 000  50  11 643 280 500  9 947 380 000  
Horvaatia  269 162 000  459 302 000  50  229 651 000  229 651 000  Horvaatia  
Itaalia  6 241 490 000  17 121 047 000  50  8 560 523 500  6 241 490 000  
Küpros  119 229 000  177 085 000  50  88 542 500  88 542 500  Küpros  
Läti 104 543 000  274 048 000  50  137 024 000  104 543 000  
Leedu  160 059 000  395 700 000  50  197 850 000  160 059 000  
Luksemburg  275 481 000  363 484 000  50  181 742 000  181 742 000  Luksemburg  
Ungari  467 100 000  1 156 112 000  50  578 056 000  467 100 000  
Malta  67 040 000  96 738 000  50  48 369 000  48 369 000  Malta  
Madalmaad  2 884 590 000  7 241 616 000  50  3 620 808 000  2 884 590 000  
Austria  1 607 452 000  3 575 020 000  50  1 787 510 000  1 607 452 000  
Poola  1 889 516 000  4 330 202 000  50  2 165 101 000  1 889 516 000  
Portugal  895 989 000  1 877 440 000  50  938 720 000  895 989 000  
Rumeenia  593 753 000  1 768 712 000  50  884 356 000  593 753 000  
Sloveenia  185 469 000  404 677 000  50  202 338 500  185 469 000  
Slovakkia  276 354 000  813 883 000  50  406 941 500  276 354 000  
Soome  930 644 000  2 170 886 000  50  1 085 443 000  930 644 000  
Rootsi  2 133 382 000  5 125 505 000  50  2 562 752 500  2 133 382 000  
Ühendkuningriik  11 838 873 000  25 335 255 000  50  12 667 627 500  11 838 873 000  
Kokku  64 774 479 000  154 105 533 000  77 052 766 500  64 591 871 500  
( 1 ) Kasutatav arvestusbaas ei ületa 50 % kogurahvatulust.  28.2.2017  ET L 51/15 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 2  
Käibemaksupõhiste omavahendite jaotus vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile b (peatükk 1 3)  
Liikmesriik  1 % piiristatud käibemaksu arvestus- 
baasist  Käibemaksupõhiste omavahendite 
ühtne määr (protsentides)  Käibemaksupõhised omavahendid 
ühtse määra alusel  
(1) (2)  (3) = (1) × (2)  
Belgia  1 767 744 000  0,30  530 323 200  
Bulgaaria  215 501 000  0,30  64 650 300  
Tšehhi Vabariik  708 186 000  0,30  212 455 800  
Taani  1 062 675 000  0,30  318 802 500  
Saksamaa  13 506 186 000  0,15  2 025 927 900  
Eesti  108 283 000  0,30  32 484 900  
Iirimaa  837 734 000  0,30  251 320 200  
Kreeka  777 516 000  0,30  233 254 800  
Hispaania  4 903 148 000  0,30  1 470 944 400  
Prantsusmaa  9 947 380 000  0,30  2 984 214 000  
Horvaatia  229 651 000  0,30  68 895 300  
Itaalia  6 241 490 000  0,30  1 872 447 000  
Küpros  88 542 500  0,30  26 562 750  
Läti 104 543 000  0,30  31 362 900  
Leedu  160 059 000  0,30  48 017 700  
Luksemburg  181 742 000  0,30  54 522 600  
Ungari  467 100 000  0,30  140 130 000  
Malta  48 369 000  0,30  14 510 700  
Madalmaad  2 884 590 000  0,15  432 688 500  
Austria  1 607 452 000  0,30  482 235 600  
Poola  1 889 516 000  0,30  566 854 800  
Portugal  895 989 000  0,30  268 796 700  
Rumeenia  593 753 000  0,30  178 125 900  
Sloveenia  185 469 000  0,30  55 640 700  
Slovakkia  276 354 000  0,30  82 906 200  
Soome  930 644 000  0,30  279 193 200  
Rootsi  2 133 382 000  0,15  320 007 300  
Ühendkuningriik  11 838 873 000  0,30  3 551 661 900  
Kokku  64 591 871 500  16 598 937 750  L 51/16  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 3  
Kogurahvatulul põhinevate omavahendite ühtse määra kindlaksmääramine ja jaotus vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 
1 punktile c (peatükk 1 4)  
Liikmesriik  1 % kogurahvatulust  Lisaomavahendite ühtne määr  Lisaomavahendid ühtse määra 
alusel  
(1) (2)  (3) = (1) × (2)  
Belgia  4 364 202 000  2 652 185 262  
Bulgaaria  451 147 000  274 168 204  
Tšehhi Vabariik  1 645 692 000  1 000 109 543  
Taani  2 916 093 000  1 772 149 611  
Saksamaa  33 059 999 000  20 091 013 685  
Eesti  219 513 000  133 401 053  
Iirimaa  2 049 014 000  1 245 213 840  
Kreeka  1 822 161 000  1 107 352 169  
Hispaania  11 604 439 000  7 052 176 340  
Prantsusmaa  23 286 561 000  14 151 561 702  
Horvaatia  459 302 000  279 124 109  
Itaalia  17 121 047 000  10 404 694 494  
Küpros  177 085 000  107 616 977  
Läti 274 048 000  0,6 077 137 (  1 ) 166 542 719  
Leedu  395 700 000  240 472 304  
Luksemburg  363 484 000  220 894 200  
Ungari  1 156 112 000  702 585 079  
Malta  96 738 000  58 789 006  
Madalmaad  7 241 616 000  4 400 829 115  
Austria  3 575 020 000  2 172 588 564  
Poola  4 330 202 000  2 631 522 997  
Portugal  1 877 440 000  1 140 945 973  
Rumeenia  1 768 712 000  1 074 870 480  
Sloveenia  404 677 000  245 927 749  
Slovakkia  813 883 000  494 607 834  
Soome  2 170 886 000  1 319 277 122  
Rootsi  5 125 505 000  3 114 839 510  
Ühendkuningriik  25 335 255 000  15 396 581 074  
Kokku  154 105 533 000  93 652 040 715  
( 1 ) Määra arvutamine: (93 652 040 715) / (154 105 533 000) = 0,607713680955245.  28.2.2017  ET L 51/17 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 4  
Taanile, Madalmaadele ja Rootsile võimaldatavate kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamise arvutus ning s elle 
rahastamine vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõikele 5 (peatükk 1 6)  
Liikmesriik  Brutomaksete vähendamine  Vähendatud kogurahvatulu 
arvestusbaasi osa prot- 
sentides  Kogurahvatulust lähtuv 
arvestusalus, mida kohal- 
datakse brutomakse vähen- 
damisel  Vähendamise rahastamine  
(1) (2)  (3)  (4) = (1) + (3)  
Belgia  2,83  31 168 279  31 168 279  
Bulgaaria  0,29  3 222 004  3 222 004  
Tšehhi Vabariik  1,07  11 753 211  11 753 211  
Taani  – 141 660 311  1,89  20 826 167  – 120 834 144  
Saksamaa  21,45  236 108 063  236 108 063  
Eesti  0,14  1 567 719  1 567 719  
Iirimaa  1,33  14 633 658  14 633 658  
Kreeka  1,18  13 013 518  13 013 518  
Hispaania  7,53  82 876 639  82 876 639  
Prantsusmaa  15,11  166 308 075  166 308 075  
Horvaatia  0,30  3 280 245  3 280 245  
Itaalia  11,11  122 275 177  122 275 177  
Küpros  0,11  1 264 707  1 264 707  
Läti 0,18  1 957 197  1 957 197  
Leedu  0,26  2 826 012  2 826 012  
Luksemburg  0,24  2 595 932  2 595 932  
Ungari  0,75  8 256 726  8 256 726  
Malta  0,06  690 884  690 884  
Madalmaad  – 757 337 819  4,70  51 718 211  – 705 619 608  
Austria  2,32  25 532 095  25 532 095  
Poola  2,81  30 925 458  30 925 458  
Portugal  1,22  13 408 310  13 408 310  
Rumeenia  1,15  12 631 796  12 631 796  
Sloveenia  0,26  2 890 124  2 890 124  
Slovakkia  0,53  5 812 594  5 812 594  
Soome  1,41  15 504 044  15 504 044  
Rootsi  – 201 593 520  3,33  36 605 357  – 164 988 163  
Ühendkuningriik  16,44  180 939 448  180 939 448  
Kokku  – 1 100 591 650  100,00  1 100 591 650  0  L 51/18  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 5  
Ühendkuningriigile 2016. aasta eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artiklile 4 
(peatükk 1 5)  
Kirjeldus  Koefitsient (  1 ) (%)  Summa  
1. Ühendkuningriigi osa (protsentides) nominaalses piiristamata käibemaksubaasis  18,0 077  
2. Ühendkuningriigi osa (protsentides) laienemisega seotud kuludega korrigeeritud 
eraldatud kogukuludes  7,2 983  
3. (1) – (2)  10,7 095  
4. Eraldatud kogukulu  129 383 323 229  
5 Laienemisega seotud kulud (  2 ) 34 414 600 712  
6. Laienemisega seotud kuludega korrigeeritud eraldatud kogukulud = (4) – (5)  94 968 722 517  
7. Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise esialgne summa = (3) × (6) × 
0,66  6 712 622 123  
8. Ühendkuningriigi kasu (  3 ) 1 524 007 149  
9. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise põhisumma = (7) – (8)  5 188 614 974  
10. Traditsioonilistest omavahenditest ulenev juhuslik kasu (  4 ) – 49 835 714  
11. Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine = (9) – (10)  5 238 450 688  
( 1 ) Ümardatud protsendimäärad. 
( 2 ) Laienemisega seotud kulude summa koosneb 13 liikmesriigile, kes on ühinenud liiduga pärast 30. aprilli 2004, eraldatud koguku lust, välja arvatud põllumajanduse 
otsesed maksed, turuga seotud kulud ja EAGGFi tagatisrahastust tulenevad maaelu arendamise kulud. 
( 3 ) „Ühendkuningriigi kasu“ vastab mõjule, mida Ühendkuningriigile avaldab üleminek piiristatud käibemaksule ja RKT/kogurahvatulu  põhiste omavahendite kasutus- 
elevõtt. 
( 4 ) See juhuslik tulu vastab netotulule, mida Ühendkuningriik saab johtuvalt sellest, et 1. jaanuaril 2014 suurenes 10 protsendil t 20 protsendile traditsiooniliste 
omavahendite protsendimäär, mille liikmesriigid sissenõudmiskulude katteks endale jätavad.  28.2.2017  ET L 51/19 Euroopa Liidu Teataja
 
TABEL 6  
Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise (– 5 238 450 688 eurot) rahastamise arvutus (peatükk 1 5)  
Liikmesriik  Vähendatud 
kogurahvatulu 
arvestusbaasi 
osa prot- 
sentides  Osamaksud 
ilma Ühend- 
kuningriiki 
arvestamata  Osamaksud 
ilma 
Saksamaad, 
Madalmaid, 
Austriat, 
Rootsit ja 
Ühendkun- 
ingriiki arves- 
tamata  3/4 veerus 2 
esitatud 
Saksamaa, 
Madalmaade, 
Austria ja 
Rootsi osamak- 
sudest  Veerg 4 
esitatuna 
vastavalt 
veerule 3  Rahastamisaste  Korrigeerimine pärast 
rahastamisastme kohal- 
damist  
(1) (2)  (3)  (4)  (5)  (6) = (2) + 
(4) + (5)  (7) 
Belgia  2,83  3,39  5,47  1,56  4,95  259 335 598  
Bulgaaria  0,29  0,35  0,57  0,16  0,51  26 808 676  
Tšehhi Vabariik  1,07  1,28  2,06  0,59  1,87  97 792 567  
Taani  1,89  2,26  3,66  1,04  3,31  173 284 078  
Saksamaa  21,45  25,67  0,00  – 19,26  0,00  6,42  336 225 054  
Eesti  0,14  0,17  0,28  0,08  0,25  13 044 203  
Iirimaa  1,33  1,59  2,57  0,73  2,32  121 759 321  
Kreeka  1,18  1,42  2,28  0,65  2,07  108 278 950  
Hispaania  7,53  9,01  14,55  4,15  13,16  689 574 892  
Prantsusmaa  15,11  18,08  29,19  8,33  26,42  1 383 765 970  
Horvaatia  0,30  0,36  0,58  0,16  0,52  27 293 273  
Itaalia  11,11  13,30  21,46  6,13  19,42  1 017 390 340  
Küpros  0,11  0,14  0,22  0,06  0,20  10 522 988  
Läti 0,18  0,21  0,34  0,10  0,31  16 284 856  
Leedu  0,26  0,31  0,50  0,14  0,45  23 513 828  
Luksemburg  0,24  0,28  0,46  0,13  0,41  21 599 445  
Ungari  0,75  0,90  1,45  0,41  1,31  68 700 073  
Malta  0,06  0,08  0,12  0,03  0,11  5 748 498  
Madalmaad  4,70  5,62  0,00  – 4,22  0,00  1,41  73 648 300  
Austria  2,32  2,78  0,00  – 2,08  0,00  0,69  36 358 479  
Poola  2,81  3,36  5,43  1,55  4,91  257 315 203  
Portugal  1,22  1,46  2,35  0,67  2,13  111 563 815  
Rumeenia  1,15  1,37  2,22  0,63  2,01  105 102 831  
Sloveenia  0,26  0,31  0,51  0,14  0,46  24 047 272  
Slovakkia  0,53  0,63  1,02  0,29  0,92  48 363 672  
Soome  1,41  1,69  2,72  0,78  2,46  129 001 366  
Rootsi  3,33  3,98  0,00  – 2,99  0,00  1,00  52 127 140  
Ühendkuningriik  16,44  0,00  0,00  0,00  0,00  0  
Kokku  100,00  100,00  100,00  – 28,54  28,54  100,00  5 238 450 688  
Välja on arvutatud 15 komakohta.  L 51/20  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 TABEL 7  
Üldeelarve rahastamise (1 ) kokkuvõte omavahendite liigi ja liikmesriigi kaupa  
Liikmesriik  Traditsioonilised omavahendid  Käibemaksu- ja kogurahvatulu põhised omavahendid, k.a kohandused  
Omava- 
hendid 
kokku (2 ) Liikmesriigi 
osatähtsus 
osamaksude kogu- 
summas (%)  Suhkru- 
maksude 
netosumma 
(80 %)  T ollimaksude 
netosumma (80 %)  Tavapäraste omava- 
hendite kogu 
netosumma (80 %)  Sissenõudmiskulud 
(20 % kogu tradit- 
sioonilistest omava- 
henditest) p.m.)  Käibemaksupõhised 
omavahendid  Kogurahvatulul 
põhinevad omava- 
hendid  Taanile, 
Madalmaadele, 
Austriale ja Rootsile 
võimaldatav vähen- 
damine  Ühendkuningriigile 
võimaldatav korri- 
geerimine  Liikmesriikide 
osamaksud kokku  
(1) (2)  (3) = (1) + (2)  (4)  (5)  (6)  (7)  (8)  (9) = (5) + (6) 
+ (7) + (8)  (10)  (11) = (3) + (9)  
Belgia  7 000 000  2 113 800 000  2 120 800 000  530 200 000  530 323 200  2 652 185 262  31 168 279  259 335 598  3 473 012 339  3,15  5 593 812 339  
Bulgaaria  400 000  67 900 000  68 300 000  17 075 000  64 650 300  274 168 204  3 222 004  26 808 676  368 849 184  0,33  437 149 184  
Tšehhi Vabariik  3 600 000  265 700 000  269 300 000  67 325 000  212 455 800  1 000 109 543  11 753 211  97 792 567  1 322 111 121  1,20  1 591 411 121  
Taani  3 600 000  415 800 000  419 400 000  104 850 000  318 802 500  1 772 149 611  – 120 834 144  173 284 078  2 143 402 045  1,94  2 562 802 045  
Saksamaa  28 100 000  4 415 800 000  4 443 900 000  1 110 975 000  2 025 927 900  20 091 013 685  236 108 063  336 225 054  22 689 274 702  20,58  27 133 174 702  
Eesti  0  29 900 000  29 900 000  7 475 000  32 484 900  133 401 053  1 567 719  13 044 203  180 497 875  0,16  210 397 875  
Iirimaa  0  333 500 000  333 500 000  83 375 000  251 320 200  1 245 213 840  14 633 658  121 759 321  1 632 927 019  1,48  1 966 427 019  
Kreeka  1 500 000  155 400 000  156 900 000  39 225 000  233 254 800  1 107 352 169  13 013 518  108 278 950  1 461 899 437  1,33  1 618 799 437  
Hispaania  5 000 000  1 501 400 000  1 506 400 000  376 600 000  1 470 944 400  7 052 176 340  82 876 639  689 574 892  9 295 572 271  8,43  10 801 972 271  
Prantsusmaa  33 000 000  1 743 100 000  1 776 100 000  444 025 000  2 984 214 000  14 151 561 702  166 308 075  1 383 765 970  18 685 849 747  16,95  20 461 949 747  
Horvaatia  1 900 000  47 300 000  49 200 000  12 300 000  68 895 300  279 124 109  3 280 245  27 293 273  378 592 927  0,34  427 792 927  
Itaalia  5 000 000  1 952 000 000  1 957 000 000  489 250 000  1 872 447 000  10 404 694 494  122 275 177  1 017 390 340  13 416 807 011  12,17  15 373 807 011  
Küpros  0  19 600 000  19 600 000  4 900 000  26 562 750  107 616 977  1 264 707  10 522 988  145 967 422  0,13  165 567 422  
Läti 0  34 000 000  34 000 000  8 500 000  31 362 900  166 542 719  1 957 197  16 284 856  216 147 672  0,20  250 147 672  
Leedu  900 000  85 900 000  86 800 000  21 700 000  48 017 700  240 472 304  2 826 012  23 513 828  314 829 844  0,29  401 629 844  
Luksemburg  0  19 000 000  19 000 000  4 750 000  54 522 600  220 894 200  2 595 932  21 599 445  299 612 177  0,27  318 612 177  
Ungari  2 200 000  150 100 000  152 300 000  38 075 000  140 130 000  702 585 079  8 256 726  68 700 073  919 671 878  0,83  1 071 971 878  
Malta  0  13 200 000  13 200 000  3 300 000  14 510 700  58 789 006  690 884  5 748 498  79 739 088  0,07  92 939 088  
Madalmaad  7 700 000  2 555 700 000  2 563 400 000  640 850 000  432 688 500  4 400 829 115  – 705 619 608  73 648 300  4 201 546 307  3,81  6 764 946 307  
Austria  3 400 000  223 600 000  227 000 000  56 750 000  482 235 600  2 172 588 564  25 532 095  36 358 479  2 716 714 738  2,46  2 943 714 738  
Poola  13 700 000  602 600 000  616 300 000  154 075 000  566 854 800  2 631 522 997  30 925 458  257 315 203  3 486 618 458  3,16  4 102 918 458  
Portugal  200 000  136 800 000  137 000 000  34 250 000  268 796 700  1 140 945 973  13 408 310  111 563 815  1 534 714 798  1,39  1 671 714 798  
Rumeenia  1 000 000  141 000 000  142 000 000  35 500 000  178 125 900  1 074 870 480  12 631 796  105 102 831  1 370 731 007  1,24  1 512 731 007  
Sloveenia  0  73 600 000  73 600 000  18 400 000  55 640 700  245 927 749  2 890 124  24 047 272  328 505 845  0,30  402 105 845  
Slovakkia  1 400 000  100 600 000  102 000 000  25 500 000  82 906 200  494 607 834  5 812 594  48 363 672  631 690 300  0,57  733 690 300  
Soome  800 000  137 600 000  138 400 000  34 600 000  279 193 200  1 319 277 122  15 504 044  129 001 366  1 742 975 732  1,58  1 881 375 732  
Rootsi  2 800 000  575 000 000  577 800 000  144 450 000  320 007 300  3 114 839 510  – 164 988 163  52 127 140  3 321 985 787  3,01  3 899 785 787  
Ühendkun- 
ingriik  10 100 000  3 423 800 000  3 433 900 000  858 475 000  3 551 661 900  15 396 581 074  180 939 448  – 5 238 450 688  13 890 731 734  12,60  17 324 631 734  
Kokku  133 300 000  21 333 700 000  21 467 000 000  5 366 750 000  16 598 937 750  93 652 040 715  0  0  110 250 978 465  100,00  131 717 978 465  
(1 ) p.m. (omavahendid + muud tulud = kogutulu = kogukulu); (131 717 978 465 + 2 772 392 898 = 134 490 371 363 = 134 490 371 363).  
(2 ) Omavahendite kogusumma protsendina kogurahvatulust: (131 717 978 465) / (15 410 553 300 000) = 0,85 %; omavahendite kogusumma  ülempiir protsendina kogurahvatulust:1,20 %. 28.2.2017  ET L 51/21 Euroopa Liidu Teataja
 
B. TULUDE KOONDARVESTUS EELARVERUBRIIKIDE KAUPA  
Jaotis  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
1 OMAVAHENDID  131 717 978 465  133 676 652 422  130 738 028 247,59  
3 ÜLEJÄÄGID, SALDOD JA KORRIGEERIMINE  p.m.  1 349 116 814  8 031 205 136,60  
4 INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS 
TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  1 490 262 072  1 348 027 707  1 328 550 809,26  
5 INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  70 200 866  55 455 129  563 178 944,11  
6 LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD 
OSAMAKSED JA TAGASIMAKSED  60 000 000  60 000 000  4 197 795 189,34  
7 VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  1 120 000 000  123 000 000  1 703 065 168,67  
8 LAENUTEHINGUD  6 928 960  5 217 537  42 413 817,62  
9 MITMESUGUSED TULUD  25 001 000  25 001 000  19 392 981,26  
KÕIK KOKKU  134 490 371 363  136 642 470 609  146 623 630 294,45  L 51/22  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 1 
OMAVAHENDID  
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/ 
335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A) 
PEATÜKK 1 2 — OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A OSUTATUD TOLLIMAKSUD JA 
MUUD MAKSUD 
PEATÜKK 1 3 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE B KÄIBEMAKSUST 
KOGUNEVAD OMAVAHENDID 
PEATÜKK 1 4 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE C KOGURAHVATULUL 
PÕHINEVAD OMAVAHENDID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 1  
1 1 0  2005/2006. turustusaasta ja eelnevate aastatega seotud 
toodangumaksud  p.m.  p.m.  – 3 457 652,14  
1 1 1  Suhkru laomaksud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 3  Mitteeksporditud C-suhkru, C-isoglükoosi ja C-inuliini- 
siirupi toodangumaksud ning C-suhkru- ja C-isoglükoo- 
siasendajatelt makstavad maksud  p.m.  p.m.  2 152 992,41  
1 1 7  Tootmismaks  133 300 000  133 300 000  124 659 108,27  93,52  
1 1 8  Suhkru lisakvoodi ja isoglükoosi täiendava kvoodi 
ühekordsed summad  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 9  Kvoodiületamise tasu  p.m.  p.m.  362 718,83  
PEATÜKK 1 1 — KOGUSUMMA  133 300 000  133 300 000  123 717 167,37  92,81  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a 
osutatud tollimaksud ja muud maksud  21 333 700 000  20 114 600 000  18 606 636 770,66  87,22  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  21 333 700 000  20 114 600 000  18 606 636 770,66  87,22  
PEATÜKK 1 3  
1 3 0  Vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 
punktile b käibemaksust kogunevad omavahendid  16 598 937 750  16 279 317 150  18 268 893 143,27  110,06  
PEATÜKK 1 3 — KOGUSUMMA  16 598 937 750  16 279 317 150  18 268 893 143,27  110,06  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 
punktile c kogurahvatulul põhinevad omavahendid  93 652 040 715  97 149 435 272  94 008 966 506,53  100,38  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  93 652 040 715  97 149 435 272  94 008 966 506,53  100,38  28.2.2017  ET L 51/23 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 5 — EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMINE 
PEATÜKK 1 6 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE IGA-AASTASTE BRUTOMAKSETE 
VÄHENDAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 5  
1 5 0  Ühendkuningriigile otsuse 2014/335/EL, Euratom 
artiklite 4 ja 5 kohaselt ette nähtud eelarve tasakaalusta- 
matuse korrektsioon  0,—  0,—  – 270 185 340,24  
PEATÜKK 1 5 — KOGUSUMMA  0,—  0,—  – 270 185 340,24  
PEATÜKK 1 6  
1 6 0  Teatavate liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate iga- 
aastaste brutomaksete vähendamine vastavalt otsuse 
2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõikele 5  0,—  0,—  0,—  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  0,—  0,—  0,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  131 717 978 465  133 676 652 422  130 738 028 247,59  99,26  L 51/24  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 1 
OMAVAHENDID  
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  
1 1 0 2005/2006. turustusaasta ja eelnevate aastatega seotud toodangumaksud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  – 3 457 652,14  
Märkused  
Suhkrusektori turgude ühise korraldusega sätestati, et suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootjad maksavad põhi- 
toodangu- ja B-makse. Need maksud olid ette nähtud turgude toetamiseks tehtud kulude katmiseks. Praegu artiklisse 
kantud summad tulenevad varem kehtestatud maksude korrigeerimisest. 2007/2008. turustusaasta ja järgnevate aastate 
maksud kantakse käesoleva peatüki artiklisse 1 1 7 kui „tootmismaks“.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/2001, 19. juuni 2001, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 
30.6.2001, lk 1).  
Nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom, 7. juuni 2007, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 
23.6.2007, lk 17), eriti artikli 2 lõike 1 punkt a.  
Nõukogu määrus (EL) nr 1360/2013, 2. detsember 2013, millega kehtestatakse suhkrusektori toodangumaksud 
turustusaastateks 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, turustusaastate 2001/2002 ja 2004/ 
2005 suhtes kehtestatava lisamaksu arvutamiseks vajalik koefitsient ning summa, mille suhkrutootjad peavad maksma 
suhkrupeedimüüjatele maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, 
2003/2004 ja 2005/2006 eest (ELT L 343, 19.12.2013, lk 2).  28.2.2017  ET L 51/25 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  —  —  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  – 2 250 956,24  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  – 684 341,45  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  – 278 021,83  
Horvaatia  —  —  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  – 244 332,62  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  —  —  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 0 – kokku  p.m.  p.m.  – 3 457 652,14  L 51/26  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 1 Suhkru laomaksud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel hõlmab uute liikmesriikide sissenõutud tulusid suhkru üleliigse laoseisu mittekõrvaldamise eest komisjoni 
14. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 60/2004 (millega sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed Tšehhi 
Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu (ELT L 9, 15.1.2004, 
lk 8)) tähenduses.  
Artikkel hõlmab ka tulusid, mis tekkisid järelejäänud suhkrulaomaksust pärast laomaksu kaotamist nõukogu 19. juuni 
2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1).  
Lisaks hõlmab artikkel tasumata summasid, mis tuleb tasuda vastavalt komisjoni 13. jaanuari 1982. aasta määruse 
(EMÜ) nr 65/82 (milles sätestatakse suhkru järgmisesse turustusaastasse ülekandmise üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 9, 
14.1.1982, lk 14)) artiklile 5, juhul kui ei täideta üle kantud suhkru ladustamise kohustust, ja summasid, mis tuleb 
tasuda vastavalt nõukogu 30. juuni 1981. aasta määrusele (EMÜ) nr 1789/81 (millega kehtestatakse suhkrusektori 
miinimumvarude süsteemi käsitlevad üldised eeskirjad (EÜT L 177, 1.7.1981, lk 39)), juhul kui ei täideta suhkrusektori 
miinimumvarude süsteemi käsitlevaid üldisi eeskirju.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2017  ET L 51/27 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 1  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  p.m.  p.m.  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  p.m.  p.m.  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  p.m.  p.m.  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  p.m.  p.m.  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 1 – kokku  p.m.  p.m.  0,—  L 51/28  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 3 Mitteeksporditud C-suhkru, C-isoglükoosi ja C-inuliinisiirupi toodangumaksud ning C-suhkru- ja C- 
isoglükoosiasendajatelt makstavad maksud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 152 992,41  
Märkused  
Summad, mis vastavad mitteeksporditud C-suhkru, C-isoglükoosi ja C-inuliinisiirupi toodangumaksudele. Need 
sisaldavad ka C-suhkru- ja C-isoglükoosiasendajatelt makstavaid makse.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2670/81, 14. september 1981, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad kvooti 
ületava suhkrutoodangu kohta (EÜT L 262, 16.9.1981, lk 14).  
Nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom, 7. juuni 2007, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 
23.6.2007, lk 17), eriti artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2017  ET L 51/29 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 3  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  —  —  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  2 152 992,41  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  —  —  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  —  —  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 3 – kokku  p.m.  p.m.  2 152 992,41  L 51/30  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 7 Tootmismaks  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
133 300 000  133 300 000  124 659 108,27  
Märkused  
Suhkrusektori turgude ühise korralduse kohaselt tuleb suhkrut, isoglükoosi ja inuliinisiirupit tootvatel ettevõtjatel 
maksta tootmismaksu.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006, 20. veebruar 2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 
28.2.2006, lk 1), eriti artikkel 16.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 952/2006, 29. juuni 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta (ELT L 178, 1.7.2006, lk 39).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1), eriti artikkel 51.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671), eriti selle artikkel 128.  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2017  ET L 51/31 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 7  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  7 000 000  7 000 000  6 601 725,90  
Bulgaaria  400 000  400 000  401 391,00  
Tšehhi Vabariik  3 600 000  3 600 000  3 350 305,44  
Taani  3 600 000  3 600 000  3 340 317,25  
Saksamaa  28 100 000  28 100 000  26 339 173,20  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  1 500 000  1 500 000  1 428 318,00  
Hispaania  5 000 000  5 000 000  4 728 467,70  
Prantsusmaa  33 000 000  33 000 000  30 933 280,80  
Horvaatia  1 900 000  1 900 000  1 723 713,67  
Itaalia  5 000 000  5 000 000  3 962 693,25  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  900 000  900 000  812 268,00  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  2 200 000  2 200 000  2 138 688,72  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  7 700 000  7 700 000  7 243 992,00  
Austria  3 400 000  3 400 000  3 159 246,60  
Poola  13 700 000  13 700 000  12 917 870,62  
Portugal  200 000  200 000  56 250,00  
Rumeenia  1 000 000  1 000 000  788 619,15  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  1 400 000  1 400 000  1 317 300,75  
Soome  800 000  800 000  728 991,00  
Rootsi  2 800 000  2 800 000  2 563 532,39  
Ühendkuningriik  10 100 000  10 100 000  10 122 962,83  
Artikkel 1 1 7 – kokku  133 300 000  133 300 000  124 659 108,27  L 51/32  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 8 Suhkru lisakvoodi ja isoglükoosi täiendava kvoodi ühekordsed summad  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 58 kohaselt ettevõtjatele eraldatud suhkru lisakvoot ja isoglükoosi täiendav kvoot 
maksustatakse ühekordse summaga.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006, 20. veebruar 2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 
28.2.2006, lk 1), eriti artikkel 8 ja artikli 9 lõiked 2 ja 3.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 952/2006, 29. juuni 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta (ELT L 178, 1.7.2006, lk 39).  
Nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom, 7. juuni 2007, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 
23.6.2007, lk 17), eriti artikli 2 lõike 1 punkt a.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/33 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 8  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  0,—  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  0,—  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  0,—  
Taani  p.m.  p.m.  0,—  
Saksamaa  p.m.  p.m.  0,—  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  0,—  
Horvaatia  —  —  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  0,—  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  0,—  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 8 – kokku  p.m.  p.m.  0,—  L 51/34  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 9 Kvoodiületamise tasu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  362 718,83  
Märkused  
Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 142 kehtestavad kvoodiületamise tasu liikmesriigid ja nõuavad selle sisse 
asjaomastelt nende territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006, 20. veebruar 2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 
28.2.2006, lk 1), eriti artikkel 15.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 967/2006, 29. juuni 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 
(kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 176, 30.6.2006, lk 22).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1), eriti artikkel 64.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2017  ET L 51/35 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 1 — SUHKRUTURU ÜHISE KORRALDUSEGA ETTE NÄHTUD MAKSUD JA TOLLIMAKSUD (OTSUSE 2014/335/EL, 
EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKT A)  (jätkub)  
1 1 9  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  32 272,24  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  341,62  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  899,04  
Taani  p.m.  p.m.  8 619,20  
Saksamaa  p.m.  p.m.  1 015,49  
Eesti  —  —  0,—  
Iirimaa  p.m.  p.m.  0,—  
Kreeka  p.m.  p.m.  0,—  
Hispaania  p.m.  p.m.  0,—  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  384 375,00  
Horvaatia  p.m.  p.m.  0,—  
Itaalia  p.m.  p.m.  0,—  
Küpros  —  —  0,—  
Läti p.m.  p.m.  0,—  
Leedu  p.m.  p.m.  0,—  
Luksemburg  —  —  0,—  
Ungari  p.m.  p.m.  0,—  
Malta  —  —  0,—  
Madalmaad  p.m.  p.m.  – 64 851,75  
Austria  p.m.  p.m.  0,—  
Poola  p.m.  p.m.  47,99  
Portugal  p.m.  p.m.  0,—  
Rumeenia  p.m.  p.m.  0,—  
Sloveenia  p.m.  p.m.  0,—  
Slovakkia  p.m.  p.m.  0,—  
Soome  p.m.  p.m.  0,—  
Rootsi  p.m.  p.m.  0,—  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 9 – kokku  p.m.  p.m.  362 718,83  L 51/36  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 2 — OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A OSUTATUD TOLLIMAKSUD JA MUUD MAKSUD  
1 2 0 Otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud tollimaksud ja muud maksud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
21 333 700 000  20 114 600 000  18 606 636 770,66  
Märkused  
Tollimaksude käsitamine ühiste kulude rahastamiseks mõeldud omavahenditena tuleneb loogiliselt kaupade vabast 
liikumisest liidus. Artikkel võib sisaldada impordimakse, lisatasusid, täiendavaid summasid ja hüvitissummasid, 
lisasummasid ja lisaelemente, ühise tollitariifistiku maksumäärasid ja muid tollimakse, mille Euroopa Liidu institut- 
sioonid on kehtestanud või kehtestavad kolmandate riikidega kauplemise suhtes, ning endise Euroopa Söe- ja 
Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavaid tollimakse.  
Esitatud on netosumma, mis ei sisalda sissenõudmiskulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt a.  28.2.2017  ET L 51/37 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 2 — OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A OSUTATUD TOLLIMAKSUD JA MUUD MAKSUD  
(jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  2 113 800 000  1 984 800 000  1 772 171 334,68  
Bulgaaria  67 900 000  65 100 000  59 444 034,78  
Tšehhi Vabariik  265 700 000  250 600 000  223 880 020,27  
Taani  415 800 000  381 200 000  327 266 351,45  
Saksamaa  4 415 800 000  4 124 900 000  3 815 805 891,35  
Eesti  29 900 000  27 800 000  25 298 073,34  
Iirimaa  333 500 000  314 600 000  280 925 399,77  
Kreeka  155 400 000  151 000 000  135 746 739,95  
Hispaania  1 501 400 000  1 429 900 000  1 312 929 886,39  
Prantsusmaa  1 743 100 000  1 676 800 000  1 562 649 013,63  
Horvaatia  47 300 000  44 000 000  38 614 875,57  
Itaalia  1 952 000 000  1 829 400 000  1 684 758 023,35  
Küpros  19 600 000  19 600 000  18 343 389,46  
Läti 34 000 000  32 400 000  29 713 167,06  
Leedu  85 900 000  80 300 000  73 054 272,67  
Luksemburg  19 000 000  18 300 000  16 481 816,36  
Ungari  150 100 000  141 600 000  125 897 835,33  
Malta  13 200 000  12 600 000  11 806 196,08  
Madalmaad  2 555 700 000  2 411 000 000  2 180 736 875,48  
Austria  223 600 000  214 500 000  193 962 423,13  
Poola  602 600 000  550 400 000  505 492 228,49  
Portugal  136 800 000  136 800 000  117 680 528,24  
Rumeenia  141 000 000  137 500 000  126 219 939,11  
Sloveenia  73 600 000  69 500 000  62 685 962,40  
Slovakkia  100 600 000  96 900 000  87 560 373,96  
Soome  137 600 000  126 300 000  124 345 169,36  
Rootsi  575 000 000  549 400 000  503 405 935,98  
Ühendkuningriik  3 423 800 000  3 237 400 000  3 189 761 013,02  
Artikkel 1 2 0 – kokku  21 333 700 000  20 114 600 000  18 606 636 770,66  L 51/38  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 3 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE B KÄIBEMAKSUST KOGUNEVAD 
OMAVAHENDID  
1 3 0 Vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile b käibemaksust kogunevad omavahendid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
16 598 937 750  16 279 317 150  18 268 893 143,27  
Märkused  
Kõikide liikmesriikide jaoks kehtiv ühtne määr, mida kohaldatakse vastavalt liidu eeskirjadele kindlaks määratud 
ühtlustatud arvessevõetava käibemaksubaasi suhtes, fikseeritakse tasemel 0,30 %. Nimetatud eesmärgil arvesse võetav 
arvestusbaas ei ületa ühegi liikmesriigi puhul 50 % kogurahvatulust. Üksnes ajavahemikuks 2014–2020 kehtestatakse 
Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismääraks 0,15 %.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt b ja artikli 2 lõige 4.  28.2.2017  ET L 51/39 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 3 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE B KÄIBEMAKSUST KOGUNEVAD 
OMAVAHENDID  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  530 323 200  516 597 300  511 842 600,00  
Bulgaaria  64 650 300  62 357 400  59 662 964,05  
Tšehhi Vabariik  212 455 800  204 113 400  196 423 722,98  
Taani  318 802 500  306 711 900  302 486 306,91  
Saksamaa  2 025 927 900  1 947 663 300  3 776 991 726,96  
Eesti  32 484 900  30 842 400  28 498 014,00  
Iirimaa  251 320 200  242 726 400  214 960 200,00  
Kreeka  233 254 800  227 779 200  216 364 200,00  
Hispaania  1 470 944 400  1 416 915 600  1 327 940 850,00  
Prantsusmaa  2 984 214 000  2 913 773 100  2 892 563 036,04  
Horvaatia  68 895 300  65 774 850  62 324 066,43  
Itaalia  1 872 447 000  1 826 488 800  1 703 589 150,00  
Küpros  26 562 750  25 881 300  24 307 200,00  
Läti 31 362 900  29 487 300  26 840 306,04  
Leedu  48 017 700  45 314 700  42 528 984,96  
Luksemburg  54 522 600  52 522 800  45 415 200,00  
Ungari  140 130 000  130 172 400  129 806 559,35  
Malta  14 510 700  13 695 900  11 921 060,04  
Madalmaad  432 688 500  418 055 850  796 827 900,00  
Austria  482 235 600  467 034 600  449 740 050,00  
Poola  566 854 800  549 946 800  512 331 791,15  
Portugal  268 796 700  261 332 700  235 658 100,00  
Rumeenia  178 125 900  165 256 500  165 422 772,12  
Sloveenia  55 640 700  53 565 000  55 037 400,00  
Slovakkia  82 906 200  79 902 900  78 020 250,00  
Soome  279 193 200  274 607 100  274 014 000,00  
Rootsi  320 007 300  305 226 750  564 070 620,92  
Ühendkuningriik  3 551 661 900  3 645 570 900  3 563 304 111,32  
Artikkel 1 3 0 – kokku  16 598 937 750  16 279 317 150  18 268 893 143,27  L 51/40  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 4 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE C KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD 
OMAVAHENDID  
1 4 0 Vastavalt otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile c kogurahvatulul põhinevad omavahendid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
93 652 040 715  97 149 435 272  94 008 966 506,53  
Märkused  
Kogurahvatulul põhinevad omavahendid on lisaomavahendid, millest kaetakse kulud, mida ei ole võimalik rahastada 
asjaomase aasta traditsioonilistest omavahenditest, käibemaksupõhistest omavahenditest ja muudest tuludest. Seega 
hoiab kogurahvatulul põhinevate omavahendite olemasolu liidu üldeelarve alati  ex ante  tasakaalus.  
Kogurahvatulul põhinevate omavahendite sissenõudmismäär kehtestatakse vastavalt eelarve kuludele, mida ei ole 
võimalik rahastada muudest allikatest (käibemaksupõhised maksed, traditsioonilised omavahendid ja muud tulud). 
Seda sissenõudmismäära kohaldatakse kõikide liikmesriikide suhtes.  
Liikmesriikide kogurahvatulu suhtes kohaldatav määr käesoleval eelarveaastal on 0,6077 %.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt c.  28.2.2017  ET L 51/41 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 4 — VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE C KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD 
OMAVAHENDID  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  2 652 185 262  2 733 775 413  2 677 114 262,96  
Bulgaaria  274 168 204  281 365 594  272 938 188,95  
Tšehhi Vabariik  1 000 109 543  1 020 585 364  954 997 310,58  
Taani  1 772 149 611  1 808 680 961  1 778 972 038,17  
Saksamaa  20 091 013 685  20 646 938 325  19 854 398 529,96  
Eesti  133 401 053  134 108 593  129 683 490,04  
Iirimaa  1 245 213 840  1 256 583 955  1 062 586 372,04  
Kreeka  1 107 352 169  1 135 260 631  1 164 029 800,00  
Hispaania  7 052 176 340  7 219 986 146  7 097 387 238,04  
Prantsusmaa  14 151 561 702  14 650 391 312  14 360 602 477,04  
Horvaatia  279 124 109  282 833 623  274 929 001,88  
Itaalia  10 404 694 494  10 763 324 824  10 445 402 587,00  
Küpros  107 616 977  111 290 286  107 251 143,96  
Läti 166 542 719  166 921 883  162 773 242,00  
Leedu  240 472 304  242 644 067  240 751 810,04  
Luksemburg  220 894 200  225 849 452  200 386 395,04  
Ungari  702 585 079  692 524 059  695 077 810,41  
Malta  58 789 006  58 892 738  52 599 532,00  
Madalmaad  4 400 829 115  4 534 954 332  4 360 923 078,96  
Austria  2 172 588 564  2 232 878 182  2 119 039 398,04  
Poola  2 631 522 997  2 732 857 573  2 700 793 018,44  
Portugal  1 140 945 973  1 172 210 977  1 131 025 757,04  
Rumeenia  1 074 870 480  1 059 757 104  1 017 023 674,74  
Sloveenia  245 927 749  252 657 754  242 842 620,04  
Slovakkia  494 607 834  500 601 819  487 964 975,96  
Soome  1 319 277 122  1 372 422 809  1 318 547 149,96  
Rootsi  3 114 839 510  3 160 809 363  2 855 045 339,49  
Ühendkuningriik  15 396 581 074  16 698 328 133  16 243 880 263,75  
Artikkel 1 4 0 – Kokku  93 652 040 715  97 149 435 272  94 008 966 506,53  L 51/42  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 5 — EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMINE  
1 5 0 Ühendkuningriigile otsuse 2014/335/EL, Euratom artiklite 4 ja 5 kohaselt ette nähtud eelarve tasakaalustamatuse 
korrektsioon  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
0,—  0,—  – 270 185 340,24  
Märkused  
Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise mehhanism (Ühendkuningriigile võim- 
aldatav korrigeerimine) kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel 
vastu võetud omavahendeid käsitleva 1985. aasta otsusega. Mehhanismi eesmärk on vähendada Ühendkuningriigi 
eelarve tasakaalustamatust tema poolt liidule tehtavate maksete vähendamise kaudu.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artiklid 4 ja 5.  28.2.2017  ET L 51/43 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 5 — EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMINE  (jätkub)  
1 5 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  259 335 598  300 419 482  227 330 088,00  
Bulgaaria  26 808 676  30 919 770  23 176 845,00  
Tšehhi Vabariik  97 792 567  112 153 956  81 066 891,67  
Taani  173 284 078  198 759 194  151 054 775,49  
Saksamaa  336 225 054  388 574 256  290 405 952,96  
Eesti  13 044 203  14 737 434  11 012 214,96  
Iirimaa  121 759 321  138 088 264  90 230 685,00  
Kreeka  108 278 950  124 755 826  98 844 864,96  
Hispaania  689 574 892  793 417 224  602 682 405,96  
Prantsusmaa  1 383 765 970  1 609 957 772  1 219 446 279,00  
Horvaatia  27 293 273  31 081 094  23 330 517,12  
Itaalia  1 017 390 340  1 182 801 065  886 982 795,04  
Küpros  10 522 988  12 229 889  9 107 348,04  
Läti 16 284 856  18 343 345  13 822 068,00  
Leedu  23 513 828  26 664 592  20 443 703,04  
Luksemburg  21 599 445  24 819 001  17 016 030,00  
Ungari  68 700 073  76 102 711  59 016 985,04  
Malta  5 748 498  6 471 829  4 466 547,00  
Madalmaad  73 648 300  85 347 594  63 786 269,04  
Austria  36 358 479  42 022 646  30 994 725,96  
Poola  257 315 203  300 318 619  229 804 274,15  
Portugal  111 563 815  128 816 366  96 042 290,04  
Rumeenia  105 102 831  116 458 609  86 185 448,71  
Sloveenia  24 047 272  27 765 014  20 621 247,00  
Slovakkia  48 363 672  55 012 032  41 436 080,04  
Soome  129 001 366  150 818 003  111 965 874,96  
Rootsi  52 127 140  59 486 260  41 826 593,74  
Ühendkuningriik  – 5 238 450 688  – 6 056 341 847  – 4 822 285 140,16  
Artikkel 1 5 0 – kokku  0  0  – 270 185 340,24  L 51/44  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 6 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE IGA-AASTASTE BRUTOMAKSETE VÄHENDAMINE  
1 6 0 Teatavate liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamine vastavalt otsuse 2014/ 
335/EL, Euratom artikli 2 lõikele 5  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
0,—  0,—  0,—  
Märkused  
Käesolev artikkel on nõukogu otsuse 2014/335/EL, Euratom kohaselt mõeldud teatavate liikmesriikide kogurahvatulul 
põhinevate aastaste brutomaksete vähendamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikli 10a lõige 6.  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikli 2 lõige 5.  28.2.2017  ET L 51/45 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 1 6 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE IGA-AASTASTE BRUTOMAKSETE VÄHENDAMINE  
(jätkub)  
1 6 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  31 168 279  31 449 227  0,—  
Bulgaaria  3 222 004  3 236 817  0,—  
Tšehhi Vabariik  11 753 211  11 740 767  0,—  
Taani  – 120 834 144  – 121 632 572  0,—  
Saksamaa  236 108 063  237 521 435  0,—  
Eesti  1 567 719  1 542 779  0,—  
Iirimaa  14 633 658  14 455 684  0,—  
Kreeka  13 013 518  13 059 986  0,—  
Hispaania  82 876 639  83 058 391  0,—  
Prantsusmaa  166 308 075  168 537 432  0,—  
Horvaatia  3 280 245  3 253 705  0,—  
Itaalia  122 275 177  123 820 797  0,—  
Küpros  1 264 707  1 280 278  0,—  
Läti 1 957 197  1 920 262  0,—  
Leedu  2 826 012  2 791 366  0,—  
Luksemburg  2 595 932  2 598 162  0,—  
Ungari  8 256 726  7 966 765  0,—  
Malta  690 884  677 499  0,—  
Madalmaad  – 705 619 608  – 709 333 867  0,—  
Austria  25 532 095  14 730 040  0,—  
Poola  30 925 458  31 438 669  0,—  
Portugal  13 408 310  13 485 062  0,—  
Rumeenia  12 631 796  12 191 397  0,—  
Sloveenia  2 890 124  2 906 563  0,—  
Slovakkia  5 812 594  5 758 900  0,—  
Soome  15 504 044  15 788 289  0,—  
Rootsi  – 164 988 163  – 166 340 637  0,—  
Ühendkuningriik  180 939 448  192 096 804  0,—  
Artikkel 1 6 0 – kokku  0  0  0,—  L 51/46  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 3 
ÜLEJÄÄGID, SALDOD JA KORRIGEERIMINE  
PEATÜKK 3 0 — KASUTATAV ÜLEJÄÄK EELMISEST EELARVEAASTAST 
PEATÜKK 3 1 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE 
EELARVEAASTATE KÄIBEMAKSUDE SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE 
PEATÜKK 3 2 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE 
EELARVEAASTATE KOGURAHVATULU / RAHVAMAJANDUSE KOGUTOODANGU SALDOD JA 
NENDE KORRIGEERIMINE 
PEATÜKK 3 3 — EELNEVATE EELARVEAASTATE KÄIBEMAKSU- JA KOGURAHVATULUPÕHISTE OMAVAHENDITE 
KOHANDAMISTE TASAARVESTUS 
PEATÜKK 3 4 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA 
TEATAVATEST POLIITIKAVALDKONDADEST KÕRVALEJÄÄMISEST TULENEV KORREKTSIOON  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015– 
2017  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Kasutatav ülejääk eelmisest eelarveaastast  p.m.  1 349 116 814  1 434 557 707,74  
3 0 2  Välistegevuse tagatisfondi ülejäägi tagasimakse 
eelarvesse  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  p.m.  1 349 116 814  1 434 557 707,74  
PEATÜKK 3 1  
3 1 0  Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohal- 
damine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
3 1 0 3  Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohal- 
damine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  p.m.  p.m.  – 181 930 423,57  
Artikkel 3 1 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  – 181 930 423,57  
PEATÜKK 3 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  – 181 930 423,57  
PEATÜKK 3 2  
3 2 0  Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohal- 
damine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
3 2 0 3  Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohal- 
damine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  p.m.  p.m.  6 958 480 072,45  
Artikkel 3 2 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  6 958 480 072,45  
PEATÜKK 3 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  6 958 480 072,45  
PEATÜKK 3 3  
3 3 0  Eelnevate eelarveaastate käibemaksu- ja kogurahvatulu- 
põhiste omavahendite kohandamiste tasaarvestus  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 3 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 3 4  
3 4 0  Teatavate liikmesriikide vabadusel, turvalisusel ja õigusel 
rajaneva ala teatavatest poliitikavaldkondadest kõrvale- 
jäämise mõjust tulenev korrektsioon  p.m.  p.m.  – 7 041 092,78  
PEATÜKK 3 4 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  – 7 041 092,78  28.2.2017  ET L 51/47 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 5 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE 
LÕPLIKU ARVESTUSE TULEMUS 
PEATÜKK 3 6 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE 
VAHEARVESTUSE TULEMUS 
PEATÜKK 3 7 — OMAVAHENDEID KÄSITLEVATE OTSUSTE RAKENDAMISEGA SEOTUD KOHANDUS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015– 
2017  
PEATÜKK 3 5  
3 5 0  Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korri- 
geerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus  
3 5 0 4  Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise 
rahastamise lõpliku arvestuse tulemus  p.m.  0,—  – 27 203 917,64  
Artikkel 3 5 0 — Kogusumma  p.m.  0,—  – 27 203 917,64  
PEATÜKK 3 5 — KOGUSUMMA  p.m.  0,—  – 27 203 917,64  
PEATÜKK 3 6  
3 6 0  Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korri- 
geerimise rahastamise vahearvestuse tulemus  
3 6 0 4  Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise 
rahastamise vahearvestuse tulemus  p.m.  0,—  – 145 657 209,60  
Artikkel 3 6 0 — Kogusumma  p.m.  0,—  – 145 657 209,60  
PEATÜKK 3 6 — KOGUSUMMA  p.m.  0,—  – 145 657 209,60  
PEATÜKK 3 7  
3 7 0  Omavahendeid käsitlevate otsuste rakendamisega seotud 
kohandus  p.m.  0,—  
PEATÜKK 3 7 — KOGUSUMMA  p.m.  0,—  
Jaotis 3 — Kogusumma  p.m.  1 349 116 814  8 031 205 136,60  L 51/48  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 3 
ÜLEJÄÄGID, SALDOD JA KORRIGEERIMINE  
PEATÜKK 3 0 — KASUTATAV ÜLEJÄÄK EELMISEST EELARVEAASTAST  
3 0 0 Kasutatav ülejääk eelmisest eelarveaastast  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  1 349 116 814  1 434 557 707,74  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 18 kohaselt kantakse iga eelarveaasta jääk, kas ülejääk või puudujääk, tulu või kuluna järgneva 
aasta eelarvesse.  
Tulude ja kulude asjakohased esialgsed eelarvestused kirjendatakse eelarvemenetluse käigus eelarvesse, kasutades 
vajaduse korral kirjalikku muutmisettepanekut, mis esitatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 39. Need koostatakse 
määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 artikli 1 lõikes 1 sätestatud põhimõtete alusel.  
Pärast eelarveaasta raamatupidamisarvestuse sulgemist kantakse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused 
järgmise eelarveaasta eelarvesse paranduseelarvega, mille komisjon peab esitama 15 päeva jooksul pärast esialgse 
raamatupidamisaruande esitamist.  
Puudujääk kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 27 02 01.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikkel 18.  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 608/2014, 26. mai 2014, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite 
süsteemi rakendusmeetmed (ELT L 168, 7.6.2014, lk 29).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39).  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikkel 7.  28.2.2017  ET L 51/49 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 0 — KASUTATAV ÜLEJÄÄK EELMISEST EELARVEAASTAST  (jätkub)  
3 0 2 Välistegevuse tagatisfondi ülejäägi tagasimakse eelarvesse  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 artiklitele 3 ja 4 kantakse artiklisse välistegevuse tagatisfondi ülejäägid, 
mis tekivad pärast sihtsumma saavutamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009, 25. mai 2009, välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 
10.6.2009, lk 10).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 7 lõige 2.  L 51/50  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 1 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE EELARVEAASTATE 
KÄIBEMAKSUDE SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE  
3 1 0 Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohaldamine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
3 1 0 3 Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohaldamine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  – 181 930 423,57  
Märkused  
Vastavalt määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 7 lõikele 1 saadavad liikmesriigid enne 31. juulit komisjonile 
aruande eelmise kalendriaasta käibemaksu-omavahendite baasi kogusumma kohta.  
Selle aruande põhjal liidu eeskirjade kohaselt arvutatud summa kantakse asjaomase liikmesriigi puhul deebetisse, 
eelnenud eelarveaasta jooksul tegelikult tehtud kaksteist makset aga kreeditisse.  
Kui komisjoni kontrolli tulemusena tehakse eespool nimetatud aruandesse vastavalt määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/ 
89 artiklile 9 parandus ja/või eelnenud eelarveaastate kogurahvatulu muutub viisil, mis toob kaasa käibemaksupõhiste 
omavahendite baasi piiristamise, korrigeeritakse käibemaksupõhiste omavahendite saldot.  
Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele enne korrektsioonide tegemiseks andmete 
esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89, 29. mai 1989, käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla 
ühtse korra kohta (EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 10b.  28.2.2017  ET L 51/51 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 1 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE EELARVEAASTATE 
KÄIBEMAKSUDE SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE  (jätkub)  
3 1 0  (jätkub)  
3 1 0 3  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  72 870 422,32  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  1 463 491,19  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  9 670 282,40  
Taani  p.m.  p.m.  – 7 938 586,81  
Saksamaa  p.m.  p.m.  – 103 806 392,35  
Eesti  p.m.  p.m.  608 207,50  
Iirimaa  p.m.  p.m.  7 098 740,69  
Kreeka  p.m.  p.m.  – 45 285 857,90  
Hispaania  p.m.  p.m.  – 72 891 855,57  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  – 43 477 376,79  
Horvaatia  p.m.  p.m.  – 1 184 196,21  
Itaalia  p.m.  p.m.  – 216 644 308,93  
Küpros  p.m.  p.m.  11 238 367,08  
Läti p.m.  p.m.  1 669 310,93  
Leedu  p.m.  p.m.  357 646,34  
Luksemburg  p.m.  p.m.  14 819 300,57  
Ungari  p.m.  p.m.  4 362 134,20  
Malta  p.m.  p.m.  3 629 621,99  
Madalmaad  p.m.  p.m.  – 26 154 725,61  
Austria  p.m.  p.m.  – 4 400 310,88  
Poola  p.m.  p.m.  30 171 014,47  
Portugal  p.m.  p.m.  18 273 460,27  
Rumeenia  p.m.  p.m.  – 12 397 596,34  
Sloveenia  p.m.  p.m.  1 905 097,92  
Slovakkia  p.m.  p.m.  6 966 837,99  
Soome  p.m.  p.m.  – 8 411 875,12  
Rootsi  p.m.  p.m.  1 365 258,22  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  174 193 464,86  
Punkt 3 1 0 3 – kokku  p.m.  p.m.  – 181 930 423,57  L 51/52  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 2 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE EELARVEAASTATE 
KOGURAHVATULU / RAHVAMAJANDUSE KOGUTOODANGU SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE  
3 2 0 Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohaldamine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
3 2 0 3 Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b kohaldamine 1995ndal ja järgnevatel eelarveaastatel  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  6 958 480 072,45  
Märkused  
Vastavalt arvandmetele, mille liikmesriigid on määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõike 2 kohaselt esitanud 
eelnenud eelarveaasta kogurahvatulu kogusumma ja selle komponentide kohta, arvutatakse liidu eeskirjade kohaselt 
summa, mis kantakse asjaomase liikmesriigi puhul deebetisse, nimetatud eelarveaasta jooksul tehtud kaksteist makset 
kantakse aga kreeditisse.  
Kui määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõike 2 kohaselt esitatud varasemate eelarveaastate kogurahvatulus / 
rahvamajanduse kogutoodangus tehakse muudatus, korrigeeritakse asjaomase liikmesriigi puhul määruse (EL, Euratom) 
nr 609/2014 artikli 10b lõike 4 kohaselt kindlaks määratud saldot, arvestades määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 
artikleid 4 ja 5.  
Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele enne korrektsioonide tegemiseks andmete 
esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta 
turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 10b.  28.2.2017  ET L 51/53 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 2 — MÄÄRUSE (EL, EURATOM) NR 609/2014 ARTIKLI 10B KOHALDAMISEST TULENEVAD EELMISTE EELARVEAASTATE 
KOGURAHVATULU / RAHVAMAJANDUSE KOGUTOODANGU SALDOD JA NENDE KORRIGEERIMINE  (jätkub)  
3 2 0  (jätkub)  
3 2 0 3  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  147 715 885,84  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  59 923 060,18  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  51 630 545,28  
Taani  p.m.  p.m.  – 60 418 755,24  
Saksamaa  p.m.  p.m.  383 851 122,16  
Eesti  p.m.  p.m.  11 786 069,02  
Iirimaa  p.m.  p.m.  156 656 865,08  
Kreeka  p.m.  p.m.  – 247 848 527,88  
Hispaania  p.m.  p.m.  – 333 271 028,58  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  300 400 009,19  
Horvaatia  p.m.  p.m.  – 5 553 213,60  
Itaalia  p.m.  p.m.  1 167 876 744,85  
Küpros  p.m.  p.m.  55 183 667,43  
Läti p.m.  p.m.  – 1 292 762,15  
Leedu  p.m.  p.m.  6 460 362,25  
Luksemburg  p.m.  p.m.  73 793 818,93  
Ungari  p.m.  p.m.  42 700 936,90  
Malta  p.m.  p.m.  17 766 797,67  
Madalmaad  p.m.  p.m.  538 657 199,49  
Austria  p.m.  p.m.  – 72 667 801,63  
Poola  p.m.  p.m.  196 206 494,27  
Portugal  p.m.  p.m.  21 687 976,96  
Rumeenia  p.m.  p.m.  40 481 495,14  
Sloveenia  p.m.  p.m.  14 745 944,15  
Slovakkia  p.m.  p.m.  – 14 817 079,60  
Soome  p.m.  p.m.  9 615 649,80  
Rootsi  p.m.  p.m.  41 386 196,50  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  4 355 822 400,04  
Punkt 3 2 0 3 – kokku  p.m.  p.m.  6 958 480 072,45  L 51/54  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 3 — EELNEVATE EELARVEAASTATE KÄIBEMAKSU- JA KOGURAHVATULUPÕHISTE OMAVAHENDITE KOHANDAMISTE 
TASAARVESTUS  
3 3 0 Eelnevate eelarveaastate käibemaksu- ja kogurahvatulupõhiste omavahendite kohandamiste tasaarvestus  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Eelnevate eelarveaastate käibemaksu- ja kogurahvatulupõhiste omavahendite kohandamiste tasaarvestuse arvutamise 
tulemus.  
Kõnealuse arvutuse tulemus saadakse, korrutades määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 10b lõigetes 1–4 osutatud 
korrektsioonide kogusummad, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 10b lõike 2 punktide b ja c kohased erikor- 
rektsioonid, protsendiga, mis väljendab selle liikmesriigi kogurahvatulu osa kõigi liikmesriikide kogurahvatulust, nagu 
on kohaldatav korrektsioonide tegemiseks esitatud andmete aastale järgneva aasta eelarve suhtes 15. jaanuaril.  
Komisjon teatab selle arvutuse tulemusel saadud summad liikmesriikidele enne korrektsioonide tegemiseks andmete 
esitamise aastale järgneva aasta 1. veebruari.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikli 10b lõige 5.  28.2.2017  ET L 51/55 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 3 — EELNEVATE EELARVEAASTATE KÄIBEMAKSU- JA KOGURAHVATULUPÕHISTE OMAVAHENDITE KOHANDAMISTE 
TASAARVESTUS  (jätkub)  
3 3 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  
Taani  p.m.  p.m.  
Saksamaa  p.m.  p.m.  
Eesti  p.m.  p.m.  
Iirimaa  p.m.  p.m.  
Kreeka  p.m.  p.m.  
Hispaania  p.m.  p.m.  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  
Horvaatia  p.m.  p.m.  
Itaalia  p.m.  p.m.  
Küpros  p.m.  p.m.  
Läti p.m.  p.m.  
Leedu  p.m.  p.m.  
Luksemburg  p.m.  p.m.  
Ungari  p.m.  p.m.  
Malta  p.m.  p.m.  
Madalmaad  p.m.  p.m.  
Austria  p.m.  p.m.  
Poola  p.m.  p.m.  
Portugal  p.m.  p.m.  
Rumeenia  p.m.  p.m.  
Sloveenia  p.m.  p.m.  
Slovakkia  p.m.  p.m.  
Soome  p.m.  p.m.  
Rootsi  p.m.  p.m.  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  
Artikkel 3 3 0 – kokku  p.m.  p.m.  L 51/56  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 4 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA TEATAVATEST 
POLIITIKAVALDKONDADEST KÕRVALEJÄÄMISEST TULENEV KORREKTSIOON  
3 4 0 Teatavate liikmesriikide vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala teatavatest poliitikavaldkondadest 
kõrvalejäämise mõjust tulenev korrektsioon  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  – 7 041 092,78  
Märkused  
Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli 
artiklile 3 ning Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklile 5 ei vastuta nimetatud liikmesriigid 
finantstagajärgede eest, mis tulenevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala teatavatest poliitikavaldkondadest, 
välja arvatud nende valdkondadega seotud halduskulude puhul. Seega võidakse korrigeerida nende riikide omavahendite 
makseid aastate osas, mil nad nimetatud poliitikavaldkondades ei osale.  
Iga liikmesriigi osa korrigeerimismehhanismis arvutatakse asjaomasest meetmest või poliitikavaldkonnast tulenevate 
eelarve kulude põhjal proportsionaalselt eelnenud aasta kogurahvatulu kogusumma ja selle komponentidega, mis 
liikmesriigid on esitanud nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse 
kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1)) artikli 2 lõike 2 kohaselt.  
Komisjon määrab kindlaks iga liikmesriigi saldo ja teatab talle sellest piisavalt aegsasti, et ta saaks vastavalt määruse (EL, 
Euratom) nr 609/2014 artiklile 11 kanda saldo detsembrikuu esimesel tööpäeval kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 1 
osutatud kontole.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksu- ja kogurahvatulupõhised omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahulda- 
miseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 11.  
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokoll Taani seisukoha kohta, eriti selle 
artikkel 3, ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokoll Ühendkuningriigi ja 
Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes, eriti selle artikkel 5.  28.2.2017  ET L 51/57 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 4 — TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA TEATAVATEST 
POLIITIKAVALDKONDADEST KÕRVALEJÄÄMISEST TULENEV KORREKTSIOON  (jätkub)  
3 4 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  p.m.  1 535 993,28  
Bulgaaria  p.m.  p.m.  164 434,37  
Tšehhi Vabariik  p.m.  p.m.  542 524,31  
Taani  p.m.  p.m.  – 3 106 869,66  
Saksamaa  p.m.  p.m.  11 253 226,97  
Eesti  p.m.  p.m.  74 247,17  
Iirimaa  p.m.  p.m.  – 2 640 389,50  
Kreeka  p.m.  p.m.  678 729,87  
Hispaania  p.m.  p.m.  3 949 179,22  
Prantsusmaa  p.m.  p.m.  8 228 944,98  
Horvaatia  p.m.  p.m.  160 775,53  
Itaalia  p.m.  p.m.  6 137 836,59  
Küpros  p.m.  p.m.  64 617,86  
Läti p.m.  p.m.  90 881,33  
Leedu  p.m.  p.m.  138 556,05  
Luksemburg  p.m.  p.m.  126 359,34  
Ungari  p.m.  p.m.  374 636,80  
Malta  p.m.  p.m.  29 182,52  
Madalmaad  p.m.  p.m.  2 546 232,29  
Austria  p.m.  p.m.  1 212 008,49  
Poola  p.m.  p.m.  1 490 578,26  
Portugal  p.m.  p.m.  649 241,11  
Rumeenia  p.m.  p.m.  566 625,18  
Sloveenia  p.m.  p.m.  141 283,99  
Slovakkia  p.m.  p.m.  277 927,76  
Soome  p.m.  p.m.  766 339,43  
Rootsi  p.m.  p.m.  1 637 858,33  
Ühendkuningriik  p.m.  p.m.  – 44 132 054,65  
Artikkel 3 4 0 – kokku  p.m.  p.m.  – 7 041 092,78  L 51/58  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 5 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE LÕPLIKU ARVESTUSE 
TULEMUS  
3 5 0 Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus  
3 5 0 4 Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  0,—  – 27 203 917,64  
Märkused  
Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise lõpliku arvestuse tulemus.  
2015. aasta andmed vastavad Ühendkuningriigi 2011. aasta eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise rahastamise lõpliku 
arvestuse tulemusele.  
2016. aasta andmed vastavad Ühendkuningriigi 2012. aasta eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise rahastamise lõpliku 
arvestuse tulemusele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom, 7. juuni 2007, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 
23.6.2007, lk 17), eriti selle artiklid 4 ja 5.  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artiklid 4 ja 5.  28.2.2017  ET L 51/59 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 5 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE LÕPLIKU ARVESTUSE 
TULEMUS  (jätkub)  
3 5 0  (jätkub)  
3 5 0 4  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  12 108 628  11 815 757,04  
Bulgaaria  p.m.  1 275 199  1 392 513,00  
Tšehhi Vabariik  p.m.  3 342 634  4 439 312,04  
Taani  p.m.  4 686 427  3 481 339,13  
Saksamaa  p.m.  7 934 870  10 915 347,00  
Eesti  p.m.  568 776  364 152,00  
Iirimaa  p.m.  5 094 409  3 453 266,04  
Kreeka  p.m.  1 773 357  2 741 328,96  
Hispaania  p.m.  7 537 051  27 503 186,04  
Prantsusmaa  p.m.  38 002 662  43 503 201,00  
Horvaatia  —  382 317  0,—  
Itaalia  p.m.  19 830 215  53 237 595,96  
Küpros  p.m.  241 390  1 207 563,00  
Läti p.m.  102 976  242 114,03  
Leedu  p.m.  646 364  768 575,04  
Luksemburg  p.m.  1 741 166  37 104,00  
Ungari  p.m.  2 179 154  2 329 023,03  
Malta  p.m.  101 561  344 459,04  
Madalmaad  p.m.  4 101 900  5 167 025,04  
Austria  p.m.  1 068 284  1 172 370,96  
Poola  p.m.  7 063 680  9 350 415,63  
Portugal  p.m.  3 441 569  2 909 280,96  
Rumeenia  p.m.  2 351 280  2 931 076,92  
Sloveenia  p.m.  554 253  702 416,04  
Slovakkia  p.m.  1 502 129  1 459 572,00  
Soome  p.m.  4 198 567  4 044 692,04  
Rootsi  p.m.  1 007 093  1 623 104,10  
Ühendkuningriik  p.m.  – 132 837 911  – 224 339 707,68  
Punkt 3 5 0 4 – kokku  p.m.  0  – 27 203 917,64  L 51/60  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 6 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE VAHEARVESTUSE 
TULEMUS  
3 6 0 Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise vahearvestuse tulemus  
3 6 0 4 Ühendkuningriigi eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimise rahastamise vahearvestuse tulemus  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  0,—  – 145 657 209,60  
Märkused  
Punkt kajastab enne Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise lõplikku arvestust tehtud viimase vahearvestuse ja 
varem eelarvesse kantud korrigeerimise erinevust.  
2015. aasta andmed vastavad Ühendkuningriigi 2012. aasta ja 2013. aasta eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise 
rahastamise vahearvestuse tulemusele.  
2016. aasta andmed vastavad Ühendkuningriigi 2014. aasta eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise rahastamise 
vahearvestuse tulemusele  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artiklid 4 ja 5.  28.2.2017  ET L 51/61 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 6 — ÜHENDKUNINGRIIGI EELARVE TASAKAALUSTAMATUSE KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE VAHEARVESTUSE 
TULEMUS  (jätkub)  
3 6 0  (jätkub)  
3 6 0 4  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  13 297 611  41 696 055,96  
Bulgaaria  p.m.  2 322 802  5 399 849,04  
Tšehhi Vabariik  p.m.  6 423 102  16 393 083,40  
Taani  p.m.  10 254 706  26 096 695,89  
Saksamaa  p.m.  19 889 796  59 409 243,00  
Eesti  p.m.  870 740  2 731 925,04  
Iirimaa  p.m.  13 998 232  26 072 953,92  
Kreeka  p.m.  5 098 964  16 075 509,96  
Hispaania  p.m.  34 026 198  119 160 675,00  
Prantsusmaa  p.m.  77 369 366  231 245 357,04  
Horvaatia  p.m.  2 743 129  2 784 074,36  
Itaalia  p.m.  59 231 069  184 985 384,04  
Küpros  p.m.  851 288  3 521 069,04  
Läti p.m.  1 033 546  1 744 769,08  
Leedu  p.m.  869 479  4 386 556,92  
Luksemburg  p.m.  3 575 795  – 1 314 717,96  
Ungari  p.m.  3 913 949  12 108 308,20  
Malta  p.m.  643 682  1 555 077,00  
Madalmaad  p.m.  4 823 050  17 466 600,00  
Austria  p.m.  2 127 855  4 156 023,96  
Poola  p.m.  19 937 548  37 845 297,50  
Portugal  p.m.  6 712 478  22 456 571,04  
Rumeenia  p.m.  8 464 009  19 160 983,97  
Sloveenia  p.m.  1 770 672  4 698 045,96  
Slovakkia  p.m.  3 026 145  6 628 581,96  
Soome  p.m.  9 102 902  18 511 656,96  
Rootsi  p.m.  3 441 697  6 389 754,04  
Ühendkuningriik  p.m.  – 315 819 810  – 1 037 022 593,92  
Punkt 3 6 0 4 – kokku  p.m.  0  – 145 657 209,60  L 51/62  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 7 — OMAVAHENDEID KÄSITLEVATE OTSUSTE RAKENDAMISEGA SEOTUD KOHANDUS  
3 7 0 Omavahendeid käsitlevate otsuste rakendamisega seotud kohandus  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel kajastab arvutusi omavahendeid käsitleva otsuse 2014/335/EL, Euratom tagasiulatuvaks kohaldamiseks 2014. 
ja 2015. aasta suhtes.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 
7.6.2014, lk 105), eriti selle artikkel 11.  28.2.2017  ET L 51/63 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 3 7 — OMAVAHENDEID KÄSITLEVATE OTSUSTE RAKENDAMISEGA SEOTUD KOHANDUS  (jätkub)  
3 7 0  (jätkub)  
Liikmesriik  Eelarve 2017  Eelarve 2016  Täitumine 2015  
Belgia  p.m.  380 157 383  
Bulgaaria  p.m.  12 976 885  
Tšehhi Vabariik  p.m.  120 908 594  
Taani  p.m.  – 147 742 832  
Saksamaa  p.m.  – 1 996 696 973  
Eesti  p.m.  7 533 435  
Iirimaa  p.m.  170 564 976  
Kreeka  p.m.  60 999 683  
Hispaania  p.m.  444 555 900  
Prantsusmaa  p.m.  1 063 986 397  
Horvaatia  p.m.  13 236 646  
Itaalia  p.m.  887 769 484  
Küpros  p.m.  9 862 666  
Läti p.m.  6 740 740  
Leedu  p.m.  12 047 755  
Luksemburg  p.m.  4 601 725  
Ungari  p.m.  45 076 397  
Malta  p.m.  2 539 423  
Madalmaad  p.m.  – 1 798 837 531  
Austria  p.m.  180 218 679  
Poola  p.m.  155 777 950  
Portugal  p.m.  77 069 484  
Rumeenia  p.m.  32 865 560  
Sloveenia  p.m.  22 119 731  
Slovakkia  p.m.  33 257 802  
Soome  p.m.  132 868 521  
Rootsi  p.m.  – 635 351 204  
Ühendkuningriik  p.m.  700 892 724  
Artikkel 3 7 0 – kokku  p.m.  0  L 51/64  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE 
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike, muude 
teenistujate ja pensionisaajate ning Euroopa Investeeri- 
mispanga, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeeri- 
misfondi juhatuste liikmete, töötajate ja pensionisaajate 
palkadelt, hüvitistelt ja toetustelt makstavatest 
maksudest  771 386 385  718 322 869  692 085 428,54  89,72  
4 0 3  Laekumised institutsioonide töötavate liikmete, 
ametnike ja muude teenistujate palkadelt makstavatest 
ajutistest maksudest  p.m.  p.m.  70 706,52  
4 0 4  Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike ja 
muude teenistujate palkadelt makstavast eri- ja soli- 
daarsusmaksust  85 949 434  80 907 654  79 492 977,54  92,49  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  857 335 819  799 230 523  771 649 112,60  90,01  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  451 191 279  426 470 277  425 649 271,37  94,34  
4 1 1  Pensioniõiguste ülekandmine või väljaostmine töötajate 
poolt  141 960 601  100 592 938  108 628 817,70  76,52  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja 
ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  110 000  110 000  156 159,02  141,96  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  593 261 880  527 173 215  534 434 248,09  90,08  
PEATÜKK 4 2  
4 2 0  Detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organis- 
atsioonide tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi  39 664 373  21 623 969  22 467 448,57  56,64  
4 2 1  Euroopa Parlamendi liikmete sissemaksed pension- 
iskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 2 — KOGUSUMMA  39 664 373  21 623 969  22 467 448,57  56,64  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 490 262 072  1 348 027 707  1 328 550 809,26  89,15  28.2.2017  ET L 51/65 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensionisaajate ning Euroopa 
Investeerimispanga, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimisfondi juhatuste liikmete, töötajate ja 
pensionisaajate palkadelt, hüvitistelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
771 386 385  718 322 869  692 085 428,54  
Märkused  
Artikkel hõlmab kõiki makse, mida arvestatakse igat liiki palgalt, töötasult ja muudelt rahalistelt tasudelt, v.a hüvitised ja 
peretoetused, mida makstakse pensioni saavatele isikutele ning komisjoni liikmetele, ametnikele ning muudele 
teenistujatele ja isikutele, kes saavad teenistuse lõpetamise hüvitisi, millele on osutatud iga kulude eelarvestuse jaotise 
peatükis 01.  
Euroopa Parlament  74 105 828  
Nõukogu  26 381 000  
Komisjon:  520 219 327  
— haldamine  (417 294 000)  
— teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus  (18 410 671)  
— teadusuuringud (kaudsed meetmed)  (17 341 492)  
— Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  (3 582 000)  
— Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  (758 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  (2 631 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  (871 000)  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  (1 399 000)  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (OP)  (3 858 000)  
— Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  (292 626)  
— Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiiv- 
juhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)  (865 922)  
— biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BBI)  (70 788)  
— Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BERECi büroo)  (58 909)  
— ühisettevõte Clean Sky (CSJU)  (278 931)  
— Ühenduse Sordiamet (CPVO)  (294 926)  
— Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea, endine 
EAHC)  (195 707)  
— Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)  (1 413 764)  
— ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süs- 
teemide toel“ (ECSEL, endised Artemis ja ENIAC)  (171 530)  
— Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  (255 803)  L 51/66  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 0  (jätkub)  
— Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (endine Euroopa Liidu Välispiiril Tehtava Oper- 
atiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur) (Frontex)  (1 711 574)  
— Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  (409 497)  
— Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  (4 717 959)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  (1 692 983)  
— Euroopa amet kohtualase koostöö tõhustamiseks (Eurojust)  (842 866)  
— Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  (1 271 895)  
— Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  (544 252)  
— Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  (3 706 249)  
— Euroopa Keskkonnaamet (EEA)  (1 357 134)  
— Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  (403 291)  
— Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  (1 796 646)  
— Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  (828 352)  
— Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  (607 802)  
— Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  (129 155)  
— Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  (138 346)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  (729 302)  
— ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  (2 053 943)  
— Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  (1 078 351)  
— Euroopa Ravimiamet (EMA)  (6 021 404)  
— Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  (542 307)  
— Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  (261 668)  
— Euroopa Politseikolledž (CEPOL)  (100 231)  
— Euroopa Politseiamet (Europol)  (3 122 432)  
— Euroopa raudtee ühisettevõte (Shift2Rail)  (20 594)  
— Euroopa Raudteeagentuur (ERA)  (1 041 313)  
— Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)  (1 510 131)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  (1 060 819)  
— Euroopa Koolitusfond (ETF)  (879 324)  
— Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  (605 924)  
— Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO, endine OHIM)  (4 712 745)  
— Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME, endine EACI)  (1 251 057)  
— Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna tehnoloogia ühisettevõte (FCH)  (155 975)  
— Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA, endine TEN-T EA)  (72 466)  
— innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (IMI)  (301 666)  
— Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga seotud teadusuuringute ja 
arendustegevuse ühisettevõte (SESAR)  (265 909)  
— Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  (1 802 768)  
— Ühtne Kriisilahendusnõukogu  (1 247 340)  28.2.2017  ET L 51/67 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 0  (jätkub)  
— Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)  (1 179 588)  
Euroopa Liidu Kohus  28 312 000  
Kontrollikoda  10 826 000  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  5 013 628  
Regioonide Komitee  3 711 179  
Euroopa Ombudsman  671 423  
Euroopa Andmekaitseinspektor  659 000  
Euroopa välisteenistus  21 267 000  
Euroopa Investeerimispank  45 720 000  
Euroopa Keskpank  30 500 000  
Euroopa Investeerimisfond  4 000 000  
Kokku  771 386 385  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eriti selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, 29. juuni 1976, millega kehtestatakse Euroopa Elu- ja 
Töötingimuste Parandamise Fondi personali teenistustingimused (EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  L 51/68  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 0  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu otsus 2009/910/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja teenistustingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 36).  
Nõukogu otsus 2009/912/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistust- 
ingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 38).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Laekumised institutsioonide töötavate liikmete, ametnike ja muude teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  70 706,52  
Märkused  
Ajutisi makse käsitlevad sätted kehtisid 30. juunini 2003. Seepärast hõlmab kõnealune eelarverida komisjoni liikmete, 
ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadelt makstud ajutiste maksude jääkidest tulenevaid tulusid.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
— haldamine  (p.m.)  
— teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus  (p.m.)  
— teadusuuringud (kaudsed meetmed)  (p.m.)  
— Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  (p.m.)  
— Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  (p.m.)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  (p.m.)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  (p.m.)  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  (p.m.)  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (OP)  (p.m.)  
— Ühenduse Sordiamet (CVPO)  (p.m.)  
— Eurojust  (p.m.)  
— Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  (p.m.)  
— Euroopa Ravimiamet (EMEA)  (p.m.)  
— Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  (p.m.)  
— Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  (p.m.)  28.2.2017  ET L 51/69 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 3  (jätkub)  
— Euroopa Keskkonnaamet (EEA)  (p.m.)  
— Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  (p.m.)  
— Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  (p.m.)  
— Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  (p.m.)  
— Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  (p.m.)  
— Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  (p.m.)  
— Euroopa Koolitusfond (ETF)  (p.m.)  
— Siseturu Ühtlustamise Amet (OHIM)  (p.m.)  
— Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)  (p.m.)  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Kokku  p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
4 0 4 Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike ja muude teenistujate palkadelt makstavast eri- ja 
solidaarsusmaksust  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
85 949 434  80 907 654  79 492 977,54  
Märkused  
Artikkel on mõeldud personalieeskirjade artikli 66a kohase ametnike ja muude alaliste teenistujate töötasult makstava 
eri- ja solidaarsusmaksu laekumise kajastamiseks.  L 51/70  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Euroopa Parlament  11 006 056  
Nõukogu  3 530 000  
Komisjon:  57 405 978  
— haldamine  (37 184 000)  
— teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus  (3 865 304)  
— teadusuuringud (kaudsed meetmed)  (3 225 764)  
— Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  (707 000)  
— Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  (149 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  (484 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  (156 000)  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  (266 000)  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (OP)  (817 000)  
— Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  (79 603)  
— Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Oper- 
atiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)  (181 084)  
— biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BBI)  (15 225)  
— Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) – büroo  (16 729)  
— ühisettevõte Clean Sky (CSJU)  (60 826)  
— Ühenduse Sordiamet (CPVO)  (63 020)  
— Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea, endine 
EAHC)  (40 028)  
— Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA)  (243 448)  
— ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja 
-süsteemide toel“ (ECSEL, endised Artemis ja ENIAC)  (38 111)  
— Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  (60 674)  
— Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (endine Euroopa Liidu Välispiiril Tehtava 
Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur) (Frontex)  (535 316)  
— Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  (102 849)  
— Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  (1 171 805)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  (219 186)  
— Euroopa amet kohtualase koostöö tõhustamiseks (Eurojust)  (129 813)  
— Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  (225 501)  
— Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  (141 050)  
— Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  (701 670)  
— Euroopa Keskkonnaamet (EEA)  (224 447)  
— Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  (103 364)  
— Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  (425 108)  28.2.2017  ET L 51/71 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
— Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  (144 926)  
— Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  (183 527)  
— Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  (39 587)  
— Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  (46 922)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  (168 693)  
— ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  (483 244)  
— Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  (321 733)  
— Euroopa Ravimiamet (EMA)  (751 543)  
— Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  (151 815)  
— Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  (67 674)  
— Euroopa Politseikolledž (CEPOL)  (36 777)  
— Euroopa Politseiamet (Europol)  (63 766)  
— Euroopa raudtee ühisettevõte (Shift2Rail)  (3 617)  
— Euroopa Raudteeagentuur (ERA)  (229 082)  
— Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)  (276 734)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  (221 439)  
— Euroopa Koolitusfond (ETF)  (186 288)  
— Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  (151 138)  
— Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO, endine OHIM)  (1 066 464)  
— Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME, endine EACI)  (187 376)  
— kütuseelementide ja vesiniku valdkonna tehnoloogia ühisettevõte (FCH)  (38 868)  
— Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA, endine TEN-T EA)  (12 958)  
— innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (IMI)  (67 173)  
— Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga seotud teadusuuringute ja 
arendustegevuse ühisettevõte (SESAR)  (60 780)  
— Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  (301 492)  
— Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)  (253 152)  
— Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)  (256 285)  
Euroopa Liidu Kohus  6 172 000  
Kontrollikoda  1 850 000  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  983 267  
Regioonide Komitee  742 064  
Euroopa Ombudsman  103 069  
Euroopa Andmekaitseinspektor  112 000  
Euroopa välisteenistus  4 045 000  
Kokku  85 949 434  L 51/72  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu otsus 2009/910/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja teenistustingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 36).  
Nõukogu otsus 2009/912/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistust- 
ingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 38).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
451 191 279  426 470 277  425 649 271,37  
Märkused  
Artikkel kajastab töötajate sissemakseid pensioniskeemi.  28.2.2017  ET L 51/73 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Euroopa Parlament  64 712 299  
Nõukogu  22 584 000  
Komisjon:  308 270 359  
— haldamine  (186 924 000)  
— teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus  (19 229 056)  
— teadusuuringud (kaudsed meetmed)  (16 315 072)  
— Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  (3 331 000)  
— Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  (912 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  (4 751 000)  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  (1 440 000)  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  (2 655 000)  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (OP)  (4 582 000)  
— Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  (507 385)  
— Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Oper- 
atiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)  (1 109 049)  
— biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BBI)  (99 566)  
— elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) – büroo  (119 375)  
— ühisettevõte Clean Sky (CSJU)  (317 733)  
— Ühenduse Sordiamet (CPVO)  (344 690)  
— Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea, endine 
EAHC)  (330 772)  
— Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)  (2 281 586)  
— ühisettevõtte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja 
-süsteemide toel“ (ECSEL, endised Artemis ja ENIAC)  (208 957)  
— Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  (410 300)  
— Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (endine Euroopa Liidu Välispiiril Tehtava 
Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur) (Frontex)  (2 855 903)  
— Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  (708 543)  
— Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  (6 012 140)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  (1 159 365)  
— Euroopa amet kohtualase koostöö tõhustamiseks (Eurojust)  (1 294 901)  
— Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  (1 616 455)  
— Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  (818 766)  
— Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  (4 050 331)  L 51/74  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
— Euroopa Keskkonnaamet (EEA)  (1 314 336)  
— Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  (524 714)  
— Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  (2 756 111)  
— Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  (72 377)  
— Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  (996 289)  
— Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  (247 286)  
— Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  (311 894)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  (918 432)  
— ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  (2 876 597)  
— Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  (1 770 531)  
— Euroopa Ravimiamet (EMA)  (4 800 661)  
— Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  (775 381)  
— Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  (440 305)  
— Euroopa Politseikolledž (CEPOL)  (236 375)  
— Euroopa Politseiamet (Europol)  (4 367 449)  
— Euroopa raudtee ühisettevõte (Shift2Rail)  (57 822)  
— Euroopa Raudteeagentuur (ERA)  (1 264 210)  
— Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)  (2 408 254)  
— Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  (106 168)  
— Euroopa Koolitusfond (ETF)  (989 275)  
— Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  (832 332)  
— Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO, endine OHIM)  (5 958 239)  
— Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME, endine EACI)  (1 994 106)  
— kütuseelementide ja vesiniku valdkonna tehnoloogia ühisettevõte (FCH)  (204 350)  
— Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA, endine TEN-T EA)  (1 267625)  
— innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (IMI)  (344 805)  
— Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga seotud teadusuuringute ja 
arendustegevuse ühisettevõte (SESAR)  (315 085)  
— Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  (3 084 013)  
— Ühtne Kriisilahendusnõukogu  (1 049 452)  
— Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)  (1 600 940)  28.2.2017  ET L 51/75 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Euroopa Liidu Kohus  19 111 000  
Kontrollikoda  7 618 000  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  5 304 342  
Regioonide Komitee  4 148 349  
Euroopa Ombudsman  575 930  
Euroopa Andmekaitseinspektor  546 000  
Euroopa välisteenistus  18 321 000  
Kokku  451 191 279  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, 29. juuni 1976, millega kehtestatakse Euroopa elu- ja 
töötingimuste parandamise fondi personali teenistustingimused (EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24).  
4 1 1 Pensioniõiguste ülekandmine või väljaostmine töötajate poolt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
141 960 601  100 592 938  108 628 817,70  
Märkused  
Artikkel kajastab ametnike varasemate ametikohtade pensioniõiguste kindlustusmatemaalise väärtuse või kindlasum- 
malise tagasiostmisväärtuse makseid liidu eelarvesse.  
Euroopa Parlament  9 200 000  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  132 760 601  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  141 960 601  L 51/76  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMIDESSE  (jätkub)  
4 1 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
110 000  110 000  156 159,02  
Märkused  
Isiklikel põhjustel puhkust võtvad ametnikud ja muud teenistujad võivad jätkata pensioniõiguste omandamist tingi- 
musel, et nad kannavad ka tööandja sissemaksete kulud.  
Euroopa Parlament  10 000  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  100 000  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  110 000  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 2 0 Detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
39 664 373  21 623 969  22 467 448,57  28.2.2017  ET L 51/77 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Artikkel hõlmab detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tehtavaid tööandjapoolseid sisse- 
makseid pensioniskeemi.  
Komisjon  39 664 373  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
4 2 1 Euroopa Parlamendi liikmete sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel kajastab Euroopa Parlamendi liikmete sissemakseid pensioniskeemi.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete kulude ja toetuste maksmise eeskiri, eriti selle III lisa.  L 51/78  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — SISSETULEK VALLASVARA (VARUSTUS) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST SAADAV 
TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Sissetulek vallasvara (varustus) müügist  
5 0 0 0  Sissetulek transpordivahendite müügist — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  45 974,09  
5 0 0 1  Sissetulek muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  268 295,18  
5 0 0 2  Tulud muudele institutsioonidele või asutustele tarnitud 
kaupade eest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  980 439,05  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 294 708,32  
5 0 1  Kinnisvara müügist saadav tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Sissetulek väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  29 997,40  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 324 705,72  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Sissetulek varustuse ja seadmete üürimisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  162 123,02  
5 1 1  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu 
ning üüri kõrvalkulude hüvitamine  
5 1 1 0  Sissetulek kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  19 395 117,20  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  2 421 124,33  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  21 816 241,53  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  21 978 364,55  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning 
panga- ja muud intressid institutsioonide kontodelt  200 866  455 129  325 004,84  161,80  
5 2 1  Investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning 
panga- ja muud intressid komisjonile üle kantavaid 
toetusi saavate asutuste kontodelt  25 000 000  10 000 000  86 241 722,81  344,97  
5 2 2  Eelfinantseerimisest laekuv intress  40 000 000  40 000 000  13 329 281,22  33,32  
5 2 3  Usalduskontodelt laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  220 876,60  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  65 200 866  50 455 129  100 116 885,47  153,55  28.2.2017  ET L 51/79 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTEST JA TEHTUD TÖÖDEST LAEKUV TULU 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUUD TULUD HALDUSTEGEVUSEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Teiste institutsioonide või asutuste kasuks osutatud 
teenustest või tehtud töödest laekuv tulu, sealhulgas 
lähetushüvitiste summad, mis on makstud teiste insti- 
tutsioonide või asutuste eest ja nende poolt tagasi 
makstud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  51 400 574,63  
5 5 1  Tulu kolmandatelt isikutelt nende taotlusel osutatud 
teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  836 362,81  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  52 236 937,44  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagastamisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  49 581 369,47  
5 7 1  Sihtotstarbeline tulu, näiteks sihtasutuste tulu, 
toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institut- 
siooni sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  33 150,36  
5 7 2  Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekande- 
kulude tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsioonide haldustegevusega seotud osa- ja 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  141 327 030,55  
5 7 4  Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest 
Euroopa välisteenistusele liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personali kulude katteks — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  192 747 035,41  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  383 688 585,79  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Tulu üüriga seotud maksetest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  178 762,69  
5 8 1  Tulu laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  214 486,70  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  393 249,39  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muud tulud haldustegevusest  5 000 000  5 000 000  3 440 215,75  68,80  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  5 000 000  5 000 000  3 440 215,75  68,80  
Jaotis 5 — Kogusumma  70 200 866  55 455 129  563 178 944,11  802,24  L 51/80  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — SISSETULEK VALLASVARA (VARUSTUS) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Sissetulek vallasvara (varustus) müügist  
5 0 0 0 Sissetulek transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  45 974,09  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonidele kuuluvate sõidukite müügist või väljavahetamisest saadud tulud.  
Siia kantakse ka laekumised nende transpordivahendite müügist, mis on välja vahetatud või maha kantud, sest nende 
väärtus on raamatupidamises täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 0 0 1 Sissetulek muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  268 295,18  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukite) müügist või väljavahetamisest saadud tulud.  
Siia kantakse ka laekumised selliste vahendite, sisseseade, materjali ning teadus- ja tehniliste seadmete müügist, mis on 
välja vahetatud või maha kantud, sest nende väärtus on raamatupidamises täielikult amortiseerunud.  28.2.2017  ET L 51/81 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 0 — SISSETULEK VALLASVARA (VARUSTUS) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 0  (jätkub)  
5 0 0 1  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 0 0 2 Tulud muudele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade eest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  980 439,05  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  L 51/82  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 0 — SISSETULEK VALLASVARA (VARUSTUS) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Kinnisvara müügist saadav tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonidele kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 0 2 Sissetulek väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  29 997,40  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti h kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  28.2.2017  ET L 51/83 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 0 Sissetulek varustuse ja seadmete üürimisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  162 123,02  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 1 1 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu ning üüri kõrvalkulude hüvitamine  
5 1 1 0 Sissetulek kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  19 395 117,20  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  L 51/84  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 421 124,33  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
PEATÜKK 5 2 — INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST SAADAV TULU  
5 2 0 Investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid institutsioonide kontodelt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
200 866  455 129  325 004,84  
Märkused  
Artiklisse kantakse investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid, millega on 
krediteeritud ja debiteeritud institutsioonide kontosid.  
Euroopa Parlament  200 000  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  866  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  200 866  28.2.2017  ET L 51/85 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 2 — INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST SAADAV TULU  (jätkub)  
5 2 1 Investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid komisjonile üle kantavaid toetusi 
saavate asutuste kontodelt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
25 000 000  10 000 000  86 241 722,81  
Märkused  
Artikkel kajastab intressimakseid toetatavatelt organisatsioonidelt, kes on paigutanud komisjonilt saadud ettemaksed 
intressi teenivatele kontodele. Kui nimetatud ettemaksed jäävad kasutamata, tuleb need koos intressiga komisjonile 
tagastada.  
Komisjon  25 000 000  
5 2 2 Eelfinantseerimisest laekuv intress  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
40 000 000  40 000 000  13 329 281,22  
Märkused  
Artiklisse kantakse eelfinantseerimisest laekuv intressitulu.  
Seda tulu võib kasutada vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile d täiendavate assigneeringute kandmiseks 
eelarveridadele, kus oli vastava tulu aluseks olnud esialgne kulu.  
Eelarvest tehtud eelmaksetelt kogunenud intressid ei kuulu liidule tasumisele, kui delegeerimislepingutest ei tulene teisiti. 
Juhtudel, mil intressid on ette nähtud, võetakse need uuesti asjaomase meetme jaoks kasutusse, arvatakse finants- 
määruse artikli 23 lõike 1 esimese lõigu punkti c kohaselt maksetaotlustest maha või nõutakse sisse.  
Delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 sätestatakse ka sätted eelmaksetelt kogunenud intresside arvestamise kohta.  
Komisjon  40 000 000  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõike 3 punkt d.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  L 51/86  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 2 — INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST SAADAV TULU  (jätkub)  
5 2 3 Usalduskontodelt laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  220 876,60  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse usalduskontodelt saadavad intressid ja muu tulu.  
Liidu usalduskontod on avatud rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides (Euroopa Investeerimisfond, Euroopa Investeeri- 
mispank, Euroopa Nõukogu Arengupank / Kreditanstalt für Wiederaufbau, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank), 
kes haldavad liidu programme, ning liidu makstavad summad jäävad kontole, kuni need tehakse mõne programmi 
raames kättesaadavateks näiteks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele või kandidaatriikides projekte juhtivatele 
institutsioonidele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt tehakse liidu programmide usalduskontodelt saadavatest intressidest 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele on kantud vastava tulu aluseks olnud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTEST JA TEHTUD TÖÖDEST LAEKUV TULU  
5 5 0 Teiste institutsioonide või asutuste kasuks osutatud teenustest või tehtud töödest laekuv tulu, sealhulgas 
lähetushüvitiste summad, mis on makstud teiste institutsioonide või asutuste eest ja nende poolt tagasi makstud 
— Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  51 400 574,63  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/87 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTEST JA TEHTUD TÖÖDEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
5 5 0  (jätkub)  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 5 1 Tulu kolmandatelt isikutelt nende taotlusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  836 362,81  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagastamisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  49 581 369,47  L 51/88  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 7 1 Sihtotstarbeline tulu, näiteks sihtasutuste tulu, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  33 150,36  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  28.2.2017  ET L 51/89 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 2 Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
5 7 3 Muud institutsioonide haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  141 327 030,55  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  L 51/90  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONIDE HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 4 Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa välisteenistusele liidu delegatsioonides töötava komisjoni 
personali kulude katteks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  192 747 035,41  
Märkused  
Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa välisteenistusele, et katta liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personali, sealhulgas Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatava komisjoni personali kohalikul tasandil 
hallatavad kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigete 2 ja 3 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks 
X eelarvejao „Euroopa välisteenistus“ kulude eelarvestuse punkti 3 0 0 5.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Tulu üüriga seotud maksetest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  178 762,69  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  28.2.2017  ET L 51/91 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 1 Tulu laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  214 486,70  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artiklisse kirjendatakse ka tulud, mis tekivad õnnetusjuhtumis kannatada saanud ametnike palkadest, mille kind- 
lustusseltsid on hüvitanud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
PEATÜKK 5 9 — MUUD TULUD HALDUSTEGEVUSEST  
5 9 0 Muud tulud haldustegevusest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
5 000 000  5 000 000  3 440 215,75  
Märkused  
Artiklisse kantakse ka muud haldustegevusest saadavad tulud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  5 000 000  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  5 000 000  L 51/92  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSAMAKSED JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 
2015–2017  
PEATÜKK 6 0  
6 0 1  Mitmesugused uurimisprogrammid  
6 0 1 1  Šveitsi-Euratomi koostöökokkulepped kontrollitud 
termotuuma sünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 0 1 2  Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepped 
(EFDA) — Sihtotstarbeline tulu  — p.m.  0,—  
6 0 1 3  Koostöölepingud kolmandate riikidega liidu teaduspro- 
grammide raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  271 378 484,15  
6 0 1 5  Koostöölepingud kolmandate riikide asutustega liidule huvi 
pakkuvate teaduslike ja tehnoloogiliste projektide raames 
(„Eureka“ ja teised) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 0 1 6  Euroopa koostöölepingud teadus- ja tehnikauuringute vald- 
konnas — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 0 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  271 378 484,15  
6 0 2  Muud programmid  
6 0 2 1  Mitmesugused humanitaarabi ja erakorralise toetusega 
seotud tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  74 978 225,02  
Artikkel 6 0 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  74 978 225,02  
6 0 3  Assotsieerimislepingud liidu ja kolmandate riikide vahel  
6 0 3 1  Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani 
võimalike kandidaatriikide osalemisest liidu programmides 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  240 843 351,91  
6 0 3 2  Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani 
võimalike kandidaatriikide hulka mittekuuluvate 
kolmandate riikide osalemisest tollikoostöö kokkulepetes — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  903 962,26  
6 0 3 3  Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  47 338 020,80  
Artikkel 6 0 3 — Kogusumma  p.m.  p.m.  289 085 334,97  
PEATÜKK 6 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  635 442 044,14  
PEATÜKK 6 1  
6 1 1  Ühe või mitme liikmesriigi eest kantud kulude tagasi- 
maksed  
6 1 1 3  Tulud, mis pärinevad otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4 
nimetatud vara paigutusest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  53 222 776,22  28.2.2017  ET L 51/93 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 
2015–2017  
6 1 1  (jätkub)  
6 1 1 4  Tulud, mis pärinevad söe ja terase teadusfondi uurimispro- 
grammi rahatagastustest  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  53 222 776,22  
6 1 2  Selliste kulude hüvitamine, mida kanti taotluse alusel ja 
tasu eest tööde tegemisel — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 4  Majanduslikult edukatele projektidele ja tegevustele 
antava liidu abi tagasimaksed  
6 1 4 3  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks 
Euroopa riskikapitali raames antud liidu abi tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 4 4  Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist 
rahastatavatele riskijagamisvahenditele antud liidu abi 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  62 290,—  
Artikkel 6 1 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  62 290,—  
6 1 5  Kasutamata liidu abi tagasimaksed  
6 1 5 0  Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja 
Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi, 
Kalanduse Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Liidu Solidaarsusfondi, ISPA, IPA, EKFi, FEAD, EMKFi ja 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
kasutamata abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  226 292 430,87  
6 1 5 1  Kasutamata eelarvetasakaalu abirahade hüvitamine — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 2  Kasutamata intressihüvitiste tagasimaksmine — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 3  Institutsiooni sõlmitud lepingute raames tasutud kasutamata 
summade tagasimaksmine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  108,96  
6 1 5 7  Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kaland- 
usfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute 
jaoks, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ettemaksete tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  987,69  
6 1 5 8  Mitmesuguse kasutamata liidu abi tagasimaksed — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  680 991,—  
Artikkel 6 1 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  226 974 518,52  
6 1 6  Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri eest kantud 
kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 7  Seoses liidu abiga kolmandatele riikidele makstud 
summade tagasimaksed  
6 1 7 0  Tagasimaksed Lõuna-Aafrikaga tehtava koostöö raames— 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 7 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 51/94  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 
2015–2017  
6 1 8  Toiduabi raames makstud summade tagasimaksed  
6 1 8 0  Seoses toiduabiga saadud üleliigsete summade tagasimaksed 
hankijate või saajate poolt — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 8 1  Toiduabi saajate põhjustatud lisakulude hüvitamine — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  8 000,—  
Artikkel 6 1 8 — Kogusumma  p.m.  p.m.  8 000,—  
6 1 9  Kolmandate isikute eest kantud muude kulude tagasi- 
maksed  
6 1 9 1  Muude selliste kulude tagasimaksed, mis on kantud 
kolmandate isikute eest nõukogu otsuse 77/270/Euratom 
raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  280 267 584,74  
PEATÜKK 6 2  
6 2 0  Tasu eest lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide 
tarnimine (Euratomi asutamislepingu artikli 6 punkt b) 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 2 2  Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele 
isikutele osutatud tasulistest teenustest saadav tulu  
6 2 2 1  Kõrgvooreaktori käitamisest saadud tulu kasutamiseks 
täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  8 321 877,58  
6 2 2 3  Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolman- 
datele isikutele tasu eest osutatud teenustelt ja abilt kasuta- 
miseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  9 161 207,54  
6 2 2 4  Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (paten- 
teeritavad või mitte), mis tulenevad liidu uurimistööst 
Teadusuuringute Ühiskeskuse raames — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  87 533,59  
6 2 2 5  Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse kasuks — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 2 2 6  Tulud, mis saadakse Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
teistele liidu institutsioonidele või komisjoni talitustele 
osutatud teenustelt konkurentsitingimustel ja mis 
põhjustavad täiendavaid assigneeringuid — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  61 398 662,70  
Artikkel 6 2 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  78 969 281,41  
6 2 4  Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (paten- 
teeritavad või mitte), mis tulenevad liidu teadustööst 
(kaudne tegevus) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  78 969 281,41  28.2.2017  ET L 51/95 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 
2015–2017  
PEATÜKK 6 3  
6 3 0  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide 
osamaksud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu raames 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  392 009 812,—  
6 3 1  Maksed Schengeni acquis’ raames  
6 3 1 1  Maksed Islandi ja Norraga sõlmitud lepingust tulenevate 
halduskulude katteks — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 177 891,59  
6 3 1 2  Osamaksed suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks, 
loomiseks, toimimiseks ning kasutamiseks Islandi, Norra, 
Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud lepingute raames — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  746 489,08  
6 3 1 3  Muud Schengeni  acquis ’ raames tehtavad osamaksed (Island, 
Norra, Šveits ja Liechtenstein) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  31 963,65  
Artikkel 6 3 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 956 344,32  
6 3 2  Rahaline toetus Euroopa Arengufondi ühiste haldustoe- 
tuskulude rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  96 451 586,29  
6 3 3  Rahaline toetus teatavate välisabiprogrammide rahasta- 
miseks — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 3 0  Liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, 
üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  24 483 151,90  
6 3 3 1  Kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike 
asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab 
nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  2 167 565,18  
6 3 3 2  Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 3 3 — Kogusumma  p.m.  p.m.  26 650 717,08  
6 3 4  Rahaline toetus usaldusfondidest ja rahastamisvahen- 
ditest  
6 3 4 0  Usaldusfondide rahaline toetus komisjoni juhtimiskuludele 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 600 000,—  
6 3 4 1  Rahaline toetus rahastamisvahenditest  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 3 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 600 000,—  L 51/96  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 
2015–2017  
6 3 5  Rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis 
(EFSD) — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 5 0  Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku 
Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
6 3 5 1  Liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste 
isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
6 3 5 2  Kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste 
isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
6 3 5 3  Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa 
Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
Artikkel 6 3 5 — Kogusumma  p.m.  
PEATÜKK 6 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  518 668 459,69  
PEATÜKK 6 5  
6 5 1  2000. aasta eelsete programmitöö perioodidega seotud 
finantskorrektsioonid  p.m.  p.m.  20 076 489,01  
6 5 2  Programmitöö perioodiga 2000–2006 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  166 865 494,34  
6 5 3  Programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 5 4  Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  186 941 983,35  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  596 149 925,86  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  60 000 000  60 000 000  28 526 384,61  47,54  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  60 000 000  60 000 000  624 676 310,47  1 041,13  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  60 000 000  60 000 000  624 676 310,47  1 041,13  28.2.2017  ET L 51/97 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU 
PÕLLUMAJANDUSFONDIGA SEONDUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 
2015–2017  
PEATÜKK 6 7  
6 7 0  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seonduv tulu  
6 7 0 1  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  1 066 592 735,69  
6 7 0 2  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevate eeskirjade 
eiramine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  155 453 811,40  
6 7 0 3  Piimatootjate lisamaksud —Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  409 588 955,14  
Artikkel 6 7 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 631 635 502,23  
6 7 1  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga seonduv 
tulu  
6 7 1 1  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  237 409 797,77  
6 7 1 2  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
eeskirjade eiramine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  3 784 225,54  
Artikkel 6 7 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  241 194 023,31  
PEATÜKK 6 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 872 829 525,54  
Jaotis 6 — Kogusumma  60 000 000  60 000 000  4 197 795 189,34  6 996,33  L 51/98  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSAMAKSED JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  
6 0 1 Mitmesugused uurimisprogrammid  
6 0 1 1 Šveitsi-Euratomi koostöökokkulepped kontrollitud termotuuma sünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas — Sihtotstar- 
beline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö 
lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 
2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning 
millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) 
alusel saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 32 05 50 (kaudsed meetmed) olenevalt kuludest, mida on vaja katta.  
6 0 1 2 Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepped (EFDA) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
— p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Aatomienergiaühenduse ja tema 26 termotuumasünteesiga tegeleva koostööpartneri vaheliste mitmepoolsete 
Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepete (EFDA) alusel saadavad tulud.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 32 05 50 (kaudsed meetmed) olenevalt kuludest, mida on vaja katta.  
6 0 1 3 Koostöölepingud kolmandate riikidega liidu teadusprogrammide raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  271 378 484,15  
Märkused  
Liidu ja kolmandate riikide (eelkõige selliste riikide, kes osalevad Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööpro- 
grammis (COST), et ühineda liidu teadusprogrammidega) vaheliste koostöölepingute alusel saadav tulu.  28.2.2017  ET L 51/99 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Saadud osamaksudega kaetakse kõnealuse programmiga seotud koosolekute, ekspertide lepingute ja teadusuuringute 
kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 08 03 50, 08 04 50, 09 04 50, 
15 03 50, 32 04 50, 32 05 50 (kaudsed meetmed), 10 02 50 ja 10 03 50 (otsesed meetmed) olenevalt kuludest, mida 
on vaja katta  
Šveitsi osalemine programmis „Horisont 2020“, Euratomi 2014.–2018. aasta programmis ning ITERi ja tuumasüntee- 
sienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (ühisettevõte Fusion for Energy) 2014.–2020. aasta tegevuses oli 
kavandatud kuni 31. detsembrini 2016.  
Pärast seda, kui Šveitsi Föderaalnõukogu ratifitseeris 16. detsembril 2016 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli, et 
võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kohaldub 1. jaanuarist 2017 edasi Šveitsi assotsieeri- 
misleping raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja seda laiendatakse kogu raamprogrammile „Horisont 2020“, Euratomi 
2014.–2018. aasta programmile ja ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavale tegevusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vaheline partnerlus- ja koostööleping (EÜT L 49, 19.2.1998, 
lk 3), mis allkirjastati 14. juunil 1994. aastal, jõustus 1. märtsil 1998. aastal ning jääb kehtima nendele ühelt poolt 
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieeri- 
mislepingu osadele, mida ei kohaldata ajutiselt.  
Nõukogu otsus 2008/372/EÜ, 12. veebruar 2008, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assot- 
siatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles 
käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelist raamlepingut Iisraeli Riigi ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtete kohta) allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 129, 17.5.2008, lk 39).  
Nõukogu otsus 2011/28/EL, 12. juuli 2010, millega sõlmitakse partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmitakse 
partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel) protokoll, 
milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist raamlepingut Moldova Vabariigi liidu programmides 
osalemise üldpõhimõtete kohta (ELT L 14, 19.1.2011, lk 5).  
Nõukogu otsus 2012/777/EL, 10. detsember 2012, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt 
poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja 
Armeenia Vabariigi vahelist raamlepingut Armeenia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) 
Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L 340, 13.12.2012, lk 26).  L 51/100  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2014) 2089, 2. aprill 2014, Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu (milles käsitletakse Iisraeli 
osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja 
allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus 2014/494/EL, 16. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelisele assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle 
ajutise kohaldamise kohta (ELT L 261, 30.8.2014, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2014) 4290, 30. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Moldova osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus 2014/691/EL, 29. september 2014, millega muudetakse otsust 2014/668/EL ühelt poolt Euroopa Liidu 
ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu 
Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise 
territooriumil seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning 
seotud lisade ja protokollide osas (ELT L 289, 3.10.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/953/EL, 4. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise 
kohta (ELT L 370, 30.12.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/954/Euratom, 4. detsember 2014, millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa 
Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu 
(mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja 
kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega regu- 
leeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimine 
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel (ELT L 370, 30.12.2014, lk 19).  
Komisjoni otsus C(2014) 9320, 5. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimise kohta Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/209, 10. november 2014, Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise teadus- ja tehnoloo- 
giakoostöö lepingu (mille kohaselt Fääri saared assotsieeruvad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga 
„Horisont 2020“ aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 35, 
11.2.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/101 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus (EL) 2015/575, 17. detsember 2014, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse 
assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) 
protokollile (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu 
programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta 
(ELT L 96, 11.4.2015, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2015) 1355, 3. märts 2015, Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu (milles käsitletakse Ukraina 
osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja 
allakirjutamise kohta.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1795, 1. oktoober 2015, Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö 
lepingu, mille kohaselt Fääri saared assotsieeruvad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ 
aastateks 2014–2020, sõlmimise kohta (ELT L 263, 8.10.2015, lk 6).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1796, 1. oktoober 2015, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses, sõlmimise kohta (ELT L 263, 8.10.2015, lk 8).  
Komisjoni otsus C(2015) 8195, 25. november 2015, Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Tuneesia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allakirjutamise kohta (leping on allkirjastamata).  
Komisjoni otsus C(2016) 1360, 9. märts 2016, Gruusia osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise ja allakirjutamise kohta.  
Komisjoni otsus C(2016) 2119, 14. aprill 2016, Armeenia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise ja allakirju- 
tamise kohta (lepingule kirjutati alla 19. mail 2016 ja see jõustub, kui Armeenia ametiasutused on selle seadusandliku 
menetlusega heaks kiitnud).  
Komisjoni otsus C(2016) 3119, 27. mai 2016, sõlmida Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Ukraina vaheline teadus- ja 
tehnikakoostöö leping, mille kohaselt Ukraina ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 
2020“ (2014–2018).  
6 0 1 5 Koostöölepingud kolmandate riikide asutustega liidule huvi pakkuvate teaduslike ja tehnoloogiliste projektide raames 
(„Eureka“ ja teised) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/102  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 5  (jätkub)  
Märkused  
Liidule huvi pakkuvate teadus- ja tehnoloogiaprojektide („Eureka“ jt) raames liidu ja kolmandate riikide asutustega 
sõlmitud koostöölepingute alusel saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 09 04 50, 15 03 50 ja 32 04 50 
(kaudne meede).  
6 0 1 6 Euroopa koostöölepingud teadus- ja tehnikauuringute valdkonnas — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammides osalevatelt riikidelt saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 09 04 50, 15 03 50 ja 32 04 50 
(kaudne meede).  
Alusaktid  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis (COST) osalevate riikide ministrite resolutsioon (alla 
kirjutatud Viinis 21. novembril 1991) (EÜT C 333, 24.12.1991, lk 1).  
6 0 2 Muud programmid  
6 0 2 1 Mitmesugused humanitaarabi ja erakorralise toetusega seotud tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  74 978 225,02  
Märkused  
Kolmandate isikute osamaksed seoses humanitaarabi ja erakorralise toetusega.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse mis tahes tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejakku 
„Komisjon“.  28.2.2017  ET L 51/103 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 2  (jätkub)  
6 0 2 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 375/2014, 3. aprill 2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/369, 15. märts 2016, erakorralise toetuse andmise kohta liidus (ELT L 70, 16.3.2016, lk 1).  
6 0 3 Assotsieerimislepingud liidu ja kolmandate riikide vahel  
6 0 3 1 Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide osalemisest liidu programmides — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  240 843 351,91  
Märkused  
Liidu ja allpool loetletud riikide vaheliste assotsieerimislepingute alusel nende riikide erinevates liidu programmides 
osalemise tulemusena saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vaheline raamkokkulepe, mis käsitleb üldisi põhimõtteid Türgi Vabariigi osale- 
miseks ühenduse programmides (EÜT L 61, 2.3.2002, lk 29).  
Komisjoni otsus C(2014) 3502, 2. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Türgi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhi- 
mõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 2).  
Komisjoni otsus C(2014) 3711, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Albaania osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 9).  L 51/104  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 3  (jätkub)  
6 0 3 1  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2014) 3693, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Bosnia ja Hertsegoviina osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 29).  
Komisjoni otsus C(2014) 3710, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Serbia ja Montenegro vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Serbia ja Montenegro osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel 
sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav protokoll, mis käsitleb Euroopa ühenduse ning endise 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut (ELT L 192, 22.7.2005, lk 23).  
Komisjoni otsus C(2014) 3707, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise 
lepingu (milles käsitletakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu 
protokoll nr 8 üldpõhimõtete kohta Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (ELT L 108, 29.4.2010, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2014) 3705, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Montenegro osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) 
heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Liidu ja Kosovo vaheline Kosovo liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping 
(COM(2013) 218 final) allkirjastati 25. novembril 2016. aastal (lepingut ei ole veel sõlmitud).  
Euroopa lepingute lisaprotokollid (artiklid 228 ja 238), millega avatakse liidu programmid kandidaatriikidele.  
6 0 3 2 Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide hulka mittekuuluvate kolmandate 
riikide osalemisest tollikoostöö kokkulepetes — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  903 962,26  
Märkused  
Punkt on ette nähtud kolmandatelt riikidelt laekuvate tollikoostöö kokkulepete osamaksude jaoks, mis on seotud eriti 
transiidiprojekti ning tollitariifide ja muude andmete (elektroonilist) levitamist käsitlevate projektidega.  28.2.2017  ET L 51/105 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 3  (jätkub)  
6 0 3 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 14 02 02, 14 02 51, 14 03 02 ja 14 03 51.  
Õiguslik alus  
20. mail 1987. aastal Euroopa Majandusühenduse ning Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra 
Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ühistransiidiprotseduuri konventsioon 
(EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2).  
Nõukogu otsus 2000/305/EÜ, 30. märts 2000, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel kokkuleppe sõlmimise kohta 
kirjavahetuse teel seoses ühise teabevõrgu / ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri 
konventsiooni raames (EÜT L 102, 27.4.2000, lk 50).  
Nõukogu otsus 2000/506/EÜ, 31. juuli 2000, Euroopa Ühenduse ja Norra vahel seoses ühise teabevõrgu / ühise 
süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni raames sõlmitud kokkuleppe sõlmimise 
kohta kirjavahetuse teel (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 35).  
Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus, millega antakse komisjonile volitused pidada Euroopa Ühenduse nimel 
läbirääkimisi 15. detsembril 1950 Brüsselis allkirjastatud tollikoostöönõukogu asutamist käsitleva konventsiooni 
muutmise üle, et Euroopa Ühendus saaks astuda selle organisatsiooni liikmeks.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209).  
6 0 3 3 Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  47 338 020,80  
Märkused  
Punkt on ette nähtud kolmandate riikide ja isikute panuse jaoks liidu tegevusse.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/106  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 1 Ühe või mitme liikmesriigi eest kantud kulude tagasimaksed  
6 1 1 3 Tulud, mis pärinevad otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4 nimetatud vara paigutusest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  53 222 776,22  
Märkused  
Otsuses 2003/76/EÜ on sätestatud, et komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) nende finants- 
operatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise hetkel.  
Vastavalt kõnealuse otsuse artiklile 4 lähevad kasutatavate varade investeeringute puhastulud Euroopa Liidu üldeelarve 
tuludesse, mis on sihtotstarbelised ning mõeldud söe- ja terasetööstusega seotud sektorites teadusprojektide rahasta- 
miseks söe ja terase teadusfondist.  
Puhastulu teadusprojektide rahastamiseks aastal n + 2 kajastatakse likvideeritava ESTÜ aasta n bilansis ning pärast 
likvideerimise lõpuleviimist varadena söe ja terase teadusfondi bilansis. Seda rahastamismehhanismi kasutatakse alates 
2003. aastast. Aastast 2015 pärinevat tulu kasutatakse teadusuuringuteks 2017. aastal. Minimeerimaks finantsturgudel 
toimuvatest muutustest tulenevaid kõikumisi teadusuuringute rahastamises, kohaldatakse tasandusmeetmeid. Eeldatavalt 
ulatub 2017. aastal teadusuuringute rahastamiseks kasutada oleva puhastulu summa 42 100 000 euroni.  
Vastavalt otsuse 2003/76/EÜ artiklile 4 eraldatakse 72,8 % fondi assigneeringutest terasega seotud sektorile ja 27,2 % 
söega seotud sektorile.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 181 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse peatükki 08 05.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2003/76/EÜ, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakenda- 
miseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).  
6 1 1 4 Tulud, mis pärinevad söe ja terase teadusfondi uurimisprogrammi rahatagastustest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Otsuses 2003/76/EÜ on sätestatud, et komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) nende finants- 
operatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise hetkel.  
Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 4 lõikele 5 lähevad tagasimakstavad summad esialgu tagasi likvideeritava ESTÜ 
varadesse ning seejärel, pärast likvideerimise lõpetamist, söe ja terase teadusfondi varadesse.  28.2.2017  ET L 51/107 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 1  (jätkub)  
6 1 1 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2003/76/EÜ, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakenda- 
miseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).  
6 1 2 Selliste kulude hüvitamine, mida kanti taotluse alusel ja tasu eest tööde tegemisel — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Komisjon  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
6 1 4 Majanduslikult edukatele projektidele ja tegevustele antava liidu abi tagasimaksed  
6 1 4 3 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks Euroopa riskikapitali raames antud liidu abi tagasimaksed — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Äriliselt edukaks osutunud projektidele makstud toetuste täielik või osaline tagasimaksmine koos võimaliku osalusega 
kasumist, mis tuleneb Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks tehtavate riskikapitalitehingute 
osana Venture Consorti ja Eurotech Capitali vahenditest saadud toetustest.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/108  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 4  (jätkub)  
6 1 4 4 Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavatele riskijagamisvahenditele antud liidu abi 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  62 290,—  
Märkused  
Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavatele riskijagamisvahenditele antud liidu abi ülejääk 
ja tagasimaksed  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 14 ja 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
6 1 5 Kasutamata liidu abi tagasimaksed  
6 1 5 0 Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi, Kalanduse 
Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi, ISPA, IPA, EKFi, FEAD, EMKFi ja Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kasutamata abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  226 292 430,87  
Märkused  
Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist, 
Kalanduse Arendusrahastust, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Liidu Solidaarsusfondist, ühinemiseelse struktuuripoliitika 
rahastamisvahendist (ISPA) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), Euroopa Kalandusfondist (EKF), Euroopa 
abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) ja Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) saadud, kuid kasutamata jäänud abi tagasimaksed.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/109 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 5  (jätkub)  
6 1 5 1 Kasutamata eelarvetasakaalu abirahade hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 2 Kasutamata intressihüvitiste tagasimaksmine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 3 Institutsiooni sõlmitud lepingute raames tasutud kasutamata summade tagasimaksmine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  108,96  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 7 Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute 
jaoks, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ettemaksete tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  987,69  
Märkused  
Punkti kantakse struktuurifondidest (Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Sotsiaalfond), Ühtekuuluvusfondist, 
Euroopa Kalandusfondist, Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks, Euroopa Merendus- ja Kaland- 
usfondist ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist tehtud ettemaksete tagasimaksed.  L 51/110  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 5  (jätkub)  
6 1 5 7  (jätkub)  
Finantsmääruse artiklite 21 ja 177 kohaselt eraldatakse mis tahes nimetatud tulude alusel III eelarvejao „Komisjon“ 
kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatel ridadel täiendavaid assigneeringuid, kui neid on vaja selleks, et 
fondide panus asjaomastesse toimingutesse ei väheneks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1), 
eriti selle II lisa artikkel D.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), eriti selle artikli 82 lõige 2 ja II 
peatükk.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
6 1 5 8 Mitmesuguse kasutamata liidu abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  680 991,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/111 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 6 Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri eest kantud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri tagasimaksed seoses summadega, mille komisjon on tasunud ettemaksena 
verifikatsioonilepete alusel teostatud järelevalve eest (vt III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklid 32 03 
01 ja 32 03 02).  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Kokkulepe Belgia Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, 
Saksamaa Liitvabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri 
vahel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks (EÜT L 51, 22.2.1978, lk 1), eriti 
selle artikkel 15.  
Ühenduse, Ühendkuningriigi ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
Ühenduse, Prantsusmaa ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
6 1 7 Seoses liidu abiga kolmandatele riikidele makstud summade tagasimaksed  
6 1 7 0 Tagasimaksed Lõuna-Aafrikaga tehtava koostöö raames— Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Lõuna-Aafrikaga tehtava arengukoostöö raames enam makstud summade tagasimaksed pakkujatelt või abisaajatelt.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse punktidesse 21 02 05 01 ja 21 02 05 02.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  L 51/112  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 8 Toiduabi raames makstud summade tagasimaksed  
6 1 8 0 Seoses toiduabiga saadud üleliigsete summade tagasimaksed hankijate või saajate poolt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Pakkumiskutsetes või toiduabi saamise tingimusi käsitlevatele komisjoni kirjadele lisatud finantstingimustes sisalduvad 
sätted toiduabi andmise kohta.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
6 1 8 1 Toiduabi saajate põhjustatud lisakulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  8 000,—  
Märkused  
Toiduabi saamise tingimusi käsitlevatele komisjoni kirjadele lisatud tarnetingimustes sisalduvad sätted.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
6 1 9 Kolmandate isikute eest kantud muude kulude tagasimaksed  
6 1 9 1 Muude selliste kulude tagasimaksed, mis on kantud kolmandate isikute eest nõukogu otsuse 77/270/Euratom raames — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/113 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 9  (jätkub)  
6 1 9 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 21 06 01, 21 06 02, 21 06 51 ja 22 02 51.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 300/2007, 19. veebruar 2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 81, 22.3.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 237/2014, 13. detsember 2013, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 109).  
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  
6 2 0 Tasu eest lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide tarnimine (Euratomi asutamislepingu artikli 6 punkt b) — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Tulu, mis on saadud lähtematerjalide või uurimisprogrammides kasutamiseks mõeldud lõhustuvate erimaterjalide tasu 
eest liikmesriikidele tarnimisest.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eelkõige selle artikli 6 punkt b.  L 51/114  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  (jätkub)  
6 2 2 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele isikutele osutatud tasulistest teenustest saadav tulu  
6 2 2 1 Kõrgvooreaktori käitamisest saadud tulu kasutamiseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  8 321 877,58  
Märkused  
Tulu, mis on saadud kõrgvooreaktori käitamisest Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni üksuses.  
Kolmandate isikute maksed igasuguste Teadusuuringute Ühiskeskuse kõrgvooreaktori käitamisega seotud kulude 
katteks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05 ja 10 04 04.  
Varasemate programmide lõpuleviimine  
Tulu laekub Prantsusmaalt ja Madalmaadelt.  
6 2 2 3 Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele isikutele tasu eest osutatud teenustelt ja abilt kasuta- 
miseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  9 161 207,54  
Märkused  
Tulu, mis on saadud isikutelt, ettevõtetelt ja välistelt asutustelt (kolmandatelt isikutelt), kellele Teadusuuringute 
Ühiskeskus teeb tasu eest uurimistöid ja/või osutab teenuseid.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05, 10 02 01, 10 02 52, 10 03 01, 10 03 51, 10 
03 52 ja 10 04 02 kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevate kulude ulatuses.  
6 2 2 4 Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (patenteeritavad või mitte), mis tulenevad liidu uurimistööst Teadusuur - 
ingute Ühiskeskuse raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  87 533,59  
Märkused  
Nõukogu otsuse 2013/743/EL kohaselt tuleb Teadusuuringute Ühiskeskusel toetada teadmus- ja tehnosiiret ning luua 
täiendavaid vahendeid näiteks intellektuaalomandi kasutamise teel.  28.2.2017  ET L 51/115 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 4  (jätkub)  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja eriti selle artikliga 12 antakse liikmesriikidele, isikutele ja 
ettevõtjatele õigus omandada sobiva tasu eest mittevälistavaid litsentse Euroopa Aatomienergiaühendusele kuuluvate 
patentide, ajutiselt kaitstud patendiõiguste, kasulike mudelite või patenditaotluste raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05, 10 04 02, 10 04 03 ning peatükkidesse 10 02 ja 10 03.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 182 ja 183.  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2380/74, 17. september 1974, millega võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse 
teadusprogrammidega seotud teabelevi käsitlevad sätted (EÜT L 255, 20.9.1974, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2020.–2014. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
6 2 2 5 Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse kasuks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Tulu, mis on saadud kolmandate isikute maksetest, kingetest või annakutest Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse 
jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 10 01 05 ja peatükkidesse 10 02, 10 03 ja 10 04.  
6 2 2 6 Tulud, mis saadakse Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt teistele liidu institutsioonidele või komisjoni talitustele osuta tud 
teenustelt konkurentsitingimustel ja mis põhjustavad täiendavaid assigneeringuid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  61 398 662,70  L 51/116  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST TEENUSTE OSUTAMISEST SAADAV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 6  (jätkub)  
Märkused  
Tulu, mis on saadud teistelt liidu institutsioonidelt ja komisjoni talitustelt, kellele Teadusuuringute Ühiskeskus teeb tasu 
eest uuringuid ja/või osutab teenuseid, ning tulu, mis on saadud osalemisest teadusuuringute ja tehnoloogia arengu 
raamprogrammidega seotud tegevuses.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05, 10 02 01, 10 02 51, 10 02 52, 10 03 
01, 10 03 51, 10 03 52 ja 10 04 03 teiste liidu institutsioonide ja komisjoni talitustega sõlmitud lepingutest tulenevate 
erikulude ulatuses.  
6 2 4 Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (patenteeritavad või mitte), mis tulenevad liidu teadustööst (kaudne 
tegevus) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja eriti selle artikliga 12 antakse liikmesriikidele, isikutele ja 
ettevõtjatele õigus omandada sobiva tasu eest mittevälistavaid litsentse Euroopa Aatomienergiaühendusele kuuluvate 
patentide, ajutiselt kaitstud patendiõiguste, kasulike mudelite või patenditaotluste raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2380/74, 17. september 1974, millega võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse 
teadusprogrammidega seotud teabelevi käsitlevad sätted (EÜT L 255, 20.9.1974, lk 1).  
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  
6 3 0 Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamaksud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu raames — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  392 009 812,—  28.2.2017  ET L 51/117 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 0  (jätkub)  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamaksud, mis tulenevad nende riikide 
finantsosalusest liidu tegevuses vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 82 ja protokollile 32.  
Kavandatud osamaksude kogumaht on toodud kokkuvõttes, mis on esitatud III eelarvejao „Komisjon“ kulude 
eelarvestuse lisas teabe eesmärgil.  
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide maksed antakse komisjoni kasutusse vastavalt Euroopa Majan- 
duspiirkonna lepingu protokolli 32 artiklitele 1, 2 ja 3.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Euroopa Majanduspiirkonna leping (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3).  
6 3 1 Maksed Schengeni acquis’ raames  
6 3 1 1 Maksed Islandi ja Norraga sõlmitud lepingust tulenevate halduskulude katteks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 177 891,59  
Märkused  
Maksed halduskulude katteks, mis tulenevad Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
18. mail 1999. aastal sõlmitud lepingust viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, 
kohaldamises ja edasiarendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36), ning eriti nimetatud lepingu artiklist 12.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Nõukogu  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  L 51/118  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2 Osamaksed suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks, loomiseks, toimimiseks ning kasutamiseks Islandi, Norra, 
Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud lepingute raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  746 489,08  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklitesse 18 02 07, 18 02 08, 18 02 09 ja 18 03 03.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 1999/439/EÜ, 17. mai 1999, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimise kohta viimase 
kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, 
lk 35).  
Nõukogu otsus 2001/258/EÜ, 15. märts 2001, Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise 
lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest 
vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38), eelkõige kõnealuse lepingu 
artikkel 9.  
Nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta 
(EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöö- 
tamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, 2. september 2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad 
määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes 
vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 222, 
5.9.2003, lk 3).  
Nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5).  28.2.2017  ET L 51/119 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite 
registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 
28.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).  
Nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, 
toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).  
Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/147/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
Nõukogu otsus 2008/149/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).  
Nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli 
juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise 
eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja 
liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).  
Nõukogu otsus 2011/349/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase 
koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli 
kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).  L 51/120  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2011/351/EL, 7. märts 2011, protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni 
ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 
lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määr- 
atlemise kriteeriume ja mehhanisme (ELT L 160, 18.6.2011, lk 37).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega asutatakse Euroopa amet 
õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013, 26. juuni 2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise 
Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi 
määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvus- 
vahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste 
ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja 
mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).  
6 3 1 3 Muud Schengeni  acquis ’ raames tehtavad osamaksed (Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  31 963,65  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao 
„Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklisse 18 03 02.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 1999/439/EÜ, 17. mai 1999, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimise kohta viimase 
kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, 
lk 35).  28.2.2017  ET L 51/121 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2001/258/EÜ, 15. märts 2001, Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise 
lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest 
vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38), ja eriti selle lepingu artikkel 9.  
Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/147/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
Nõukogu otsus 2008/149/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, 19. mai 2010, millega luuakse Euroopa Varjupaiga- 
küsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).  
Nõukogu otsus 2011/349/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase 
koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli 
kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).  
Nõukogu otsus 2012/192/EL, 12. juuli 2010, kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liech- 
tensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide 
osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni  
acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 103, 13.4.2012, lk 1).  L 51/122  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2012/193/EL, 13. märts 2012, sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini 
Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist 
nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni  acquis ’ sätete 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 103, 13.4.2012, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1053/2013, 7. oktoober 2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism 
Schengeni  acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, 
millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).  
Nõukogu otsus 2014/185/EL, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis 
käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirju- 
tamise kohta (ELT L 102, 5.4.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/194/EL, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 
Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT 
L 106, 9.4.2014, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
Nõukogu otsus 2014/301/EL, 19. mai 2014, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb Norra 
Kuningriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta (ELT L 157, 27.5.2014, 
lk 33).  
Nõukogu otsus 2014/344/EL, 19. mai 2014, Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (mis käsitleb 
Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta (ELT L 170, 
11.6.2014, lk 49).  
Nõukogu otsus (EL) 2016/350, 25. veebruar 2016, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis 
käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta 
(ELT L 65, 11.3.2016, lk 61).  
Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva 
välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) allkirjastati 8. detsembril 2016.  
Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline leping (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks 
oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) allkirjastati 8. detsembril 2016.  28.2.2017  ET L 51/123 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprillil 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki 
sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki 
sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki 
sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega 
muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016) 194 final).  
Komisjoni 16. novembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse 
ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja 
(EL) 2016/1624 (COM(2016) 731 final).  
6 3 2 Rahaline toetus Euroopa Arengufondi ühiste haldustoetuskulude rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  96 451 586,29  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse kogu Euroopa Arengufondi (EAF) tulu, millest toetatakse tugimeetme- 
kulude rahastamist, täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse punkti 21 01 
04 07.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/755/EL, 25. november 2013, ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa 
Liiduga („ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/759/EL, 12. detsember 2013, milles käsitletakse EAFi juhtimise üleminekumeetmeid alates 
1. jaanuarist 2014 kuni 11. Euroopa Arengufondi jõustumiseni (ELT L 335, 14.12.2013, lk 48).  
Alusaktid  
Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta 
mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise 
kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa 
(ELT L 247, 9.9.2006, lk 32).  
Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist 
(11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine (KOM(2011) 837 (lõplik)).  L 51/124  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 3 Rahaline toetus teatavate välisabiprogrammide rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 3 0 Liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  24 483 151,90  
Märkused  
Punkti kantakse liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 3 1 Kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavat es 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 167 565,18  
Märkused  
Punkti kantakse kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline 
osalus teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 3 2 Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse osamaksud, mida rahvusvahelised organisatsioonid teevad teatavatesse välisabiprogrammidesse, mida 
rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2017  ET L 51/125 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 4 Rahaline toetus usaldusfondidest ja rahastamisvahenditest  
6 3 4 0 Usaldusfondide rahaline toetus komisjoni juhtimiskuludele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 600 000,—  
Märkused  
Punkti kantakse haldustasud, mida komisjonil on õigus kasutada kuni 5 % usaldusfondi koondatud summast oma 
halduskulude katteks aastatel, mil konkreetsesse usaldusfondi koondatud toetussummasid hakatakse kasutama.  
Selliseid haldustasusid käsitatakse kogu usaldusfondi tegevusaja jooksul sihtotstarbeliste tuludena artikli 21 lõike 2 
punkti b tähenduses.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 187 lõige 7.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 259.  
6 3 4 1 Rahaline toetus rahastamisvahenditest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Iga-aastased tagasimaksed, mis seonduvad rahastamisvahendile eelarvest makstava toetusega, seahulgas kapitali tagasi- 
maksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis makstakse tagasi komisjonile või rahastamis- 
vahendi jaoks avatud usalduskontodele, on finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitletavad sihtotstarbelise sisetuluna ja 
neid kasutatakse sama rahastamisvahendi jaoks, piiramata kõnealuse määruse artikli 140 lõike 9 kohaldamist, 
ajavahemikul, mis ei ületa assigneeringute kulukohustustega sidumise perioodi pluss kaks aastat, kui alusaktis ei ole 
sätestatud teisiti.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  L 51/126  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 5 Rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis (EFSD) — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 5 0 Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
6 3 5 1 Liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis —  
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  28.2.2017  ET L 51/127 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 3 — ERILEPINGUTEST TULENEVAD MAKSED  (jätkub)  
6 3 5  (jätkub)  
6 3 5 2 Kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu 
Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
6 3 5 3 Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  L 51/128  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  
6 5 1 2000. aasta eelsete programmitöö perioodidega seotud finantskorrektsioonid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  20 076 489,01  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja 
Tagatisfondi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu ja Ühtekuuluvusfondi 2000. aasta eelsete programmitöö 
perioodidega seotud finantskorrektsioonid.  
Käesolevas artiklis kirjendatud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate eraldiste tege- 
miseks III osa „Komisjon“ kulude osa jaotistele 04, 05, 11 ja 13.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõikele 1 ei mõjuta nimetatud määrus komisjoni poolt määruste 
(EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) nr 4253/88, (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1260/1999 või mis tahes muude 31. detsembril 
2006 ja pärast seda kuni abi või projektide lõpetamiseni kõnesoleva abi suhtes kehtinud või kehtivate õigusaktide alusel 
heaks kiidetud ja struktuurifondidest kaasrahastatava abi või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatava projekti jätkamist ega 
muutmist, sealhulgas nimetatud abi või projekti täielikku või osalist tühistamist.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1), eriti selle artikkel 24.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4256/88, 19. detsember 1988, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
kohaldamiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) arendusrahastu suhtes (EÜT L 374, 
31.12.1988, lk 25).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2080/93, 20. juuli 1993. a., millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
kohaldamiseks Kalanduse Arendusrahastu suhtes (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/129 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 1  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eelkõige selle artikli 39 lõige 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
6 5 2 Programmitöö perioodiga 2000–2006 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  166 865 494,34  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja 
Tagatisfondi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi ning põllumajanduse ja maaelu arendamise 
ühinemiseelse programmi (programmitöö periood 2000–2006) ning Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi 
tagatisrahastust rahastatava maaelu arengu ajutise rahastamisvahendiga (TRDI) seotud finantskorrektsioonid.  
Käesolevas artiklis kirjendatud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate eraldiste tege- 
miseks III osa „Komisjon“ kulude osa jaotistele 04, 05, 11 ja 13.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõikele 1 ei mõjuta nimetatud määrus komisjoni poolt määruste 
(EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) nr 4253/88, (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1260/1999 või mis tahes muude 31. detsembril 
2006 ja pärast seda kuni abi või projektide lõpetamiseni kõnesoleva abi suhtes kehtinud või kehtivate õigusaktide alusel 
heaks kiidetud ja struktuurifondidest kaasrahastatava abi või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatava projekti jätkamist ega 
muutmist, sealhulgas nimetatud abi või projekti täielikku või osalist tühistamist.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  L 51/130  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 2  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eelkõige selle artikli 39 lõige 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuni 1999, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 5).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2001, 2. märts 2001, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad finantskorrektsioonide tegemise korra kohta struktuurifondidest antavas abis (EÜT L 64, 
6.3.2001, lk 13).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1386/2002, 29. juuli 2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes kohaldatavate juhtimis- ja kontrollisüs- 
teemidega ning finantskorrektsioonide tegemise korraga (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 5).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 27/2004, 5. jaanuar 2004, millega kehtestatakse üksikasjalikud üleminekueeskirjad nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohaldamiseks seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, 
Poolas, Sloveenias ja Slovakkias EAGGF tagatisrahastust rahastatavate maaelu arendamise meetmetega (ELT L 5, 
9.1.2004, lk 36).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2004, 28. jaanuar 2004, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 
rakenduseeskirjad seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja 
Slovakkias kohaldatavate maaelu arendamise üleminekumeetmetega (ELT L 24, 29.1.2004, lk 25).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/131 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 3 Programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi 
ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskorrektsioonid.  
Artiklisse kantud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate assigneeringute eraldamiseks 
III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse jaotistes 04, 05, 11 ja 13.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
6 5 4 Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) 
programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskorrektsioonid.  L 51/132  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 4  (jätkub)  
Artiklisse kantud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate assigneeringute eraldamiseks 
III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse jaotistes 04, 05, 11 ja 13.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  596 149 925,86  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade 
alla ja mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette 
nähtud.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
60 000 000  60 000 000  28 526 384,61  28.2.2017  ET L 51/133 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 6 0  (jätkub)  
6 6 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida ei kasutata finants- 
määruse artikli 21 kohaselt.  
Euroopa Parlament  p.m.  
Komisjon  60 000 000  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  60 000 000  
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  
6 7 0 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seonduv tulu  
6 7 0 1 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 066 592 735,69  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on laekunud liidu eelarvesse tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsustest, mis on tehtud seoses kuludega, mida on finantseeritud Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi tagatisrahastust 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi ja Euroopa Põlluma- 
janduse Tagatisfondist (EAGF) mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013 ja 2014–2020) 2. rubriigi alusel vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 51 ja 52. See hõlmab finantskorrektsioone, mis 
on seotud nimetatud määruse artikli 40 kohaste maksetähtaegade täitmatajätmisega.  
Punkti kantakse ka määrusega (EÜ) nr 320/2006 loodud ja 30. septembril 2012 lõpetatud ajutise suhkrutööstuse 
ümberkorralduskava alusel (suhkrutööstuse ümberkorraldusfondist) rahastatavaid kulusid käsitlevate raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsuste alusel liidu eelarvesse laekuvad summad.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 1 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse 
kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finantsmääruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes 
tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse mis tahes punkti 
EAGFi raames.  
Eelarvepunkti tulu on hinnanguliselt 2 580 000 000 eurot, sealhulgas hinnanguliselt 1 302 000 000 eurot, mis 
kantakse vastavalt finantsmääruse artiklile 14 üle 2016. aastast 2017. aastasse. 2017. aasta eelarve koostamisel võeti 
summat 400 000 000 eurot arvesse artikli 05 02 08 (punkt 05 02 08 03) alla kuuluvate meetmete rahastamiseks ja 
ülejäänud summat 2 180 000 000 eurot võeti arvesse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) alla kuuluvate meetmete 
rahastamiseks.  L 51/134  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 0 2 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevate eeskirjade eiramine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  155 453 811,40  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel, sealhulgas seotud intressid, 
eelkõige eeskirjade eiramise või pettuse korral sisse nõutud summad, saadud trahvimaksed ja intress, samuti tagatised, 
hoiused või minetatud tagatised seoses kuludega, mida on finantseeritud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 
tagatisrahastust 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 
mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013 ja 2014–2020) 2. rubriigi alusel vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 
artiklitele 54 ja 55.  
Punkt on ette nähtud ka nende summade jaoks, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või eksimuste tagajärjel, 
sealhulgas intressid, karistusmaksed ja tagatised, mis tulenevad kuludest, mida on rahastatud määrusega (EÜ) nr 320/ 
2006 loodud ja 30. septembril 2012 lõpetatava ajutise suhkrutööstuse ümberkorralduskava alusel (suhkrutööstuse 
ümberkorraldusfondist).  
Siia on kavas kanda ka tagasi makstud netosummad, millest liikmesriigid võivad kinni pidada 20 % vastavalt määruse 
(EL) nr 1306/2013 artiklile 55.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 1 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 43 ja 55 käsitatakse 
kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finantsmääruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes 
tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse mis tahes punkti 
EAGFi raames.  
Punkti tulu hinnanguline suurus on 152 000 000 eurot. 2017. aasta eelarve koostamisel võeti nimetatud summat 
arvesse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) alla kuuluvate meetmete rahastamisel.  28.2.2017  ET L 51/135 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 0 3 Piimatootjate lisamaksud —Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  409 588 955,14  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on seotud piimakvootide süsteemi suhtes kohaldatava kvoodiületamistasuga, mida 
kogutakse või nõutakse tagasi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki III jao sätete, eelkõige 
selle artikliga 78.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse mis tahes punkti EAGFi raames.  
Kuna 2015. kalendriaastal lõppes piimakvootide süsteem, kogusid ja deklareerisid liikmesriigid piimatootjate lisa- 
maksusid viimast korda liidu 2016. aasta üldeelarve kohaselt. Kui selles punktis saadakse tulu, siis laekub see ainult 
vastavalt täpsustustele, mis tehakse nende teatud juhtumite raames, mille kohta ei ole võimalik eelhinnangut koostada. 
Seda tulu kasutatakse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) kohaste meetmete vajaduste rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/136  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 3  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 1 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga seonduv tulu  
6 7 1 1 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  237 409 797,77  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on laekunud liidu eelarvesse tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsustest, mis on seotud finantseerimisega EAFRD tagatisrahastust vastavalt 
määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 51 ja 52. Sellesse punkti kantakse ka EAFRDst tehtud ettemaksete tagasimaks- 
misega seotud summad.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 177 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
mis tahes punkti EAFRD raames.  
2017. aasta eelarve koostamise ajal ei olnud artiklite 05 04 05 ja 05 04 60 jaoks ette nähtud konkreetset summat.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 1 2 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eeskirjade eiramine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  3 784 225,54  28.2.2017  ET L 51/137 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 1  (jätkub)  
6 7 1 2  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel, sealhulgas seotud intressid, 
eelkõige eeskirjade eiramise või pettuse korral tagasi nõutud summad, saadud trahvimaksed ja intress, samuti minetatud 
tagatised seoses kuludega, mida on finantseeritud EAFRD tagatisrahastust vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 
artiklitele 54 ja 56.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 177 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
mis tahes punkti EAFRD raames.  
2017. aasta eelarve koostamise ajal ei olnud artiklite 05 04 05 ja 05 04 60 jaoks ette nähtud konkreetset summat.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  L 51/138  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 7 
VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT 
PEATÜKK 7 1 — RAHA- JA MUUD TRAHVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015– 
2017  
PEATÜKK 7 0  
7 0 0  Viivisintressid  
7 0 0 0  Viivisintressid liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud 
omavahenditelt  5 000 000  5 000 000  22 566 266,97  451,33  
7 0 0 1  Muud viivisintressid  p.m.  3 000 000  423 965,88  
Artikkel 7 0 0 — Kogusumma  5 000 000  8 000 000  22 990 232,85  459,80  
7 0 1  Trahvidega seotud intressid ja karistusmaksed  15 000 000  15 000 000  86 069 211,25  573,79  
7 0 2  Liidu majanduse juhtimise raames kogunevad hoiuste 
intressid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
7 0 9  Muud intressid  p.m.  
PEATÜKK 7 0 — KOGUSUMMA  20 000 000  23 000 000  109 059 444,10  545,30  
PEATÜKK 7 1  
7 1 0  Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud 
trahvid seoses konkurentsinormide rakendamisega  1 100 000 000  100 000 000  1 439 608 863,28  130,87  
7 1 1  Karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud 
aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkunud liikmes- 
riigile Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest  p.m.  p.m.  153 278 000,—  
7 1 2  Liidu finantshuve kahjustava pettuse ja õigusnormide 
rikkumise eest määratud trahvid  p.m.  
7 1 3  Euroopa Liidu majanduse juhtimise raames laekuvad 
rahatrahvid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
7 1 9  Muud rahatrahvid ja karistusmaksed  
7 1 9 0  Muud rahatrahvid ja karistusmaksed – Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
7 1 9 1  Muud sihtotstarbeta rahatrahvid ja karistusmaksed  p.m.  p.m.  1 118 861,29  
Artikkel 7 1 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 118 861,29  
PEATÜKK 7 1 — KOGUSUMMA  1 100 000 000  100 000 000  1 594 005 724,57  144,91  
Jaotis 7 — Kogusumma  1 120 000 000  123 000 000  1 703 065 168,67  152,06  28.2.2017  ET L 51/139 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 7 
VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT  
7 0 0 Viivisintressid  
7 0 0 0 Viivisintressid liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud omavahenditelt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
5 000 000  5 000 000  22 566 266,97  
Märkused  
Kui liikmesriik viivitab omavahendite sissemakse tegemisega komisjoni nimel avatud kontole, millele on osutatud 
määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 9 lõikes 1, siis peab see liikmesriik tasuma viivist. Alla 500 euro suuruste 
viivisesummade sissenõudmisest siiski loobutakse.  
Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite puhul makstakse viivist üksnes hilinemiste eest 
määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 12 lõikes 2 osutatud summade kontole kandmisel.  
Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide viivisemäär võrdub  Euroopa Liidu Teataja  C-seerias avaldatud makse- 
tähtpäeva kuu esimese kalendripäeva viivisemääraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseeri- 
mistehingute suhtes, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendi- 
punkti võrra. Intressimäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.  
Majandus- ja rahaliitu mittekuuluvate liikmesriikide viivisemäär võrdub määraga, mida keskpangad kohaldasid oma 
põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kõnealuse kuu esimesel päeval, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on 
suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendipunkti võrra. Liikmesriikide puhul, mille kohta keskpanga määr ei ole 
kättesaadav, võrdub viivisemäär määraga, mis on kõige lähemal määrale, mida kohaldati liikmesriigi rahaturul kõnealuse 
kuu esimesel päeval, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendi- 
punkti võrra. Viivisemäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.  
Viivisemäär ei tohi ületada 16 protsendipunkti. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  5 000 000  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  5 000 000  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 12.  L 51/140  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 0  (jätkub)  
7 0 0 1 Muud viivisintressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  3 000 000  423 965,88  
Märkused  
Punktis kajastatakse kõik muud viivisintressid peale omavahenditelt laekuvate viivisintresside.  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Majanduspiirkonna leping (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3), eriti selle protokolli 32 artikli 2 lõige 5.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti artikkel 102.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 83.  
7 0 1 Trahvidega seotud intressid ja karistusmaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
15 000 000  15 000 000  86 069 211,25  
Märkused  
Artikkel on mõeldud trahvide erikonto kogunenud intresside ning trahvidega seotud viivisintresside ja karistusmaksete, 
sealhulgas liikmesriikidega seotud karistusmaksete jaoks.  28.2.2017  ET L 51/141 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID TRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsiees- 
kirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle 
(ELT L 24, 29.1.2004, lk 1), eriti artiklid 14 ja 15.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 83.  
7 0 2 Liidu majanduse juhtimise raames kogunevad hoiuste intressid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Uus artikkel (sisaldab endise punkti 7 2 0 0 osa)  
Artikkel on mõeldud liidu majanduse juhtimise raames kogunevate hoiuste intresside jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97, 7. juuli 1997, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6), eriti artikkel 16.  
7 0 9 Muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
Artiklisse kantakse muud peatükis 7 0 loetlemata viivisintressid, mis kogunevad üksnes erandjuhtudel ja mille jaoks ei 
ole vaja luua eraldi eelarverida.  L 51/142  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 1 — RAHA- JA MUUD TRAHVID  
7 1 0 Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud trahvid seoses konkurentsinormide rakendamisega  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
1 100 000 000  100 000 000  1 439 608 863,28  
Märkused  
Komisjon võib määrata rahatrahve, perioodilisi karistusmakseid ja muid trahve ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele, 
kes rikuvad keelde või ei täida Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaseid kohustusi.  
Rahatrahvid tuleb tavaliselt tasuda kolme kuu jooksul pärast komisjoni otsusest teatamist. Kui ettevõtja on esitanud hagi 
Euroopa Liidu Kohtule, ei nõua komisjon summat sisse. Ettevõtja peab hiljemalt lõplikuks maksetähtajaks komisjonile 
tegema esialgse makse või esitama finantstagatise, mis katab võla põhisumma, intressi ja lisatasud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsiees- 
kirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle 
(ELT L 24, 29.1.2004, lk 1), eriti selle artiklid 14 ja 15.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
7 1 1 Karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkunud liikmesriigile 
Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  153 278 000,—  
Märkused  
Endine artikkel 7 1 2  
Artiklis kajastatakse karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud aluslepingust tulenevaid kohustusi 
rikkunud liikmesriigile Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest.  28.2.2017  ET L 51/143 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 1 — RAHA- JA MUUD TRAHVID  (jätkub)  
7 1 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõige 2.  
7 1 2 Liidu finantshuve kahjustava pettuse ja õigusnormide rikkumise eest määratud trahvid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
Artiklisse kantakse karistusmaksed, mis tulenevad meetmetest, mida komisjon võtab liidu finantshuvide kaitsmise 
raamistikus juhul, kui avastatakse õigusnormide rikkumisi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209).  
7 1 3 Euroopa Liidu majanduse juhtimise raames laekuvad rahatrahvid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Uus artikkel (sisaldab endise punkti 7 2 0 0 osa)  
Artikkel on mõeldud Euroopa Liidu majanduse juhtimise raames laekuvate rahatrahvide jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97, 7. juuli 1997, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6), eriti artikkel 16.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1173/2011, 16. november 2011, eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise 
kohta euroalal (ELT L 306, 23.11.2011, lk 1).  L 51/144  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 7 1 — RAHA- JA MUUD TRAHVID  (jätkub)  
7 1 3  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1174/2011, 16. november 2011, euroalal esineva ülemäärase 
makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 8).  
7 1 9 Muud rahatrahvid ja karistusmaksed  
Märkused  
Uus artikkel  
7 1 9 0 Muud rahatrahvid ja karistusmaksed – Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud jaotise 7 teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
7 1 9 1 Muud sihtotstarbeta rahatrahvid ja karistusmaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 118 861,29  
Märkused  
Uus punkt (sisaldab endist artiklit 7 1 1)  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud artikli 7 1 0 teiste osade alla ja mida ei kasutata 
finantsmääruse artikli 21 kohaselt.  28.2.2017  ET L 51/145 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 8 
LAENUTEHINGUD  
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES 
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 8 0  
8 0 0  Euroopa Liidu tagatised maksebilansi toetuseks võetud liidu 
laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 0 1  Euroopa Liidu tagatis Euratomi võetud laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 0 2  Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses 
finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 1  
8 1 0  Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava 
finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali 
põhiosa tagasimaksed ja intressid  p.m.  p.m.  36 735 192,12  
8 1 3  Komisjoni poolt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika aren- 
gumaadele Euroopa Liidu investeeringupartnerite programmi 
raames antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja 
intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  36 735 192,12  
PEATÜKK 8 2  
8 2 7  Euroopa Liidu tagatis liidu sõlmitud laenukavadele makroma- 
jandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele  p.m.  p.m.  0,—  
8 2 8  Tagatis Euratomi laenudele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ning 
Sõltumatute Riikide Ühenduses asuvate tuumaelektrijaamade 
tõhususe ja turvalisuse parandamiseks  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  L 51/146  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD 
LAENUDELE 
PEATÜKK 8 5 — TAGATISASUTUSTE MAKSETEST SAADAV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 8 3  
8 3 5  Euroopa Liidu tagatis Euroopa Investeerimispangast kolman- 
datele riikidele antud laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 3 6  Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondile 
(EFSD)  p.m.  
PEATÜKK 8 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 5  
8 5 0  Euroopa Investeerimisfondi makstud dividendid  6 928 960  5 217 537  5 678 625,50  81,95  
PEATÜKK 8 5 — KOGUSUMMA  6 928 960  5 217 537  5 678 625,50  81,95  
Jaotis 8 — Kogusumma  6 928 960  5 217 537  42 413 817,62  612,12  28.2.2017  ET L 51/147 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 8 
LAENUTEHINGUD  
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  
8 0 0 Euroopa Liidu tagatised maksebilansi toetuseks võetud liidu laenudele  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidest võetud laenudele. Liikmesriikidele lubatav laenu 
põhiosa ülemmäär on 50 000 000 000 eurot.  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 02 02 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002, 18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse 
keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2009/102/EÜ, 4. november 2008, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 37, 6.2.2009, lk 5).  
Nõukogu otsus 2009/290/EÜ, 20. jaanuar 2009, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 79, 25.3.2009, lk 39).  
Nõukogu otsus 2009/459/EÜ, 6. mai 2009, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 150, 13.6.2009, lk 8).  
Nõukogu otsus 2011/288/EL, 12. mai 2011, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi 
15 (ELT L 132, 19.5.2011, lk 15).  
Nõukogu otsus 2013/531/EL, 22. oktoober 2013, millega antakse Rumeeniale liidu keskmise tähtajaga ennetavat 
rahalist abi (ELT L 286, 29.10.2013, lk 1).  L 51/148  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  (jätkub)  
8 0 1 Euroopa Liidu tagatis Euratomi võetud laenudele  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 04 03 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
Nõukogu otsus 77/271/Euratom, 29. märts 1977, otsuse 77/270/Euratom (millega volitatakse komisjoni väljastama 
Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) rakendamise kohta (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 11).  
8 0 2 Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi 
raames  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidest võetud laenudele. Liikmesriigile antava laenu või 
krediidilimiidi põhisumma peab jääma õigusliku alusega ette nähtud piiresse.  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 02 03 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 
12.5.2010, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/149 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  (jätkub)  
8 0 2  (jätkub)  
Nõukogu rakendusotsus 2011/77/EL, 7. detsember 2010, Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 30, 4.2.2011, 
lk 34).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL, 30. mai 2011, Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, 
lk 88).  
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD  
8 1 0 Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali 
põhiosa tagasimaksed ja intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  36 735 192,12  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelarve III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse peatükkide 22 02 ja 22 04 alla kantud 
assigneeringutest Vahemere piirkonnas asuvatele kolmandatele riikidele antud erilaenude ja riskikapitali põhiosa 
tagasimaksete ja intressimaksete kajastamiseks.  
Siin kirjendatakse ka mõnele Vahemere-äärsele liikmesriigile antud erilaenude ja riskikapitali tagasimaksed ja intressi- 
maksed, kuid need moodustavad väikse osa üldmahust. Nimetatud laenud ja riskikapital anti siis, kui asjaomased riigid 
ei olnud veel liiduga ühinenud.  
Tavaliselt ületab saadav tulu eelarves prognoositud summad, sest erilaenude intressimakseid võib tasuda nii eelmise kui 
ka jooksva finantsaasta jooksul. Erilaenudelt ja riskikapitalilt võetakse intressi alates laenu väljamaksmise hetkest. 
Erilaenude intresse makstakse poolaastamaksetena ning riskikapitali intresse üldjuhul aastamaksetena.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võidakse selles artiklis kirjendada sihtotstarbelised tulud, mida kasutatakse 
võimalikeks täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Õiguslik alus vt märkus eelarve III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse peatükkide 22 02 ja 22 04 juures.  
8 1 3 Komisjoni poolt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika arengumaadele Euroopa Liidu investeeringupartnerite 
programmi raames antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelarve III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklite 21 02 51 ja 22 04 51 raames Euroopa 
Liidu investeeringupartnerite meetmega eraldatud assigneeringutest antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksete 
ja intressimaksete kajastamiseks.  L 51/150  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD  (jätkub)  
8 1 3  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 
1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Õiguslik alus vt ka märkus eelarve III jao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklite 21 02 51 ja 22 04 51 juures.  
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  
8 2 7 Euroopa Liidu tagatis liidu sõlmitud laenukavadele makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 03 03 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 97/471/EÜ, 22. juuli 1997, millega antakse makromajanduslikku finantsabi endisele Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigile (EÜT L 200, 29.7.1997, lk 59).  
Nõukogu otsus 97/472/EÜ, 22. juuli 1997, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Bulgaariale (EÜT L 200, 
29.7.1997, lk 61).  
Nõukogu otsus 97/787/EÜ, 17. november 1997, millega antakse erakorralist rahalist abi Armeeniale ja Gruusiale 
(EÜT L 322, 25.11.1997, lk 37).  
Nõukogu otsus 98/592/EÜ, 15. oktoober 1998, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi 
(EÜT L 284, 22.10.1998, lk 45).  
Nõukogu otsus 1999/325/EÜ, 10. mai 1999, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Bosniale ja Herts- 
egoviinale (EÜT L 123, 13.5.1999, lk 57).  
Nõukogu otsus 1999/731/EÜ, 8. november 1999, millega antakse Bulgaariale täiendavat makromajanduslikku 
finantsabi (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 27).  
Nõukogu otsus 1999/732/EÜ, 8. november 1999, millega antakse Rumeeniale täiendavat makromajanduslikku 
finantsabi (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 29).  
Nõukogu otsus 1999/733/EÜ, 8. november 1999, millega antakse täiendavat makromajanduslikku finantsabi endisele 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 2001/549/EÜ, 16. juuli 2001, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liitvabariigile 
(EÜT L 197, 21.7.2001, lk 38).  28.2.2017  ET L 51/151 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  (jätkub)  
8 2 7  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2002/639/EÜ, 12. juuli 2002, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi 
(EÜT L 209, 6.8.2002, lk 22).  
Nõukogu otsus 2002/882/EÜ, 5. november 2002, millega antakse Jugoslaavia Liitvabariigile täiendavat makromajan- 
duslikku finantsabi (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 25).  
Nõukogu otsus 2002/883/EÜ, 5. november 2002, millega antakse Bosniale ja Hertsegoviinale täiendavat makromajan- 
duslikku finantsabi (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 28).  
Nõukogu otsus 2004/580/EÜ, 29. aprill 2004, millega antakse Albaaniale makromajanduslikku abi ja tunnistatakse 
kehtetuks otsus 1999/282/EÜ (ELT L 261, 6.8.2004, lk 116).  
Nõukogu otsus 2007/860/EÜ, 10. detsember 2007, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile 
(ELT L 337, 21.12.2007, lk 111).  
Nõukogu otsus 2009/890/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale 
(ELT L 320, 5.12.2009, lk 3).  
Nõukogu otsus 2009/891/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Herts- 
egoviinale (ELT L 320, 5.12.2009, lk 6).  
Nõukogu otsus 2009/892/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale (ELT L 320, 
5.12.2009, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 388/2010/EL, 7. juuli 2010, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Ukrainale (ELT L 179, 14.7.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 778/2013/EL, 12. august 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta Gruusiale (ELT L 218, 14.8.2013, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1025/2013/EL, 22. oktoober 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Kirgiisi Vabariigile (ELT L 283, 25.10.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2013/EL, 11. detsember 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).  
Nõukogu otsus 2014/215/EL, 14. aprill 2014, Ukrainale makromajandusliku finantsabi andmise kohta (ELT L 111, 
15.4.2014, lk 85).  L 51/152  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  (jätkub)  
8 2 7  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 534/2014/EL, 15. mai 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Tuneesia Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/601, 15. aprill 2015, mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku 
finantsabi andmist (ELT L 100, 17.4.2015, lk 1).  
8 2 8 Tagatis Euratomi laenudele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ning Sõltumatute Riikide Ühenduses asuvate 
tuumaelektrijaamade tõhususe ja turvalisuse parandamiseks  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 03 04 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
Liikmesriikidele antud Euratomi laenude õigusliku aluse kohta vt ka artikkel 8 0 1.  
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  
8 3 5 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Investeerimispangast kolmandatele riikidele antud laenudele  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 03 05 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Laenutehingute ülevaade koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud III eelarvejao 
„Komisjon“ lisas „Laenutehingud“.  28.2.2017  ET L 51/153 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  (jätkub)  
8 3 5  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu 8. märtsi 1977. aasta otsus (Vahemere protokollid).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1273/80, 23. mai 1980, koostöölepingu protokolli nr 2 ennetähtaegset rakendamist 
käsitleva vaheprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel 
(EÜT L 130, 27.5.1980, lk 98).  
Nõukogu 19. juuli 1982. aasta otsus (täiendav erakorraline abi Liibanoni ülesehitamiseks).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3180/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 22).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).  
Nõukogu 9. oktoobri 1984. aasta otsus (Jugoslaavia protokolli väline laen).  
Nõukogu otsus 87/604/EMÜ, 21. detsember 1987, teise finantskoostööd käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jugoslaavia Liitvabariigi vahel (EÜT L 389, 31.12.1987, lk 65).  
Nõukogu otsus 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).  
Nõukogu otsus 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).  
Nõukogu otsus 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).  
Nõukogu otsus 90/62/EMÜ, 12. veebruar 1990, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari, 
Poola, Tšehhoslovakkia, Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks 
(EÜT L 42, 16.2.1990, lk 68).  
Nõukogu otsus 91/252/EMÜ, 14. mai 1991, millega laiendatakse Tšehhoslovakkiale, Bulgaariale ja Rumeeniale otsust 
90/62/EMÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari ja Poolaga seotud projektide jaoks 
antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 123, 18.5.1991, lk 44).  
Nõukogu otsus 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).  
Nõukogu otsus 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).  L 51/154  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  (jätkub)  
8 3 5  (jätkub)  
Nõukogu otsus 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).  
Nõukogu otsus 92/210/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Iisraeli Riigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 45).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1763/92, 29. juuni 1992, finantskoostöö kohta kõigi Vahemere piirkonna kolmandate 
riikidega (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 5), tunnistatud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1488/96 (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).  
Nõukogu otsus 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 93/115/EMÜ, 15. veebruar 1993, millega antakse ühenduse garantii Euroopa Investeerimispangale 
teatavates kolmandates riikides teostatavate vastastikust huvi pakkuvate projektide jaoks antud laenudest tuleneva 
kahjumi suhtes (EÜT L 45, 23.2.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 93/166/EMÜ, 15. märts 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Eesti, 
Läti ja Leeduga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 42).  
Nõukogu otsus 93/408/EMÜ, 19. juuli 1993, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Sloveenia Vabariigi vahel (EÜT L 189, 29.7.1993, lk 152).  
Nõukogu otsus 93/696/EÜ, 13. detsember 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Kesk- 
ja Ida-Euroopa riikidega (Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia Vabariik, Rumeenia, Bulgaaria, Eesti, Läti, Leedu ja 
Albaania) seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 321, 23.12.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).  
Nõukogu otsus 95/207/EÜ, 1. juuni 1995, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis Lõuna- 
Aafrikaga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 131, 15.6.1995, lk 31).  
Nõukogu otsus 95/485/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 22).  
Nõukogu otsus 96/723/EÜ, 12. detsember 1996, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis 
kahjude puhuks, mis tulenevad ühendusega koostöölepingu sõlminud Ladina-Ameerika ja Aasia riikidega seotud 
ühishuviprojektide jaoks antud laenudest (Argentina, Bolivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, 
Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, El Salvador, Uruguay ja Venezuela; Bangladesh, Brunei, Hiina, 
India, Indoneesia, Macao, Malaisia, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam) (EÜT L 329, 19.12.1996, 
lk 45).  28.2.2017  ET L 51/155 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  (jätkub)  
8 3 5  (jätkub)  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühendus- 
eväliste (Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika, endine 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude 
puhuks (EÜT L 102, 19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 98/348/EÜ, 19. mai 1998, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis endise 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektidest tulenevate kahjude puhuks ning 
muudetakse otsust 97/256/EÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- ja 
Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks 
antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 53).  
Nõukogu otsus 1999/786/EÜ, 29. november 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale (EIP) ühenduse 
tagatis maavärinates kannatada saanud Türgi piirkondade ülesehitamise projektide jaoks antud laenudest tulenevate 
kahjude puhuks (EÜT L 308, 3.12.1999, lk 35).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii 
ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina- 
Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik) (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2001/777/EÜ, 6. november 2001, ühenduse garantii andmise kohta Euroopa Investeerimispangale 
Põhjamõõtme raames Venemaa Läänemere valgalas asuvatele valitud keskkonnaprojektidele antavatest spetsiaalsetest 
laenudest tekkida võiva kahju suhtes (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 41).  
Nõukogu otsus 2005/48/EÜ, 22. detsember 2004, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii 
teatud tüüpi projektidele Venemaal, Ukrainas, Moldaavias ja Valgevenes antud laenudest tulenevate kahjude vastu 
(ELT L 21, 25.1.2005, lk 11).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis 
ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 
30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse 
ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks 
(ELT L 190, 22.7.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeeri- 
mispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks 
(ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale 
ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi 
puhuks (OJ L 135, 8.5.2014, p. 1).  L 51/156  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST KOLMANDATE RIIKIDE FINANTSASUTUSTE ANTUD LAENUDELE  (jätkub)  
8 3 6 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondile (EFSD)  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
Artiklis kirjendatakse III eelarvejao „Komisjon“ kulude eelarvestuse artiklis 01 03 07 nimetatud tagatisega seotud 
õiguste teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
PEATÜKK 8 5 — TAGATISASUTUSTE MAKSETEST SAADAV TULU  
8 5 0 Euroopa Investeerimisfondi makstud dividendid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
6 928 960  5 217 537  5 678 625,50  
Märkused  
Artikkel on mõeldud nende dividendide kirjendamiseks, mida Euroopa Investeerimisfond maksab tehtud sissemaksete 
eest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/375/EÜ, 6. juuni 1994, ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis (EÜT L 173, 
7.7.1994, lk 12).  
Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali 
suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 562/2014/EL, 15. mai 2014, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa 
Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/157 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015– 
2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  25 001 000  25 001 000  19 392 981,26  77,57  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  25 001 000  25 001 000  19 392 981,26  77,57  
Jaotis 9 — Kogusumma  25 001 000  25 001 000  19 392 981,26  77,57  
KÕIK KOKKU  134 490 371 363  136 642 470 609  146 623 630 294,45  109,02  L 51/158  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
25 001 000  25 001 000  19 392 981,26  
Märkused  
Artiklisse kantakse mitmesugused tulud.  
Euroopa Parlament  1 000  
Nõukogu  p.m.  
Komisjon  25 000 000  
Euroopa Liidu Kohus  p.m.  
Kontrollikoda  p.m.  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  p.m.  
Regioonide Komitee  p.m.  
Euroopa Ombudsman  p.m.  
Euroopa Andmekaitseinspektor  p.m.  
Euroopa välisteenistus  p.m.  
Kokku  25 001 000  28.2.2017  ET L 51/159 Euroopa Liidu Teataja
 
C. AMETIKOHTADE LOETELUS MÄRGITUD PERSONAL  
Kinnitatud ametikohtade loetelu  
Institutsioon  2017  2016 (  1 ) 
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Euroopa Parlament  5 467  1 276  5 596  1 201  
Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  2 991  36  3 004  36  
Komisjon:  23 335  421  23 617  427  
— haldus  18 411  375  18 482  375  
— teadusuuringud ja innovatsioon  3 285  3 431  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus  595  613  
— Euroopa Pettustevastane Amet  304  45  317  51  
— Euroopa Personalivaliku Amet  108  1  111  1  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet  165  169  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet, Brüssel  339  360  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet, Luxembourg  128  134  
Euroopa Liidu Kohus  1 541  522  1 551  522  
Kontrollikoda  712  141  721  141  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  626  39  635  35  
Regioonide Komitee  435  54  442  54  
Euroopa Ombudsman  46  19  47  19  
Euroopa Andmekaitseinspektor  56  47  
Euroopa välisteenistus  1 610  1  1 627  1  
Kokku  36 819  2 509  37 287  2 436  
( 1 ) Käesolevas veerus esitatud arvnäitajad vastavad 2016. aasta eelarvele (ELT L 48, 24.2.2016), ning lisaks paranduseelarvetele nr 1/2016 kuni nr 6/2016.  
Kinnitatud ametikohtade loetelu  
Liidu asutused, kellel on juriidilise isiku staatus  2017  2016 (  1 ) 
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Detsentraliseeritud asutused  111  5 409  116  5 134  
Euroopa ühisettevõtted  52  270  55  267  
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut  41  39  
Rakendusametid  590  571  
Kokku  163  6 310  171  6 011  
( 1 ) Käesolevas veerus esitatud arvnäitajad vastavad 2016. aasta eelarvele (ELT L 48, 24.2.2016), ning lisaks paranduseelarvetele nr 1/2016 kuni nr 6/2016.  L 51/160  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
D. HOONED  
Institutsioonid  Üüritud hooned  
Omatavad hooned (  1 ) 2017. aasta 
assigneeringud (  2 ) 2016. aasta 
assigneeringud (  2 ) 
I jagu  Euroopa Parlament  37 169 000  33 058 000  942 705 792  
II jagu  Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  1 982 000  3 829 000  288 808 275  
III jagu  Komisjon:  1 549 913 583,70  
— peakontorid (Brüsselis ja Luxembourgis)  250 846 000  249 276 000  1 327 003 970,66  
— liidus asuvad bürood  12 295 000  12 724 000  31 463 200,85  
— toidu- ja veterinaaramet  2 285 000  2 285 000  16 110 897,35  
— liidu delegatsioonid (  3 ) 21 931 000  22 160 000  —  
— Teadusuuringute Ühiskeskus (  4 ) 1 376 014  1 374 083  175 335 514,84  
— Euroopa Liidu Väljaannete Talitus  6 727 000  7 100 000  —  
— Euroopa Pettustevastane Amet  5 109 000  5 109 000  —  
— Euroopa Personalivaliku Amet  2 852 000  2 812 000  —  
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise 
amet  3 661 000  3 619 000  —  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet, Brüssel  5 760 000  5 675 000  —  
— infrastruktuuri- ja logistikaamet, Luxembourg  1 827 000  1 458 000  —  
IV jagu  Euroopa Liidu Kohus  41 893 000  42 321 500  350 744 694,19 (  5 ) 
V jagu  Kontrollikoda  175 000  169 000  78 526 569,68  
VI jagu  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  14 034 634  13 886 537  107 982 395  
VII jagu  Regioonide Komitee  14 218 674  14 034 634  69 426 868  
VIII jagu  Euroopa Ombudsman  749 000  749 000  —  
IX jagu  Euroopa Andmekaitseinspektor  926 000  922 000  —  
X jagu  Euroopa välisteenistus  317 954 680,54 (  6 ) 
— peakorterid (Brüssel)  18 372 000  18 372 000  
— liidu delegatsioonid  84 055 736 (  7 ) 84 055 736 (  7 ) 
Kokku  528 292 222  525 188 534  3 706 062 858,11  
( 1 ) Bilansipäeva kuupäevaga (31. detsember 2015) esitatud netoväärtus (kui ei ole märgitud teisiti). 
( 2 ) Assigneeringud hõlmavad kumulatiivseid summasid, mis on esitatud punktides 2 0 0 0 (üür), 2 0 0 1 (iga-aastased rendimaksed) ja 2 0 0 3 (kinnisvara soetamine). 
( 3 ) Komisjoni toetus liidu delegatsioonidele. 
( 4 ) Assigneeringutest kaetakse ruumide rentimine eelarverealt 10 01 05 03 („Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsioon iprogrammide muud halduskulud“). 
( 5 ) Kapitalirendi lepingute esemeks olevate kõrvalhoonete „A“, „B“ ja „C“ ning uue kohtupalee hoonetekompleksi (renoveeritud vana  kohtupalee, ringhoone, kaks torni ja 
ühendav galerii) arvestuslik puhasväärtus bilansipäeva, 31. detsembri 2015. aasta seisuga. 
( 6 ) Bilanssi kantud netoväärtus 1. juunil 2014. Liidu delegatsioonide hooned anti Euroopa välisteenistuse kasutusse 1. jaanuaril 2011. 
( 7 ) Sealhulgas 2015. aasta eelarvemenetluse tulemusel III jaost „Komisjon“ ülekantud summad. Alates 2015. aastast on delegatsioon ide hoonete üürimise ja ehitamise/ 
omandamisega seotud assigneeringud täielikult kajastatud X jaos.  28.2.2017  ET L 51/161 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Euroopa Parlament  Brüssel  587 139 829  
Maa  125 647 743  
Paul-Henri Spaak  1993  28 732 888  
Altiero Spinelli  1995  180 230 846  
Willy Brandt  2007  67 534 592  
József Antall  2008  97 756 866  
Atrium  1999  15 400 959  
Atrium II  2004  5 677 330  
Montoyer 75  2006  16 242 614  
Trier  2011  12 394 135  
Eastman  2008  13 258 333  
Cathedrale  2005  1 490 261  
Wayenberg (Marie Haps)  2003  4 527 094  
Remard  2010  10 476 167  
Montoyer 70  2012  7 770 000  
Strasbourg  
Louise Weiss  1998  164 593 801  264 802 844  
Churchill, de Madariaga, Pflimlin  2006  93 519 043  
Václav Havel  2012  6 690 000  
Luxembourg  
Konrad Adenauer  2003  31 206 668  32 603 589  
KAD Z  2010  1 396 921  
Jean Monnet’ maja ( Bazoches ) 1982  1 021 800  
Bürood liidus  
Lissabon  1986  232 139  57 137 731  
Athens  1991  2 260 372  
Kopenhaagen  2005  3 041 244  
Haag  2006  4 038 024  
Valletta  2006  1 917 473  
Nicosia  2006  2 407 576  
Vienna  2008  21 625 240  
London  2008  10 268 056  
Budapest  2010  3 026 506  
Sofia  2013  8 321 100  
Euroopa Ülemkogu ja 
nõukogu  Brüssel  288 808 275  
Maa  73 293 850  
Justus Lipsius  1995  79 366 461  
Lastesõim  2006  8 829 286  
Lex 2007  127 318 678  L 51/162  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Komisjon  Brüssel  1 227 049 972,66  
Overijse  1997  8 874 725,10  
Loi 130  1987  51 649 644,00  
Breydel  1989  7 298 833,00  
Haren  1993  5 222 815,10  
Clovis  1995  7 425 370,77  
Cours Saint-Michel 1  1997  14 957 933,84  
Belliard 232 (  2 ) 1997  15 957 985,73  
Demot 24 (  2 ) 1997  26 077 464,90  
Breydel II  1997  30 982 960,48  
Beaulieu 29/31/33  1998  27 682 723,72  
Charlemagne  1997  90 186 734,29  
Demot 28 (  2 ) 1999  21 047 768,32  
Joseph II 99 (  2 ) 1998  14 772 125,95  
Loi 86  1998  27 879 667,37  
Luxembourg 46 (  3 ) 1999  31 015 786,21  
Montoyer 59 (  2 ) 1998  15 168 790,53  
Froissart 101 (  2 ) 2000  16 564 342,01  
VM 18 (  2 ) 2000  14 514 843,73  
Joseph II 70 (  2 ) 2000  33 021 216,93  
Loi 41 (  2 ) 2000  53 048 903,39  
SC 11 (  2 ) 2000  17 507 804,13  
Joseph II 30 (  4 ) 2000  27 757 344,27  
Joseph II 54 (  2 ) 2001  33 654 945,03  
Joseph II 79 (  2 ) 2002  32 693 782,82  
VM2 (  2 ) 2001  32 547 320,10  
Palmerston  2002  5 795 744,56  
SPA 3 (  2 ) 2003  23 514 339,01  
Berlaymont (  2 ) 2004  324 749 703,81  
CCAB (  2 ) 2005  40 194 911,72  
BU-25  2006  43 574 154,47  
Cornet-Leman  2006  18 097 648,09  
Madou  2006  97 662 202,77  
WALI  2009  15 634 583,97  
Houtweg  2014  314 852,54  
Luxembourg  99 953 998,00  
Euroforum (  2 ) 2004  68 160 201,10  
Foyer Européen  2009  6 557 666,67  28.2.2017  ET L 51/163 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
CPE V  2012  25 236 130,23  
Bürood liidus  31 463 200,85  
Lissabon  1986  —  
1993  140 526,90  
Marseille  1991  6 777,98  
1993  6 828,90  
Milano  1986  —  
Kopenhaagen  2005  3 026 968,13  
Valletta  2007  765 537,03  
Nikosia (Byron)  2006  2 407 575,65  
Haag  2006  3 946 841,08  
London  2010  16 619 743,88  
Budapest  2010  4 542 401,30  
Teadusuuringute Ühiskeskus  175 335 514,84  
Ispra  98 052 377,57  
Geel  31 448 800,25  
Karlsruhe  36 524 527,81  
Petten  9 309 809,21  
Toidu- ja veterinaaramet  16 110 897,35  
Grange (Iirimaa) (  5 ) 2002  16 110 897,35  
Komisjon kokku  1 549 913 583,70  
Euroopa Liidu Kohus  Luxembourg  350 744 694,19  
(A-tiib – Erasmus, B-tiib – Thomas More ja C-tiib  1994  11 568 832,16  
Uue kohtumaja hoonekompleks (renoveeritud endine 
kohtumaja, seda ümbritsev lisaehitus, kaks torni ja ühen- 
dusgalerii)  2008  339 175 862,03  
Kontrollikoda  Luxembourg  78 526 569,68  
Maa  1990  776 631,00  
Luxembourg (K1)  1990  8 547 715,06  
Luxembourg (K2)  2004  14 079 778,14  
Luxembourg (K3)  2009  55 122 445,48  L 51/164  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee (  2 ) Brüssel  107 982 395  
Montoyer 92-102  2001  26 222 384  
Belliard 99-101  2001  63 410 494  
Belliard 68-72  2004  7 583 472  
Trèves 74  2005  6 783 609  
Belliard 93  2005  3 982 435  
Regioonide Komitee (  2 ) Brüssel  69 426 868  
Montoyer  2001  12 892 348  
Belliard 101-103  2001  31 162 310  
Belliard 68  2004  11 273 945  
Trèves 74  2004  10 133 577  
Belliard 93  2005  3 964 687  
Euroopa välisteenistus  Välisteenistus  
Peakorter Brüsselis (  6 ) 
Liidu delegatsioonid  2012  208 116 143,92  317 954 680,54 (  7 ) 
Tirana (Albaania)  2015  1 568 392,80  
Buenos Aires (Argentina)  1992  300 594,73  
Canberra (Austraalia)  1983  —  
1990  —  
Cotonou (Benin)  1992  105 965,14  
Gaborone (Botswana)  1982  50 866,95  
1985  14 594,35  
1986  5 912,85  
1987  12 572,25  
Brasilia (Brasiilia)  1994  218 136,78  
Ouagadougou (Burkina Faso)  1984  19 248,47  
1997  637 820,64  
Bujumbura (Burundi)  1982  36 584,40  
1986  111 426,72  
Phnom Penh (Kambodža)  2005  466 319,81  
Ottawa (Kanada)  1977  64 132,79  
Praia (Cabo Verde)  1981  14 091,34  
Praia (Cabo Verde)  2015  1 137 361,95  28.2.2017  ET L 51/165 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Bangui (Kesk-Aafrika Vabariik)  1983  65 707,89  
N’Djamena (Tšaad)  1991  11 965,76  
2009  361 840,50  
Peking (Hiina)  1995  1 902 194,88  
Moroni (Komoorid)  1988  18 232,81  
Brazzaville (Kongo)  1994  90 198,76  
San José (Costa Rica)  1995  132 602,56  
Abidjan (Côte d'Ivoire)  1993  103 234,13  
1994  57 174,83  
Pariis (Prantsusmaa)  1990  1 236 105,57  
Libreville (Gabon)  1996  194 334,98  
Banjul (Gambia)  1989  22 778,48  
Bissau (Guinea-Bissau)  1995  188 941,92  
Port au Prince (Haiti)  2012  1 399 504,20  
2014  5 338 865,77  
Tokyo (Jaapan)  2006  34 008 178,59  
2011  43 117 859,38  
Nairobi (Kenya)  2005  515 225,69  
Maseru (Lesotho)  1985  30 467,06  
1985  —  
1990  33 605,58  
2006  173 186,66  
Lilongwe (Malawi)  1982  42 053,03  
1988  —  
1988  12 969,50  
Mexico (Mehhiko)  1995  1 018 838,21  
Rabat (Maroko)  1987  62 541,23  
Port Louis (Mauritius)  1988  18 232,81  
Maputo (Mosambiik)  2008  667 433,83  
2008  2 634 880,47  
Windhoek (Namiibia)  1992  28 773,04  
1992  32 962,55  
1992  52 707,15  
1993  64 919,42  
Niamey (Nigeri Vabariik)  1997  70 366,48  L 51/166  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Institutsioon  Asukoht  Ostmise aasta  Bilanssi kantud netoväärtus (  1 ) 
Vahesumma  Kokku  
Abuja (Nigeeria)  1992  207 993,09  
2005  2 947 552,11  
2012  3 304 383,33  
Port Moresby (Paapua Uus-Guinea)  1982  48 274,53  
Kigali (Rwanda)  1980  112 548,18  
1982  71 627,45  
Dakar (Senegal)  1984  325 145,55  
Honiara (Saalomoni Saared)  1990  16 968,28  
Pretoria (Lõuna-Aafrika)  1994  184 410,95  
1994  153 601,18  
1996  384 327,41  
Mbabane (Svaasimaa)  1987  26 994,00  
1988  13 497,00  
Dar es Salaam (Tansaania)  2002  2 146 104,52  
Kampala (Uganda)  1986  28 096,41  
1986  —  
1996  30 549,95  
New York (Ameerika Ühendriigid)  1987  253 001,13  
Washington (Ameerika Ühendriigid)  1997  859 937,62  
Lusaka (Sambia)  1982  43 366,60  
Harare (Zimbabwe)  1990  73 859,06  
1994  133 392,58  
Kõik kokku  3 706 062 858,11  
( 1 ) 31. detsembri 2015. aastaraamatupidamise aruande kuupäevaga esitatud arvestuslik netoväärtus (kui ei ole märgitud teisiti). 
( 2 ) Pikaajaline liising ostuvõimalusega. 
( 3 ) Pikaajaline liising ostuvõimalusega (endine Marie de Bourgogne). 
( 4 ) Pikaajaline liising ostuvõimalusega (osa hoonest kasutab Euroopa Pettustevastane Amet). 
( 5 ) Pikaajaline liising/ost. 
( 6 ) Pikaajaline liising. 
( 7 ) Bilanssi kantud netoväärtus 31. detsembril 2015. Liidu delegatsioonide hooned anti Euroopa välisteenistuse kasutusse 1. jaanu aril 2011.  28.2.2017  ET L 51/167 Euroopa Liidu Teataja
 
I JAGU  
EUROOPA PARLAMENT  L 51/168  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2017 kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  1 909 590 000  
Omavahendid  – 159 235 183  
Nõutav osamaks  1 750 354 817  28.2.2017  ET L 51/169 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONI JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI 
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja hüvitiste maksus- 
tamisest laekuv tulu  74 105 828  73 484 272  69 454 180,—  93,72  
4 0 3  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teen- 
istuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast ajutisest 
maksust laekuv tulu  p.m.  p.m.  13 613,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teen- 
istuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast erimaksust 
ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  11 006 056  10 797 731  9 959 483,—  90,49  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  85 111 884  84 282 003  79 427 276,—  93,32  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  64 712 299  59 667 459  58 498 210,—  90,40  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  9 200 000  9 100 000  9 241 578,—  100,45  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  10 000  10 000  57 702,—  577,02  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  73 922 299  68 777 459  67 797 490,—  91,71  
PEATÜKK 4 2  
4 2 1  Parlamendiliikmete sissemaksed vanaduspensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 4 — Kogusumma  159 034 183  153 059 462  147 224 766,—  92,57  L 51/170  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONI JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja hüvitiste 
maksustamisest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
74 105 828  73 484 272  69 454 180,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
4 0 3 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast ajutisest 
maksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  13 613,—  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast 
erimaksust ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
11 006 056  10 797 731  9 959 483,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
64 712 299  59 667 459  58 498 210,—  28.2.2017  ET L 51/171 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
9 200 000  9 100 000  9 241 578,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
10 000  10 000  57 702,—  
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 2 1 Parlamendiliikmete sissemaksed vanaduspensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri, eelkõige selle III lisa.  L 51/172  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUPADE TARNIMINE) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist (kaupade tarnimine)  
5 0 0 0  Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  25 526,—  
5 0 0 2  Laekumised kaupade tarnimisest muudele institutsioonidele või 
asutustele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  55 871,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  81 397,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  81 397,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  2 807 906,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  16 372,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  2 824 278,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2 824 278,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  200 000  410 000  216 417,—  108,21  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  200 000  410 000  216 417,—  108,21  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  5 557 309,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  729 104,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  6 286 413,—  28.2.2017  ET L 51/173 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksetest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  3 292 213,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked 
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised 
tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasi- 
maksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  3 476 281,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  6 768 494,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 1  Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  179 793,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  179 793,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  200 000  410 000  16 356 792,—  8 178,40  L 51/174  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUPADE TARNIMINE) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist (kaupade tarnimine)  
5 0 0 0 Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate sõidukite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  25 526,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukite) müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised kaupade tarnimisest muudele institutsioonidele või asutustele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  55 871,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Eelarvepunktis sisalduvate laenu- ja üürikulude ning -tulude, samuti teenuste osutamise kulude ja tulude üksikasjad 
tuuakse ära eelarve lisas.  28.2.2017  ET L 51/175 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUPADE TARNIMINE) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist laekuvate tulude kirjendamiseks.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artiklis sisalduvad ka elektroonilisel andmekandjal olevate toodete müügist laekuvad tulud.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 807 906,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Eelarvepunktis sisalduvate laenu- ja üürikulude ning -tulude, samuti teenuste osutamise kulude ja tulude üksikasjad 
tuuakse ära eelarve lisas.  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  16 372,—  L 51/176  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST, ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDEST INTRESSIDEST  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
200 000  410 000  216 417,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud investeeringutest või antud laenudest, samuti institutsiooni kontodele makstud panga- ja muude 
intressidena laekuvate tulude kirjendamiseks.  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  5 557 309,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  729 104,—  28.2.2017  ET L 51/177 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  (jätkub)  
5 5 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksetest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  3 292 213,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
avatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasimaksetest laekuvate tulude kirjenda- 
miseks.  L 51/178  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  3 476 281,—  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 1 Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  179 793,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artikkel hõlmab ka õnnetusjuhtumitesse sattunud ametnike palga tagasimakseid kindlustusseltsidelt.  28.2.2017  ET L 51/179 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  11 848 214,—  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  11 848 214,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  11 848 214,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  11 848 214,—  L 51/180  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  11 848 214,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt on punkt ette nähtud selliste tulude kirjendamiseks, mida ei nähta ette jaotise 6 
teistes osades ja mida kasutatakse täiendavate assigneeringutena nende kulutuste rahastamisel, milleks nimetatud tulud 
on sihtotstarbeliselt määratud.  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/181 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  1 000  1 000  937 952,—  93 795,20  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  1 000  1 000  937 952,—  93 795,20  
Jaotis 9 — Kogusumma  1 000  1 000  937 952,—  93 795,20  
KÕIK KOKKU  159 235 183  153 470 462  176 367 724,—  110,76  L 51/182  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
1 000  1 000  937 952,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud mitmesuguste tulude kirjendamiseks.  
Artiklis sisalduvate laenu- ja üürikulude ning -tulude, samuti teenuste osutamise kulude ja tulude üksikasjad tuuakse ära 
käesoleva eelarve lisas.  28.2.2017  ET L 51/183 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE 
KULUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  210 660 500  213 281 500  213 915 852,18  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  650 213 700  627 530 883  597 484 149,80  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  137 040 500  125 501 000  116 618 310,28  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD 
KULUD  17 539 500  17 772 500  17 535 480,84  
Jaotis 1 — Kogusumma  1 015 454 200  984 085 883  945 553 793,10  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  255 137 000  211 173 440  265 369 123,44  
2 1 ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  170 034 500  173 482 428  144 897 967,56  
Reservid (10 0)  p.m.  
170 034 500  173 482 428  144 897 967,56  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  5 719 000  5 992 750  4 458 475,10  
Jaotis 2 — Kogusumma  430 890 500  390 648 618  414 725 566,10  
Reservid (10 0)  p.m.  
430 890 500  390 648 618  414 725 566,10  
3 INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISE 
KULUD  
3 0 KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  32 827 000  35 423 000  31 170 192,25  
3 2 EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, 
ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  108 238 000  108 796 482  99 814 193,57  
Jaotis 3 — Kogusumma  141 065 000  144 219 482  130 984 385,82  
4 INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
4 0 TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  112 905 000  111 100 000  102 924 578,—  
4 2 PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD  207 991 000  202 140 000  184 233 696,17  
4 4 PARLAMENDILIIKMETE JA ENDISTE PARLAMENDILIIKMETE 
KOOSOLEKUD JA MUU TEGEVUS  420 000  420 000  400 000,—  
Jaotis 4 — Kogusumma  321 316 000  313 660 000  287 558 274,17  L 51/184  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA 
TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMET NING 
SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE  
5 0 EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI 
POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMETI NING SÕLTUMATUTE 
VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE KULUD  p.m.  p.m.  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  864 300  6 000 000  0,—  
10 3  LAIENEMISRESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 4  INFO- JA KOMMUNIKATSIOONIPOLIITIKA RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 5  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD HOONETE JAOKS  p.m.  p.m.  0,—  
10 6  UUTE PRIORITEETSETE EESMÄRKIDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 8  SÜSTEEMI EMAS RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  864 300  6 000 000  0,—  
KÕIK KOKKU  1 909 590 000  1 838 613 983  1 778 822 019,19  28.2.2017  ET L 51/185 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Palgad ja hüvitised  
1 0 0 0  Palgad  
Liigendamata assigneeringud  75 846 000  72 520 000  71 860 133,95  94,74  
1 0 0 4  Tavalised reisikulud  
Liigendamata assigneeringud  69 200 000  73 340 000  71 418 750,—  103,21  
1 0 0 5  Muud reisikulud  
Liigendamata assigneeringud  6 000 000  7 050 000  5 550 000,—  92,50  
1 0 0 6  Üldkulude hüvitis  
Liigendamata assigneeringud  39 886 000  39 715 000  38 754 450,55  97,16  
1 0 0 7  Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  181 500  181 500  175 257,06  96,56  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  191 113 500  192 806 500  187 758 591,56  98,24  
1 0 1  Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkind- 
lustuse meetmed  
1 0 1 0  Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkind- 
lustuse kulud  
Liigendamata assigneeringud  3 097 000  3 058 000  2 191 208,67  70,75  
1 0 1 2  Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed  
Liigendamata assigneeringud  775 000  798 000  653 406,83  84,31  
Artikkel 1 0 1 — Kogusumma  3 872 000  3 856 000  2 844 615,50  73,47  
1 0 2  Üleminekuhüvitised  
Liigendamata assigneeringud  939 000  1 770 000  9 544 350,06  1 016,44  
1 0 3  Pensionid  
1 0 3 0  Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvi- 
tamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Liigendamata assigneeringud  11 450 000  11 450 000  10 675 653,64  93,24  
1 0 3 1  Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvi- 
tamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Liigendamata assigneeringud  303 000  291 000  281 721,32  92,98  
1 0 3 2  Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude 
hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Liigendamata assigneeringud  2 313 000  2 458 000  2 207 741,36  95,45  
1 0 3 3  Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  3 178,74  
Artikkel 1 0 3 — Kogusumma  14 066 000  14 199 000  13 168 295,06  93,62  
1 0 5  Keele- ja arvutikursused  
Liigendamata assigneeringud  670 000  650 000  600 000,—  89,55  L 51/186  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 0 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  210 660 500  213 281 500  213 915 852,18  101,55  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasu ja muud õigused  
1 2 0 0  Töötasu ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  645 973 700  623 232 883  594 444 744,13  92,02  
1 2 0 2  Tasustatav ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  135 000  248 000  66 500,—  49,26  
1 2 0 4  Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenis- 
tusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  2 950 000  2 950 000  2 560 000,—  86,78  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  649 058 700  626 430 883  597 071 244,13  91,99  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0  Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teen- 
istuse huvides puhkusele saatmise korral  
Liigendamata assigneeringud  1 155 000  1 100 000  412 905,67  35,75  
1 2 2 2  Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste 
töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  1 155 000  1 100 000  412 905,67  35,75  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  650 213 700  627 530 883  597 484 149,80  91,89  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised isikud  
1 4 0 0  Muud teenistujad — Peasekretariaat ja fraktsioonid  
Liigendamata assigneeringud  44 392 000  41 867 289  38 317 487,57  86,32  
1 4 0 1  Muud teenistujad — Turvalisus  
Liigendamata assigneeringud  25 233 000  22 433 711  17 222 235,—  68,25  
1 4 0 2  Muud teenistujad — Peasekretariaadi autojuhid  
Liigendamata assigneeringud  6 169 000  
1 4 0 4  Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus  
Liigendamata assigneeringud  6 806 500  7 185 000  6 379 886,24  93,73  
1 4 0 5  Suulise tõlke kulud  
Liigendamata assigneeringud  46 244 000  45 125 000  46 423 856,43  100,39  
1 4 0 6  Vaatlejad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  128 844 500  116 611 000  108 343 465,24  84,09  28.2.2017  ET L 51/187 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 4 2  Välistõlketeenused  
Liigendamata assigneeringud  8 196 000  8 890 000  8 274 845,04  100,96  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  137 040 500  125 501 000  116 618 310,28  85,10  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimise kulud  
1 6 1 0  Töölevõtmise kulud  
Liigendamata assigneeringud  214 000  254 000  215 980,—  100,93  
1 6 1 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  5 515 000  6 200 000  4 950 971,49  89,77  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  5 729 000  6 454 000  5 166 951,49  90,19  
1 6 3  Toetusmeetmed institutsiooni teenistujatele  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  768 000  784 000  485 584,20  63,23  
1 6 3 1  Liikuvus  
Liigendamata assigneeringud  700 000  754 000  636 049,44  90,86  
1 6 3 2  Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed  
Liigendamata assigneeringud  230 000  238 000  198 962,27  86,51  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  1 698 000  1 776 000  1 320 595,91  77,77  
1 6 5  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad 
meetmed  
1 6 5 0  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  1 275 000  1 250 000  1 095 232,08  85,90  
1 6 5 2  Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 380 000  1 365 000  3 500 000,—  253,62  
1 6 5 4  Lastehoiuasutused  
Liigendamata assigneeringud  7 162 500  6 727 500  6 167 701,36  86,11  
1 6 5 5  Euroopa Parlamendi toetus akrediteeritud Euroopa koolidele (2. 
tüüp)  
Liigendamata assigneeringud  295 000  200 000  285 000,—  96,61  
Artikkel 1 6 5 — Kogusumma  10 112 500  9 542 500  11 047 933,44  109,25  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  17 539 500  17 772 500  17 535 480,84  99,98  
Jaotis 1 — Kogusumma  1 015 454 200  984 085 883  945 553 793,10  93,12  L 51/188  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Palgad ja hüvitised  
1 0 0 0 Palgad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
75 846 000  72 520 000  71 860 133,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikmete põhimäärusega sätestatud palkadeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artiklid 9 ja 10.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 1 ja 2.  
1 0 0 4 Tavalised reisikulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
69 200 000  73 340 000  71 418 750,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud reisi- ja elamiskulude hüvitamiseks seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude 
ametireisidega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 25 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 20.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 10–21 ja 24.  28.2.2017  ET L 51/189 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 5 Muud reisikulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 000 000  7 050 000  5 550 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud täiendavate reisikulude ja parlamendiliikme valimisriigis sooritatud reiside kulude hüvita- 
miseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 20.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 22 ja 23.  
1 0 0 6 Üldkulude hüvitis  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
39 886 000  39 715 000  38 754 450,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevateks kuludeks vastavalt Euroopa Parlamendi 
liikmete põhimääruse rakendusmeetmetele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 75 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 20.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 25–28.  
1 0 0 7 Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
181 500  181 500  175 257,06  L 51/190  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 7  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi presidendi ametiülesannetega seotud kindlaksmääratud suurusega 
elamis- ja esinduskulude hüvitiste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 20.  
Juhatuse 17. juuni 2009. aasta otsus.  
1 0 1 Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse meetmed  
1 0 1 0  Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 097 000  3 058 000  2 191 208,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikmete õnnetusjuhtumikindlustuseks, ravikulude hüvitamiseks ja isiklike asjade 
kaotuse või varguse kindlustuseks.  
Assigneering on ette nähtud ka parlamendiliikmete kindlustamiseks ja abistamiseks, kui neil on vaja ametisõitude ajal 
kodumaale tagasi pöörduda seetõttu, et nad haigestuvad raskelt, nendega juhtub õnnetus või kui nende reisi tõrgeteta 
kulgu häirivad ettenägematud asjaolud. Abi hõlmab tagasitoimetamise korraldamist ja sellega seotud kulude hüvitamise 
kohustuse ülevõtmist..  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 60 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artiklid 18 ja 19.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 3–9 ja 29.  
Euroopa Liidu ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse ühine eeskiri.  
Euroopa ühenduste ametnike ravikindlustuse ühine eeskiri.  28.2.2017  ET L 51/191 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 1  (jätkub)  
1 0 1 0  (jätkub)  
Komisjoni otsus, mis käsitleb ravikulude hüvitamise üldisi rakendussätteid.  
1 0 1 2 Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
775 000  798 000  653 406,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teatavateks kuludeks, mis on vajalikud selleks, et anda abi raske puudega parlamendi- 
liikmele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 30.  
1 0 2 Üleminekuhüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
939 000  1 770 000  9 544 350,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikme ametiaja lõppemisel makstavateks üleminekutoetusteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 13.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 45–48 ja 77.  L 51/192  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 3 Pensionid  
1 0 3 0 Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
11 450 000  11 450 000  10 675 653,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vanaduspensioni maksmiseks pärast parlamendiliikme ametiaja lõppu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 150 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 75, ning Euroopa Parlamendi liikmete 
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja III lisa.  
1 0 3 1 Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
303 000  291 000  281 721,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pensioni maksmiseks parlamendiliikmetele, kellel tuvastatakse invaliidsus ametiaja jooksul.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 75, ning Euroopa Parlamendi liikmete 
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja II lisa.  
1 0 3 2 Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 313 000  2 458 000  2 207 741,36  28.2.2017  ET L 51/193 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 3  (jätkub)  
1 0 3 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud toitjakaotuspensioni ja/või orvupensioni maksmiseks parlamendiliikmete või endiste 
parlamendiliikmete surma korral.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 15 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 75, ning Euroopa Parlamendi liikmete 
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja I lisa.  
1 0 3 3 Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  3 178,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni sissemakseteks parlamendiliikmete täiendavasse vabatahtlikku pensionis- 
keemi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 500 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 27.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 76, ning Euroopa Parlamendi liikmete 
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja VII lisa.  
1 0 5 Keele- ja arvutikursused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
670 000  650 000  600 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendiliikmete keele- ja arvutikursuste kuludeks.  L 51/194  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 5  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artikkel 44.  
Juhatuse 4. mai 2009. aasta otsus parlamendiliikmete keele- ja arvutikursuste kohta.  
1 0 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni liikmetele tehtavate väljamaksete ajakohastamise mõju katteks.  
Assigneering on esialgne ja seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele eelarveridadele kooskõlas 
finantsmäärusega.  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
1 2 0 Töötasu ja muud õigused  
1 2 0 0 Töötasu ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
645 973 700  623 232 883  594 444 744,13  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmisteks kuludeks: 
— palgad, hüvitised ja palgaga seotud väljamaksed; 
— ravikindlustus, õnnetusjuhtumikindlustus, kutsehaiguskindlustus ja muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— kindlasummalised ületunnitasud; 
— mitmesugused hüvitised ja toetused; 
— ametnike või ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate reisikulude hüvitamine nende sõitmisel teenistus- 
kohast päritolukohta;  28.2.2017  ET L 51/195 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 0  (jätkub)  
— töötasule ja tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni maksed, mis võimaldavad ajutistel töötajatel luua või säilitada 
pensioniõigused nende päritoluriigis.  
Assigneering on ette nähtud ka Euroopa Parlamendi Brüsseli ja Strasbourgi spordikeskustes aset leidvate õnnetusjuhtu- 
mitega seotud kindlustusmakseteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 300 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 2 Tasustatav ületunnitöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
135 000  248 000  66 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamise kuludeks vastavalt ülalnimetatud sätetele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 4 Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 950 000  2 950 000  2 560 000,—  L 51/196  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende pereliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, teenistusest 
lahkumise või teisele ametikohale üleviimise korral, kui muutub töökoha asukoht; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused ning kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele teenistujatele, kes 
on sunnitud muutma elukohta seoses tööle asumisega, teisele ametikohale üleviimisega, kui muutub töökoha 
asukoht, või institutsioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— päevaraha, mida makstakse ametnikele ja ajutistele teenistujatele, kes tõendavad, et olid sunnitud vahetama elukohta 
seoses tööle asumisega või teisele ametikohale üleviimisega, kui muutus töökoha asukoht; 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega lõpetatakse töösuhe ilmse tööga toimetulematuse tõttu; 
— hüvitis ajutistele töötajatele, kui institutsioon lõpetab nendega töölepingu; 
— lepinguliste töötajate poolt liikmesriikide pensioniskeemi tehtud osamaksete ja liidu vastavasse skeemi tehtavate 
osamaksete vahe lepingu muutumisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0 Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teenistuse huvides puhkusele saatmise korral  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 155 000  1 100 000  412 905,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste maksmiseks: 
— ametnikele, kes on arvatud reservi seoses ametikohtade vähendamisega institutsioonis;  28.2.2017  ET L 51/197 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2  (jätkub)  
1 2 2 0  (jätkub)  
— ametnikele, kes on saadetud puhkusele organisatsiooniliste vajaduste tõttu, mis on seotud uute pädevuste omanda- 
misega institutsioonides; 
— fraktsioonide kõrgema astme ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes töötavad palgaastme AD 16 või AD 15 
ametikohal ning vabastatakse teenistusest teenistuse huvides.  
Assigneering katab samuti tööandjapoolse ravikindlustuse osamakse ja nendele hüvitistele kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kahjud (v.a töötajate puhul, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 42c ja kelle suhtes paranduskoe- 
fitsienti ei kohaldata).  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 41, 42c ja 50 ning IV lisa ja Euroopa Liidu muude 
teenistujate teenistustingimuste artikkel 48a.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— personalieeskirjade või nõukogu määruste (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2689/95 ja (EÜ, Euratom) nr 1748/2002 alusel 
makstavad toetused; 
— tööandjapoolsed osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse; 
— mitmesugustele hüvitistele kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 64 ja 72.  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2689/95, 17. november 1995, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
ühenduste ajutiste töötajate teenistuse lõpetamiseks Austria, Soome ja Rootsi ühinemise tõttu (EÜT L 280, 23.11.1995, 
lk 4).  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1748/2002, 30. september 2002, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
Parlamendi koosseisulisele ametikohale määratud Euroopa ühenduste ametnike ja Euroopa Parlamendi poliitiliste 
fraktsioonide ajutiste töötajate teenistuse lõpetamiseks seoses institutsiooni reformiga (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 9).  L 51/198  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised isikud  
1 4 0 0 Muud teenistujad — Peasekretariaat ja fraktsioonid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
44 392 000  41 867 289  38 317 487,57  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud järgmisteks kuludeks, välja arvatud kulud, mis on seotud turvalisuse eest 
vastutavas peadirektoraadis töötavate muude teenistujatega, kelle tööülesanded on seotud inimeste ja vara kaitsmise, 
infoturbe ja riskihindamisega, ning kulud, mis on seotud muude teenistujatega, kes töötavad peasekretariaadis auto- 
juhtidena või tagavad selle töö koordineerimise: 
— muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistust- 
ingimuste tähenduses) töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaal- 
kindlustusskeemidesse, millest suurem osa tehakse ühenduse sotsiaalkindlustusskeemi, ning kulud, mis tulenevad 
kohanduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate tööasude suhtes, 
— ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud, 
— individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti väljastatud arved niisuguste teenistujate töölevõtmiseks, kelle 
ülesanne on Euroopa Parlamendi teenistujate haldusdokumentidega (eelkõige töötushüvitised, pensioniõigused jne) 
tegelemine.  
Osa nendest assigneeringutest tuleb kasutada puudega lepinguliste töötajate töölevõtmiseks vastavalt juhatuse 7. ja 
9. juuli 2008. aasta otsusele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 000 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused (IV, V ja VI jaotis).  
Üldised rakendussätted, mis käsitlevad konkursse ja valikumenetlusi ning ametnike ja muude teenistujate töölevõtmist ja 
nende palgaastme määramist Euroopa Parlamendis (Euroopa Parlamendi peasekretäri 17. oktoobri 2014. aasta otsus).  
1 4 0 1 Muud teenistujad — Turvalisus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
25 233 000  22 433 711  17 222 235,—  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on peamiselt ette nähtud järgmisteks kuludeks, mis on seotud turvalisuse eest vastutavas peadirektoraadis 
töötavate muude teenistujatega, kelle tööülesanded on seotud inimeste ja vara kaitsmise, infoturbe ja riskihindamisega:  28.2.2017  ET L 51/199 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 1  (jätkub)  
— lepinguliste töötajate ja lepinguliste abiteenistujate töötasud, sh hüvitised ja toetused, ning kulud, mis tulenevad 
kohanduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, 
— ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused (IV jaotis).  
Üldised rakendussätted, mis käsitlevad konkursse ja valikumenetlusi ning ametnike ja muude teenistujate töölevõtmist ja 
nende palgaastme määramist Euroopa Parlamendis (Euroopa Parlamendi peasekretäri 17. oktoobri 2014. aasta otsus).  
1 4 0 2 Muud teenistujad — Peasekretariaadi autojuhid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 169 000  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on peamiselt ette nähtud järgmisteks kuludeks, mis on seotud muude teenistujatega, kes töötavad 
peasekretariaadis autojuhtidena või tagavad selle töö koordineerimise: 
— lepinguliste töötajate ja lepinguliste abiteenistujate töötasud, sh hüvitised ja toetused, ning kulud, mis tulenevad 
kohanduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, 
— ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused (IV jaotis).  
Üldised rakendussätted, mis käsitlevad konkursse ja valikumenetlusi ning ametnike ja muude teenistujate töölevõtmist ja 
nende palgaastme määramist Euroopa Parlamendis (Euroopa Parlamendi peasekretäri 17. oktoobri 2014. aasta otsus).  L 51/200  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 4 Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 806 500  7 185 000  6 379 886,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— praktikantide valiku, töölevõtmise ja vastuvõtmise kulud; 
— kõrgharidusega praktikantide rahalised õigused (stipendiumid), sh ühelt poolt majapidamistoetus ja teiselt poolt 
puudega inimestele makstav lisatoetus (kuni 50 % stipendiumist); 
— õppepraktikal olevatele isikutele makstavad hüvitised; 
— praktikantide sõidukulud; 
— praktikantide õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse kulud; 
— Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide või muude riikide avaliku sektori vahelise personalivahetusega seotud kulude 
katmine vastavalt eeskirjadele; 
— kulud, mis on seotud riiklike ekspertide lähetamisega Euroopa Parlamenti, sh toetused ja sõidukulud; 
— riikide lähetatud ekspertide õnnetusjuhtumikindlustus; 
— õppekülastuste hüvitis; 
— tõlkidele ja tõlkijatele koolituste korraldamine, sealhulgas koostöös konverentsitõlke koolitusasutuste ja tõlkealast 
koolitust pakkuvate ülikoolidega, samuti stipendiumid tõlkide ja tõlkijate koolituseks ning erialaseks täiendu- 
sõppeks, õppematerjalide hankimine ja sellega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutiste teenistujate riikide valitsusasutuste, viimastega võrdsustatavate 
asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurde tööle lähetamise eeskiri (juhatuse 7. märtsi 2005. aasta otsus).  
Ekspertide Euroopa Parlamenti tööle lähetamise eeskiri (juhatuse 4. mai 2009. aasta otsus).  
Euroopa Parlamendi peasekretariaadi praktika ja õppekülastuste sise-eeskiri (Euroopa Parlamendi peasekretäri 
1. veebruari 2013. aasta otsus).  28.2.2017  ET L 51/201 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 5 Suulise tõlke kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
46 244 000  45 125 000  46 423 856,43  
Märkused  
Endine punkt 1 4 0 2  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks : 
— Euroopa Parlamendi poolt iseenda tarbeks või muude institutsioonide või asutuste tarbeks korraldatud koosolekute 
jaoks, kus Euroopa Parlamendi tõlgid (ametnikud või ajutised teenistujad) ei saa vajalikke teenuseid osutada, 
palgatud lepinguliste tõlkide tasud ja asjaomased hüvitised, sotsiaalkindlustusmaksed, sõidukulud ja muud kulud; 
— ülalnimetatud koosolekutel, kus Euroopa Parlamendi ametnikud, ajutised teenistujad või muud teenistujad ei saa 
vajalikke teenuseid osutada, rakendatavate konverentsikorraldusettevõtjate, tehnikute ja administraatorite teenustega 
seotud kulud; 
— kulud seoses teenustega, mida Euroopa Parlamendile osutavad muude piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste 
institutsioonide tõlgid; 
— kulud, mis on seotud suulise tõlkega seotud tegevusega, eelkõige koosolekute ettevalmistamise ning tõlkide 
koolitamise ja valimisega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 830 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
28. juuli 1999. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks konverentsitõlkide töötingimused ja rahalised tasud (ja 
selle rakendussätted), koos sellele 13. oktoobril 2004. aastal lisatud märkustega, ja mida on muudetud 31. juulil 2008. 
aastal.  
1 4 0 6 Vaatlejad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/202  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vaatlejatega seotud kulude katmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artiklile 13.  
1 4 2 Välistõlketeenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 196 000  8 890 000  8 274 845,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mittekoosseisuliste töövõtjate tehtavate tõlke-, trüki-, kodeerimis- ja tehnilisteks abitöödeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 135 000 eurot.  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimise kulud  
1 6 1 0 Töölevõtmise kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
214 000  254 000  215 980,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 sätestatud konkursside korraldamise kulud ning intervjuule ja meditsiinilisele 
läbivaatusele kutsutud kandidaatide reisi- ja elamiskulud; 
— teenistujate valimise menetluste korralduskulud.  
Põhjendatud juhtudel ja pärast Euroopa Personalivaliku Ametiga konsulteerimist võib assigneeringut kasutada institut- 
siooni enda korraldatud konkurssideks.  28.2.2017  ET L 51/203 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa Ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ja Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 6 1 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 515 000  6 200 000  4 950 971,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste koolituste kulude katmiseks, mille eesmärk on suurendada töötajate teadmisi ja 
oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust, näiteks ametlike töökeelte kursuste kaudu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 3 Toetusmeetmed institutsiooni teenistujatele  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
768 000  784 000  485 584,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— järgmistesse kategooriatesse kuuluvate inimeste abistamine institutsioonidevahelise puudega inimeste abistamis- 
poliitika raames: 
— aktiivses teenistuses ametnikud ja ajutised teenistujad,  L 51/204  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 0  (jätkub)  
— aktiivses teenistuses ametnike ja ajutiste teenistujate abikaasad, 
— ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses,  
puudest tingitud ning vajalikuks tunnistatud, dokumentaalselt tõendatud ja ühisest ravikindlustusskeemist mitte- 
hüvitatavate mittemeditsiiniliste kulude tagasimaksed eelarve võimaluste piires, kui elukoha- või päritoluriigis 
kehtivad õigused on ammendatud; 
— meetmed eriti raskes olukorras ametnike ja muude teenistujate abistamiseks; 
— toetus personalikomiteele ning sotsiaalhoolekande ettenägematud kulud. Sotsiaaltegevuses osalejatele personali- 
komitee poolt tehtavate maksete või hüvitatavate kulude eesmärk on rahastada tegevusi, millel on sotsiaalne, 
kultuuriline või keeleline mõõde, kuid üksikutele töötajatele või leibkondadele toetusi ei maksta; 
— muud institutsiooni tasandil või institutsioonidevahelisel tasandil võetavad sotsiaalsed meetmed, mille eesmärk on 
ametnike ja teenistujate integreerimine; 
— niisuguste konkreetsete mõistlike abinõude (eelkõige isiklik abi töökohal või lähetuses viibimisel) rahastamine või 
selliste meditsiiniliste ja sotsiaalsete analüüside kulude katmine, mida pakutakse puudega ametnikele ja muudele 
teenistujatele ning puudega praktikantidele või sellistele puudega ametnikele ja muudele teenistujatele, kelle 
töölevõtmismenetlus on pooleli, ning puudega praktikantidele, kelle valikumenetlus alles kestab, personalieeskirjade 
artiklit 1d kohaldades.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 1d, artikli 9 lõike 3 kolmas lõik ja artikkel 76.  
1 6 3 1 Liikuvus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
700 000  754 000  636 049,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liikuvusega seotud kuludeks eri töökohtades.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/205 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 2 Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
230 000  238 000  198 962,27  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eri rahvusest teenistujate vahel sotsiaalsete suhete edendamiseks ja selle rahaliseks 
toetamiseks, näiteks toetusteks töötajate klubidele, spordiühingutele, kultuuriühingutele jms, samuti alalise vaba aja 
keskuse (kultuuri- ja spordiüritused, hobid, restoran) kulude osamaksuks.  
Assigneeringust rahastatakse ka toetust institutsioonidevahelisele ühiskondlikule tegevusele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 600 000 eurot.  
1 6 5 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad meetmed  
1 6 5 0 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 275 000  1 250 000  1 095 232,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud meditsiiniteenistuse halduskuludeks Euroopa Parlamendi kolmes töökohas, sealhulgas 
materjalide, ravimite jms hankimiseks, ennetuslike arstlike läbivaatuste kuludeks, invaliidsuskomisjoni halduskuludeks 
ning kulutusteks üldarsti ettekirjutuse kohaselt väljastpoolt saadava eriarstiabi eest.  
Samuti kaetakse assigneeringust teatavate meditsiiniliselt vajalike töövahendite hankimise kulud ning teenuseosuta- 
mislepingute alusel või lühiajaliselt asendajatena töötavate meditsiini- ja parameditsiinitöötajatega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 5 2 Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 380 000  1 365 000  3 500 000,—  L 51/206  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 5  (jätkub)  
1 6 5 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate haldus- ning tegevuskuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 70 000 eurot.  
1 6 5 4 Lastehoiuasutused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 162 500  6 727 500  6 167 701,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lasteaia ja lepinguliste lastesõimede üldkulude Euroopa Parlamendi osamakseteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 400 000 eurot.  
1 6 5 5 Euroopa Parlamendi toetus akrediteeritud Euroopa koolidele (2. tüüp)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
295 000  200 000  285 000,—  
Märkused  
Komisjoni 1. augusti 2013. aasta otsuse C(2013) 4886 (ELT C 222, 2.8.2013, lk 8) rakendamine.  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Parlamendi toetust nendele 2. tüübi Euroopa koolidele, mille on akrediteerinud 
Euroopa Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa Koolide kura- 
tooriumi poolt akrediteeritud 2. tüüpi Euroopa koolidele Euroopa Parlamendi nimel. Sellega kaetakse nendes koolides 
käivate Euroopa Parlamendi koosseisuliste töötajate lastega seotud kulud.  28.2.2017  ET L 51/207 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  37 169 000  33 058 000  28 433 672,09  76,50  
2 0 0 1  Liisingumaksed  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  77 584 999,73  
2 0 0 3  Kinnisvara soetamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitus  
Liigendamata assigneeringud  32 970 000  15 770 000  19 569 857,83  59,36  
2 0 0 7  Ruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  84 550 000  57 045 440  44 515 781,85  52,65  
2 0 0 8  Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  5 114 000  5 256 000  4 116 976,99  80,50  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  159 803 000  111 129 440  174 221 288,49  109,02  
2 0 2  Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus  
Liigendamata assigneeringud  59 440 000  62 944 000  55 608 835,44  93,55  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  16 690 000  19 660 000  16 058 031,06  96,21  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  18 420 000  16 760 000  18 844 027,40  102,30  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  784 000  680 000  636 941,05  81,24  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  95 334 000  100 044 000  91 147 834,95  95,61  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  255 137 000  211 173 440  265 369 123,44  104,01  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid  
2 1 0 0  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Tavapärased 
tegevused  
Liigendamata assigneeringud  24 920 000  25 310 000  24 431 283,98  98,04  
2 1 0 1  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriga 
seotud tavapärased tegevused  
Liigendamata assigneeringud  18 382 000  19 029 000  15 985 141,04  86,96  L 51/208  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  (jätkub)  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Üldise kasuta- 
jatoega seotud tavapärased tegevused  
Liigendamata assigneeringud  13 588 000  14 170 985  13 370 460,21  98,40  
2 1 0 3  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tava- 
pärased tegevused  
Liigendamata assigneeringud  23 139 400  24 788 302  25 259 382,50  109,16  
2 1 0 4  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriin- 
vesteeringud  
Liigendamata assigneeringud  22 023 500  21 824 135  23 291 216,22  105,76  
2 1 0 5  Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Projektidesse 
tehtavad investeeringud  
Liigendamata assigneeringud  28 086 500  25 549 621  14 417 285,70  51,33  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  130 139 400  130 672 043  116 754 769,65  89,72  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  6 005 000  6 014 000  2 415 168,52  40,22  
2 1 4  Tehniline varustus ja sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  29 356 100  30 114 385  19 982 469,18  68,07  
2 1 6  Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu  
Liigendamata assigneeringud  4 534 000  6 682 000  5 745 560,21  126,72  
Reservid (10 0)  p.m.  
4 534 000  6 682 000  5 745 560,21  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  170 034 500  173 482 428  144 897 967,56  85,22  
Reservid (10 0)  p.m.  
170 034 500  173 482 428  144 897 967,56  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad 
kaubad  
Liigendamata assigneeringud  1 440 500  1 756 000  1 406 201,94  97,62  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  40 000  40 000  21 500,—  53,75  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahjutasud  
Liigendamata assigneeringud  1 110 000  1 110 000  870 825,70  78,45  
2 3 6  Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  271 000  303 000  209 661,67  77,37  
2 3 7  Kolimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 434 000  1 440 000  1 064 561,92  74,24  
2 3 8  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 161 000  1 093 750  854 287,77  73,58  
2 3 9  EMASi tegevus, sh edendamine, ja Euroopa Parlamendi 
süsinikuheite tasakaalustamise kava  
Liigendamata assigneeringud  262 500  250 000  31 436,10  11,98  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  5 719 000  5 992 750  4 458 475,10  77,96  
Jaotis 2 — Kogusumma  430 890 500  390 648 618  414 725 566,10  96,25  
Reservid (10 0)  p.m.  
430 890 500  390 648 618  414 725 566,10  28.2.2017  ET L 51/209 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
Märkused  
Kuna kindlustusettevõtjad ei kata enam Euroopa Parlamendi hoonete osas töövaidluste ja terrorirünnakutega seotud 
riske, tuleb need riskid katta Euroopa Liidu üldeelarvest.  
Seetõttu rahastatakse selle jaotise assigneeringutest kõiki töövaidlustest ja terrorirünnakutest põhjustatud kahjudega 
seotud kulusid.  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
37 169 000  33 058 000  28 433 672,09  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi kasutatavate hoonete või hooneosade üürikuludeks.  
Samuti kaetakse sellest hoonetega seotud maksud. Üürikulud arvutatakse 12 kuu kohta kehtivate või ettevalmistatavate 
üürilepingute alusel, milles üldjuhul on sätestatud ka seos elukallidus- või ehitushinnaindeksiga.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 500 000 eurot.  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  
2 0 0 1 Liisingumaksed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  77 584 999,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete või hooneosade iga-aastasteks liisingumakseteks vastavalt kehtivatele või ettev- 
almistatavatele lepingutele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  L 51/210  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 1  (jätkub)  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  
2 0 0 3 Kinnisvara soetamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kinnisvara soetamisega seotud kuludeks. Kinnistute ja nende arendamisega seotud toetusi 
käsitletakse vastavalt finantsmääruse sätetele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 000 eurot.  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  
2 0 0 5 Hoonete ehitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
32 970 000  15 770 000  19 569 857,83  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehituseks (ehitustööd, uuringutasud, hoonete kasutuselevõtuks vajalikud esmased 
viimistlusvahendid ja sisseseade ja kõik sellega seotud kulud) mõeldud võimalike assigneeringute kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/211 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 7 Ruumide sisustamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
84 550 000  57 045 440  44 515 781,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustööde ja sellega seotud muude tööde kuludeks, sh arhitektide või inseneride 
tasudeks jms.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 600 000 eurot.  
Liikmesriikide või nende avalik-õiguslike asutuste või üksuste rahaline osalus maa ja hoonete ostmise või kasutamisega 
seotud kulude ja nendega seotud tasude, samuti institutsiooni hoonetega ja rajatistega seotud kulude rahastamise või 
hüvitamise kujul loetakse sihtotstarbeliseks väliskuluks finantsmääruse artikli 21 lõike 2 tähenduses.  
2 0 0 8 Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 114 000  5 256 000  4 116 976,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kinnisvarahaldusega seotud kulude katmiseks, mida ei ole selle peatüki teistes 
artiklites eraldi välja toodud, nt: 
— jäätmekäitlus ja -töötlus, 
— kohustuslik kontroll, kvaliteedikontroll, ekspertiisid, auditid, täitmise järelevalve jne, 
— tehniline raamatukogu, 
— haldustugi ( building helpdesk ), 
— hooneplaanide haldus ja teabealane tugi, 
— muud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  L 51/212  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2 Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
59 440 000  62 944 000  55 608 835,44  
Märkused  
Assigneering on mõeldud Euroopa Parlamendi kasutatavate talle kuuluvate või üüritud hoonete (ruumid ja tehnilised 
seadmed) korrashoiu, hoolduse, käitamise ja puhastusega seotud kulude katmiseks vastavalt kehtivatele lepingutele.  
Enne lepingute uuendamist või sõlmimist konsulteerib institutsioon saavutatud lepingutingimuste osas (hinnad, valitud 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) teiste institutsioonidega, võttes arvesse finantsmääruse artiklit 104.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 200 000 eurot.  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
16 690 000  19 660 000  16 058 031,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 000 eurot.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
18 420 000  16 760 000  18 844 027,40  
Märkused  
Assigneering on eelkõige ette nähtud Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja liidus asuvate infobüroode ning 
kolmandates riikides asuvate büroode turvalisuse ja valve kuludeks.  28.2.2017  ET L 51/213 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 6  (jätkub)  
Enne lepingute uuendamist või sõlmimist konsulteerib institutsioon saavutatud lepingutingimuste osas (hinnad, valitud 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) teiste institutsioonidega, võttes arvesse finantsmääruse artiklit 104.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 120 000 eurot.  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
784 000  680 000  636 941,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlustusmakseteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  
Märkused  
Hangete puhul konsulteerib institutsioon saavutatud lepingutingimuste osas teiste institutsioonidega.  
2 1 0 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid  
2 1 0 0 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Tavapärased tegevused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
24 920 000  25 310 000  24 431 283,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse kuludeks ning 
kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüs- 
teemide tõrgeteta tööks vajalike tavapäraste tööde sisseostmiseks. Need kulud puudutavad eelkõige andmetöötlus- ja 
telekommunikatsioonikeskuse süsteeme, osakondade arvutitega varustamist ja võrgu haldamist.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 184 200 eurot.  L 51/214  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 1 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
18 382 000  19 029 000  15 985 141,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse kuludeks ning 
kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüs- 
teemide infrastruktuuride haldamiseks ja korrashoidmiseks vajalike tavapäraste tööde sisseostmiseks. Need kulud 
puudutavad eelkõige võrkude, elektrikaablite, telekommunikatsioonisüsteemide, töökohtade varustuse ja hääletussüstee- 
midega seotud infrastruktuure.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 165 000 eurot.  
2 1 0 2 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
13 588 000  14 170 985  13 370 460,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse kuludeks ning 
kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüs- 
teemide kasutajate abistamiseks ja toetamiseks vajalike tavapäraste tegevuste sisseostmiseks. Need kulud puudutavad 
eelkõige parlamendiliikmetele ja teistele kasutajatele mõeldud tugiteenuseid, eelkõige haldus-, õigusloome- ja 
kommunikatsioonialaste rakenduste jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 1 0 3 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased 
tegevused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
23 139 400  24 788 302  25 259 382,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse ning nendega seotud 
tööde kulude katmiseks ning kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt institutsiooni info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamiseks vajalike tavapäraste tegevuste sisseostmiseks. Need kulud on 
eeskätt seotud parlamendiliikmetele ja teabevahetuseks mõeldud rakenduste ning haldus- ja õigusloomealaste raken- 
dustega.  
Assigneering on ette nähtud ka institutsioonide keelealase koostöö raames vastavalt institutsioonidevahelise kirjaliku ja 
suulise tõlke komitee otsustele ühiselt rahastatavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahenditega seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 32 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/215 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 4 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriinvesteeringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
22 023 500  21 824 135  23 291 216,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise kuludeks ning kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja 
nõustamisettevõtjatelt Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide infrastruktuuridesse tehtavate 
investeeringutega seotud teenuste sisseostmiseks. Investeeringud puudutavad eelkõige andmetöötlus- ja telekommunik- 
atsioonikeskuse süsteeme, võrke, elektrikaableid ja videokonverentsisüsteeme.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 9 000 eurot.  
2 1 0 5 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Projektidesse tehtavad investeeringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
28 086 500  25 549 621  14 417 285,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seadmete ja tarkvara hankimise kuludeks ning kulutusteks, mida tehakse teenindus- ja 
nõustamisettevõtjatelt olemasolevatesse ja uutesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektidesse tehtavate 
investeeringutega seotud teenuste sisseostmiseks. Need investeeringud puudutavad eelkõige parlamendiliikmetele 
mõeldud rakendusi, õigusloome-, haldus-, finants- ja kommunikatsioonivaldkonna rakendusi ning info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia haldamise rakendusi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 600 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 005 000  6 014 000  2 415 168,52  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mööbli, sealhulgas ergonoomilise büroomööbli hankimiseks, rentimiseks, korrashoiuks ja 
parandustöödeks, samuti kulunud ja kasutamiskõlbmatu mööbli ning bürooseadmete väljavahetamiseks. Assigneering 
on samuti ette nähtud Euroopa Parlamendi mööblivarude haldamise mitmesuguste kulude katmiseks.  
Samuti on assigneering ette nähtud kunstiteoste ja erivahendite hankimiseks ning nendega seotud jooksvateks kuludeks, 
nagu eksperdi-, säilitamis-, raamimis-, restaureerimis-, puhastus-, kindlustus- ning eritranspordikuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  L 51/216  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 1 — ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA  (jätkub)  
2 1 4 Tehniline varustus ja sisseseade  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
29 356 100  30 114 385  19 982 469,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise tehnilise varustuse ja sisseseade soetamiseks, rentimiseks, hoolduseks ja 
remondiks, samuti haldamiseks: 
— kirjastamise, turvalisuse (sh infotehnoloogia tarkvara), toitlustamise, hoonete jms tehniline kohtkindel või teisaldatav 
varustus ja sisseseade; 
— trükikoja, telefoniteenuse, sööklate, kaupluste, turvateenistuse, konverentside tehnilise teenindamise, audiovisuaal- 
sektori jms sisseseade; 
— erivahendid (elektroonilised, arvutitehnilised, elektrilised vahendid) ja nendega seotud sisseostetavad teenused; 
— taotluse alusel kahe täiendava telefoniliini paigaldamine parlamendiliikmete bürooruumidesse.  
Assigneering on ette nähtud ka inventari edasimüügi jaoks tehtava reklaami ja mahakandmisega seotud kuludeks ning 
tehnilise abi (nõustamise) kuludeks väliseksperdi abi vajavate juhtumite puhul.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 35 000 eurot.  
2 1 6 Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 1 6  4 534 000  6 682 000  5 745 560,21  
Reservid (10 0)  p.m.  
Kogusumma  4 534 000  6 682 000  5 745 560,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukite (autod ja jalgrattad) hankimiseks, korrashoiuks ja remondiks ning autode, 
taksode, busside ja veoautode üürimiseks koos juhiga või ilma juhita, samuti asjakohasteks kindlustuskuludeks ning 
muudeks halduskuludeks. Sõidukipargi uuendamisel ning sõidukite hankimisel ja üürimisel eelistatakse keskkonda kõige 
vähem saastavaid sõidukeid, nt hübriidautosid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 000 eurot.  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
Märkused  
Hangete puhul konsulteerib institutsioon saavutatud lepingutingimuste osas teiste institutsioonidega.  28.2.2017  ET L 51/217 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 0 Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 440 500  1 756 000  1 406 201,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud paberi, ümbrike, kontoritarvete, trükikoja ja paljundustöökodade varustuse jms ostmiseks, 
samuti sellega seotud halduskuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 500 eurot.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
40 000  40 000  21 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakuludeks (teenustasud, vahendustasud, mitmesugused muud kulud) ja muudeks 
finantskuludeks, sh hoonete rahastamisega seotud lisakuludeks.  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahjutasud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 110 000  1 110 000  870 825,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— Euroopa Liidu Kohtu, üldkohtu, Avaliku Teenistuse Kohtu või liikmesriikide kohtute poolt Euroopa Parlamendile 
määratavad võimalikud kohtukulud; 
— advokaatide palkamine Euroopa Parlamendi esindamiseks liidu ja liikmesriikide kohtutes ning juriidiliste nõustajate 
või ekspertide palkamine õigusteenistuse abistamiseks; 
— advokaaditasude hüvitamine distsiplinaarmenetluse ja sellega võrdväärsete menetluste raames; 
— kahjutasud ja intressid; 
— Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklite 91 ja 92 (varem artiklid 69 ja 70) alusel sõlmitud 
vastastikustest kokkulepetest tulenevad hüvitised.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  L 51/218  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 6 Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
271 000  303 000  209 661,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud riiklike postiteenistuste või kullerifirmade posti-, käitlemis- ja kättetoimetamistasudeks.  
Samuti on see ette nähtud postiteenuste kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 500 eurot.  
2 3 7 Kolimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 434 000  1 440 000  1 064 561,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kolimisfirmade või alltöövõtjate kaudu kasutatavate ajutiste töötajate teostatud kolimise ja 
sellega seotud tööde kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 8 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 161 000  1 093 750  854 287,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— kindlustused, mis ei sisaldu muudes punktides; 
— saaliteenindajate, autojuhtide, vastuvõtulaua töötajate, laotöötajate, kolijate ning külastuste ja seminaride üksuse, 
Parlamentariumi, arstipunktide, turvateenistuse, hoonete korrashoiu üksuse töötajate ning mitmesuguste tehniliste 
teenistujate vormirõivaste hankimine ja korrashoid; 
— mitmesugused tegevus- ja halduskulud, sh individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile seoses endiste 
parlamendiliikmete põhimäärusejärgse pensioniga makstud haldustasud ning kaupade või teenuste ost, mis ei 
sisaldu muudes punktides; 
— keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) tegevusega (teavituskampaaniad jm) seotud mitmesugused 
ostud.  28.2.2017  ET L 51/219 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 8  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 9 EMASi tegevus, sh edendamine, ja Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
262 500  250 000  31 436,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud EMASi tegevusega seotud kuludeks, mille eesmärk on parandada Euroopa Parlamendi 
keskkonnatoimet, sh edendada nimetatud tegevust, ning Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kavaga 
seotud kuludeks.  L 51/220  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel  
Liigendamata assigneeringud  25 370 000  27 700 000  25 160 801,87  99,18  
3 0 2  Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 015 000  1 388 000  790 910,91  77,92  
3 0 4  Mitmesugused koosolekute kulud  
3 0 4 0  Mitmesugused sisekoosolekute kulud  
Liigendamata assigneeringud  1 712 000  1 400 000  1 736 000,—  101,40  
3 0 4 2  Koosolekud, kongressid ja konverentsid  
Liigendamata assigneeringud  1 565 000  1 795 000  1 133 175,80  72,41  
3 0 4 3  Parlamentaarsete assambleede, parlamentidevaheliste deleg- 
atsioonide ja muude delegatsioonide kohtumiste korraldamise 
mitmesugused kulud  
Liigendamata assigneeringud  1 005 000  1 100 000  430 151,67  42,80  
3 0 4 9  Kulutused reisibüroo teenustele  
Liigendamata assigneeringud  2 160 000  2 040 000  1 919 152,—  88,85  
Artikkel 3 0 4 — Kogusumma  6 442 000  6 335 000  5 218 479,47  81,01  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  32 827 000  35 423 000  31 170 192,25  94,95  
PEATÜKK 3 2  
3 2 0  Eksperdiarvamuste hankimine  
Liigendamata assigneeringud  9 211 500  9 309 500  6 768 247,79  73,48  
3 2 1  Euroopa Parlamendi uuringuteenistusele eksperdiarvamuste 
hankimine, raamatukogu ja arhiivid  
Liigendamata assigneeringud  8 314 000  8 829 000  6 995 311,01  84,14  
3 2 2  Dokumentatsioonikulud  
Liigendamata assigneeringud  2 044 000  2 010 621  378 881,87  18,54  
3 2 3  Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse 
tugevdamise toetamine  
Liigendamata assigneeringud  1 175 000  1 100 000  708 187,42  60,27  
3 2 4  Kirjastamine ja levitamine  
3 2 4 0  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  4 500 000  4 373 000  3 867 901,53  85,95  
3 2 4 1  Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded  
Liigendamata assigneeringud  3 650 000  3 771 000  3 245 065,10  88,91  28.2.2017  ET L 51/221 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 2  Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Liigendamata assigneeringud  10 580 000  11 395 930  10 990 325,20  103,88  
3 2 4 3  Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus  
Liigendamata assigneeringud  5 742 500  5 841 817  5 810 992,39  101,19  
3 2 4 4  Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, 
Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine 
kolmandatest riikidest  
Liigendamata assigneeringud  30 845 000  30 431 966  30 859 064,13  100,05  
3 2 4 5  Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korral- 
damine  
Liigendamata assigneeringud  4 466 000  5 262 000  4 573 742,50  102,41  
3 2 4 6  Parlamendi telekanal (Web TV)  
Liigendamata assigneeringud  4 600 000  4 509 804  4 507 668,22  97,99  
3 2 4 7  Euroopa Ajaloo Maja  
Liigendamata assigneeringud  7 470 000  6 305 844  7 318 160,12  97,97  
3 2 4 8  Audiovisuaalse teabe kulud  
Liigendamata assigneeringud  14 490 000  14 506 000  13 018 782,11  89,85  
3 2 4 9  Teabevahetus riikide parlamentidega  
Liigendamata assigneeringud  250 000  250 000  103 180,83  41,27  
Artikkel 3 2 4 — Kogusumma  86 593 500  86 647 361  84 294 882,13  97,35  
3 2 5  Infobüroodega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  900 000  900 000  668 683,35  74,30  
3 2 6  Euroopa teadusmeediakeskus  
3 2 6 1  Euroopa teadusmeediakeskus  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  
Artikkel 3 2 6 — Kogusumma  p.m.  
PEATÜKK 3 2 — KOGUSUMMA  108 238 000  108 796 482  99 814 193,57  92,22  
Jaotis 3 — Kogusumma  141 065 000  144 219 482  130 984 385,82  92,85  L 51/222  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  
3 0 0 Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
25 370 000  27 700 000  25 160 801,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni töötajate, riikide lähetatud ekspertide, praktikantide ja institutsiooni kutsutud 
muude Euroopa Liidu või rahvusvaheliste institutsioonide töötajate ametialasteks sõitudeks nende töökoha ja Euroopa 
Parlamendi kolme töökoha (Brüssel, Luxembourg ja Strasbourg) vahel ning lähetusteks muudesse paikadesse peale 
parlamendi kolme töökoha. Assigneeringust kaetakse transpordikulud, päevaraha, majutuskulud ja ebamugaval ajal 
töötamise hüvitis. Samuti kaetakse sellest täiendavad kulud (sh sõidupiletite ja majutusbroneeringute tühistamise kulud, 
elektrooniliste arvete süsteemiga seotud kulud ja lähetuste kindlustusega seotud kulud).  
Assigneering on ette nähtud ka töötajate lähetustega kaasneva süsinikuheite tasakaalustamise kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 240 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ja VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
3 0 2 Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 015 000  1 388 000  790 910,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— institutsiooni vastuvõttudega seonduvad kulud, sh institutsiooni teaduslike ja tehnoloogiliste võimaluste hindamise 
üksuse (STOA) tegevusega seotud kulud ja institutsiooni liikmete esinduskulud; 
— presidendi esinduskulud seoses reisidega väljapoole Euroopa Parlamendi töökohti;  28.2.2017  ET L 51/223 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  (jätkub)  
3 0 2  (jätkub)  
— presidendi kantselei esinduskulud ja presidendi kantselei sekretariaadi kulude osamaks; 
— peasekretariaadi vastuvõttude ja esinduskulud, sh meenete ja medalite hankimine ametnike jaoks, kellel on täitunud 
15- või 25-aastane teenistusaeg; 
— mitmesugused protokollist tulenevad kulud, nagu lipud, esitlusalused, kutsed, trükitud menüüd jne; 
— institutsiooni külastavate tähtsate isikute reisi- ja elamiskulud; 
— parlamendiliikmete ja teenistujate ametisõitudega seotud viisakulud; 
— vastuvõtu- ja esinduskulud ja muud Euroopa Parlamendi ametiülesannete täitmisega seotud parlamendiliikmete 
erikulud.  
3 0 4 Mitmesugused koosolekute kulud  
3 0 4 0 Mitmesugused sisekoosolekute kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 712 000  1 400 000  1 736 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni koosolekutel pakutavate karastus- ja muude jookide ning kergete einete 
kuludeks, samuti nende teenustega seotud halduskuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
3 0 4 2 Koosolekud, kongressid ja konverentsid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 565 000  1 795 000  1 133 175,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmisteks kuludeks: 
— väljaspool parlamendi töökohti peetavate koosolekute korraldamise kulud (parlamendikomisjonid või nende deleg- 
atsioonid, fraktsioonid), sh vajaduse korral esinduskulud; 
— osamaksed rahvusvahelistele organisatsioonidele, millesse Euroopa Parlament või mõni selle organitest kuulub 
(Parlamentidevaheline Liit, Parlamentide Peasekretäride Assotsiatsioon, Parlamentaarse Liidu 12+ Grupp);  L 51/224  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  (jätkub)  
3 0 4  (jätkub)  
3 0 4 2  (jätkub)  
— ühenduse reisilubade valmistamise kulude (seadmed, töötajad, tarvikud) parlamendipoolse osa hüvitamine komis- 
jonile Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel sõlmitud teenuslepingu alusel vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja 
immuniteetide protokollile (artikkel 6), Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklile 23, liidu muude 
teenistujate teenistustingimuste artiklitele 11 ja 81 ning nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 
1417/2013, millega kehtestatakse Euroopa Liidu väljastatava reisiloa ( laissez-passez ) vorm (ELT L 353, 28.12.2013, 
lk 26).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 20 000 eurot.  
3 0 4 3 Parlamentaarsete assambleede, parlamentidevaheliste delegatsioonide ja muude delegatsioonide kohtumiste korral- 
damise mitmesugused kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 005 000  1 100 000  430 151,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige koosolekute kuludeks, mida ei kaeta peatükist 1 0 ja artiklist 3 0 0, mida 
korraldavad: 
— delegatsioonid AKV-ELi parlamentaarses ühisassamblees, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees, 
Euronesti parlamentaarses assamblees ning nende organites; 
— Vahemere Liidu parlamentaarne assamblee, selle komisjonid ja juhatus; kulutus hõlmab Euroopa Parlamendi 
sissemakset assamblee autonoomse sekretariaadi eelarvesse või kulude otsest hüvitamist ulatuses, mis kajastab 
Euroopa Parlamendi osa assamblee eelarves; 
— parlamentidevahelised delegatsioonid, ajutised delegatsioonid, parlamentaarsed ühiskomisjonid, parlamentidevah- 
elised koostöökomisjonid ja parlamendi delegatsioonid WTOs, samuti WTO parlamentaarne konverents ja selle 
juhtkomitee.  
3 0 4 9 Kulutused reisibüroo teenustele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 160 000  2 040 000  1 919 152,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendiga lepingu sõlminud reisibüroo tegevusest tingitud kuludeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/225 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
3 2 0 Eksperdiarvamuste hankimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 211 500  9 309 500  6 768 247,79  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— Euroopa Parlamendi organite, parlamendikomisjonide, parlamendi delegatsioonide ja administratsiooni jaoks läbivii- 
davateks uuringuteks ja muuks uurimistegevuseks (seminarid, ümarlauad, eksperdirühmad või kuulamised ja 
konverentsid) kvalifitseeritud ekspertide ja uurimisinstituutidega sõlmitavate lepingute kulud; 
— eriotstarbeliste teabeallikate, nt eriandmebaaside, nendega seotud kirjanduse või tehnilise toe omandamine või 
laenuks võtmine, kui see on vajalik eespool nimetatud eksperdilepingute täiendamiseks; 
— komisjonide, delegatsioonide ning uurimis- ja töörühmade koosolekutest ning seminaridest osa võtma kutsutud 
ekspertide ja muude isikute, sealhulgas Euroopa Parlamendile petitsioone esitanud isikute reisi-, elamis- ja muud 
kulud; 
— Euroopa Parlamendi sisemise või välise uurimistegevuse tulemusel koostatud teabematerjali ja muu asjaomase 
teabematerjali institutsioonisiseselt ja üldsusele levitamise kulud (eelkõige internetis avaldamise, sisemiste andme- 
baaside, brošüüride ja väljaannete kaudu); 
— distsiplinaarnõukogu, finantsrikkumiste uurimise toimkonna jms organite tööst osa võtvate välisosalejatega seotud 
kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
3 2 1 Euroopa Parlamendi uuringuteenistusele eksperdiarvamuste hankimine, raamatukogu ja arhiivid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 314 000  8 829 000  6 995 311,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud parlamendi teadusteenuste peadirektoraadi eelkõige järgmise tegevusega seotud kulude 
katmiseks: 
— erieksperdiarvamuste hankimine ja parlamendi teadustegevuse toetamine (sh artiklid, uuringud, töötoad, seminarid, 
ümarlauad, eksperdirühmad ja konverentsid), mille võib vajaduse korral korraldada koostöös muude institut- 
sioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide, riikide parlamentide teadusosakondade ja raamatukogude, mõtte- 
kodade, teadusasutuste ja muude kvalifitseeritud ekspertidega; 
— erieksperdiarvamuste hankimine mõjuhinnangute / eel- ja järelhinnangute, Euroopa lisaväärtuse ning teaduslike ja 
tehnoloogiliste valikute hindamise (STOA) valdkonnas; 
— raamatute, ajakirjade, ajalehtede, andmebaaside, uudisteagentuuride toodete omandamine või laenuks võtmine ja 
muud raamatukogu jaoks mõeldud eri vormis andmekandjad, sh autoriõiguse, kvaliteedijuhtimise süsteemi, köit- 
miseks ja säilitamiseks vajalike materjalide ja tööde ning muude asjakohaste teenustega seotud kulud; 
— arhiveerimisega seotud sisseostetavate teenuste (korraldus, valimine, kirjeldamine, eri andmekandjatele ülekandmine, 
elektroonilisele kujule viimine, esmaste arhiiviallikate hankimine) kulud;  L 51/226  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 1  (jätkub)  
— raamatukogundus- ja arhiivindusdokumentatsiooni ning meediaraamatukogu erimaterjalide hankimine, aren- 
damine, sisseseadmine, kasutamine ja hooldus, sh elektrilised, elektroonilised ning arvutitehnilised vahendid ja/või 
süsteemid, samuti köitmiseks ja säilitamiseks vajalikud materjalid; 
— parlamendi sisemise ja välise teadustegevuse tulemusel koostatud väljaannete ja muude asjaomaste väljaannete 
institutsioonisiseselt ja üldsusele levitamise kulud (eelkõige internetis avaldamise, sisemiste andmebaaside, 
brošüüride ja väljaannete kaudu); 
— parlamendi teadusteenuste peadirektoraadi korraldatud esitlustele, seminaridele, töötubadesse ja muudele üritustele 
osalema kutsutud ekspertide ja autorite sõidu-, elamis- ja muud kulud; 
— teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise üksuse (STOA) osalemine Euroopa ja rahvusvaheliste teadusasutuste 
tegevuses; 
— Euroopa Parlamendi kohustused, mis tulenevad rahvusvahelistest ja/või institutsioonidevahelistest koostöökokku- 
lepetest, sh Euroopa Parlamendi rahaline toetus liidu ajalooarhiivide haldamise kulude katmiseks kooskõlas nõukogu 
määrusega (EÜ, Euratom) nr 354/83.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 20 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 354/83, 1. veebruar 1983, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist (EÜT L 43,15.2.1983, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa 
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).  
Juhatuse otsus, 28. november 2001 „Üldsuse juurdepääsu kord Euroopa Parlamendi dokumentidele“, nagu viimati 
muudetud 22. juunil 2011 (ELT C 216, 22.7.2011, lk 19).  
Juhatuse otsus, 16. detsember 2002, Euroopa Parlamendi arhiividele kohalduvate eeskirjade kohta, konsolideeritud 
3. mail 2004.  
Juhatuse otsus, 10. märts 2014 „Euroopa Parlamendi liikmete ja endiste liikmete eraarhiivide omandamise kord“.  
3 2 2 Dokumentatsioonikulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 044 000  2 010 621  378 881,87  28.2.2017  ET L 51/227 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— ajalehtede ja ajakirjade, uudisteagentuuride ja nende väljaannete ning internetiteenuste tellimused, sh autoriõiguse 
tasud paljundamise ja levitamise eest nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, samuti ajakirjanduse ülevaadete 
koostamise ja väljavõtete tegemise teenuslepingud; 
— ajakirjandusväljaannete sisukokkuvõtete ja -analüüside koostamise tellimused või teenuslepingud ning ajakirjandus- 
väljaannetes ilmunud artiklite säilitamine optilisel andmekandjal; 
— institutsiooniväliste dokumendikogude ja statistiliste andmebaaside kasutamise kulud (v.a arvuti riistvara ja side- 
kulud); 
— uute sõnaraamatute ja erialasõnastike hankimine või asendamine olenemata andmekandjast, sh uute keelte 
üksustele, ning muude teoste hankimine keeleteenistustele ja õigusaktide kvaliteedi tagamise üksusele.  
3 2 3 Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse tugevdamise toetamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 175 000  1 100 000  708 187,42  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— kulutused teabevahetuse programmidele ja Euroopa Parlamendi ning ühinemiseelsete riikide, eelkõige Lääne-Balkani 
riikide ja Türgi parlamentide vahelisele koostööle; 
— Euroopa Parlamendi ja kolmandate riikide demokraatlikult valitud parlamentide (v.a eelmises taandes osutatud 
parlamendid), samuti vastavate piirkondlike parlamentaarsete organisatsioonide vahel suhete arendamise kuludeks; 
asjakohaste meetmete eesmärk on eelkõige tugevdada parlamentaarset võimekust uutes ja arenevates demokraatlikes 
riikides, eelkõige Euroopa naabruses (lõunas ja idas); 
— kulutused vahendustegevuse toetamise edendamiseks ja Euroopa Liidu ning Euroopa naaberriikide noortele polii- 
tilistele liidritele mõeldud programmidele; 
— Sahharovi auhinna väljaandmisega seotud korralduskuludeks (eelkõige auhinna summa, auhinna võitja sõidu- ja 
vastuvõtmise kulud, Sahharovi võrgustiku talitluskulud ning võrgustiku liikmete lähetuskulud) ning inimõiguste 
edendamise meetmeteks.  
Need meetmed hõlmavad õppekülastusi Euroopa Parlamenti Brüsselis, Luxembourgis ja Strasbourgis ning assigneering 
katab täielikult või osaliselt osalejate kulud, eelkõige reisikulud, sõidukulud, majutuse ja päevarahad.  L 51/228  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 3  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Juhatuse otsus 12. detsember 2011, millega luuakse liidu välispoliitika peadirektoraadi juurde demokraatia toetamise 
direktoraat.  
3 2 4 Kirjastamine ja levitamine  
3 2 4 0  Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 500 000  4 373 000  3 867 901,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni osamakseks väljaannete talituse kuludes  Euroopa Liidu Teatajas  avaldatavate 
tekstide avaldamiseks ja levitamiseks ning muudeks sellega seotud kuludeks.  
3 2 4 1 Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 650 000  3 771 000  3 245 065,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— mitmesugused digitaalse kirjastamisega seotud kulud (siseveebilehed) ning traditsioonilisel andmekandjal kirjas- 
tamise kulud (mitmesuguste dokumentide ja trükistega seotud alltöövõtu kulud), sh jaotamine; 
— toimetamissüsteemide ajakohastamine, hooldus ja korrigeerimine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 6 000 eurot.  
3 2 4 2 Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 580 000  11 395 930  10 990 325,20  28.2.2017  ET L 51/229 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning 
liikmesriikides ja ühinevates riikides ning riikides, kus Euroopa Parlamendil on kontaktbüroo, avalikel üritustel, messidel 
ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimissüsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks ja selliste vahendite 
või instrumentide väljatöötamiseks, mis on mõeldud suurendama ja lihtsustama üldsuse juurdepääsu sellele mobiilsete 
seadmete abil.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
3 2 4 3 Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 742 500  5 841 817  5 810 992,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Parlamentariumi – Euroopa Parlamendi külastajatekeskuse – rahastamiseks Brüsselis ning 
väljaspool Brüsselit eraldi kasutamiseks mõeldud sisseseade, näituste ja kohandatud või uuesti valmistatud materjalide 
rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 9 300 eurot.  
3 2 4 4 Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate 
kutsumine kolmandatest riikidest  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
30 845 000  30 431 966  30 859 064,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud toetusteks külastusrühmadele ning sellega seotud järelevalve- ja infrastruktuurikuludeks, 
stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele (EUVP) ning Euroscola, EuroMed-Scola ja Euronest-Scola 
programmide tegevuskuludeks. EuroMed-Scola ja Euronest-Scola programmid viiakse ellu vahelduvalt igal aastal 
Euroopa Parlamendi ruumides Strasbourgis või Brüsselis, välja arvatud valimiste aastatel.  
Assigneeringut suurendatakse igal aastal, kasutades indeksit, mille abil võetakse arvesse rahvamajanduse kogutulu ja 
hindade muutusi.  
Igal Euroopa Parlamendi liikmel on õigus kutsuda aastas kuni viis külastajate rühma – kokku kuni 110 külastajat.  L 51/230  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 4  (jätkub)  
Assigneeringusse on arvatud vajalik summa puudega külastajate jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 16. detsember 2002, külastusrühmade vastuvõtmise ning Euroscola, EuroMed- 
Scola ja Euronest-Scola programmide eeskirja kohta, nagu viimati muudetud 26. veebruaril 2013. aastal.  
3 2 4 5 Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 466 000  5 262 000  4 573 742,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— liikmesriikide, ühinevate riikide ja selliste riikide, kus Euroopa Parlamendil on kontaktbüroo, arvamuskujundajatele 
riigisiseste ja rahvusvaheliste sümpoosionide ja seminaride korraldamisega seotud kuludeks või rahalisteks 
toetusteks, parlamentaarsete sümpoosionide ja seminaride korraldamise kuludeks ning üleeuroopaliste kultuuri- 
projektide, näiteks Euroopa Parlamendi filmiauhinna LUX rahastamiseks; 
— Strasbourgi ja Brüsseli istungisaalis toimuvate erisündmuste kuludeks vastavalt juhatuse vastu võetud aastakavale; 
— mitmekeelsust edendavateks meetmeteks ja vahenditeks, näiteks seminarideks ja konverentsideks, kohtumisteks 
tõlkide ja tõlkijate koolitajatega, mitmekeelsusealase teadlikkuse parandamise meetmeteks ning tõlgi ja tõlkija 
elukutset edendavateks meetmeteks, sh ülikoolidele, koolidele ja muudele suulist või kirjalikku tõlget õpetavatele 
organisatsioonidele mõeldud tugiprogrammiks, virtuaalseteks sidelahendusteks, institutsioonidevahelise ja rahvus- 
vahelise koostöö raames võetud meetmeteks ning institutsioonidevahelise ja rahvusvahelise koostöö raames koos 
teiste teenistustega korraldatavates samalaadsetes tegevustes osalemiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka nimetatud tegevuste korraldamisega seotud kulud, sh toitlustusteenused ning kulud, mis 
kaasnevad ajakirjanike kutsumisega neile üritustele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 25 000 eurot.  
3 2 4 6 Parlamendi telekanal (Web TV)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 600 000  4 509 804  4 507 668,22  28.2.2017  ET L 51/231 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud levitamiseks mõeldud veebiklippide ja audiovi- 
suaalse materjali tootmise ja säilitamisega (EuroparlTV) vastavalt Euroopa Parlamendi kommunikatsioonistrateegiale.  
3 2 4 7 Euroopa Ajaloo Maja  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 470 000  6 305 844  7 318 160,12  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Ajaloo Maja tegevuskulusid ning kulusid, mis tekivad näiteks spetsiaalse sisustuse 
hankimisel, kollektsioonide soetamisel ja näituste korraldamisel, sh raamatute, ajakirjade ja muude Euroopa Ajaloo Maja 
tegevusega seotud väljaannete ostmise kulusid.  
Assigneering on ühtlasi ette nähtud Euroopa Ajaloo Maja jaoks läbiviidavateks uuringuteks ja teisteks uurimistege- 
vusteks (seminarid, ümarlauad, eksperdirühmad ja konverentsid) kvalifitseeritud ekspertide ja uurimisinstituutidega 
sõlmitavate lepingutega seotud kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 000 eurot.  
3 2 4 8 Audiovisuaalse teabe kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 490 000  14 506 000  13 018 782,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade 
tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, 
liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu 
asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve; 
— täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete kulud; 
— sellise arhiivi sisseseadmine, mis tagab meediakanalitele ja kodanikele alalise juurdepääsu teabele.  L 51/232  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 8  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 13 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi resolutsioon, 12. märts 2002, 2003. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta (ELT C 47 E, 
27.2.2003, lk 72).  
Euroopa Parlamendi resolutsioon, 14. mai 2002, Euroopa Parlamendi 2003. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta 
(ELT C 180 E, 31.7.2003, lk 150).  
Euroopa Parlamendi resolutsioon, 14. mai 2003, Euroopa Parlamendi 2004. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta 
(ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 179).  
3 2 4 9 Teabevahetus riikide parlamentidega  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
250 000  250 000  103 180,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmisteks kuludeks: 
— Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamise kulud; see hõlmab parlamentidevahelisi 
suhteid, mis ei ole kaetud peatükkidega 1 0 ja 3 0, teabe- ja dokumentide vahetust ning abi vastava teabe analüüsil ja 
haldamisel, sh teabevahetust Euroopa Parlamendi uurimis- ja dokumentatsioonikeskusega (ECPRD); 
— eelnimetatud parlamentide ametnike koostööprogrammide ja koolituste rahastamine ning üldised abinõud nende 
parlamentaarse võimekuse suurendamiseks.  
See hõlmab õppekülastusi Euroopa Parlamenti Brüsselis, Luxembourgis ja Strasbourgis; assigneeringust kaetakse 
täielikult või osaliselt osalejate kulud, eelkõige reisikulud, sõidukulud, majutus ja päevaraha; 
— õigusloome ning dokumentatsiooni, analüüsi ja teabe alased koostöömeetmed, domeeni www.ipex.eu turbe 
meetmed, sh ECPRD rakendatavad meetmed.  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahelise koostöö rahastamiseks ÜVJP/ 
ÜJKP parlamentaarse kontrolli valdkonnas vastavalt Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetele 
ning eelkõige protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklitele 9 ja 10.  28.2.2017  ET L 51/233 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 4  (jätkub)  
3 2 4 9  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa parlamentaarsete assambleede (juuni 1977) ja Euroopa Liidu parlamentide (september 2000, märts 2001) 
esimeeste konverentsid.  
3 2 5 Infobüroodega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
900 000  900 000  668 683,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi infobüroodega seotud üldkuludeks ja mitmesugusteks lisakuludeks 
(eelkõige kontoritarbed, telekommunikatsioon, kohaletoimetamiskulud, käitlemine, transport, säilitamine, reklaamma- 
terjalid, andmebaasid).  
3 2 6 Euroopa teadusmeediakeskus  
3 2 6 1 Euroopa teadusmeediakeskus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  
Märkused  
Parlamendiliikmete vajaduste täitmiseks ja Euroopa Parlamendi tööd käsitlevaks nõuetekohaseks teabeedastuseks on vaja 
hästi varustatud meediakeskust, mida saaks kasutada ka muul otstarbel väljaspool täiskogu istungite aega. Seetõttu on 
kõnealuse eelarverea assigneeringutest kavas toetada tehnilise varustuse ja meediavahendite ajakohastamist, võttes 
arvesse suurenenud meediahuvi, sotsiaalmeedia suurenevat tähtsust ja parlamendiliikmete lisavajadusi, ning arendada 
edasi tihedamat koostööd Euroopa Parlamendi, ARTE, kohalike ülikoolide ja koolidega, et luua Euroopa meediakeskus 
näiteks noorte ajakirjanike koolitamiseks väljaspool korraliste täiskogu istungite aega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse 
kohta) lõige 30 (ELT C 346, 21.9.2016, lk 188).  
Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse 
kohta) lõige 54 (vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016) 0132).  L 51/234  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 4 0 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD 
PEATÜKK 4 2 — PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD 
PEATÜKK 4 4 — PARLAMENDILIIKMETE JA ENDISTE PARLAMENDILIIKMETE KOOSOLEKUD JA MUU TEGEVUS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendi- 
liikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase 
tegevusega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  62 000 000  61 000 000  58 950 000,—  95,08  
4 0 2  Euroopa tasandi erakondade rahastamine  
Liigendamata assigneeringud  31 905 000  31 400 000  27 913 879,—  87,49  
4 0 3  Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine  
Liigendamata assigneeringud  19 000 000  18 700 000  16 060 699,—  84,53  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  112 905 000  111 100 000  102 924 578,—  91,16  
PEATÜKK 4 2  
4 2 2  Parlamendiliikmete assistentide kulud  
Liigendamata assigneeringud  207 991 000  202 140 000  184 233 696,17  88,58  
PEATÜKK 4 2 — KOGUSUMMA  207 991 000  202 140 000  184 233 696,17  88,58  
PEATÜKK 4 4  
4 4 0  Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  210 000  210 000  200 000,—  95,24  
4 4 2  Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu 
tegevuse kulud  
Liigendamata assigneeringud  210 000  210 000  200 000,—  95,24  
PEATÜKK 4 4 — KOGUSUMMA  420 000  420 000  400 000,—  95,24  
Jaotis 4 — Kogusumma  321 316 000  313 660 000  287 558 274,17  89,49  28.2.2017  ET L 51/235 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 4 0 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  
4 0 0 Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase 
tegevusega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
62 000 000  61 000 000  58 950 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks: 
— sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud; 
— poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud liidu poliitilise tegevuse raames.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Juhatuse 30. juuni 2003. aasta otsusega vastu võetud eelarvepunkti 4 0 0 assigneeringute kasutamise eeskiri, nagu 
viimati muudetud 27. aprillil 2015.  
4 0 2 Euroopa tasandi erakondade rahastamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
31 905 000  31 400 000  27 913 879,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa tasandi erakondade rahastamiseks. Tagada tuleb hea valitsemistava ja vahendite 
kasutamise kindel kontroll.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu leping, eriti selle artikli 10 lõige 4.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikkel 224.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2004/2003, 4. november 2003, Euroopa tasandi erakondi 
reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta (ELT L 297, 15.11.2003, lk 1).  L 51/236  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 4 0 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  (jätkub)  
4 0 2  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 29. märts 2004, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 
(EÜ) nr 2004/2003 (Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta) 
rakenduseeskirjad (ELT C 112, 9.4.2011, lk 1).  
4 0 3 Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
19 000 000  18 700 000  16 060 699,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamiseks. Tagada tuleb hea valitsemistava ja vahendite 
kasutamise kindel kontroll.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu leping, eriti selle artikli 10 lõige 4.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikkel 224.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2004/2003, 4. november 2003, Euroopa tasandi erakondi 
reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta (ELT L 297, 15.11.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 29. märts 2004, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 
(EÜ) nr 2004/2003 (Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta) 
rakenduseeskirjad (ELT C 112, 9.4.2011, lk 1).  
PEATÜKK 4 2 — PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD  
4 2 2 Parlamendiliikmete assistentide kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
207 991 000  202 140 000  184 233 696,17  
Märkused  
Assigneering on mõeldud töötajatega seotud kulude, parlamendiliikmete assisteerimise eest vastutavate teenuseosuta- 
jatega seotud kulude ning makseagentidega seotud kulude katmiseks.  
See on ette nähtud ka vahetuskursierinevusteks, mis kaetakse Euroopa Parlamendi eelarvest vastavalt parlamendiliikmete 
assisteerimise kulude hüvitamise suhtes kohaldatavatele sätetele, ning parlamendiliikmete assistentide haldamisega 
seotud abiteenuste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 775 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/237 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 4 2 — PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD  (jätkub)  
4 2 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige artikkel 21.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, eelkõige artiklid 33–44.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige artikkel 5a ja artiklid 125–139.  
Juhatuse otsus, 14. aprill 2014, Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste VII jaotise rakendusmeetmete 
kohta.  
PEATÜKK 4 4 — PARLAMENDILIIKMETE JA ENDISTE PARLAMENDILIIKMETE KOOSOLEKUD JA MUU TEGEVUS  
4 4 0 Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
210 000  210 000  200 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi endiste liikmete ühenduse koosolekute kuludeks ning vajaduse korral 
muudeks sellega seotud kuludeks.  
4 4 2 Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
210 000  210 000  200 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute kuludeks ja vajaduse korral muudeks 
sellega seotud kuludeks.  L 51/238  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 5 
EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMET NING 
SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE  
PEATÜKK 5 0 — EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMETI 
NING SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste 
sihtasutuste ameti tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  
5 0 1  Sõltumatute väljapaistvate isikute komiteega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  28.2.2017  ET L 51/239 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 5 
EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMET NING 
SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE  
PEATÜKK 5 0 — EUROOPA TASANDI ERAKONDADE JA EUROOPA TASANDI POLIITILISTE SIHTASUTUSTE AMETI NING 
SÕLTUMATUTE VÄLJAPAISTVATE ISIKUTE KOMITEE KULUD  
5 0 0 Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti tegevuskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Assigneering on mõeldud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti kulude 
katmiseks, et tagada selle täielik ja sõltumatu tegevus.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, 22. oktoober 2014, mis käsitleb Euroopa tasandi 
erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1), eriti selle 
artikli 6 lõiked 1 ja 7.  
5 0 1 Sõltumatute väljapaistvate isikute komiteega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Assigneering on mõeldud katma kulusid, mis on seotud sõltumatute väljapaistvate isikute komitee sekretariaadi ja 
rahastamisega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, 22. oktoober 2014, mis käsitleb Euroopa tasandi 
erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1), eriti selle 
artikli 11 lõige 2.  L 51/240  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV 
PEATÜKK 10 3 — LAIENEMISRESERV 
PEATÜKK 10 4 — INFO- JA KOMMUNIKATSIOONIPOLIITIKA RESERV 
PEATÜKK 10 5 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD HOONETE JAOKS 
PEATÜKK 10 6 — UUTE PRIORITEETSETE EESMÄRKIDE RESERV 
PEATÜKK 10 8 — SÜSTEEMI EMAS RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  864 300  6 000 000  0,—  0  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  864 300  6 000 000  0,—  0  
PEATÜKK 10 3  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 4  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 4 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 5  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 6  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 8  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  864 300  6 000 000  0,—  0  
KÕIK KOKKU  1 909 590 000  1 838 613 983  1 778 822 019,19  93,15  28.2.2017  ET L 51/241 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
864 300  6 000 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul vastu võetud eelarveotsustest tulenevateks kuludeks (kulud, mida ei ole 
võimalik prognoosida).  
PEATÜKK 10 3 — LAIENEMISRESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kuludeks seoses laienemiseks valmistumisega.  
PEATÜKK 10 4 — INFO- JA KOMMUNIKATSIOONIPOLIITIKA RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud info- ja kommunikatsioonipoliitika kuludeks.  
PEATÜKK 10 5 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD HOONETE JAOKS  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/242  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
PEATÜKK 10 5 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD HOONETE JAOKS  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kinnisvarainvesteeringute ja sisustustööde kuludeks. Euroopa Parlamendi 
juhatusel palutakse võtta kinnisvara ja hoonete valdkonnas vastu sidus ja vastutustundeline pikaajaline strateegia, milles 
võetakse arvesse suurenevate hoolduskuludega seotud eriprobleemi, renoveerimisvajadust ja hoonete valvega seotud 
kulusid ning tagatakse Euroopa Parlamendi eelarve jätkusuutlikkus.  
PEATÜKK 10 6 — UUTE PRIORITEETSETE EESMÄRKIDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonis väljatöötamisel olevate prioriteetsete projektidega seotud kuludeks.  
PEATÜKK 10 8 — SÜSTEEMI EMAS RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tegevuskuludega seotud konkreetsete eelarveridade rahastamiseks vastavalt juhatuse 
otsustele EMASi tegevuskava rakendamise kohta, eelkõige pärast Euroopa Parlamendi süsinikdioksiidi bilansi hindamist.  28.2.2017  ET L 51/243 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
TÖÖTAJAD  
I jagu – Euroopa Parlament  
Tegevusüksus ja 
palgaaste  Euroopa Parlament  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Teised  Fraktsioonid  Teised  Fraktsioonid  
Kategooriata  1  —  —  —  1  —  —  —  
AD 16  13  —  1  7  13  —  1  7  
AD 15  54  —  1  5  47  —  1  4  
AD 14  214  2  7  36  223  2  7  30  
AD 13  439  8  2  38  443  8  2  40  
AD 12  294  —  13  60  242  —  12  64  
AD 11  154  —  7  29  174  —  6  30  
AD 10  213  —  7  25  195  —  9  25  
AD 9  149  —  6  32  177  —  6  29  
AD 8  446  —  7  40  433  —  3  37  
AD 7  311  —  2  65  286  —  6  59  
AD 6  181  —  8  46  196  —  8  48  
AD 5  143  —  5  88  220  —  5  63  
Kokku AD  2 611  10  66  471  2 649  10  66  436  
AST 11  120  10  —  37  120  10  —  36  
AST 10  82  —  20  35  84  —  20  33  
AST 9  570  —  4  42  491  —  4  44  
AST 8  288  —  6  39  308  —  6  40  
AST 7  321  —  2  47  388  —  2  43  
AST 6  304  —  6  73  309  —  6  72  
AST 5  376  —  19  70  305  —  19  74  
AST 4  354  —  3  90  393  —  3  78  
AST 3  216  —  15  84  231  —  16  78  
AST 2  38  —  —  53  88  —  —  58  
AST 1  2 —  —  94  45  —  —  67  
Kokku AST  2 671  10  75  664  2 762  10  76  623  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  50  —  —  —  50  —  —  —  
AST/SC 1  134  —  —  —  134  —  —  —  
Kokku AST/SC  184  —  —  —  184  —  —  —  
Kokku  5 467  ( 1 ) 20  ( 2 ) 141  ( 3 ) 1 135  5 596  20  ( 2 ) 142  1 059  
Kõik kokku  6 743  6 797  ( 4 ) 
( 1 ) Nendest 3 ad personam edutamist (kolm astmelt AD 14 astmele AD 15), mida võimaldatakse erandjuhtudel teenekatele ametnikele. 
( 2 ) Institutsiooni huvides mujale lähetatud ametnike mõtteline reserv, mis ei kajastu töötajate koguarvus. 
( 3 ) Sh üks ajutine AD 12 ametikoht – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktor. 
( 4 ) Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel 5. veebruaril 2014 alla kirjutatud ins titutsioonidevahelise koostöölepinguga 
nähakse ette kuni 80 uue ametikoha (60 AD ja 20 AST) ümberpaigutamine nendest komiteedest Euroopa Parlamenti. Ümberpaigutamine toimub järk-järgult alates 
2014. aasta sügisest ning kõnealuste ametikohtade kandmisega Euroopa Parlamendi ametikohtade loetellu (2014. aastal juba ümber paigutatud) kaasneb vastava arvu 
ametikohtade kaotamine kahe komitee ametikohtade loetelust.  L 51/244  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA PARLAMENT
 
II JAGU  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU  28.2.2017  ET L 51/245 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarveaasta 2017 kulude 
finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  561 576 000  
Omavahendid  – 52 495 000  
Nõutav osamaks  509 081 000  L 51/246  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  26 381 000  25 490 000  22 856 747,—  86,64  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teen- 
istuses olevate teenistujate palkadelt makstavast ajutisest 
maksust  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  3 530 000  3 192 000  4 389 231,—  124,34  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  29 911 000  28 682 000  27 245 978,—  91,09  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  22 584 000  21 733 000  22 861 582,—  101,23  
4 1 1  Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine  p.m.  p.m.  2 671 910,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  22 584 000  21 733 000  25 533 492,—  113,06  
Jaotis 4 — Kogusumma  52 495 000  50 415 000  52 779 470,—  100,54  28.2.2017  ET L 51/247 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
26 381 000  25 490 000  22 856 747,—  
Märkused  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadelt makstavast 
ajutisest maksust  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
3 530 000  3 192 000  4 389 231,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
22 584 000  21 733 000  22 861 582,—  L 51/248  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 671 910,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikkel 4 ja artikli 11 lõige 2.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikli 11 lõige 2 ja artikkel 48.  28.2.2017  ET L 51/249 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE 
EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  28 570,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  71 488,—  
5 0 0 2  Tulud teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupadest 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  100 058,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  100 058,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja seadmete kasutusse andmise eest  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude maksetest  p.m.  p.m.  567 672,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  567 672,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  1 377,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 377,—  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  227 912,—  
5 5 1  Sellised tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende 
tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  102 034,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  329 946,—  L 51/250  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  16 297 919,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu tulu fondidelt, toetused, kinked 
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised 
tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  22 695,—  
5 7 2  Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 470 668,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  17 791 282,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Mitmesugused hüvitised — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  173 988,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  173 988,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  18 964 323,—  28.2.2017  ET L 51/251 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  28 570,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  71 488,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Tulud teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupadest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/252  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 0 Laekumised mööbli ja seadmete kasutusse andmise eest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude maksetest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  567 672,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 377,—  28.2.2017  ET L 51/253 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  227 912,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Sellised tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  102 034,—  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  16 297 919,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  22 695,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 51/254  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 2 Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 470 668,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Mitmesugused hüvitised — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  173 988,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/255 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 6 3 — ERIKOKKULEPETEGA SEOTUD OSAMAKSED 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 1  
6 1 2  Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 3  
6 3 1  Osamaksed Schengeni acquis’ raames — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 1 1  Islandi ja Norraga sõlmitud raamlepingu raames tekkinud 
halduskulude osamaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 177 892,—  
Artikkel 6 3 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 177 892,—  
PEATÜKK 6 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 177 892,—  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 177 892,—  L 51/256  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 2 Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 6 3 — ERIKOKKULEPETEGA SEOTUD OSAMAKSED  
6 3 1 Osamaksed Schengeni acquis’ raames — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 1 1 Islandi ja Norraga sõlmitud raamlepingu raames tekkinud halduskulude osamaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 177 892,—  
Märkused  
Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline 18. mai 1999. aasta leping viimase kahe 
riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36) 
ja eelkõige selle artiklist 12 tulenevate halduskulude osamaksed.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  28.2.2017  ET L 51/257 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 51/258  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 7 
VIIVISED JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISED JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 7 0  
7 0 0  Viivised  
7 0 0 0  Viivised seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud 
omavahenditega  p.m.  p.m.  2,—  
7 0 0 1  Muud viivised  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 7 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  2,—  
7 0 9  Muud intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 7 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2,—  
Jaotis 7 — Kogusumma  p.m.  p.m.  2,—  28.2.2017  ET L 51/259 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 7 
VIIVISED JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISED JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
7 0 0 Viivised  
7 0 0 0 Viivised seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud omavahenditega  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  
7 0 0 1 Muud viivised  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  
7 0 9 Muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Uus artikkel  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  L 51/260  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  9,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  9,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  9,—  
KÕIK KOKKU  52 495 000  50 415 000  72 921 696,—  138,91  28.2.2017  ET L 51/261 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  9,—  L 51/262  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  1 322 000  1 302 000  994 898,—  
1 1 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  315 446 000  299 452 000  283 827 465,—  
1 2 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  14 149 000  13 306 000  12 068 985,—  
1 3 MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS 
TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  9 407 000  9 242 000  8 489 088,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  340 324 000  323 302 000  305 380 436,—  
2 HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  57 789 000  55 768 000  71 008 420,—  
2 1 INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  48 449 000  46 204 000  41 451 817,—  
2 2 TEGEVUSKULUD  113 014 000  117 780 000  82 160 133,—  
Jaotis 2 — Kogusumma  219 252 000  219 752 000  194 620 370,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  2 000 000  2 000 000  
Jaotis 10 — Kogusumma  2 000 000  2 000 000  
KÕIK KOKKU  561 576 000  545 054 000  500 000 806,—  28.2.2017  ET L 51/263 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasud ja muud õigused  
1 0 0 0  Põhipalk  
Liigendamata assigneeringud  335 000  319 000  310 335,—  92,64  
1 0 0 1  Ametikohaga seotud rahalised õigused  
Liigendamata assigneeringud  68 000  66 000  68 818,—  101,20  
1 0 0 2  Isikliku olukorraga seotud rahalised õigused  
Liigendamata assigneeringud  10 000  9 000  8 977,—  89,77  
1 0 0 3  Sotsiaalkindlustus  
Liigendamata assigneeringud  14 000  13 000  13 113,—  93,66  
1 0 0 4  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  675 000  675 000  426 849,—  63,24  
1 0 0 6  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel 
ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  1 000,—  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  1 102 000  1 082 000  829 092,—  75,24  
1 0 1  Teenistuse lõpetamine  
1 0 1 0  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  170 000  170 000  165 806,—  97,53  
Artikkel 1 0 1 — Kogusumma  170 000  170 000  165 806,—  97,53  
1 0 2  Esialgne assigneering  
1 0 2 0  Esialgne assigneering rahaliste õiguste muutumise korral  
Liigendamata assigneeringud  50 000  50 000  0,—  
Artikkel 1 0 2 — Kogusumma  50 000  50 000  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  1 322 000  1 302 000  994 898,—  75,26  
PEATÜKK 1 1  
1 1 0  Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 1 0 0  Põhipalgad  
Liigendamata assigneeringud  236 814 000  223 785 000  214 421 734,—  90,54  L 51/264  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 1  Personalieeskirjades sätestatud ametikohaga seonduvad rahalised 
õigused  
Liigendamata assigneeringud  1 850 000  1 950 000  1 275 945,—  68,97  
1 1 0 2  Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad 
rahalised õigused  
Liigendamata assigneeringud  59 571 000  57 214 000  55 075 847,—  92,45  
1 1 0 3  Sotsiaalkindlustus  
Liigendamata assigneeringud  9 452 000  9 032 000  8 971 696,—  94,92  
1 1 0 4  Paranduskoefitsiendid  
Liigendamata assigneeringud  50 000  50 000  97 524,—  195,05  
1 1 0 5  Ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  1 500 000  1 500 000  1 142 126,—  76,14  
1 1 0 6  Personalieeskirjades sätestatud rahalised õigused teenistusse 
asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  2 600 000  2 700 000  2 187 077,—  84,12  
Artikkel 1 1 0 — Kogusumma  311 837 000  296 231 000  283 171 949,—  90,81  
1 1 1  Teenistusest lahkumine  
1 1 1 0  Hüvitis seoses teenistuskoha huvides pensionile jäämisega 
(kooskõlas personalieeskirja artiklitega 41 ja 50)  
Liigendamata assigneeringud  171 000  56 000  162 608,—  95,09  
1 1 1 1  Teenistusest lõpliku lahkumise hüvitis  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 1 2  Endiste peasekretäride õigused  
Liigendamata assigneeringud  665 000  506 000  492 908,—  74,12  
Artikkel 1 1 1 — Kogusumma  836 000  562 000  655 516,—  78,41  
1 1 2  Esialgne assigneering  
1 1 2 0  Esialgne assigneering (ametnikud ja ajutised töötajad)  
Liigendamata assigneeringud  2 767 000  2 653 000  0,—  
1 1 2 1  Esialgne assigneering (pensionile jäänud ja ametist vabastatud 
isikud)  
Liigendamata assigneeringud  6 000  6 000  0,—  
Artikkel 1 1 2 — Kogusumma  2 773 000  2 659 000  0,—  
PEATÜKK 1 1 — KOGUSUMMA  315 446 000  299 452 000  283 827 465,—  89,98  28.2.2017  ET L 51/265 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused  
1 2 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  9 706 000  9 189 000  8 472 464,—  87,29  
1 2 0 1  Riikide lähetatud eksperdid  
Liigendamata assigneeringud  973 000  953 000  850 647,—  87,43  
1 2 0 2  Praktika  
Liigendamata assigneeringud  670 000  650 000  613 505,—  91,57  
1 2 0 3  Sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  2 498 000  2 215 000  1 953 850,—  78,22  
1 2 0 4  Lisateenused tõlkeosakonnale  
Liigendamata assigneeringud  200 000  200 000  178 519,—  89,26  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  14 047 000  13 207 000  12 068 985,—  85,92  
1 2 2  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  102 000  99 000  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  14 149 000  13 306 000  12 068 985,—  85,30  
PEATÜKK 1 3  
1 3 0  Personalijuhtimise kulud  
1 3 0 0  Mitmesugused värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  181 000  173 000  162 171,—  89,60  
1 3 0 1  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  1 992 000  1 970 000  1 936 760,—  97,23  
Artikkel 1 3 0 — Kogusumma  2 173 000  2 143 000  2 098 931,—  96,59  
1 3 1  Institutsiooni abi oma töötajatele  
1 3 1 0  Eritoetused  
Liigendamata assigneeringud  30 000  30 000  12 630,—  42,10  
1 3 1 1  Sotsiaalsed kontaktid töötajate vahel  
Liigendamata assigneeringud  117 000  117 000  116 525,—  99,59  L 51/266  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 3 1  (jätkub)  
1 3 1 2  Täiendav abi puudega inimestele  
Liigendamata assigneeringud  210 000  210 000  148 442,—  70,69  
1 3 1 3  Muud sotsiaalkulutused  
Liigendamata assigneeringud  66 000  66 000  65 600,—  99,39  
Artikkel 1 3 1 — Kogusumma  423 000  423 000  343 197,—  81,13  
1 3 2  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad 
meetmed  
1 3 2 0  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  498 000  450 000  482 161,—  96,82  
1 3 2 1  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 3 2 2  Lastesõimed ja laste hoidu võimaldavad asutused  
Liigendamata assigneeringud  2 683 000  2 646 000  2 525 017,—  94,11  
Artikkel 1 3 2 — Kogusumma  3 181 000  3 096 000  3 007 178,—  94,54  
1 3 3  Lähetused  
1 3 3 1  Nõukogu peasekretariaadi lähetuskulud  
Liigendamata assigneeringud  2 980 000  2 980 000  2 406 597,—  80,76  
1 3 3 2  Euroopa Ülemkoguga seotud teenistujate sõidukulud  
Liigendamata assigneeringud  650 000  600 000  633 185,—  97,41  
Artikkel 1 3 3 — Kogusumma  3 630 000  3 580 000  3 039 782,—  83,74  
1 3 4  Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele (2. tüüp)  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 3 — KOGUSUMMA  9 407 000  9 242 000  8 489 088,—  90,24  
Jaotis 1 — Kogusumma  340 324 000  323 302 000  305 380 436,—  89,73  28.2.2017  ET L 51/267 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasud ja muud õigused  
1 0 0 0 Põhipalk  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
335 000  319 000  310 335,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja põhipalga katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 1 Ametikohaga seotud rahalised õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
68 000  66 000  68 818,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikohaga seotud rahaliste õiguste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 2 Isikliku olukorraga seotud rahalised õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 000  9 000  8 977,—  L 51/268  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja isikliku olukorraga seotud rahaliste õiguste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 3 Sotsiaalkindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 000  13 000  13 113,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu institutsiooni liikmete eest tööandja makstavate kindlustusmaksete 
katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 4 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
675 000  675 000  426 849,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse järgmised kulud: 
— lähetusega kaasnevad sõidukulud ja päevarahad ning lisa- või erakorralised kulud, mis kaasnevad Euroopa 
Ülemkogu eesistuja lähetusega;  28.2.2017  ET L 51/269 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 4  (jätkub)  
— Euroopa Ülemkogu eesistuja esinduskulud, mis on seotud tema ülesannete täitmisega ja on osa institutsiooni 
tegevusest; 
— Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikohale asumise või ametikohalt lahkumise ettevalmistustega seotud ühekordsed 
kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 0 0 6 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  1 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistusse asumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest 
lahkumisega seotud rahaliste õiguste katmiseks.  
1 0 1 Teenistuse lõpetamine  
1 0 1 0 Pensionid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
170 000  170 000  165 806,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Ülemkogu endiste eesistujate üleminekutoetus/vanaduspension; 
— Euroopa Ülemkogu endiste eesistujate leskede ja orbude toitjakaotuspensionid; 
— paranduskoefitsientide mõju Euroopa Ülemkogu endiste eesistujate vanaduspensionidele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 51/270  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 2 Esialgne assigneering  
1 0 2 0 Esialgne assigneering rahaliste õiguste muutumise korral  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
50 000  50 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu eesistuja rahaliste õiguste muutumisega kaasneva finantsmõju 
katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringud eelarveaastaks on hinnatud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelu 
alusel.  
Võtmaks arvesse asjaolu, et kõik Euroopa Ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohad ei ole 
kogu aeg täidetud, kohaldatakse töötasude, toetuste ja maksete suhtes 5,5 % kindlamääralist vähendamist.  
1 1 0 Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 1 0 0 Põhipalgad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
236 814 000  223 785 000  214 421 734,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate 
põhipalkade, väljavõtmata iga-aastase puhkuse ja juhtimistoetuste rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/271 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 1 Personalieeskirjades sätestatud ametikohaga seonduvad rahalised õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 850 000  1 950 000  1 275 945,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— sekretariaaditoetusi, 
— majutus- ja transporditoetusi, 
— kindlasummalisi kohalike sõidukulude hüvitisi, 
— hüvitisi vahetustega töö või valveaja eest ametniku töökohal või kodus, 
— muid hüvitisi ja tagasimakseid, 
— ületunnitööd (autojuhid, turvatöötajad, nõukogu peasekretäri ja Euroopa Ülemkogu eesistuja sekretärid).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 2 Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad rahalised õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
59 571 000  57 214 000  55 075 847,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetusi; 
— majapidamis-, lapse- ja koolitoetusi;  L 51/272  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 2  (jätkub)  
— lapsehoolduspuhkuse või perepuhkuse toetusi; 
— ametniku või ajutise töötaja, tema abikaasa ja tema ülalpeetavate isikute töötamiskohast päritolukohta sõitmise 
kulusid; 
— muid hüvitisi ja toetusi.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 3 Sotsiaalkindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 452 000  9 032 000  8 971 696,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus, kutsehaiguskindlustus ning muud sotsiaalmaksed, 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni maksed, et võimaldada ajutistel töötajatel luua või säilitada 
pensioniõigused nende päritoluriigis.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/273 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 4 Paranduskoefitsiendid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
50 000  50 000  97 524,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate 
puhul selliste paranduskoefitsientide mõju katmiseks, mida kohaldatakse töötasule ja osale tasudest, mis kantakse üle 
teise riiki kui töökohariik.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 5 Ületunnitöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 500 000  1 500 000  1 142 126,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamisega seotud kulude katmiseks vastavalt allpool nimetatud sätetele.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 6 Personalieeskirjades sätestatud rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahku misel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 600 000  2 700 000  2 187 077,—  L 51/274  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende pereliikmete) sõidukulud teenistusse asumisel või teenistusest 
lahkumisel või teisele tööle üleviimisel, kui muutub töökoha asukoht; 
— sisseseadmis- või ümberasumistoetus ja kolimiskulud ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on pidanud vahetama 
elukohta pärast teenistusse asumist või pärast nende teisele tööle üleviimist või pärast teenistusest lõplikku 
lahkumist, millele järgneb teise elukohta ümberasumine; 
— päevarahad ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et pärast teenistusse asumist on nad pidanud 
vahetama elukohta; 
— teenistusest vabastamise hüvitis katseajal olevale ametnikule, kes vabastatakse töölt ilmse sobimatuse tõttu; 
— hüvitis ajutise töötaja lepingu lõpetamise korral institutsiooni poolt.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 1 Teenistusest lahkumine  
1 1 1 0 Hüvitis seoses teenistuskoha huvides pensionile jäämisega (kooskõlas personalieeskirja artiklitega 41 ja 50)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
171 000  56 000  162 608,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmistele ametnikele makstavate hüvitiste katmiseks: 
— reservi arvamise korral seoses töökohtade arvu vähendamisega institutsioonis, 
— teenistuskoha huvides pensionile jäänud astme AD 16 või AD 15 ametnik.  28.2.2017  ET L 51/275 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 1  (jätkub)  
1 1 1 0  (jätkub)  
See katab ka tööandja osa ravikindlustusest ja nimetatud hüvitistele kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
1 1 1 1 Teenistusest lõpliku lahkumise hüvitis  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— personalieeskirjade või määruse (EÜ, Euratom) nr 1747/2002 alusel makstavad toetused, 
— tööandjapoolsed osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse, 
— mitmesugustele hüvitistele kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1747/2002, 30. september 2002, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu 
Nõukogu koosseisulisele ametikohale määratud Euroopa ühenduste ametnike teenistuse lõpetamiseks seoses institut- 
siooni reformiga (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 5).  
1 1 1 2 Endiste peasekretäride õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
665 000  506 000  492 908,—  L 51/276  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 1  (jätkub)  
1 1 1 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— institutsiooni endiste peasekretäride vanaduspension, 
— institutsiooni endiste peasekretäride leskede ja orbude toitjakaotuspensionid, 
— institutsiooni endiste peasekretäride vanaduspensioni paranduskoefitsientide mõju rahastamine.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 1 2 Esialgne assigneering  
1 1 2 0 Esialgne assigneering (ametnikud ja ajutised töötajad)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 767 000  2 653 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu poolt töötasude ajakohastamise kulude katmiseks.  
Assigneering on esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist käesoleva peatüki asjakohastele 
eelarveridadele.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65 ja XI lisa.  28.2.2017  ET L 51/277 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 1 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 1 2  (jätkub)  
1 1 2 1 Esialgne assigneering (pensionile jäänud ja ametist vabastatud isikud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 000  6 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu poolt töötasude ajakohastamise kulude katmiseks.  
Assigneering on esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist käesoleva peatüki asjakohastele 
eelarveridadele.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65 ja XI lisa.  
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 2 0 Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused  
1 2 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 706 000  9 189 000  8 472 464,—  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud muude teenistujate, eelkõige abitöötajate, lepinguliste töötajate, kohaliku 
personali, erinõunike (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste tähenduses) töötasude, tööandja poolt eri 
sotsiaalkindlustussüsteemidesse tehtavate maksete ning selliste teenistujate töötasule kohaldatavate paranduskoefit- 
sientide mõju katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/278  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 1 Riikide lähetatud eksperdid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
973 000  953 000  850 647,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud riikide lähetatud ekspertide hüvitiste ja halduskulude rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/829/EÜ, 5. detsember 2007, mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja 
sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2003/479/EÜ (ELT L 327, 
13.12.2007, lk 10).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1027, 23. juuni 2015, mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud ekspertide suhtes 
kohaldatavaid eeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/829/EÜ (ELT L 163, 30.6.2015, lk 40).  
1 2 0 2 Praktika  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
670 000  650 000  613 505,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud praktikantide stipendiumi, õpingutega seotud sõidu- ja lähetuskulude ning praktika ajal 
õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 0 3 Sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 498 000  2 215 000  1 953 850,—  28.2.2017  ET L 51/279 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 3  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi nende teenuste kulude katmiseks, mida osutavad isikud, kes ei ole seotud 
institutsiooniga ja kelleks on eelkõige: 
— mitmesuguseid teenuseid osutav ajutine personal, 
— lisapersonal kohtumisteks Luxembourgis ja Strasbourgis, 
— töötingimuste valdkonna eksperdid.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 0 4 Lisateenused tõlkeosakonnale  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
200 000  200 000  178 519,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooniväliste tõlkebüroode osutatud tõlketeenuste kulude katmiseks, et ühest küljest 
vähendada nõukogu tõlkeosakonna ajutist ülekoormust ning teisest küljest kontrollida Euroopa Liidu keelte hulka 
mittekuuluvates keeltes kolmandate riikidega sõlmitud lepinguid ja muid kokkuleppeid. Assigneeringust kavatsetakse 
katta ka nõukogu tõlkealaseid arendusprojekte.  
Punkt katab samuti Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusele antud mis tahes tööga seotud kulutused.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 2 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
102 000  99 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu poolt töötasude ajakohastamise kulude katmiseks.  
Assigneering on esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist käesoleva peatüki asjakohastele 
eelarveridadele.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/280  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 2 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 2 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  
1 3 0 Personalijuhtimise kulud  
1 3 0 0 Mitmesugused värbamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
181 000  173 000  162 171,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artikliga 3 ette nähtud konkursside korraldamise kulud, vestlusele kutsutud kandidaatide 
sõidu- ja elamiskulud ning tööle värbamise arstliku läbivaatuse kulud; 
— ajutiste töötajate, abipersonali ja kohaliku personali valikuprotseduuride korraldamise kulud; 
— valimis- ja valikukomisjonide tööga seotud kulud, eelkõige kandidaatide pädevuste hindamiseks kasutatavate 
eritestide kulud; kui see on põhjendatud ametikohast tulenevate vajadustega ja kui on konsulteeritud Euroopa 
Personalivaliku Ametiga, võib seda assigneeringut kasutada konkursside korraldamiseks institutsiooni enda poolt; 
— uue töökoha leidmise meetmete kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  28.2.2017  ET L 51/281 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
1 3 0 1 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 992 000  1 970 000  1 936 760,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— institutsioonidevaheliste ja institutsioonidesiseste täienduskursuste ja ümberõppe, sealhulgas keelekursuste korral- 
damine, pädevuse kontrollimine; 
— ametnike seminaride ja konverentside osavõtumaksud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 3 1 Institutsiooni abi oma töötajatele  
1 3 1 0 Eritoetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
30 000  30 000  12 630,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eriti raskes olukorras olevate ametnike ja muude teenistujate abistamiseks võetavate 
meetmete rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 24 ja 76.  L 51/282  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 1  (jätkub)  
1 3 1 1 Sotsiaalsed kontaktid töötajate vahel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
117 000  117 000  116 525,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötajate omavaheliste sotsiaalsete kontaktide kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 3 1 2 Täiendav abi puudega inimestele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
210 000  210 000  148 442,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud puudega inimeste abistamise poliitika raames antava abi katmiseks puudega inimestele, kes 
on: 
— teenistuses olevad ametnikud, 
— teenistuses olevate ametnike abikaasad, 
— ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses.  
Assigneering võimaldab eelarve raames olemasolevate rahaliste vahendite piires ja pärast seda, kui on arvesse võetud 
elukoha- või päritoluriigist saadavad hüvitised, hüvitada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vajalikud mittemedit- 
siinilised kulud, mis on tingitud puudest.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: 10 000 eurot.  
1 3 1 3 Muud sotsiaalkulutused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
66 000  66 000  65 600,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötajate ja nende perekondade kasuks tehtavate muude sotsiaalkulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/283 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 2 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad meetmed  
1 3 2 0 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
498 000  450 000  482 161,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Ülemkoguga seotud meditsiinikulud; 
— meditsiinikabinettide tegevuskulud, tarbimis-, hoolekande- ja meditsiinilise varustuse kulud; 
— terviseuuringutega (töölevõtmisel ja iga-aastased) seotud kulud; 
— invaliidsuskomiteede ja eriuuringute jaotisesse paigutatavad kulud; 
— monitoriga töötamiseks vajalike prillidega seotud kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Peasekretäri vastu võetud sisedirektiiv nr 2/2010, mis käsitleb monitoriga töötamiseks vajalike prillidega seotud kulude 
hüvitamist.  
1 3 2 1 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate rendilevõtja osutatud teenuste eest makstava tasu katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 3 2 2 Lastesõimed ja laste hoidu võimaldavad asutused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 683 000  2 646 000  2 525 017,—  L 51/284  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 2  (jätkub)  
1 3 2 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— nõukogu osamaks lasteaedade ja teiste sõimede ning laste hoidu võimaldavate asutuste kuludesse (maksta komis- 
jonile), 
— nõukogu lastesõime halduskulud.  
Vanemate osamaksudest ja vanemate tööandjateks olevate asutuste osamaksudest laekuvatest tuludest tulenev sihtot- 
starbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: 957 000 eurot.  
1 3 3 Lähetused  
1 3 3 1 Nõukogu peasekretariaadi lähetuskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 980 000  2 980 000  2 406 597,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nõukogu peasekretariaadi ametnike lähetuskulude ja ametireiside, sõidukulude, päeva- 
rahade ning lähetusega kaasnevate või erakorraliste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 11, 12 ja 13 ning VII lisa.  
1 3 3 2 Euroopa Ülemkoguga seotud teenistujate sõidukulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
650 000  600 000  633 185,—  28.2.2017  ET L 51/285 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD KULUD SEOSES INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA  (jätkub)  
1 3 3  (jätkub)  
1 3 3 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nõukogu peasekretariaadi ametnike Euroopa Ülemkoguga seotud konkreetse tegevuse 
lähetuskulude ja ametireiside, sõidukulude, päevarahade ning lähetusega kaasnevate või erakorraliste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 11, 12 ja 13 ning VII lisa.  
1 3 4 Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele (2. tüüp)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Selle assigneeringu eesmärk on katta nõukogu toetus Euroopa Koolide kuratooriumi akrediteeritud Euroopa Koolidele 
(2. tüüp) või hüvitada komisjoni poolt kooskõlas komisjoniga sõlmitud teenuslepinguga Euroopa Koolide kuratooriumi 
akrediteeritud Euroopa Koolidele (2. tüüp) makstud toetus. See katab personalieeskirjadega reguleeritud nõukogu 
töötajate lastega seotud kulud, kes käivad nimetatud koolides.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Komisjoni 1. augusti 2013. aasta otsus C(2013) 4886 (ELT C 222, 2.8.2013, lk 8).  L 51/286  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 2 
HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  1 982 000  2 829 000  21 843 002,—  1 102,07  
2 0 0 1  Iga-aastased liisingumaksed  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 2  Kinnisvara omandamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  1 000 000  9 750 000,—  
2 0 0 3  Sisustus- ja paigaldustööd  
Liigendamata assigneeringud  10 618 000  11 530 000  6 344 146,—  59,75  
2 0 0 4  Turvalisusega seotud tööd  
Liigendamata assigneeringud  2 830 000  1 635 000  540 427,—  19,10  
2 0 0 5  Hoonete omandamisele, ehitamisele ja sisustamisele eelnevad 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  711 000  649 000  359 365,—  50,54  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  16 141 000  17 643 000  38 836 940,—  240,61  
2 0 1  Hoonetega seotud kulud  
2 0 1 0  Puhastus- ja hooldustööd  
Liigendamata assigneeringud  19 057 000  19 100 000  14 693 197,—  77,10  
2 0 1 1  Vesi, gaas, elektrienergia ja küte  
Liigendamata assigneeringud  4 974 000  4 990 000  3 230 517,—  64,95  
2 0 1 2  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  16 815 000  13 217 000  13 689 001,—  81,41  
2 0 1 3  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  191 000  214 000  137 444,—  71,96  
2 0 1 4  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  611 000  604 000  421 321,—  68,96  
Artikkel 2 0 1 — Kogusumma  41 648 000  38 125 000  32 171 480,—  77,25  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  57 789 000  55 768 000  71 008 420,—  122,88  28.2.2017  ET L 51/287 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Informaatika ja telekommunikatsioon  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara omandamine  
Liigendamata assigneeringud  12 262 000  9 883 000  9 502 752,—  77,50  
2 1 0 1  Arvutisüsteemide töö ja arendamisega seotud sisseostetavad 
teenused  
Liigendamata assigneeringud  21 850 000  21 053 000  20 521 916,—  93,92  
2 1 0 2  Seadmete ja tarkvara teenindus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  7 156 000  7 384 000  5 180 847,—  72,40  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  1 532 000  1 980 000  1 781 499,—  116,29  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  42 800 000  40 300 000  36 987 014,—  86,42  
2 1 1  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  942 000  1 016 000  853 644,—  90,62  
2 1 2  Tehniline varustus ja seadmed  
2 1 2 0  Tehnilise varustuse ja seadmete ostmine ja väljavahetamine  
Liigendamata assigneeringud  2 650 000  3 195 000  1 601 817,—  60,45  
2 1 2 1  Tehnilise varustuse ja seadmete töö ja arendamisega seotud 
sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  78 000  90 000  67 613,—  86,68  
2 1 2 2  Tehnilise varustuse ja seadmete üürimine, teenindus, hooldus ja 
remont  
Liigendamata assigneeringud  931 000  749 000  508 706,—  54,64  
Artikkel 2 1 2 — Kogusumma  3 659 000  4 034 000  2 178 136,—  59,53  
2 1 3  Transport  
Liigendamata assigneeringud  1 048 000  854 000  1 433 023,—  136,74  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  48 449 000  46 204 000  41 451 817,—  85,56  
PEATÜKK 2 2  
2 2 0  Koosolekud ja konverentsid  
2 2 0 0  Delegatsioonide sõidukulud  
Liigendamata assigneeringud  17 802 000  17 802 000  17 517 650,—  98,40  
2 2 0 1  Mitmesugused sõidukulud  
Liigendamata assigneeringud  470 000  465 000  312 357,—  66,46  L 51/288  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 2 0  (jätkub)  
2 2 0 2  Tõlkekulud  
Liigendamata assigneeringud  79 816 000  82 739 000  51 914 971,—  65,04  
2 2 0 3  Esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  150 000  281 000  839 094,—  559,40  
2 2 0 4  Mitmesugused sisenõupidamiste kulud  
Liigendamata assigneeringud  4 174 000  5 462 000  3 019 751,—  72,35  
2 2 0 5  Konverentside, kongresside ja koosolekute korraldamine  
Liigendamata assigneeringud  190 000  275 000  272 345,—  143,34  
Artikkel 2 2 0 — Kogusumma  102 602 000  107 024 000  73 876 168,—  72,00  
2 2 1  Teabega seotud kulud  
2 2 1 0  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  2 000 000  1 361 000  1 583 364,—  79,17  
2 2 1 1  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  3 500 000  4 000 000  2 427 276,—  69,35  
2 2 1 2  Üldväljaanded  
Liigendamata assigneeringud  250 000  330 000  214 170,—  85,67  
2 2 1 3  Teavitamine ja avalikud üritused  
Liigendamata assigneeringud  2 535 000  2 560 000  2 696 972,—  106,39  
Artikkel 2 2 1 — Kogusumma  8 285 000  8 251 000  6 921 782,—  83,55  
2 2 3  Muud kulud  
2 2 3 0  Kontoritarbed  
Liigendamata assigneeringud  408 000  482 000  365 378,—  89,55  
2 2 3 1  Postikulud  
Liigendamata assigneeringud  80 000  80 000  79 803,—  99,75  
2 2 3 2  Uuringute, uurimuste ja konsultatsioonide kulud  
Liigendamata assigneeringud  45 000  45 000  0,—  
2 2 3 3  Institutsioonidevaheline koostöö  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 2 3 4  Kolimine  
Liigendamata assigneeringud  80 000  370 000  11 154,—  13,94  28.2.2017  ET L 51/289 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 5  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  10 000  10 000  4 328,—  43,28  
2 2 3 6  Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid  
Liigendamata assigneeringud  1 250 000  1 250 000  746 168,—  59,69  
2 2 3 7  Muud tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  254 000  268 000  155 352,—  61,16  
Artikkel 2 2 3 — Kogusumma  2 127 000  2 505 000  1 362 183,—  64,04  
PEATÜKK 2 2 — KOGUSUMMA  113 014 000  117 780 000  82 160 133,—  72,70  
Jaotis 2 — Kogusumma  219 252 000  219 752 000  194 620 370,—  88,77  L 51/290  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 2 
HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 982 000  2 829 000  21 843 002,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu poolt kasutatavate hoonete üüri ja maksude ning 
koosolekuruumide, ladude ja parkimiskohtade üüri rahastamiseks: 
— Brüsselis kasutatavad ruumid, 
— Luxembourgis kasutatavad ruumid (Kirchberg).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: 147 000 eurot.  
Assigneeringutaotluste summat on vähendatud, võttes arvesse hinnangulist sihtotstarbelist tulu.  
2 0 0 1 Iga-aastased liisingumaksed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete või hooneosade iga-aastaste liisingumaksete rahastamiseks kehtivate lepingute või 
koostatavate lepingute alusel.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 2 Kinnisvara omandamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  1 000 000  9 750 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kinnisvara omandamise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/291 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 3 Sisustus- ja paigaldustööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 618 000  11 530 000  6 344 146,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustööde kulude katmiseks, eelkõige 
— teenistusruumide sisustamiseks ja ümberkujundamiseks kooskõlas tegevusalaste nõuetega, 
— teenistusruumide ja tehniliste sisseseadete kohandamiseks, et viia need vastavusse kehtivate töötervishoiu- ja 
tööohutusnõuete ning standarditega.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 4 Turvalisusega seotud tööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 830 000  1 635 000  540 427,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud isikute ja vara füüsilise ja materiaalse turvalisusega seotud hoonete sisustamise tööde 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 5 Hoonete omandamisele, ehitamisele ja sisustamisele eelnevad kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
711 000  649 000  359 365,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muu hulgas ekspertide poolt institutsiooni hoonete kohandamise ja laiendamise kohta 
tehtud uuringutega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/292  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 1 Hoonetega seotud kulud  
2 0 1 0 Puhastus- ja hooldustööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
19 057 000  19 100 000  14 693 197,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste puhastus- ja hooldustööde kulude katmiseks: 
— ehitusalade puhastamine; 
— mitmesugused hooldus- ja parandustööd; 
— tehnilised seadmed; 
— mitmesuguste tehniliste seadmete (õhukonditsioneerid, küte, jäätmekäitlus, liftid, elektri- ja turvaseadmed) hool- 
damise lepingud; 
— aedade ja taimede hooldus.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 1 Vesi, gaas, elektrienergia ja küte  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 974 000  4 990 000  3 230 517,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 2 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
16 815 000  13 217 000  13 689 001,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige Euroopa Ülemkogu ja nõukogu poolt kasutatavate hoonete turvalisuse ja valvega 
seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/293 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 3 Kindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
191 000  214 000  137 444,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu poolt kasutatavate hoonete jaoks kindlustusettevõtetega 
sõlmitud lepingute kohaste maksete rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 4 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
611 000  604 000  421 321,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonetega seotud ja käesoleva peatüki muudes artiklites määratlemata muude jooksvate 
kulude, eelkõige jäätmete koristamise, märgutahvlite, eriasutuste kontrollidega jne seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  
2 1 0 Informaatika ja telekommunikatsioon  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara omandamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
12 262 000  9 883 000  9 502 752,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud arvuti riistvara ja -süsteemide ning rakendustarkvara ostu- ja üürikulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 1 Arvutisüsteemide töö ja arendamisega seotud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
21 850 000  21 053 000  20 521 916,—  L 51/294  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud arvutiteenuseid osutavate ettevõtete ja konsultatsioonifirmade poolt arvutisüsteemide ning 
rakendustarkvara töö ja arendamisega seotud abitööde ja koolituste kulude katmiseks (kaasa arvatud kasutajatugi).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 2 Seadmete ja tarkvara teenindus ja hooldus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 156 000  7 384 000  5 180 847,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud arvuti riistvara ja -süsteemide ning rakendustarkvara teeninduse ja hooldusega seotud 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 532 000  1 980 000  1 781 499,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sideteenuste liitumis- ja teenustasude ning andmesidekulude rahastamiseks.  
Telefonikulude arvestuses võeti hinnangute koostamisel arvesse korduvkasutuse tasuvust.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 1 Mööbel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
942 000  1 016 000  853 644,—  28.2.2017  ET L 51/295 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— mööbli ja erimööbli ostmine; 
— sellise mööbli väljavahetamine, mis on ostetud vähemalt 15 aastat tagasi või mida ei saa taaskasutada; 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldus ja remont.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 2 Tehniline varustus ja seadmed  
2 1 2 0 Tehnilise varustuse ja seadmete ostmine ja väljavahetamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 650 000  3 195 000  1 601 817,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mitmesuguste, eelkõige arhiveerimise, ostuosakonna, turvalisuse, konverentsitehnika, 
sööklate ja hoonetega seotud tehniliste püsi- või teisaldatavate seadmete ja varustuse ostmise või väljavahetamise 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 2 1 Tehnilise varustuse ja seadmete töö ja arendamisega seotud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
78 000  90 000  67 613,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige konverentside ja sööklatega seotud tehnilise abi ja järelevalve kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/296  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 2  (jätkub)  
2 1 2 2 Tehnilise varustuse ja seadmete üürimine, teenindus, hooldus ja remont  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
931 000  749 000  508 706,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tehnilise varustuse ja seadmete üürimise kulude, samuti nende teeninduse, hoolduse ja 
remondiga seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 3 Transport  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 048 000  854 000  1 433 023,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muu hulgas järgmiste kulude katmiseks: 
— autopargi omandamine, liisimine ja väljavahetamine; 
— autode üürimise kulud; 
— ametiautode hooldamise ja remontimise kulud (kütuse, rehvide jms ostmine); 
— nõukogu peasekretariaadi poolt vastu võetud liikuvuspoliitika kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  
2 2 0 Koosolekud ja konverentsid  
2 2 0 0 Delegatsioonide sõidukulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
17 802 000  17 802 000  17 517 650,—  28.2.2017  ET L 51/297 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 0  (jätkub)  
2 2 0 0  (jätkub)  
Märkused  
Selle assigneeringu eesmärk on katta liikmesriikide delegaatide sõidukulud nõukogu peasekretäri otsuse nr 30/2013 
kohaselt.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu peasekretäri otsus nr 30/2013, mis käsitleb liikmesriikide delegaatide sõidukulude hüvitamist.  
2 2 0 1 Mitmesugused sõidukulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
470 000  465 000  312 357,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nõukogu peasekretäri või Euroopa Ülemkogu eesistuja poolt koosolekutele kutsutud või 
lähetusse saadetud ekspertide sõidukulude ja päevarahade rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu Nõukogu asepeasekretäri otsus nr 21/2009 lähetuskulude hüvitamise kohta isikutele, kes ei ole Euroopa 
Liidu Nõukogu töötajad.  
2 2 0 2 Tõlkekulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
79 816 000  82 739 000  51 914 971,—  
Märkused  
Selle assigneeringu eesmärk on katta suulise tõlke kulud nõukogu peasekretäri otsuse nr 111/2007 kohaselt.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/298  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 0  (jätkub)  
2 2 0 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus nr 111/2007 suulise tõlkimise kohta 
Euroopa Ülemkogul, nõukogus ja selle ettevalmistavates organites.  
2 2 0 3 Esinduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
150 000  281 000  839 094,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonil lasuvatest kohustustest tulenevate esinduskulude ja muude kulude (välja 
arvatud toitlustuskulude) katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 0 4 Mitmesugused sisenõupidamiste kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 174 000  5 462 000  3 019 751,—  
Märkused  
Selle assigneeringu eesmärk on katta institutsioonil lasuvatest kohustustest tulenevad toitlustamisega seotud kulud (nt 
eined, joogid, vahepalad), sealhulgas kaubad ja teenused, mida võib pidada toitlustuslepingutega seotuks (nt pesu- 
pesemine, lauapesu hankimine ja väiksemad ostud).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 0 5 Konverentside, kongresside ja koosolekute korraldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
190 000  275 000  272 345,—  
Märkused  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/299 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1 Teabega seotud kulud  
2 2 1 0 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 000 000  1 361 000  1 583 364,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— raamatute ja muude trükiste ja/või elektrooniliste väljaannete ostmine raamatukogu jaoks; 
— ajalehtede, ajakirjade, nende sisuanalüüse esitavate teenuste ja muude elektrooniliste väljaannete (välja arvatud 
ajakirjandusagentuurid) tellimine; assigneering katab samuti kõnealuste väljaannete püsikoopiatena või elektroo- 
nilisel kujul taasesitamisest ja ringlusesse laskmisest tulenevad autoriõigusega seotud kulud; 
— kulud seoses juurdepääsuga välistele dokumentidele ja statistilistele andmebaasidele; 
— uudisteagentuuride teletaibivastuvõtjate abonementtasud; 
— raamatute köitmine ning muud raamatute ja ajakirjade säilitamiseks vajalikud kulud; 
— teabe ja teadmiste haldamise tõhustamine.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 1 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 500 000  4 000 000  2 427 276,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste tekstide koostamise, avaldamise ja levitamise kulude katmiseks, mida nõukogu peab 
avaldama  Euroopa Liidu Teatajas  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 kohaselt, ning liidu õigusaktide jõustumise 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 2 Üldväljaanded  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
250 000  330 000  214 170,—  L 51/300  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1  (jätkub)  
2 2 1 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu muude väljaannete kui  Euroopa Liidu Teataja  liikmesriikide 
ametlikes keeltes koostamise, kas traditsioonilisel (paberil või filmil) või elektroonilisel kujul väljaandmise ja levitamise 
kulude rahastamiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 3 Teavitamine ja avalikud üritused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 535 000  2 560 000  2 696 972,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis tekivad muu hulgas seoses nõukogu avalike kohtumiste ja institutsiooni tööd tagava audiovisuaalse 
meedia abiga (varustuse üürimine ja raadio-/TV-teenuste lepingud, raadio-/TV-teenuste ülekannete jaoks vajaliku 
varustuse ostmine, hooldus ja parandus, välised fototeenused jne); 
— ka erinevate teabealaste tegevuste ja avalike suhete kulud; 
— institutsiooni tegevustega seotud väljaannetest ja avalikest üritustest teavitamise kulud, kaasa arvatud abijuhtimise ja 
infrastruktuuri kulud.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 Muud kulud  
2 2 3 0 Kontoritarbed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
408 000  482 000  365 378,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— paberi ostmine; 
— valguskoopiad ja teenustasud;  28.2.2017  ET L 51/301 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 0  (jätkub)  
— eripaber ja kontoritarbed (igapäevased kontoritarbed); 
— trükitud materjalid; 
— kirjade saatmiseks vajalikud tarvikud (ümbrikud, pakkepaber, postifrankeerimismasinad, templid, raamid); 
— dokumentide paljundustöökoja tarvikud (printeritahm, ofsetivormid, filmid ja kemikaalid plaatide valmistamiseks).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 1 Postikulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
80 000  80 000  79 803,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postikulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 2 Uuringute, uurimuste ja konsultatsioonide kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
45 000  45 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepingute alusel väljastpoolt kaasatud kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide uurimuste ja 
konsultatsioonide kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 3 Institutsioonidevaheline koostöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/302  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 3  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonidevaheliste tegevustega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 4 Kolimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
80 000  370 000  11 154,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kolimise ja varustuse transpordiga seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 5 Finantskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 000  10 000  4 328,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide finantskulude, sealhulgas pangakulude katmiseks.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 6 Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 250 000  1 250 000  746 168,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— võimalikud kulud, mille kandmise on nõukogule määranud üks kohtutest, mis moodustavad Euroopa Liidu Kohtu;  28.2.2017  ET L 51/303 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PEATÜKK 2 2 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 6  (jätkub)  
— kohtus nõukogu esindama või nõukogu haldus- ja lepingulistes küsimustes nõustama palgatud advokaatidele 
makstavad tasud; 
— kahjutasud ja kompensatsioonid, mida nõukogu võib olla kohustatud maksma.  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 7 Muud tegevuskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
254 000  268 000  155 352,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— kindlustusmaksed, välja arvatud hoonete kindlustusmaksed, mida arvestatakse punktis 2 0 1 3; 
— töötajate töörõivaste ostmise kulud vastavalt nõukogu peadirektoraadi A poolt vastu võetud eeskirjadele ning 
töökodade ja siseteenuste töötajate töövahendite ostmise ja töörõivaste parandamise ning hooldamise kulud; 
— nõukogu osalemine selliste ühenduste kulude katmises, kelle tegevus on otseselt seotud liidu institutsioonide 
tegevusega; 
— muud eelnevates rubriikides eraldi määratlemata tegevuskulud (lipud, mitmesugused teenused).  
Finantsmääruse artiklile 21 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/304  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 10 1  2 000 000  2 000 000  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  2 000 000  2 000 000  
Jaotis 10 — Kogusumma  2 000 000  2 000 000  
KÕIK KOKKU  561 576 000  545 054 000  500 000 806,—  89,04  28.2.2017  ET L 51/305 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Selle peatüki assigneeringud on esialgsed ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist muudele 
eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/ 
2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 000 000  2 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste ettenägematute kulude katmiseks, mis tulenevad eelarveaasta jooksul vastu võetud 
eelarvelistest otsustest.  L 51/306  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
PERSONAL  
Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  
Tegevusüksus ja 
palgaaste  Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Euroopa Ülemkogu 
eesistuja  Teised  Euroopa Ülemkogu 
eesistuja  Teised  
Kategooriata  1  0  0  1  0  0  
AD 16  8  1  0  8  1  0  
AD 15  33 (  1 ) 1  0  33 (  1 ) 1  0  
AD 14  127 (  2 ) 2  1  152 (  2 ) 2  1  
AD 13  128  3  0  133  3  0  
AD 12  172  2  1  160  2  2  
AD 11  80  1  1  78  1  0  
AD 10  105  5  0  97  5  0  
AD 9  173  1  0  148  1  0  
AD 8  200  0  0  192  0  0  
AD 7  148  1  0  151  1  0  
AD 6  145  3  0  139  3  0  
AD 5  92 0  0  119  0  0  
Kokku AD  1 411  20  3  1 410  20  3  
AST 11  30  0  0  18  0  0  
AST 10  28  0  0  22  0  0  
AST 9  147  2  0  119  2  0  
AST 8  184  1  0  182  1  0  
AST 7  160  0  0  170  0  0  
AST 6  161  3  0  161  3  0  
AST 5  235  3  0  205  3  0  
AST 4  236  1  0  220  1  0  
AST 3  178  2  0  228  2  0  
AST 2  57  1  0  131  1  0  
AST 1  8 0  0  47  0  0  
Kokku AST  1 424  13  0  1 503  13  0  
AST/SC 6  0  0  0  0  0  0  
AST/SC 5  0  0  0  0  0  0  
AST/SC 4  0  0  0  0  0  0  
AST/SC 3  15  0  0  0  0  0  
AST/SC 2  15  0  0  0  0  0  
AST/SC 1  125  0  0  90  0  0  
Kokku AST/SC  155  0  0  90  0  0  
Kokku  2 991  33  3  3 004  33  3  
Kõik kokku  3 027  3 040  
( 1 ) Millest neli  ad personam  palgaastmel AD 16. 
( 2 ) Millest seitse  ad personam  palgaastmel AD 15.  28.2.2017  ET L 51/307 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU
 
III JAGU  
KOMISJON  L 51/308  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD  28.2.2017  ET L 51/309 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 4 
TULUD, MIS PÄRINEVAD INSTITUTSIOONI JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI 
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksusta- 
misest laekuv tulu  600 439 327  551 045 378  537 839 323,82  89,57  
4 0 3  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliste teen- 
istujate töötasult makstavast ajutisest maksust laekuv 
tulu  p.m.  p.m.  56 961,63  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistujate 
palkadelt makstavast eri- ja solidaarsusmaksust laekuv 
tulu  57 405 978  54 463 584  53 770 128,10  93,67  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  657 845 305  605 508 962  591 666 413,55  89,94  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  308 270 359  292 000 614  292 201 733,57  94,79  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või taga- 
siostmine  132 760 601  91 492 938  92 659 399,28  69,79  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  100 000  100 000  95 157,55  95,16  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  441 130 960  383 593 552  384 956 290,40  87,27  
PEATÜKK 4 2  
4 2 0  Detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organis- 
atsioonide tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi  39 664 373  21 623 969  22 467 448,57  56,64  
PEATÜKK 4 2 — KOGUSUMMA  39 664 373  21 623 969  22 467 448,57  56,64  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 138 640 638  1 010 726 483  999 090 152,52  87,74  L 51/310  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 4 
TULUD, MIS PÄRINEVAD INSTITUTSIOONI JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
600 439 327  551 045 378  537 839 323,82  
Märkused  
Artikkel hõlmab kõiki makse, mis peetakse kinni palgast, töötasust ja muud tüüpi rahalistest tasudest, v.a hüvitised ja 
peretoetused, mida makstakse pensioni saavatele isikutele ning komisjoni liikmetele, ametnikele ning muudele 
teenistujatele ja isikutele, kes saavad teenistuse lõpetamise hüvitisi, millele on osutatud iga kulude eelarvestuse jaotise 
peatükis 01.  
Prognoositav tulu hõlmab ka Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimisfondi 
summasid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, 29. juuni 1976, millega kehtestatakse Euroopa elu- ja 
töötingimuste parandamise fondi personali teenistustingimused (EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliste teenistujate töötasult makstavast ajutisest maksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  56 961,63  28.2.2017  ET L 51/311 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 3  (jätkub)  
Märkused  
Ajutisi makse käsitlevad sätted kehtisid 30. juunini 2003. Seepärast hõlmab kõnealune eelarverida komisjoni liikmete, 
ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadelt makstud ajutiste maksude jääkidest tulenevaid tulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistujate palkadelt makstavast eri- ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
57 405 978  54 463 584  53 770 128,10  
Märkused  
Artikkel on mõeldud personalieeskirjade artikli 66a kohase ametnike ja muude alaliste teenistujate töötasult makstava 
eri- ja solidaarsusmaksu laekumise kajastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 51/312  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
308 270 359  292 000 614  292 201 733,57  
Märkused  
Artikkel kajastab töötajate sissemakseid pensioniskeemi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, 29. juuni 1976, millega kehtestatakse Euroopa elu- ja 
töötingimuste parandamise fondi personali teenistustingimused (EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24).  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
132 760 601  91 492 938  92 659 399,28  
Märkused  
Artikkel kajastab ametnike varasemate ametikohtade pensioniõiguste kindlustusmatemaatilise väärtuse või kindlasum- 
malise tagasiostmisväärtuse makseid liidu eelarvesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
100 000  100 000  95 157,55  
Märkused  
Isiklikel põhjustel puhkust võtvad ametnikud või muud teenistujad võivad jätkata pensioniõiguste omandamist 
tingimusel, et nad kannavad ka tööandja osamaksete kulud.  28.2.2017  ET L 51/313 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 2 — MUUD SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 2 0 Detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
39 664 373  21 623 969  22 467 448,57  
Märkused  
Artikkel hõlmab detsentraliseeritud asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tehtavaid tööandja osamakseid 
pensioniskeemi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/314  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0  Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  17 404,09  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  62 023,98  
5 0 0 2  Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või 
asutustele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  924 567,92  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 003 995,99  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  27 519,90  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 031 515,89  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  162 123,02  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning 
üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  13 437 781,36  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  2 404 751,89  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  15 842 533,25  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  16 004 656,27  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- 
ja muud intressid institutsiooni kontodelt  p.m.  p.m.  9 537,87  
5 2 1  Investeeringutest ja antud laenudest laekuv tulu ning 
panga- ja muud intressid komisjonile ülekantavaid 
toetusi saavate asutuste kontodelt  25 000 000  10 000 000  86 241 722,81  344,97  
5 2 2  Eelfinantseeringutelt laekuvad intressid  40 000 000  40 000 000  13 329 281,22  33,32  
5 2 3  Usalduskontodelt saadav tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  220 876,60  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  65 000 000  50 000 000  99 801 418,50  153,54  28.2.2017  ET L 51/315 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud 
teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institut- 
sioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude 
tagasimaksed nendelt — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  42 848 787,83  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende 
tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  7 121,20  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  42 855 909,03  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  12 357 180,24  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, 
toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institut- 
siooni sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekande- 
kulude tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  135 398 490,98  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  147 755 671,22  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  22 923,77  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  22 923,77  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  5 000 000  5 000 000  3 440 215,75  68,80  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  5 000 000  5 000 000  3 440 215,75  68,80  
Jaotis 5 — Kogusumma  70 000 000  55 000 000  310 912 310,43  444,16  L 51/316  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0 Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  17 404,09  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluvate sõidukite müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia kantakse ka 
laekumised selliste sõidukite müügist, mis on välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on 
täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  62 023,98  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukid) müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia 
kantakse ka laekumised selliste vahendite, sisseseade, materjali ning teaduslike ja tehniliste seadmete müügist, mis on 
välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või asutustele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  924 567,92  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/317 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  27 519,90  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti h kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 0 Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  162 123,02  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  13 437 781,36  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 51/318  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 404 751,89  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
5 2 0 Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja muud intressid institutsiooni kontodelt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  9 537,87  
Märkused  
Artiklisse kantakse investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid, millega on 
krediteeritud ja debiteeritud institutsioonide kontosid.  
5 2 1 Investeeringutest ja antud laenudest laekuv tulu ning panga- ja muud intressid komisjonile ülekantavaid toetusi 
saavate asutuste kontodelt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
25 000 000  10 000 000  86 241 722,81  
Märkused  
Artikkel kajastab intressimakseid toetatavatelt organisatsioonidelt, kes on paigutanud komisjonilt saadud ettemaksed 
intressi teenivatele kontodele. Kui nimetatud ettemaksed jäävad kasutamata, tuleb need koos intressiga komisjonile 
tagastada.  
5 2 2 Eelfinantseeringutelt laekuvad intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
40 000 000  40 000 000  13 329 281,22  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse eelfinantseeringutest saadav intressitulu.  28.2.2017  ET L 51/319 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  (jätkub)  
5 2 2  (jätkub)  
Seda tulu võib kasutada vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile d täiendavate assigneeringute kandmiseks 
eelarveridadele, kus oli vastava tulu aluseks olnud esialgne kulu.  
Eelarvest tehtud eelmaksetelt kogunenud intressid ei kuulu liidule tasumisele, kui delegeerimislepingutest ei tulene teisiti, 
välja arvatud kolmandate riikidega või nende määratud asutustega sõlmitud lepingud. Juhtudel, mil intressid on ette 
nähtud, võetakse need kas uuesti asjaomase meetme jaoks kasutusse, arvatakse finantsmääruse artikli 23 lõike 1 esimese 
lõigu punkti c kohaselt maksetaotlustest maha või nõutakse sisse.  
Delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 sätestatakse ka sätted eelmaksetelt kogunenud intresside arvestamise kohta.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 8 lõige 4 ning artikli 21 lõike 3 punkt d.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
5 2 3 Usalduskontodelt saadav tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  220 876,60  
Märkused  
Sellesse artiklisse kirjendatakse usalduskontodelt saadavad intressi- ja muud tulud.  
Liidu usalduskontosid peetakse rahvusvahelistes finantsasutustes (Euroopa Investeerimisfond, Euroopa Investeeri- 
mispank, Euroopa Nõukogu Arengupank / Kreditanstalt für Wiederaufbau, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank), 
kes haldavad liidu programme. Liidu sissemaksed jäävad kontole seni, kuni need tehakse kättesaadavaks ühe kindla 
programmi abisaajatele, nagu väikestele või keskmise suurusega ettevõtetele või institutsioonidele, kes haldavad projekte 
ühinevates riikides.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt kasutatakse liidu programmide jaoks kasutatavatelt usalduskontodelt 
saadavaid intresse täiendavate assigneeringute eraldamiseks eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud 
esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 21 lõige 4.  L 51/320  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  (jätkub)  
5 2 3  (jätkub)  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende 
institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  42 848 787,83  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  7 121,20  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  12 357 180,24  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/321 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  135 398 490,98  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 51/322  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  22 923,77  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
5 000 000  5 000 000  3 440 215,75  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse muud haldustegevusest saadavad tulud.  28.2.2017  ET L 51/323 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 0  
6 0 1  Mitmesugused teadusprogrammid  
6 0 1 1  Šveitsi-Euratomi koostöökokkulepped kontrollitud termo- 
tuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 0 1 2  Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepped 
(EFDA) — Sihtotstarbeline tulu  — p.m.  0,—  
6 0 1 3  Koostöölepingud kolmandate riikidega liidu teaduspro- 
grammide raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  271 378 484,15  
6 0 1 5  Koostöölepingud kolmandate riikide asutustega liidule huvi 
pakkuvate teaduslike ja tehnoloogiliste projektide raames 
(„Eureka“ ja teised) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 0 1 6  Lepingud Euroopa teadus- ja tehnikauuringutealase 
koostöö valdkonnas — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 0 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  271 378 484,15  
6 0 2  Muud programmid  
6 0 2 1  Mitmesugused tulud, mis on määratud humanitaarabitege- 
vuseks ja erakorraliseks toetuseks — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  74 978 225,02  
Artikkel 6 0 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  74 978 225,02  
6 0 3  Assotsieerimislepingud liidu ja kolmandate riikide vahel  
6 0 3 1  Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani 
potentsiaalsete kandidaatriikide osalemisest liidu 
programmides — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  240 843 351,91  
6 0 3 2  Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani 
potentsiaalsete kandidaatriikide hulka mittekuuluvate 
kolmandate riikide osalemisest tollikoostöö kokkulepetes 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  903 962,26  
6 0 3 3  Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  47 338 020,80  
Artikkel 6 0 3 — Kogusumma  p.m.  p.m.  289 085 334,97  
PEATÜKK 6 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  635 442 044,14  L 51/324  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 1  
6 1 1  Ühe või mitme liikmesriigi eest kantud kulude tagasi- 
maksed  
6 1 1 3  Tulud, mis pärinevad otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4 
nimetatud investeeringutest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  53 222 776,22  
6 1 1 4  Tulud söe ja terase teadusfondi uurimisprogrammi raames 
tagasi makstud summadest  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  53 222 776,22  
6 1 2  Nende kulude hüvitamine, mis kaasnesid tasu eest 
tellitud töödega — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 4  Majanduslikult edukatele projektidele ja tegevusaladele 
antava liidu abi tagasimaksed  
6 1 4 3  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks 
Euroopa riskikapitali raames antud liidu abi tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 4 4  Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist 
rahastatavatele riskijagamisvahenditele antava liidu abi 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  62 290,—  
Artikkel 6 1 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  62 290,—  
6 1 5  Kasutamata liidu abi tagasimaksed  
6 1 5 0  Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja 
Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi, 
Kalanduse Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Liidu Solidaarsusfondi, ISPA, IPA, EKFi, FEADi, EMKFi ja 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi kasutamata 
abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  226 292 430,87  
6 1 5 1  Eelarve tasakaalustamiseks kasutamata abirahade tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 2  Kasutamata intressihüvitiste tagasimaksed — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 5 3  Institutsiooni sõlmitud lepingute alusel makstud kasu- 
tamata summade tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  108,96  
6 1 5 7  Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kaland- 
usfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate 
isikute jaoks ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ettemaksete 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  987,69  
6 1 5 8  Mitmesuguse kasutamata liidu abi tagasimaksed — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  680 991,—  
Artikkel 6 1 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  226 974 518,52  28.2.2017  ET L 51/325 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
6 1 6  Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri eest kantud 
kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 7  Seoses liidu abiga kolmandatele riikidele makstud 
summade tagasimaksed  
6 1 7 0  Tagasimaksed Lõuna-Aafrikaga tehtava koostöö raames — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 7 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 8  Toiduabi raames makstud summade tagasimaksed  
6 1 8 0  Seoses toiduabiga saadud üleliigsete summade tagasi- 
maksed hankijate või abisaajate poolt — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 1 8 1  Toiduabi saajate põhjustatud lisakulude tagasimaksed — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  8 000,—  
Artikkel 6 1 8 — Kogusumma  p.m.  p.m.  8 000,—  
6 1 9  Kolmandate isikute eest kantud muude kulude tagasi- 
maksed  
6 1 9 1  Muude selliste kulude tagasimaksed, mis on kantud 
kolmandate isikute eest nõukogu otsuse 77/270/Euratom 
alusel — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 1 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  280 267 584,74  
PEATÜKK 6 2  
6 2 0  Tasu eest lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide 
tarnimine (Euratomi asutamislepingu artikli 6 punkt b) 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 2 2  Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele 
isikutele tasu eest osutatud teenustest laekuv tulu  
6 2 2 1  Kõrgvooreaktori käitamisest saadud tulu kasutamiseks 
täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  8 321 877,58  
6 2 2 3  Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolman- 
datele isikutele tasu eest osutatud teenustelt ja abilt kasuta- 
miseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  9 161 207,54  
6 2 2 4  Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (paten- 
teeritavad või mitte), mis tulenevad liidu teadustööst 
Teadusuuringute Ühiskeskuse raames — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  87 533,59  L 51/326  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 5  Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse kasuks — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 2 2 6  Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt muudele liidu institut- 
sioonidele või komisjoni muudele talitustele konkurentsi 
tingimustes osutatavatest teenustest laekuv tulu, mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  61 398 662,70  
Artikkel 6 2 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  78 969 281,41  
6 2 4  Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (paten- 
teeritavad või mitte), mis tulenevad ühenduse teadustööst 
(kaudne tegevus) — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  78 969 281,41  
PEATÜKK 6 3  
6 3 0  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide 
osamaksed Euroopa Majanduspiirkonna koostöölepingu 
raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  392 009 812,—  
6 3 1  Maksed Schengeni acquis’ raames  
6 3 1 2  Osamaksed suuremahuliste IT-süsteemide väljatöö- 
tamiseks, loomiseks, toimimiseks ning kasutamiseks 
Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud 
lepingute raames — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  746 489,08  
6 3 1 3  Muud Schengeni  acquis ’ raames tehtavad osamaksed 
(Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein) — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  31 963,65  
Artikkel 6 3 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  778 452,73  
6 3 2  Rahaline toetus Euroopa Arengufondi ühiste haldustoe- 
tuskulude rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  96 451 586,29  
6 3 3  Rahaline toetus teatavate välisabiprogrammide rahasta- 
miseks — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 3 0  Liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, 
üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  24 483 151,90  
6 3 3 1  Kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike 
asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja 
haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  2 167 565,18  28.2.2017  ET L 51/327 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
6 3 3  (jätkub)  
6 3 3 2  Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja 
haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 3 3 — Kogusumma  p.m.  p.m.  26 650 717,08  
6 3 4  Rahaline toetus usaldusfondidest ja rahastamisvahen- 
ditest  
6 3 4 0  Usaldusfondide rahaline toetus komisjoni juhtimiskuludele 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 600 000,—  
6 3 4 1  Rahastamisvahendite rahaline toetus  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 3 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 600 000,—  
6 3 5  Rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis 
(EFSD) — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 5 0  Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätku- 
suutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
6 3 5 1  Liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste 
isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu 
Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
6 3 5 2  Kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku 
Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
6 3 5 3  Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa 
Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  
Artikkel 6 3 5 — Kogusumma  p.m.  
PEATÜKK 6 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  517 490 568,10  
PEATÜKK 6 5  
6 5 1  2000. aasta eelsete programmitöö perioodidega seotud 
finantskorrektsioonid  p.m.  p.m.  20 076 489,01  
6 5 2  Programmitöö perioodiga 2000–2006 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  166 865 494,34  
6 5 3  Programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 5 4  Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskor- 
rektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  186 941 983,35  L 51/328  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU 
PÕLLUMAJANDUSFONDIGA SEONDUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  584 301 631,82  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  60 000 000  60 000 000  28 526 384,61  47,54  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  60 000 000  60 000 000  612 828 016,43  1 021,38  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  60 000 000  60 000 000  612 828 016,43  1 021,38  
PEATÜKK 6 7  
6 7 0  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seonduv tulu  
6 7 0 1  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  1 066 592 735,69  
6 7 0 2  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevate õigus- 
normide rikkumine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  155 453 811,40  
6 7 0 3  Piimatootjate lisamaksud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  409 588 955,14  
Artikkel 6 7 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 631 635 502,23  
6 7 1  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga seonduv 
tulu  
6 7 1 1  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  237 409 797,77  
6 7 1 2  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) 
käsitlevate õigusnormide rikkumine — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  3 784 225,54  
Artikkel 6 7 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  241 194 023,31  
PEATÜKK 6 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 872 829 525,54  
Jaotis 6 — Kogusumma  60 000 000  60 000 000  4 184 769 003,71  6 974,62  28.2.2017  ET L 51/329 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  
6 0 1 Mitmesugused teadusprogrammid  
6 0 1 1 Šveitsi-Euratomi koostöökokkulepped kontrollitud termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas — Sihtotstarbeline 
tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö 
lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 
2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning 
millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) 
alusel saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklisse 32 05 50 (kaudsed meetmed) olenevalt kuludest, mida on vaja katta.  
6 0 1 2 Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepped (EFDA) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
— p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Aatomienergiaühenduse ja tema 26 termotuumasünteesiga tegeleva koostööpartneri vaheliste mitmepoolsete 
Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepete (EFDA) alusel saadavad tulud.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklisse 32 05 50 (kaudsed meetmed), olenevalt kuludest, mida on vaja katta.  
6 0 1 3 Koostöölepingud kolmandate riikidega liidu teadusprogrammide raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  271 378 484,15  
Märkused  
Liidu ja kolmandate riikide (eelkõige selliste riikide, kes osalevad Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööpro- 
grammis (COST), et ühineda liidu teadusprogrammidega) vaheliste koostöölepingute alusel saadav tulu.  L 51/330  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Laekuvatest osamaksudest kaetakse kõnealuse programmiga seotud koosolekute, ekspertide lepingute ja teadusuur- 
ingute kulud.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks kulude 
eelarvestuse käesoleva eelarvejao artiklites 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 08 03 50, 08 04 50, 09 04 50, 
15 03 50, 32 04 50, 32 05 50 (kaudsed meetmed), 10 02 50 ja 10 03 50 (otsesed meetmed), olenevalt kuludest, mida 
on vaja katta.  
Šveitsi osalemine programmis „Horisont 2020“, Euratomi 2014.–2018. aasta programmis ning ITERi ja tuumasüntee- 
sienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (ühisettevõte Fusion for Energy) 2014.–2020. aasta tegevuses oli 
kavandatud kuni 31. detsembrini 2016.  
Pärast seda, kui Šveitsi Föderaalnõukogu ratifitseeris 16. detsembril 2016 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli, et 
võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kohaldub 1. jaanuarist 2017 edasi Šveitsi assotsieeri- 
misleping raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja seda laiendatakse kogu raamprogrammile „Horisont 2020“, Euratomi 
2014.–2018. aasta programmile ja ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavale tegevusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vaheline partnerlus- ja koostööleping (EÜT L 49, 19.2.1998, 
lk 3), mis allkirjastati 14. juunil 1994. aastal, jõustus 1. märtsil 1998. aastal ning jääb kehtima nendele ühelt poolt 
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieeri- 
mislepingu osadele, mida ei kohaldata ajutiselt.  
Nõukogu otsus 2008/372/EÜ, 12. veebruar 2008, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assot- 
siatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles 
käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelist raamlepingut Iisraeli Riigi ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtete kohta) allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 129, 17.5.2008, lk 39).  
Nõukogu otsus 2011/28/EL, 12. juuli 2010, millega sõlmitakse partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmitakse 
partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel) protokoll, 
milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist raamlepingut Moldova Vabariigi liidu programmides 
osalemise üldpõhimõtete kohta (ELT L 14, 19.1.2011, lk 5).  
Nõukogu otsus 2012/777/EL, 10. detsember 2012, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt 
poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja 
Armeenia Vabariigi vahelist raamlepingut Armeenia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) 
Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L 340, 13.12.2012, lk 26).  28.2.2017  ET L 51/331 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2014) 2089, 2. aprill 2014, Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu (milles käsitletakse Iisraeli 
osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja 
allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus 2014/494/EL, 16. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelisele assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle 
ajutise kohaldamise kohta (ELT L 261, 30.8.2014, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2014) 4290, 30. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Moldova osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Nõukogu otsus 2014/691/EL, 29. september 2014, millega muudetakse otsust 2014/668/EL ühelt poolt Euroopa Liidu 
ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu 
Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise 
territooriumil seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning 
seotud lisade ja protokollide osas (ELT L 289, 3.10.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/953/EL, 4. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise 
kohta (ELT L 370, 30.12.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/954/Euratom, 4. detsember 2014, millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa 
Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu 
(mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja 
kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega regu- 
leeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimine 
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel (ELT L 370, 30.12.2014, lk 19).  
Komisjoni otsus C(2014) 9320, 5. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimise kohta Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/209, 10. november 2014, Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise teadus- ja tehnoloo- 
giakoostöö lepingu (mille kohaselt Fääri saared assotsieeruvad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga 
„Horisont 2020“ aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 35, 
11.2.2015, lk 1).  L 51/332  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus (EL) 2015/575, 17. detsember 2014, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse 
assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) 
protokollile (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu 
programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta 
(ELT L 96, 11.4.2015, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2015) 1355, 3. märts 2015, Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu (milles käsitletakse Ukraina 
osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja 
allakirjutamise kohta.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1795, 1. oktoober 2015, Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö 
lepingu, mille kohaselt Fääri saared assotsieeruvad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ 
aastateks 2014–2020, sõlmimise kohta (ELT L 263, 8.10.2015, lk 6).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1796, 1. oktoober 2015, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühiset- 
tevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses, sõlmimise kohta (ELT L 263, 8.10.2015, lk 8).  
Komisjoni otsus C(2015) 8195, 25. november 2015, Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Tuneesia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allakirjutamise kohta.  
Komisjoni otsus C(2016) 1360, 9. märts 2016, Gruusia osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise ja allakirju- 
tamise kohta.  
Komisjoni otsus C(2016) 2119, 14. aprill 2016, Armeenia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise ja allakirju- 
tamise kohta (kokkuleppele kirjutati alla 19. mail 2016 ja see jõustub pärast Armeenia ametivõimude heakskiidu 
saamist).  
Komisjoni otsus C(2016) 3119, 27. mai 2016, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja 
tehnoloogiakoostöö lepingu (mille kohaselt Ukraina assotsieerub Euratomi 2014.–2018. aasta teadusuuringute ja 
koolituse programmiga) sõlmimise kohta.  
6 0 1 5 Koostöölepingud kolmandate riikide asutustega liidule huvi pakkuvate teaduslike ja tehnoloogiliste projektide raames 
(„Eureka“ ja teised) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/333 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 1  (jätkub)  
6 0 1 5  (jätkub)  
Märkused  
Liidule huvi pakkuvate teadus- ja tehnoloogiaprojektide („Eureka“ jt) raames liidu ja kolmandate riikide asutustega 
sõlmitud koostöölepingute alusel saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 09 04 50, 15 03 50 ja 32 04 50 
(kaudsed meetmed).  
6 0 1 6 Lepingud Euroopa teadus- ja tehnikauuringutealase koostöö valdkonnas — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt laekuv tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 02 04 50, 05 09 50, 06 03 50, 08 02 50, 09 04 50, 15 03 50 ja 32 04 50 
(kaudsed meetmed).  
Alusaktid  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis (COST) osalevate riikide ministrite resolutsioon (alla 
kirjutatud 21. novembril 1991 Viinis) (EÜT C 333, 24.12.1991, lk 1).  
6 0 2 Muud programmid  
6 0 2 1 Mitmesugused tulud, mis on määratud humanitaarabitegevuseks ja erakorraliseks toetuseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  74 978 225,02  
Märkused  
Kolmandate isikute osamaksed seoses humanitaarabi ja erakorralise toetusega.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesolevasse 
eelarvejakku.  L 51/334  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 2  (jätkub)  
6 0 2 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 375/2014, 3. aprill 2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/369, 15. märts 2016, erakorralise toetuse andmise kohta liidus (ELT L 70, 16.3.2016, lk 1).  
6 0 3 Assotsieerimislepingud liidu ja kolmandate riikide vahel  
6 0 3 1 Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide osalemisest liidu programmides 
— Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  240 843 351,91  
Märkused  
Liidu ja allpool loetletud riikide vaheliste assotsieerimislepingute alusel nende riikide erinevates liidu programmides 
osalemise tulemusena saadav tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vaheline raamkokkulepe, mis käsitleb üldisi põhimõtteid Türgi Vabariigi osale- 
miseks ühenduse programmides (EÜT L 61, 2.3.2002, lk 29).  
Komisjoni otsus C(2014) 3502, 2. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Türgi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhi- 
mõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 2).  
Komisjoni otsus C(2014) 3711, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Albaania osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heaks- 
kiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 9).  28.2.2017  ET L 51/335 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 3  (jätkub)  
6 0 3 1  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2014) 3693, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Bosnia ja Hertsegoviina vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Bosnia ja Hertsegoviina osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlev raamleping (ELT L 192, 22.7.2005, lk 29).  
Komisjoni otsus C(2014) 3710, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Serbia ja Montenegro vahelise lepingu (milles 
käsitletakse Serbia ja Montenegro osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis 
„Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel 
sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav protokoll, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja endise 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise 
üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut (ELT L 192, 22.7.2005, lk 23).  
Komisjoni otsus C(2014) 3707, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise 
lepingu (milles käsitletakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 
2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu 
protokoll nr 8 üldpõhimõtete kohta Montenegro osalemiseks ühenduse programmides (ELT L 108, 29.4.2010, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2014) 3705, 10. juuni 2014, Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise lepingu (milles käsitletakse 
Montenegro osalust liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammis „Horisont 2020“) 
heakskiitmise ja allkirjastamise kohta.  
Euroopa Liidu ja Kosovo vaheline Kosovo liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping 
(COM(2013) 219 final) allkirjastati 25. novembril 2016. aastal.  
Euroopa lepingute lisaprotokollid (artiklid 228 ja 238), millega avatakse liidu programmid kandidaatriikidele.  
6 0 3 2 Tulud, mis pärinevad kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide hulka mittekuuluvate 
kolmandate riikide osalemisest tollikoostöö kokkulepetes — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  903 962,26  L 51/336  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 0 — OSAMAKSUD LIIDU PROGRAMMIDESSE  (jätkub)  
6 0 3  (jätkub)  
6 0 3 2  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse kolmandatelt riikidelt laekuvad tollikoostöö lepingute osamaksud, mis on seotud eelkõige transiidi- 
projekti ning tollitariifide ja muude andmete (elektroonilist) levitamist käsitlevate projektidega.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 14 02 02, 14 02 51, 14 03 02 ja 14 03 51.  
Õiguslik alus  
20. mail 1987. aastal Euroopa Majandusühenduse ning Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra 
Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ühistransiidiprotseduuri konventsioon 
(EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2).  
Nõukogu otsus 2000/305/EÜ, 30. märts 2000, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel kokkuleppe sõlmimise kohta 
kirjavahetuse teel seoses ühise teabevõrgu / ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri 
konventsiooni raames (EÜT L 102, 27.4.2000, lk 50).  
Nõukogu otsus 2000/506/EÜ, 31. juuli 2000, Euroopa Ühenduse ja Norra vahel seoses ühise teabevõrgu / ühise 
süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni raames sõlmitud kokkuleppe sõlmimise 
kohta kirjavahetuse teel (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 35).  
Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus, millega antakse komisjonile volitused pidada Euroopa Ühenduse nimel 
läbirääkimisi 15. detsembril 1950 Brüsselis allkirjastatud tollikoostöönõukogu asutamist käsitleva konventsiooni 
muutmise üle, et Euroopa Ühendus saaks astuda selle organisatsiooni liikmeks.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209).  
6 0 3 3 Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  47 338 020,80  
Märkused  
Kolmandate riikide või isikute osalemine liidu meetmetes.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2017  ET L 51/337 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 1 Ühe või mitme liikmesriigi eest kantud kulude tagasimaksed  
6 1 1 3 Tulud, mis pärinevad otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4 nimetatud investeeringutest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  53 222 776,22  
Märkused  
Otsuses 2003/76/EÜ on sätestatud, et komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) nende finants- 
operatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise ajal.  
Vastavalt kõnealuse otsuse artiklile 4 lähevad kasutatavate varade investeeringute puhastulud Euroopa Liidu üldeelarve 
tuludesse, mis on sihtotstarbelised ning mõeldud söe- ja terasetööstusega seotud sektorites teadusprojektide rahasta- 
miseks söe ja terase teadusfondist.  
Puhastulu teadusprojektide rahastamiseks aastal n + 2 kajastatakse likvideeritava ESTÜ aasta n bilansis ning pärast 
likvideerimise lõpetamist varadena söe ja terase teadusfondi bilansis. Selline rahastamismehhanism jõustus 2003. aastal. 
Aastast 2015 pärinevat tulu kasutatakse teadusuuringuteks 2017. aastal. Minimeerimaks finantsturgudel toimuvatest 
muutustest tulenevaid kõikumisi teadusuuringute rahastamises, kohaldatakse tasandusmeetmeid. Eeldatavalt ulatub 
2017. aastal teadusuuringute rahastamiseks kasutada oleva puhastulu summa 42 100 000 euroni.  
Vastavalt otsuse 2003/76/EÜ artiklile 4 eraldatakse 72,8 % fondi assigneeringutest terasesektorile ja 27,2 % söesektorile.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 181 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks käesoleva jao kulude eelarvestuse peatükki 08 05.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2003/76/EÜ, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakenda- 
miseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).  
6 1 1 4 Tulud söe ja terase teadusfondi uurimisprogrammi raames tagasi makstud summadest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Otsuses 2003/76/EÜ on sätestatud, et komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) nende finants- 
operatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise ajal.  L 51/338  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 1  (jätkub)  
6 1 1 4  (jätkub)  
Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 4 lõikele 5 lähevad tagasi makstavad summad esialgu tagasi likvideeritava ESTÜ 
varadesse ning seejärel, pärast likvideerimise lõpetamist, söe ja terase teadusfondi varadesse.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2003/76/EÜ, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakenda- 
miseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).  
6 1 2 Nende kulude hüvitamine, mis kaasnesid tasu eest tellitud töödega — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 1 4 Majanduslikult edukatele projektidele ja tegevusaladele antava liidu abi tagasimaksed  
6 1 4 3 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks Euroopa riskikapitali raames antud liidu abi tagasimaksed — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Äriliselt edukaks osutunud projektidele makstud toetuste täielik või osaline tagasimaksmine koos võimaliku osalemisega 
kasumist, mis tuleneb Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetuseks tehtavate riskikapitalitehingute 
osana Venture Consorti ja Eurotech Capitali vahenditest saadud toetustest.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 1 4 4 Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavatele riskijagamisvahenditele antava liidu abi 
tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  62 290,—  28.2.2017  ET L 51/339 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 4  (jätkub)  
6 1 4 4  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavatele riskijagamisvahenditele antava liidu abi 
tagasimaksed ja ülejäägid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 14 ja 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
6 1 5 Kasutamata liidu abi tagasimaksed  
6 1 5 0 Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi, Kalanduse 
Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi, ISPA, IPA, EKFi, FEADi, EMKFi ja Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi kasutamata abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  226 292 430,87  
Märkused  
Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist, 
Kalanduse Arendusrahastust, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Liidu Solidaarsusfondist, ühinemiseelse struktuuripoliitika 
rahastamisvahendist (ISPA) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), Euroopa Kalandusfondist (EKF), Euroopa 
abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) ja Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfondist saadud, kuid kasutamata jäänud abi tagasimaksed.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse tulusid täiendavateks assigneeringuteks eelarveridadele, kus oli vastava 
tulu aluseks olnud esialgne kulu.  L 51/340  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 5  (jätkub)  
6 1 5 1 Eelarve tasakaalustamiseks kasutamata abirahade tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 2 Kasutamata intressihüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 3 Institutsiooni sõlmitud lepingute alusel makstud kasutamata summade tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  108,96  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 1 5 7 Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute 
jaoks ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ettemaksete tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  987,69  
Märkused  
Punkti kantakse struktuurifondidest (Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Sotsiaalfond), Ühtekuuluvusfondist, 
Euroopa Kalandusfondist, Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks, Euroopa Merendus- ja Kaland- 
usfondist ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist tehtud ettemaksete tagasimaksed.  28.2.2017  ET L 51/341 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 5  (jätkub)  
6 1 5 7  (jätkub)  
Finantsmääruse artiklite 21 ja 177 kohaselt eraldatakse sellesse punkti kantud tulude alusel täiendavaid assigneeringuid 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatel ridadel, kui neid on vaja selleks, et fondide 
panus kõnealustesse toimingutesse ei väheneks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1), 
eriti selle II lisa artikkel D.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), eriti selle artikli 82 lõige 2 ja II 
peatükk.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
6 1 5 8 Mitmesuguse kasutamata liidu abi tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  680 991,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 51/342  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 6 Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri eest kantud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri tagasimaksed seoses summadega, mille komisjon on tasunud ettemaksena 
verifikatsioonilepete alusel tehtud järelevalve eest (vt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikleid 32 03 01 ja 32 
03 02).  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Kokkulepe Belgia Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, 
Saksamaa Liitvabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri 
vahel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks (EÜT L 51, 22.2.1978, lk 1), eriti 
selle artikkel 15.  
Ühenduse, Ühendkuningriigi ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
Ühenduse, Prantsusmaa ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
6 1 7 Seoses liidu abiga kolmandatele riikidele makstud summade tagasimaksed  
6 1 7 0 Tagasimaksed Lõuna-Aafrikaga tehtava koostöö raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Lõuna-Aafrikaga tehtava arengukoostöö raames enam makstud summade tagasimaksed pakkujatelt või abisaajatelt.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse punktidesse 21 02 05 01 ja 21 02 05 02.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  28.2.2017  ET L 51/343 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 8 Toiduabi raames makstud summade tagasimaksed  
6 1 8 0 Seoses toiduabiga saadud üleliigsete summade tagasimaksed hankijate või abisaajate poolt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Pakkumiskutsetes või toiduabi saamise tingimusi käsitlevatele komisjoni kirjadele lisatud finantstingimustes sisalduvad 
sätted toiduabi andmise kohta.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
6 1 8 1 Toiduabi saajate põhjustatud lisakulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  8 000,—  
Märkused  
Toiduabi saamise tingimusi käsitlevatele komisjoni kirjadele lisatud tarnetingimustes sisalduvad sätted.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
6 1 9 Kolmandate isikute eest kantud muude kulude tagasimaksed  
6 1 9 1 Muude selliste kulude tagasimaksed, mis on kantud kolmandate isikute eest nõukogu otsuse 77/270/Euratom alusel — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/344  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  (jätkub)  
6 1 9  (jätkub)  
6 1 9 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 21 06 01, 21 06 02, 21 06 51 ja 22 02 51.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 300/2007, 19. veebruar 2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 81, 22.3.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 237/2014, 13. detsember 2013, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 109).  
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  
6 2 0 Tasu eest lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide tarnimine (Euratomi asutamislepingu artikli 6 punkt b) — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Tulu, mis on saadud lähtematerjalide või uurimisprogrammides kasutamiseks mõeldud lõhustuvate erimaterjalide tasu 
eest liikmesriikidele tarnimisest.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eelkõige selle artikli 6 punkt b.  
6 2 2 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele isikutele tasu eest osutatud teenustest laekuv tulu  
6 2 2 1 Kõrgvooreaktori käitamisest saadud tulu kasutamiseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  8 321 877,58  28.2.2017  ET L 51/345 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 1  (jätkub)  
Märkused  
Tulu, mis on saadud kõrgvooreaktori käitamisest Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni üksuses.  
Kolmandate isikute maksed igasuguste Teadusuuringute Ühiskeskuse kõrgvooreaktori käitamisega seotud kulude 
katteks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05 ja 10 04 04.  
Varasemate programmide lõpuleviimin e 
Tulud laekuvad Prantsusmaalt ja Madalmaadelt.  
6 2 2 3 Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kolmandatele isikutele tasu eest osutatud teenustelt ja abilt kasuta- 
miseks täiendavate assigneeringute tegemiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  9 161 207,54  
Märkused  
Tulu, mis on saadud isikutelt, ettevõtetelt ja kolmandatelt isikutelt, kellele Teadusuuringute Ühiskeskus teeb tasu eest 
uurimistöid ja/või osutab teenuseid.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks kulude eelarvestuse käesoleva eelarvejao artiklitesse 10 01 05, 10 02 01, 10 02 51, 10 02 52, 10 03 01, 10 
03 51, 10 03 52 ja 10 04 02 kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevate kulude ulatuses.  
6 2 2 4 Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (patenteeritavad või mitte), mis tulenevad liidu teadustööst Teadusuur-  
ingute Ühiskeskuse raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  87 533,59  
Märkused  
Nõukogu otsusega 2013/743/EL on ette nähtud, et Teadusuuringute Ühiskeskusel tuleb toetada teadmus- ja tehnosiiret 
ning luua täiendavaid vahendeid näiteks intellektuaalomandi kasutamise teel.  L 51/346  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 4  (jätkub)  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja eriti selle artikliga 12 antakse liikmesriikidele, isikutele ja 
ettevõtjatele õigus omandada sobiva tasu eest mittevälistavaid litsentse Euroopa Aatomienergiaühendusele kuuluvate 
patentide, ajutiselt kaitstud patendiõiguste, kasulike mudelite või patenditaotluste raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 10 01 05, 10 04 02 ja 10 04 03 ja peatükkidesse 10 02 ja 10 03.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 182 ja 183.  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2380/74, 17. september 1974, millega võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse 
teadusprogrammidega seotud teabelevi käsitlevad sätted (EÜT L 255, 20.9.1974, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2020.–2014. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
6 2 2 5 Muud tulud Teadusuuringute Ühiskeskuse kasuks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Tulu, mis laekub kolmandate isikute maksetest, kingetest või annakutest Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklisse 10 01 05 ja peatükkidesse 10 02, 10 03 ja 10 04.  
6 2 2 6 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt muudele liidu institutsioonidele või komisjoni muudele talitustele konkurentsi 
tingimustes osutatavatest teenustest laekuv tulu, mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks — Sihtotstarbeline 
tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  61 398 662,70  28.2.2017  ET L 51/347 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 2 — TASU EEST OSUTATUD TEENUSTE EEST LAEKUV TULU  (jätkub)  
6 2 2  (jätkub)  
6 2 2 6  (jätkub)  
Märkused  
Tulu, mis on saadud liidu institutsioonidelt või muudelt komisjoni talitustelt, kellele Teadusuuringute Ühiskeskus teeb 
tasu eest uuringuid ja/või osutab teenuseid, ning tulu osalemisest teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogram- 
midega seotud tegevuses.  
Finantsmääruse artikli 21 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute 
tegemiseks kulude eelarvestuse käesoleva eelarvejao artiklitesse 10 01 05, 10 02 01, 10 02 51, 10 02 52, 10 03 01, 10 
03 51, 10 03 52 ja 10 04 03 liidu institutsioonide või muude komisjoni talitustega sõlmitud lepingutest tulenevate 
kulude ulatuses.  
6 2 4 Tulud komisjoni antud litsentsidest leiutistele (patenteeritavad või mitte), mis tulenevad ühenduse teadustööst 
(kaudne tegevus) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja eriti selle artikliga 12 antakse liikmesriikidele, isikutele ja 
ettevõtjatele õigus omandada sobiva tasu eest mittevälistavaid litsentse Euroopa Aatomienergiaühendusele kuuluvate 
patentide, ajutiselt kaitstud patendiõiguste, kasulike mudelite või patenditaotluste raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2380/74, 17. september 1974, millega võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse 
teadusprogrammidega seotud teabelevi käsitlevad sätted (EÜT L 255, 20.9.1974, lk 1).  
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  
6 3 0 Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamaksed Euroopa Majanduspiirkonna koostöölepingu 
raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  392 009 812,—  L 51/348  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 0  (jätkub)  
Märkused  
Artikkel kajastab Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamakseid, mis tulenevad nende riikide 
finantsosalusest liidu tegevuses vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 82 ja protokollile 32.  
Kavandatud osamaksete kogumaht on toodud kokkuvõttes, mis on esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse 
lisas teabe eesmärgil.  
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide osamaksed antakse komisjoni kasutusse vastavalt Euroopa 
Majanduspiirkonna lepingu protokolli 32 artiklitele 1, 2 ja 3.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastatakse 
kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Euroopa Majanduspiirkonna leping (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3).  
6 3 1 Maksed Schengeni acquis’ raames  
6 3 1 2 Osamaksed suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks, loomiseks, toimimiseks ning kasutamiseks Islandi, Norra, 
Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud lepingute raames — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  746 489,08  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklitesse 18 02 07, 18 02 08, 18 02 09 ja 18 03 03.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 1999/439/EÜ, 17. mai 1999, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimise kohta viimase 
kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, 
lk 35).  
Nõukogu otsus 2001/258/EÜ, 15. märts 2001, Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise 
lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest 
vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38), eelkõige selle lepingu artikkel 9.  28.2.2017  ET L 51/349 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta 
(EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöö- 
tamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, 2. september 2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad 
määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes 
vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 222, 5.9.2003, 
lk 3).  
Nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite 
registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 
28.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).  
Nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, 
toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).  
Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/147/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
Nõukogu otsus 2008/149/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).  
Nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli 
juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise 
eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).  L 51/350  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 2  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja 
liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).  
Nõukogu otsus 2011/349/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase 
koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli 
kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).  
Nõukogu otsus 2011/351/EL, 7. märts 2011, protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni 
ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 
lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määr- 
atlemise kriteeriume ja mehhanisme (ELT L 160, 18.6.2011, lk 37).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega asutatakse Euroopa amet 
vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013, 26. juuni 2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise 
Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi 
määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvus- 
vahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste 
ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja 
mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).  28.2.2017  ET L 51/351 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3 Muud Schengeni  acquis ’ raames tehtavad osamaksed (Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein) — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  31 963,65  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse artiklisse 18 03 02.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 1999/439/EÜ, 17. mai 1999, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimise kohta viimase 
kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, 
lk 35).  
Nõukogu otsus 2001/258/EÜ, 15. märts 2001, Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise 
lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest 
vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38), ja eriti selle lepingu artikkel 9.  
Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/147/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
Nõukogu otsus 2008/149/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, 19. mai 2010, millega luuakse Euroopa Varjupaiga- 
küsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).  L 51/352  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2011/349/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase 
koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liech- 
tensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli 
kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).  
Nõukogu otsus 2012/192/EL, 12. juuli 2010, kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liech- 
tensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide 
osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni  
acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 103, 13.4.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/193/EL, 13. märts 2012, sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini 
Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist 
nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni  acquis ’ sätete 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 103, 13.4.2012, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1053/2013, 7. oktoober 2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism 
Schengeni  acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, 
millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).  
Nõukogu otsus 2014/185/EL, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis 
käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirju- 
tamise kohta (ELT L 102, 5.4.2014, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/194/EL, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 
Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT 
L 106, 9.4.2014, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  28.2.2017  ET L 51/353 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 1  (jätkub)  
6 3 1 3  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2014/301/EL, 19. mai 2014, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb Norra 
Kuningriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta (ELT L 157, 27.5.2014, 
lk 33).  
Nõukogu otsus 2014/344/EL, 19. mai 2014, Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (mis käsitleb 
Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta (ELT L 170, 
11.6.2014, lk 49).  
Nõukogu otsus (EL) 2016/350, 25. veebruar 2016, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis 
käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju) sõlmimise kohta 
(ELT L 65, 11.3.2016, lk 61).  
Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva 
välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) allkirjastati 8. detsembril 2016. aastal.  
Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline leping (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks 
oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) allkirjastati 8. detsembril 2016. aastal.  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprillil 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki 
sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki 
sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki 
sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega 
muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016) 194 final).  
Komisjoni 16. novembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse 
ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja 
(EL) 2016/1624 (COM(2016) 731 final).  
6 3 2 Rahaline toetus Euroopa Arengufondi ühiste haldustoetuskulude rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  96 451 586,29  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse kogu Euroopa Arengufondi (EAF) tulu, millest toetatakse tugimeetme- 
kulude rahastamist, täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse 
punkti 21 01 04 07.  L 51/354  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/755/EL, 25. november 2013, ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa 
Liiduga („ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/759/EL, 12. detsember 2013, milles käsitletakse EAFi juhtimise üleminekumeetmeid alates 
1. jaanuarist 2014 kuni 11. Euroopa Arengufondi jõustumiseni (ELT L 335, 14.12.2013, lk 48).  
Alusaktid  
Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta 
mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise 
kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa 
(ELT L 247, 9.9.2006, lk 32).  
Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist 
(11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine (KOM(2011) 837 (lõplik)).  
6 3 3 Rahaline toetus teatavate välisabiprogrammide rahastamiseks — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 3 0 Liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  24 483 151,90  
Märkused  
Punkti kantakse liikmesriikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus 
teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 3 1 Kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline osalus teatavat es 
välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 167 565,18  28.2.2017  ET L 51/355 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 3  (jätkub)  
6 3 3 1  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste või füüsiliste isikute rahaline 
osalus teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 3 2 Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus teatavates välisabiprogrammides, mida rahastab liit ja haldab nende 
nimel komisjon — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse osamaksud, mida rahvusvahelised organisatsioonid teevad teatavatesse välisabiprogrammidesse, mida 
rahastab liit ja haldab nende nimel komisjon.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, 
millest rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
6 3 4 Rahaline toetus usaldusfondidest ja rahastamisvahenditest  
6 3 4 0 Usaldusfondide rahaline toetus komisjoni juhtimiskuludele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 600 000,—  
Märkused  
Punkti kantakse haldustasud, mida komisjonil on õigus kasutada oma halduskulude katteks alates aastast, mil iga 
usaldusfondi toetussummasid kasutama hakati.  
Selliseid haldustasusid käsitatakse kogu usaldusfondi tegevusaja jooksul sihtotstarbeliste tuludena artikli 21 lõike 2 
punkti b tähenduses.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 187 lõige 7.  L 51/356  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 4  (jätkub)  
6 3 4 0  (jätkub)  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti selle artikkel 259.  
6 3 4 1 Rahastamisvahendite rahaline toetus  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Iga-aastased tagasimaksed, mis seonduvad rahastamisvahendile eelarvest makstava toetusega, seahulgas kapitali tagasi- 
maksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis makstakse tagasi komisjonile või rahastamis- 
vahendi jaoks avatud usalduskontodele, on finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatavad sihtotstarbelise sisetuluna ja 
neid kasutatakse sama rahastamisvahendi jaoks, piiramata kõnealuse määruse artikli 140 lõike 9 kohaldamist, 
ajavahemikul, mis ei ületa assigneeringute kulukohustustega sidumise perioodi pluss kaks aastat, kui alusaktis ei ole 
sätestatud teisiti.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 140 lõige 6.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
6 3 5 Rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis (EFSD) — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 5 0 Euroopa Arengufondi rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2017  ET L 51/357 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 5  (jätkub)  
6 3 5 0  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
6 3 5 1 Liikmesriikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis —  
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
6 3 5 2 Kolmandate riikide ning nende asutuste, üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu 
Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/358  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 3 — MAKSED ERILEPINGUTE RAAMES  (jätkub)  
6 3 5  (jätkub)  
6 3 5 2  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
6 3 5 3 Rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse eespool nimetatud rahaline osalus Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt kasutatakse võimalikke tulusid täiendavateks assigneeringuteks, millest 
rahastatakse kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  
6 5 1 2000. aasta eelsete programmitöö perioodidega seotud finantskorrektsioonid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  20 076 489,01  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja 
Tagatisfondi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu ja Ühtekuuluvusfondi 2000. aasta eelsete programmitöö 
perioodidega seotud finantskorrektsioonid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib käesolevasse artiklisse kantud summasid kasutada täiendavate assigneeringute 
tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatesse rubriikidesse, kui neid on vaja 
varem vastu võetud korrektsioonide tühistamise või vähendamise vältimiseks.  28.2.2017  ET L 51/359 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 1  (jätkub)  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõikele 1 ei mõjuta nimetatud määrus komisjoni poolt määruste 
(EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) nr 4253/88, (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1260/1999 või mis tahes muude 31. detsembril 
2006 ja pärast seda kuni abi või projektide lõpetamiseni kõnesoleva abi suhtes kehtinud või kehtivate õigusaktide alusel 
heaks kiidetud ja struktuurifondidest kaasrahastatava abi või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatava projekti jätkamist ega 
muutmist, sealhulgas nimetatud abi või projekti täielikku või osalist tühistamist.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1), eelkõige selle 
artikkel 24.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4256/88, 19. detsember 1988, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
kohaldamiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) arendusrahastu suhtes (EÜT L 374, 
31.12.1988, lk 25).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2080/93, 20. juuli 1993, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
kohaldamiseks Kalanduse Arendusrahastu suhtes (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eriti selle artikli 39 lõige 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  L 51/360  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 2 Programmitöö perioodiga 2000–2006 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  166 865 494,34  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja 
Tagatisfondi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu, Ühtekuuluvusfondi ning põllumajanduse ja maaelu arendamise 
ühinemiseelse programmi (programmitöö periood 2000–2006) ning Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi 
tagatisrahastust rahastatava maaelu arengu ajutise rahastamisvahendiga (TRDI) seotud finantskorrektsioonid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib käesolevasse artiklisse kantud summasid kasutada täiendavate assigneeringute 
tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatesse rubriikidesse, kui neid on vaja 
varem vastu võetud korrektsioonide tühistamise või vähendamise vältimiseks.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõikele 1 ei mõjuta nimetatud määrus komisjoni poolt määruste 
(EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) nr 4253/88, (EÜ) nr 1164/94 ja (EÜ) nr 1260/1999 või mis tahes muude 31. detsembril 
2006 ja pärast seda kuni abi või projektide lõpetamiseni kõnesoleva abi suhtes kehtinud või kehtivate õigusaktide alusel 
heaks kiidetud ja struktuurifondidest kaasrahastatava abi või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatava projekti jätkamist ega 
muutmist, sealhulgas nimetatud abi või projekti täielikku või osalist tühistamist.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eriti selle artikli 39 lõige 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/361 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 2  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2001, 2. märts 2001, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad finantskorrektsioonide tegemise korra kohta struktuurifondidest antavas abis (EÜT L 64, 
6.3.2001, lk 13).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1386/2002, 29. juuli 2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes kohaldatavate juhtimis- ja kontrollisüs- 
teemidega ning finantskorrektsioonide tegemise korraga (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 5).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 27/2004, 5. jaanuar 2004, millega kehtestatakse üksikasjalikud üleminekueeskirjad nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohaldamiseks seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, 
Poolas, Sloveenias ja Slovakkias EAGGF tagatisrahastust rahastatavate maaelu arendamise meetmetega (ELT L 5, 
9.1.2004, lk 36).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2004, 28. jaanuar 2004, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 
rakenduseeskirjad seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja 
Slovakkias kohaldatavate maaelu arendamise üleminekumeetmetega (ELT L 24, 29.1.2004, lk 25).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
6 5 3 Programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi 
ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi programmitöö perioodiga 2007–2013 seotud finantskorrektsioonid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib käesolevasse artiklisse kantud summasid kasutada täiendavate assigneeringute 
tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotiste 04, 05, 11 ja 13 vastavatesse rubriikidesse, kui neid on vaja 
varem vastu võetud korrektsioonide tühistamise või vähendamise vältimiseks.  L 51/362  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 3  (jätkub)  
Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 152 lõikele 1 ei mõjuta kõnealune määrus asjaomaste projektide või 
komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 või mis tahes muu 31. detsembril 2013 kõnealuse abi suhtes kehtiva 
õigusakti alusel heaks kiidetud abi jätkamist ega muutmist kuni nende lõppemiseni, sealhulgas nimetatud projekti või 
abi täielikku või osalist tühistamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
6 5 4 Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskorrektsioonid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) 
programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud finantskorrektsioonid.  
Artiklisse kantud summasid kasutatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 21 täiendavate assigneeringute eraldamiseks 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse jaotistes 04, 05, 11 ja 13.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  28.2.2017  ET L 51/363 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 5 — FINANTSKORREKTSIOONID  (jätkub)  
6 5 4  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  584 301 631,82  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade 
alla ja mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette 
nähtud.  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
60 000 000  60 000 000  28 526 384,61  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida ei kasutata finants- 
määruse artikli 21 kohaselt.  
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  
6 7 0 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seonduv tulu  
6 7 0 1 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 066 592 735,69  L 51/364  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on laekunud liidu eelarvesse tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsustest, mis on tehtud seoses kuludega, mida on finantseeritud Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi tagatisrahastust 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi ja Euroopa Põlluma- 
janduse Tagatisfondist (EAGF) mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013 ja 2014–2020) 2. rubriigi alusel vastavalt 
määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 51 ja 52. See hõlmab finantskorrektsioone, mis on seotud nimetatud määruse 
artikli 40 kohaste maksetähtaegade täitmatajätmisega.  
Punkti kantakse ka määrusega (EÜ) nr 320/2006 loodud ja 30. septembril 2012 lõpetatud ajutise suhkrutööstuse 
ümberkorralduskava alusel (suhkrutööstuse ümberkorraldusfondist) rahastatavaid kulusid käsitlevate raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsuste alusel liidu üldeelarvesse laekuvad summad.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 1 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse 
kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finantsmääruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes 
tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse mis tahes punkti EAGFi 
raames.  
Eelarvepunkti tulu on hinnanguliselt 2 580 000 000 eurot, sealhulgas hinnanguliselt 1 302 000 000 eurot, mis 
kantakse vastavalt finantsmääruse artiklile 14 üle 2016. aastast 2017. aastasse. 2017. aasta eelarve koostamisel võeti 
summat 400 000 000 eurot arvesse artikli 05 02 08 (punkt 05 02 08 03) alla kuuluvate meetmete rahastamiseks ja 
ülejäänud summat 2 180 000 000 eurot võeti arvesse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) alla kuuluvate meetmete 
rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 0 2 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevate õigusnormide rikkumine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  155 453 811,40  28.2.2017  ET L 51/365 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel, sealhulgas seotud intressid, 
eelkõige eeskirjade eiramise või pettuse korral sisse nõutud summad, saadud trahvimaksed ja intress, samuti tagatised, 
hoiused või minetatud tagatised seoses kuludega, mida on finantseeritud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 
tagatisrahastust 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 
mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013 ja 2014–2020) 2. rubriigi alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 54 ja 55.  
Punkt on ette nähtud ka nende summade jaoks, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või eksimuste tagajärjel, 
sealhulgas intressid, karistusmaksed ja tagatised, mis tulenevad kuludest, mida on rahastatud määrusega (EÜ) nr 320/ 
2006 loodud ja 30. septembril 2012 lõppenud ajutise suhkrutööstuse ümberkorralduskava alusel (suhkrutööstuse 
ümberkorraldusfondist).  
Punkti on kavas kanda ka tagasi makstud netosummad, millest liikmesriigid võivad kinni pidada 20 % vastavalt määruse 
(EL) nr 1306/2013 artiklile 55.  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 1 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 ja 55 käsitatakse 
kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finantsmääruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes 
tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse mis tahes punkti EAGFi 
raames.  
Punkti tulu hinnanguline suurus on 152 000 000 eurot. 2017. aasta eelarve koostamisel võeti nimetatud summat 
arvesse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) alla kuuluvate meetmete rahastamisel.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  L 51/366  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 0  (jätkub)  
6 7 0 3 Piimatootjate lisamaksud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  409 588 955,14  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on seotud piimakvootide süsteemi suhtes kohaldatava kvoodiületamistasuga, mida 
kogutakse või nõutakse tagasi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki III jaoga, eelkõige selle 
artikliga 78.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 174 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse mis tahes punkti EAGFi raames.  
Kuna 2015. kalendriaastal lõppes piimakvootide süsteem, kogusid ja deklareerisid liikmesriigid piimatootjate lisa- 
maksusid viimast korda 2016. aasta liidu üldeelarve kohaselt. Kui selles punktis saadakse tulu, siis laekub see ainult 
vastavalt täpsustustele, mis tehakse nende juhtumite raames, mille kohta ei ole võimalik eelhinnangut koostada. Seda 
tulu kasutatakse artikli 05 03 01 (punkt 05 03 01 10) kohaste meetmete vajaduste rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 1 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga seonduv tulu  
6 7 1 1 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  237 409 797,77  28.2.2017  ET L 51/367 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 1  (jätkub)  
6 7 1 1  (jätkub)  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on laekunud liidu eelarvesse tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsustest, mis on seotud finantseerimisega EAFRD tagatisrahastust vastavalt 
määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 51 ja 52. Sellesse punkti kantakse ka EAFRDst tehtud ettemaksete tagasimaks- 
misega seotud summad.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 177 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
mis tahes punkti EAFRD raames.  
2017. aasta eelarve koostamise ajal ei olnud artiklite 05 04 05 ja 05 04 60 jaoks ette nähtud konkreetset summat.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
6 7 1 2 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) käsitlevate õigusnormide rikkumine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  3 784 225,54  
Märkused  
Punkti kantakse summad, mis on sisse nõutud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel, sealhulgas seotud intressid, 
eelkõige eeskirjade eiramise või pettuse korral tagasi nõutud summad, saadud trahvimaksed ja intress, samuti minetatud 
tagatised seoses kuludega, mida on finantseeritud EAFRD tagatisrahastust vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 
artiklitele 54 ja 56.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse kõnealuseid summasid sihtotstarbelise tuluna finants- 
määruse artiklite 21 ja 177 tähenduses. Punkti kantud mis tahes tulu kasutatakse täiendavate assigneeringute tegemiseks 
mis tahes punkti EAFRD raames.  
2017. aasta eelarve koostamise ajal ei olnud artiklite 05 04 05 ja 05 04 60 jaoks ette nähtud konkreetset summat.  L 51/368  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 6 7 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIGA JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFONDIGA 
SEONDUV TULU  (jätkub)  
6 7 1  (jätkub)  
6 7 1 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  28.2.2017  ET L 51/369 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 7 
VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT 
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 7 0  
7 0 0  Viivisintressid  
7 0 0 0  Viivisintressid seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks 
tehtud omavahenditega  5 000 000  5 000 000  22 566 265,07  451,33  
7 0 0 1  Muud viivisintressid  p.m.  3 000 000  422 221,40  
Artikkel 7 0 0 — Kogusumma  5 000 000  8 000 000  22 988 486,47  459,77  
7 0 1  Intressid rahatrahvidelt ja karistusmaksetelt  15 000 000  15 000 000  86 069 211,25  573,79  
7 0 2  Liidu majanduse juhtimise raames kogunevad hoiuste 
intressid — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
7 0 9  Muud intressid  p.m.  
PEATÜKK 7 0 — KOGUSUMMA  20 000 000  23 000 000  109 057 697,72  545,29  
PEATÜKK 7 1  
7 1 0  Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud 
karistused seoses konkurentsieeskirjade rakendamisega  1 100 000 000  100 000 000  1 439 608 863,28  130,87  
7 1 1  Karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud 
aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkunud liikmes- 
riigile Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest  p.m.  p.m.  153 278 000,—  
7 1 2  Liidu finantshuve kahjustava pettuse ja õigusnormide 
rikkumised eest määratud rahatrahvid  p.m.  
7 1 3  Liidu majandusjuhtimise raames laekuvad rahatrahvid 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
7 1 9  Muud rahatrahvid ja karistusmaksed  
7 1 9 0  Muud rahatrahvid ja karistusmaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  
7 1 9 1  Muud sihtotstarbeta rahatrahvid ja karistusmaksed  p.m.  p.m.  1 118 861,29  
Artikkel 7 1 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 118 861,29  
PEATÜKK 7 1 — KOGUSUMMA  1 100 000 000  100 000 000  1 594 005 724,57  144,91  
Jaotis 7 — Kogusumma  1 120 000 000  123 000 000  1 703 063 422,29  152,06  L 51/370  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 7 
VIIVISINTRESSID JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
7 0 0 Viivisintressid  
7 0 0 0 Viivisintressid seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud omavahenditega  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
5 000 000  5 000 000  22 566 265,07  
Märkused  
Kui liikmesriik viivitab omavahendite sissemakse tegemisega komisjoni nimel avatud kontole, millele on osutatud 
määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 9 lõikes 1, siis peab see liikmesriik tasuma viivist. Alla 500 euro suuruste 
viivisesummade sissenõudmisest siiski loobutakse.  
Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite puhul makstakse viivist üksnes hilinemiste eest 
määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 12 lõikes 2 osutatud summade kontole kandmisel.  
Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide viivisemäär võrdub  Euroopa Liidu Teataja  C-seerias avaldatud makse- 
tähtpäeva kuu esimese kalendripäeva intressimääraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseeri- 
mistehingute suhtes, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendi- 
punkti võrra. Viivisemäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.  
Majandus- ja rahaliitu mittekuuluvate liikmesriikide viivisemäär võrdub määraga, mida keskpangad kohaldasid oma 
põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kõnealuse kuu esimesel päeval, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on 
suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendipunkti võrra. Liikmesriikide puhul, mille kohta keskpanga määr ei ole 
kättesaadav, võrdub viivisemäär määraga, mis on kõige lähemal määrale, mida kohaldati liikmesriigi rahaturul kõnealuse 
kuu esimesel päeval, või 0 protsendiga, olenevalt sellest, kumb on suurem, ning mida on suurendatud 2,5 protsendi- 
punkti võrra. Viivisemäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.  
Viivisemäär ei tohi ületada 16 protsendipunkti. Kõrgendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaa- 
davaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste 
rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39), eriti selle artikkel 12.  
7 0 0 1 Muud viivisintressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  3 000 000  422 221,40  28.2.2017  ET L 51/371 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 0  (jätkub)  
7 0 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Punktis kajastatakse kõik muud viivisintressid peale omavahenditelt laekuvate viivisintresside.  
Õiguslik alus  
Euroopa majanduspiirkonna leping (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3), eelkõige protokolli 32 artikli 2 lõige 5.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), eelkõige selle artikkel 102.  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuu- 
luvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 83.  
7 0 1 Intressid rahatrahvidelt ja karistusmaksetelt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
15 000 000  15 000 000  86 069 211,25  
Märkused  
Artikkel on mõeldud trahvide erikonto intresside ning rahatrahvide ja karistusmaksetega, sealhulgas liikmesriikidega 
seonduvate karistusmaksetega seotud viivisintresside jaoks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsiees- 
kirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle 
(ELT L 24, 29.1.2004, lk 1), eelkõige selle artiklid 14 ja 15.  L 51/372  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 0 — VIIVISINTRESSID JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  (jätkub)  
7 0 1  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 78 lõige 4.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), eriti artikkel 83.  
7 0 2 Liidu majanduse juhtimise raames kogunevad hoiuste intressid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Uus artikkel (hõlmab osaliselt endist punkti 7 2 0 0)  
Artikkel on mõeldud liidu majanduse juhtimise raames kogunevate hoiuste intresside jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
avatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97, 7. juuli 1997, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6), eriti artikkel 16.  
7 0 9 Muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
Artiklisse kantakse muud peatükis 7 0 loetlemata viivisintressid, mis kogunevad üksnes erandjuhtudel ja mille jaoks ei 
ole vaja luua eraldi eelarverida.  28.2.2017  ET L 51/373 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  
7 1 0 Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud karistused seoses konkurentsieeskirjade rakendamisega  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
1 100 000 000  100 000 000  1 439 608 863,28  
Märkused  
Komisjon võib määrata rahatrahve, perioodilisi karistusmakseid ja muid trahve ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele, 
kes rikuvad keelde või ei täida oma kohustusi, mis tulenevad allpool loetletud määrustest või Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklitest 101 ja 102.  
Rahatrahvid tuleb tavaliselt tasuda kolme kuu jooksul pärast komisjoni otsusest teatamist. Komisjon ei nõua siiski 
maksmisele kuuluvat summat sisse, kui ettevõtja on esitanud hagi Euroopa Liidu Kohtule. Ettevõtja peab hiljemalt 
lõplikuks maksetähtajaks komisjonile tegema ajutise makse või andma nii võlasummat kui ka intressi või lisatasusid 
katva pangagarantii.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsiees- 
kirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ 
ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1), eelkõige selle artiklid 14 ja 15.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
7 1 1 Karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkunud liikmesriigile 
Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  153 278 000,—  
Märkused  
Endine artikkel 7 1 2  
Artiklis kajastatakse karistusmaksed ja ühekordsed trahvid, mis on määratud aluslepingust tulenevaid kohustusi 
rikkunud liikmesriigile Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmata jätmise eest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikli 260 lõige 2.  L 51/374  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  (jätkub)  
7 1 2 Liidu finantshuve kahjustava pettuse ja õigusnormide rikkumised eest määratud rahatrahvid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
Artiklisse kantakse karistusmaksed, mis tulenevad meetmetest, mida komisjon võtab liidu finantshuvide kaitsmise 
raamistikus juhul, kui avastatakse õigusnormide rikkumisi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209).  
7 1 3 Liidu majandusjuhtimise raames laekuvad rahatrahvid — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Uus artikkel (hõlmab osaliselt endist punkti 7 2 0 0)  
Artiklisse kantakse liidu majandusjuhtimise raames laekuvad rahatrahvid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97, 7. juuli 1997, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6), eriti artikkel 16.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1173/2011, 16. november 2011, eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise 
kohta euroalal (ELT L 306, 23.11.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1174/2011, 16. november 2011, euroalal esineva ülemäärase 
makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 8).  28.2.2017  ET L 51/375 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 7 1 — RAHATRAHVID JA KARISTUSED  (jätkub)  
7 1 9 Muud rahatrahvid ja karistusmaksed  
Märkused  
Uus artikkel  
7 1 9 0 Muud rahatrahvid ja karistusmaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus punkt  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 7 teiste osade 
alla ja mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette 
nähtud.  
7 1 9 1 Muud sihtotstarbeta rahatrahvid ja karistusmaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 118 861,29  
Märkused  
Uus punkt (hõlmab endist artiklit 7 1 1)  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud artikli 7 1 0 teiste osade alla ja mida ei kasutata 
finantsmääruse artikli 21 kohaselt.  L 51/376  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 8 
LAENUTEHINGUD  
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES 
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 8 0  
8 0 0  Euroopa Liidu tagatised maksebilansi toetuseks võetud 
liidu laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 0 1  Euroopa Liidu tagatis Euratomi võetud laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 0 2  Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud 
seoses finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmeh- 
hanismi raames  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 1  
8 1 0  Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega 
tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riski- 
kapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid  p.m.  p.m.  36 735 192,12  
8 1 3  Komisjoni poolt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika 
arengumaadele Euroopa Liidu investeeringupartnerite 
programmi raames antud laenude ja riskikapitali 
põhiosa tagasimaksed ja intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  36 735 192,12  
PEATÜKK 8 2  
8 2 7  Euroopa Liidu tagatis liidu sõlmitud laenukavadele 
makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele 
riikidele  p.m.  p.m.  0,—  
8 2 8  Tagatis Euratomi laenudele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides 
ja Sõltumatute Riikide Ühenduses asuvate tuumaelek- 
trijaamade tõhususe ja turvalisuse parandamiseks  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/377 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD, MIS ON SEOTUD EUROOPA LIIDU TAGATISEGA LAENUDELE, MIDA ANNAVAD 
FINANTSASUTUSED KOLMANDATES RIIKIDES 
PEATÜKK 8 5 — TAGATISASUTUSTE MAKSETEST SAADAV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 8 3  
8 3 5  Euroopa Liidu tagatis Euroopa Investeerimispangast 
kolmandatele riikidele antud laenudele  p.m.  p.m.  0,—  
8 3 6  Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu 
Fondile (EFSD)  p.m.  
PEATÜKK 8 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 8 5  
8 5 0  Euroopa Investeerimisfondi makstavad dividendid  6 928 960  5 217 537  5 678 625,50  81,95  
PEATÜKK 8 5 — KOGUSUMMA  6 928 960  5 217 537  5 678 625,50  81,95  
Jaotis 8 — Kogusumma  6 928 960  5 217 537  42 413 817,62  612,12  L 51/378  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 8 
LAENUTEHINGUD  
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  
8 0 0 Euroopa Liidu tagatised maksebilansi toetuseks võetud liidu laenudele  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidest võetud laenudele. Liikmesriikidele lubatud 
laenusumma ei või sellisel juhul ületada 50 000 000 000 eurot.  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 02 02 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kirjenda- 
miseks, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vaata märkust käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 02 02 juures.  
8 0 1 Euroopa Liidu tagatis Euratomi võetud laenudele  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 04 03 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kirjenda- 
miseks, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õiguslik alus vt märkus käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 04 03 juures.  28.2.2017  ET L 51/379 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 0 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISTEST LAENUTEHINGUTELE LIIKMESRIIKIDES  (jätkub)  
8 0 2 Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi 
raames  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidest võetud laenudele. Liikmesriigile antava laenu või 
krediidilimiidi põhisumma peab jääma õigusliku alusega ette nähtud piiresse.  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 02 03 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kirjenda- 
miseks, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vaata märkust käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 02 03 juures.  
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD  
8 1 0 Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali 
põhiosa tagasimaksed ja intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  36 735 192,12  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse peatükkide 22 02 ja 22 04 alla kantud assigneer- 
ingutest Vahemere piirkonnas asuvatele kolmandatele riikidele antud erilaenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksete ja 
intressimaksete kajastamiseks.  
Siia kantakse ka mõnele Vahemere-äärsele liikmesriigile antud erilaenude ja riskikapitali tagasimaksed ja intressimaksed, 
kuid need moodustavad väikse osa üldmahust. Nimetatud laenud/riskikapital anti siis, kui asjaomased riigid ei olnud 
veel liiduga ühinenud.  
Tavaliselt ületab saadud tulu eelarves prognoositud summad, sest erilaenude intressimakseid võib tasuda nii eelmise kui 
ka jooksva finantsaasta jooksul. Erilaenudelt ja riskikapitalilt võetakse intressi alates laenu väljamaksmise hetkest; 
erilaenude intresse makstakse poolaastamaksetena ning riskikapitali intresse üldjuhul aastamaksetena.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võidakse selles punktis kirjendada sihtotstarbelisi tulusid, mida kasutatakse 
täiendavateks assigneeringuteks, millest rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/380  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 1 — KOMISJONI ANTUD LAENUD  (jätkub)  
8 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Õiguslik alus vt märkus käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse peatükkide 22 02 ja 22 04 juures.  
8 1 3 Komisjoni poolt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika arengumaadele Euroopa Liidu investeeringupartnerite 
programmi raames antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud artiklite 21 02 51 ja 22 04 51 Euroopa Liidu investeeringupartnerite tegevuse alla kantud 
assigneeringutest antud laenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete kajastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Õiguslik alus vt märkus käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artiklite 21 02 51 ja 22 04 51 juures.  
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  
8 2 7 Euroopa Liidu tagatis liidu sõlmitud laenukavadele makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 03 03 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kajastamiseks, 
tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vaata märkus käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 03 03 juures.  28.2.2017  ET L 51/381 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 2 — TULUD EUROOPA LIIDU TAGATISEST LAENUTEHINGUTELE KOLMANDATE RIIKIDE HEAKS  (jätkub)  
8 2 8 Tagatis Euratomi laenudele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja Sõltumatute Riikide Ühenduses asuvate 
tuumaelektrijaamade tõhususe ja turvalisuse parandamiseks  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud artiklis 01 03 04 nimetatud tagatisega seotud õiguste teostamisest saadud tulude kirjenda- 
miseks, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vt märkust käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 03 04 juures.  
PEATÜKK 8 3 — TULUD, MIS ON SEOTUD EUROOPA LIIDU TAGATISEGA LAENUDELE, MIDA ANNAVAD FINANTSASUTUSED 
KOLMANDATES RIIKIDES  
8 3 5 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Investeerimispangast kolmandatele riikidele antud laenudele  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artiklis 01 03 05 nimetatud tagatisega seotud õiguste 
teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Ülevaade laenutehingutest koos võlahaldusega nii laenu põhiosa kui ka intresside puhul on esitatud käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse lisa II osas.  
Õiguslik alus  
Õigusliku aluse kohta vt märkust käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse artikli 01 03 05 juures.  
8 3 6 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondile (EFSD)  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m. L 51/382  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
PEATÜKK 8 3 — TULUD, MIS ON SEOTUD EUROOPA LIIDU TAGATISEGA LAENUDELE, MIDA ANNAVAD FINANTSASUTUSED 
KOLMANDATES RIIKIDES  (jätkub)  
8 3 6  (jätkub)  
Märkused  
Uus artikkel  
Artiklisse kirjendatakse käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse punktis 01 03 07 nimetatud tagatisega seotud õiguste 
teostamisest saadud tulud, tingimusel et neid tulusid ei ole kuludest maha arvatud.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
PEATÜKK 8 5 — TAGATISASUTUSTE MAKSETEST SAADAV TULU  
8 5 0 Euroopa Investeerimisfondi makstavad dividendid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
6 928 960  5 217 537  5 678 625,50  
Märkused  
Artikkel on mõeldud nende dividendide kirjendamiseks, mida Euroopa Investeerimisfond maksab tehtud sissemaksete 
eest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/375/EÜ, 6. juuni 1994, ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis 
(EÜT L 173, 7.7.1994, lk 12).  
Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali 
suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 562/2014/EL, 15. mai 2014, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa 
Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/383 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  25 000 000  25 000 000  17 961 486,67  71,85  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  25 000 000  25 000 000  17 961 486,67  71,85  
Jaotis 9 — Kogusumma  25 000 000  25 000 000  17 961 486,67  71,85  
KÕIK KOKKU  2 420 569 598  1 278 944 020  7 258 210 193,24  299,86  L 51/384  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
25 000 000  25 000 000  17 961 486,67  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud mitmesuguste tulude kirjendamiseks.  28.2.2017  ET L 51/385 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
ASSIGNEERINGUTE (2017 JA 2016) JA TÄITUMISTE (2015) KOKKUVÕTE  L 51/386  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
Jaotis  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 MAJANDUS- JA 
RAHANDUSVALDKOND  3 086 394 801  2 840 247 301  2 606 581 157  1 097 025 157  1 648 867 940,72  418 650 879,73  
02 SISETURG, TÖÖSTUS, 
ETTEVÕTLUS JA VKED  2 455 727 091  2 260 420 906  2 285 812 989  1 894 487 636  2 580 988 956,39  2 071 250 234,93  
03 KONKURENTS  108 427 562  108 427 562  102 698 620  102 698 620  99 991 590,72  99 991 590,72  
04 TÖÖHÕIVE, SOTSIAAL- 
KÜSIMUSED JA 
SOTSIAALNE KAAS- 
ATUS  13 813 326 529  10 725 565 124  12 924 259 299  11 185 720 525  18 112 955 105,37  10 757 082 443,37  
05 PÕLLUMAJANDUS JA 
MAAELU ARENG  57 537 879 867  54 110 140 315  61 380 834 429  54 625 119 708  65 491 966 489,08  57 093 310 144,82  
06 LIIKUVUS JA TRAN- 
SPORT  3 783 964 054  1 815 351 093  4 220 977 187  2 297 113 330  2 683 905 382,14  2 055 079 058,37  
07 KESKKOND  472 838 520  388 338 137  448 266 445  397 061 087  436 307 063,76  397 990 224,07  
08 TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON  6 192 803 780  5 911 660 897  5 851 738 306  5 401 700 507  6 259 564 911,40  5 820 355 448,88  
09 SIDEVÕRGUD, SISU JA 
TEHNOLOOGIA  2 008 048 360  2 164 759 630  1 803 314 364  2 373 056 657  1 967 416 437,50  1 980 654 260,33  
10 OTSENE TEADUSTE- 
GEVUS  401 736 330  401 569 370  396 834 657  402 688 960  504 440 682,87  518 532 553,84  
11 MERENDUS JA 
KALANDUS  1 090 330 395  752 871 678  994 490 215  536 326 774  1 834 203 382,82  959 839 262,31  
Reservid (40 02 41)  14 809 522  14 809 522  79 515 750  76 610 750  
1 105 139 917  767 681 200  1 074 005 965  612 937 524  1 834 203 382,82  959 839 262,31  
12 FINANTSSTABIILSUSE, 
FINANTSTEENUSTE JA 
KAPITALITURGUDE LIIT  85 913 287  88 425 287  84 986 304  85 662 304  89 761 434,96  88 359 113,22  
Reservid (40 02 41)  4 856 000  3 267 000  
90 769 287  91 692 287  84 986 304  85 662 304  89 761 434,96  88 359 113,22  
13 REGIONAAL- JA 
LINNAPOLIITIKA  38 588 139 808  26 768 072 268  36 020 105 786  31 306 574 112  50 634 760 865,89  41 100 414 945,55  
Reservid (40 01 40, 
40 02 41)  23 625 000  12 375 000  
38 611 764 808  26 780 447 268  36 020 105 786  31 306 574 112  50 634 760 865,89  41 100 414 945,55  
14 MAKSUKORRALDUS JA 
TOLLILIIT  178 361 995  161 007 995  166 447 251  159 265 251  164 867 164,76  154 952 021,18  
15 HARIDUS JA KULTUUR  3 366 357 284  3 146 029 354  2 889 262 253  3 030 752 053  3 095 620 424,55  3 036 037 497,20  
16 TEABEVAHETUS  211 571 438  210 059 438  203 694 896  196 759 396  208 027 510,98  203 598 132,56  28.2.2017  ET L 51/387 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
Jaotis  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 TERVIS JA TOIDU- 
OHUTUS  564 254 603  541 521 603  557 855 060  558 557 060  592 082 628,96  528 221 314,28  
18 RÄNNE JA SISEASJAD  3 419 137 519  3 075 013 252  3 475 091 730  2 333 443 097  2 026 257 159,15  1 383 269 323,57  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  28 000 000  
3 459 137 519  3 103 013 252  3 475 091 730  2 333 443 097  2 026 257 159,15  1 383 269 323,57  
19 VÄLISPOLIITIKA 
VAHENDID  738 187 747  699 292 859  782 603 058  677 343 652  705 572 634,99  589 716 066,56  
20 KAUBANDUS  113 201 323  111 701 323  107 216 392  105 566 392  115 685 236,75  115 912 475,41  
21 RAHVUSVAHELINE 
KOOSTÖÖ JA ARENG  3 702 842 929  3 339 435 538  3 161 973 792  3 345 883 780  3 106 617 551,75  2 827 691 372,75  
22 NAABRUSPOLIITIKA JA 
LAIENEMISLÄBIRÄÄKI- 
MISED  4 508 080 400  3 856 253 509  3 835 177 683  3 565 517 946  4 026 495 250,19  2 646 383 979,03  
23 HUMANITAARABI JA 
KODANIKUKAITSE  1 052 651 277  1 254 755 387  1 202 303 141  1 560 487 834  1 483 671 267,91  1 325 672 656,56  
24 PETTUSTEVASTANE 
VÕITLUS  82 246 700  80 192 081  79 346 800  84 775 500  77 352 363,18  73 197 720,60  
25 KOMISJONI POLIITIKA 
KOORDINEERIMINE JA 
ÕIGUSNÕUSTAMINE  232 305 442  232 055 442  206 099 587  205 749 587  198 519 037,55  198 519 037,55  
26 KOMISJONI HALDUS  1 065 512 732  1 063 133 732  1 022 708 825  1 022 164 205  1 121 475 746,64  1 119 250 255,58  
Reservid (40 01 40)  4 644 253  4 644 253  3 426 739  3 426 739  
1 070 156 985  1 067 777 985  1 026 135 564  1 025 590 944  1 121 475 746,64  1 119 250 255,58  
27 EELARVE  76 142 758  76 142 758  72 184 538  72 184 538  60 379 644,87  60 379 644,87  
28 AUDIT  19 227 094  19 227 094  18 774 034  18 774 034  12 451 085,54  12 451 085,54  
29 STATISTIKA  143 533 663  127 573 663  139 150 570  127 507 570  141 098 048,23  125 033 100,62  
30 PENSIONID JA 
NENDEGA SEOTUD 
KULUD  1 796 802 000  1 796 802 000  1 647 355 000  1 647 355 000  1 562 987 832,58  1 562 987 832,58  
31 KEELETALITUSED  407 877 123  407 877 123  398 824 459  398 824 459  424 634 430,21  424 634 430,21  
32 ENERGEETIKA  1 643 319 742  1 316 740 381  1 457 767 330  1 507 745 646  1 393 962 572,49  1 453 066 624,70  
Kogusumma  152 947 144 153  129 850 664 100  150 544 736 157  132 323 892 377  172 862 887 834,90  141 202 484 731,49  
Millest reservid 
(40 01 40, 40 02 41)  87 934 775  63 095 775  82 942 489  80 037 489  L 51/388  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
JAOTIS XX  
HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  28.2.2017  ET L 51/389 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS XX 
HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01  HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  
XX 01 01  Eri poliitikavaldkondades töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
XX 01 01 01  Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
XX 01 01 01 01  Töötasud ja toetused  5,2 2 011 496 000  1 913 010 000  1 925 385 565,15  
XX 01 01 01 02  Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud 
kulud ja toetused  5,2 12 072 000  11 828 000  11 669 158,99  
XX 01 01 01 03  Töötasude kohandamine  5,2 18 170 000  17 279 000  0,—  
Vahesumma  2 041 738 000  1 942 117 000  1 937 054 724,14  
XX 01 01 02  Liidu delegatsioonides töötavate komisjoni ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
XX 01 01 02 01  Töötasud ja toetused  5,2 111 637 000  104 747 000  102 581 450,13  
XX 01 01 02 02  Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud 
kulud ja toetused  5,2 7 430 000  7 188 000  6 750 772,95  
XX 01 01 02 03  Assigneeringud töötasude kohandamiseks  5,2 967 000  912 000  0,—  
Vahesumma  120 034 000  112 847 000  109 332 223,08  
Artikkel XX 01 01 — Vahesumma  2 161 772 000  2 054 964 000  2 046 386 947,22  
XX 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
XX 01 02 01  Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised töötajad  
XX 01 02 01 01  Lepingulised töötajad  5,2 68 270 000  65 206 000  70 763 093,62  
XX 01 02 01 02  Renditud tööjõud ning eri tegevusalade tehniline ja haldustugi  5,2 22 460 000  21 900 000  20 543 059,33  
XX 01 02 01 03  Ajutiselt institutsiooni juurde lähetatud riiklikud avalikud 
teenistujad  5,2 38 533 000  37 308 000  32 571 030,36  
Vahesumma  129 263 000  124 414 000  123 877 183,31  
XX 01 02 02  Komisjoni koosseisuvälised töötajad liidu delegatsioonides  
XX 01 02 02 01  Muu personali töötasud  5,2 9 131 000  8 945 000  9 980 990,—  
XX 01 02 02 02  Noorte ekspertide ja riikide lähetatud ekspertide koolitamine  5,2 1 868 000  1 828 000  1 690 000,—  
XX 01 02 02 03  Muu personali ja muude teenustega seotud kulud  5,2 351 000  343 000  398 000,—  
Vahesumma  11 350 000  11 116 000  12 068 990,—  L 51/390  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 02 11  Institutsiooni muud juhtimiskulud  
XX 01 02 11 01  Lähetus- ja esinduskulud  5,2 57 319 000  57 067 000  56 979 191,69  
XX 01 02 11 02  Konverentside, koosolekute ja eksperdirühmadega seotud 
kulud  5,2 25 490 000  25 890 000  21 772 745,41  
XX 01 02 11 03  Komiteede koosolekud  5,2 12 015 000  12 215 000  10 479 467,54  
XX 01 02 11 04  Uuringud ja konsultatsioonid  5,2 6 090 000  6 090 000  5 219 144,66  
XX 01 02 11 05  Info- ja juhtimissüsteemid  5,2 28 937 000  28 793 000  33 797 162,76  
XX 01 02 11 06  Täiendus- ja juhtimiskoolitus  5,2 13 100 000  13 101 000  15 194 875,61  
Vahesumma  142 951 000  143 156 000  143 442 587,67  
XX 01 02 12  Muud juhtimiskulud seoses liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personaliga  
XX 01 02 12 01  Lähetus-, konverentsi- ja esinduskulud  5,2 5 652 000  5 587 000  5 807 000,—  
XX 01 02 12 02  Delegatsioonide töötajate lisakoolitus  5,2 485 000  699 000  274 000,—  
Vahesumma  6 137 000  6 286 000  6 081 000,—  
Artikkel XX 01 02 — Vahesumma  289 701 000  284 972 000  285 469 760,98  
XX 01 03  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja 
hoonetega seotud kulud  
XX 01 03 01  Komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  
XX 01 03 01 03  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmed  5,2 64 283 000  61 113 000  63 319 231,67  
XX 01 03 01 04  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused  5,2 63 210 000  61 634 000  69 690 972,29  
Vahesumma  127 493 000  122 747 000  133 010 203,96  
XX 01 03 02  Hooned ja liidu delegatsioonides töötava komisjoni 
personaliga seotud muud kulud  
XX 01 03 02 01  Soetamine, üürimine ja sellega seotud kulud  5,2 28 503 000  28 797 000  26 182 000,—  
XX 01 03 02 02  Seadmed, sisustus, varustus ja teenused  5,2 827 000  836 000  236 000,—  
Vahesumma  29 330 000  29 633 000  26 418 000,—  
Artikkel XX 01 03 — Vahesumma  156 823 000  152 380 000  159 428 203,96  
PEATÜKK XX 01 — KOGUSUMMA  2 608 296 000  2 492 316 000  2 491 284 912,16  28.2.2017  ET L 51/391 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
JAOTIS XX 
HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  
XX 01 01 Eri poliitikavaldkondades töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
XX 01 01 01 Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 01 01  Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
XX 01 01 01 01  Töötasud ja toetused  5,2 2 011 496 000  1 913 010 000  1 925 385 565,15  
XX 01 01 01 02  Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud 
kulud ja toetused  5,2 12 072 000  11 828 000  11 669 158,99  
XX 01 01 01 03  Töötasude kohandamine  5,2 18 170 000  17 279 000  0,—  
Punkt XX 01 01 01 — Kogusumma  2 041 738 000  1 942 117 000  1 937 054 724,14  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse järgmised ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega (v.a kolmandates riikides töötav personal) seotud kulud: 
— palgad, toetused ja muud palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed, mida komisjon peab tegema ajutiste töötajate pensioniõiguste 
kehtestamiseks või säilitamiseks nende päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja stipendiumid; 
— ametnike ja ajutiste töötajate toetused seoses vahetustega tööga või valveajaga tööl või kodus; 
— toetused, mida makstakse ametniku vallandamisel ilmse ebakompetentsuse tõttu; 
— toetused, mida makstakse juhul, kui institutsioon ütleb üles ajutise töötajaga sõlmitud lepingu; 
— liidu territooriumil asuvates liidu asutustes ja liidu delegatsioonides töötavate ametnike kodudes rakendatud 
turvameetmetega seotud kulude hüvitamine; 
— kindlasummalised toetused ja tunnitasu alusel tehtavad maksed AST-kategooria ametnikele ületunnitöö eest, mida 
kehtiva korra kohaselt ei saa hüvitada vabade päevadega / vaba ajaga; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsientide kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes ning 
mujale kui töökohariiki kantavate rahaliste tasude suhtes;  L 51/392  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 01  (jätkub)  
XX 01 01 01  (jätkub)  
— ametnike ja ajutiste töötajate (kaasa arvatud nende perekondade) sõidukulud, mis on seotud tööle asumise, 
institutsioonist lahkumise või teise töökohta üleviimisega; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega, uuele töökohale üleviimisega ning lõpuks institutsioonist lahkumise ja mujale 
elama asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud vahetama elukohta seoses tööle 
asumisega, uuele töökohale üleviimisega ning lõpuks institutsioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— päevarahad, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega või üleviimisega teisele töökohale; 
— üleminekukulud, mis on seotud ametnikega, kes on määratud uutes liikmesriikides asuvatele ametikohtadele enne 
ühinemist, kuid kellelt nõutakse teenistuse jätkamist nendes liikmesriikides ka pärast ühinemiskuupäeva ning kellel 
vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste X 
lisale on erandkorras õigus samadele finants- ja materiaalsetele tingimustele kui need, mida komisjon kohaldas enne 
ühinemist; 
— eelarveaasta jooksul töötasude kõigi kohandamistega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 49 200 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
XX 01 01 02 Liidu delegatsioonides töötavate komisjoni ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 01 02  Liidu delegatsioonides töötavate komisjoni ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
XX 01 01 02 01  Töötasud ja toetused  5,2 111 637 000  104 747 000  102 581 450,13  
XX 01 01 02 02  Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud 
kulud ja toetused  5,2 7 430 000  7 188 000  6 750 772,95  
XX 01 01 02 03  Assigneeringud töötasude kohandamiseks  5,2 967 000  912 000  0,—  
Punkt XX 01 01 02 — Kogusumma  120 034 000  112 847 000  109 332 223,08  28.2.2017  ET L 51/393 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 01  (jätkub)  
XX 01 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Punktide 19 01 01 02, 20 01 01 02, 21 01 01 02 ja 22 01 01 02 puhul, milles käsitletakse liidu delegatsioone 
kolmandates riikides ning rahvusvaheliste organisatsioonide juures, kaetakse sellest assigneeringust järgmised komisjoni 
ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste töötajatega seotud kulud: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks nende 
päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— ületunnitöö; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes; 
— eelarveaasta jooksul töötasude kõigi kohandamistega seotud kulud; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõpliku töölt lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— töötajate ning nende perekonnaliikmete sõidukulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumise, töölt lahkumise või 
teisele tööle üleviimisega, kui sellega kaasneb töökoha muutumine; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või lõpliku töölt lahkumise ja mujale elama asumisega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/394  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
XX 01 02 01 Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised töötajad  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 02 01  Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised töötajad  
XX 01 02 01 01  Lepingulised töötajad  5,2 68 270 000  65 206 000  70 763 093,62  
XX 01 02 01 02  Renditud tööjõud ning eri tegevusalade tehniline ja haldustugi  5,2 22 460 000  21 900 000  20 543 059,33  
XX 01 02 01 03  Ajutiselt institutsiooni juurde lähetatud riiklikud avalikud 
teenistujad  5,2 38 533 000  37 308 000  32 571 030,36  
Punkt XX 01 02 01 — Kogusumma  129 263 000  124 414 000  123 877 183,31  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste Euroopa Liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— abi- ja lepinguliste töötajate (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste tähenduses) töötasud, tööandja 
maksed seoses lepinguliste töötajate sotsiaalkindlustusega ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohalda- 
misest nimetatud töötajate töötasude suhtes; 
— summad, mis on vajalikud puudega inimeste juhtisikutena tegutsevate lepinguliste töötajate töötasude katmiseks; 
— renditud tööjõu, eelkõige bürootöötajate ja stenografistide-masinakirjutajate kasutamine; 
— tehnilise ja haldustöö ning intellektuaalteenuste teenuslepingute alusel töötava personaliga seotud kulud ning 
nimetatud personaliga seotud tegevuskulud ning kulud hoonetele ja seadmetele; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega 
komisjoni või kutsumisega lühinõupidamistele, eriti seoses mitmesuguste valdkondade õigusaktide ühtlustamist 
käsitlevate eelnõude koostamisega ning personalivahetusega, mida korraldatakse ELi õigusaktide ühetaolise kohal- 
damise tagamiseks liikmesriikides; 
— eelarveaasta jooksul töötasude kõigi kohandamistega seotud kulud.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest ELi üldkuludes vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 
artiklile 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastel eelarveridadel. Sellise tulu 
suurus on hinnanguliselt 163 584 eurot.  28.2.2017  ET L 51/395 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses ELi programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on olemasolevate andmete põhjal hinn- 
anguliselt 4 755 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Nõukogu direktiiv 2000/78/EÜ, 27. november 2000, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö 
saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16).  
Euroopa Parlamendi juhatuse 22. juuni 2005. aasta otsusega vastu võetud puudega inimeste töölevõtmise tegevu- 
seeskiri.  
XX 01 02 02 Komisjoni koosseisuvälised töötajad liidu delegatsioonides  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 02 02  Komisjoni koosseisuvälised töötajad liidu delegatsioonides  
XX 01 02 02 01  Muu personali töötasud  5,2 9 131 000  8 945 000  9 980 990,—  
XX 01 02 02 02  Noorte ekspertide ja riikide lähetatud ekspertide koolitamine  5,2 1 868 000  1 828 000  1 690 000,—  
XX 01 02 02 03  Muu personali ja muude teenustega seotud kulud  5,2 351 000  343 000  398 000,—  
Punkt XX 01 02 02 — Kogusumma  11 350 000  11 116 000  12 068 990,—  
Märkused  
Punktide 19 01 02 02, 20 01 02 02, 21 01 02 02 ja 22 01 02 02 puhul, milles käsitletakse komisjoni koosseisu- 
väliseid töötajaid liidu delegatsioonides, mis asuvad kolmandates riikides või rahvusvaheliste organisatsioonide juures, 
kaetakse sellest assigneeringust järgmised kulud: 
— kohaliku ja/või lepingulise tööjõu töötasud, samuti sotsiaalkindlustusmaksed ja hüvitised, mida peab tasuma 
tööandja;  L 51/396  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 02  (jätkub)  
— tööandja sissemaksed seoses kohaliku personali täiendava sotsiaalkindlustuskattega; 
— renditud tööjõu või vabakutseliste töötajate teenused.  
Liidu delegatsioonidesse lähetatud noorte ekspertide ja riikide ekspertide puhul kasutatakse käesolevat assigneeringut 
selleks, et 
— rahastada või kaasrahastada neid kulusid, mis on seotud noorte (ülikooli lõpetanud) ekspertide lähetamisega liidu 
delegatsioonidesse; 
— katta liikmesriikide või kolmandate riikide noortele diplomaatidele mõeldud seminaride korraldamise kulusid; 
— katta kulusid, mis on seotud liikmesriikide ametnike lähetamise või ajutise tööle määramisega liidu delegatsiooni- 
desse.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
XX 01 02 11 Institutsiooni muud juhtimiskulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 02 11  Institutsiooni muud juhtimiskulud  
XX 01 02 11 01  Lähetus- ja esinduskulud  5,2 57 319 000  57 067 000  56 979 191,69  
XX 01 02 11 02  Konverentside, koosolekute ja eksperdirühmadega seotud 
kulud  5,2 25 490 000  25 890 000  21 772 745,41  
XX 01 02 11 03  Komiteede koosolekud  5,2 12 015 000  12 215 000  10 479 467,54  
XX 01 02 11 04  Uuringud ja konsultatsioonid  5,2 6 090 000  6 090 000  5 219 144,66  
XX 01 02 11 05  Info- ja juhtimissüsteemid  5,2 28 937 000  28 793 000  33 797 162,76  
XX 01 02 11 06  Täiendus- ja juhtimiskoolitus  5,2 13 100 000  13 101 000  15 194 875,61  
Punkt XX 01 02 11 — Kogusumma  142 951 000  143 156 000  143 442 587,67  
Märkused  
Endised punktid XX 01 02 11 ja XX 01 03 01 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud järgmiste detsentraliseeritud talitluskulude rahastamiseks.  28.2.2017  ET L 51/397 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 11  (jätkub)  
Lähetused: 
— personalieeskirjade alusel töötavate komisjoni töötajate ning komisjoni osakondades lähetusel viibivate riikide või 
rahvusvaheliste ekspertide või ametnike lähetusega seotud sõidukulud, kaasa arvatud piletite ja broneerimisega 
seotud lisakulud, päevarahad ning täiendavad ja erakorralised kulud (muude liidu institutsioonide ning asutuste või 
kolmandate isikute eest tasutud lähetuskulude tagasimaksed loetakse sihtotstarbelisteks kuludeks). Võimaluse korral 
kasutab komisjon selliseid lennuettevõtjaid, kes on sõlminud töötajatega kollektiivlepingu ja kes täidavad asjako- 
haseid ILO konventsioone.  
Esinduskulud: 
— ametlikult komisjoni esindavate isikute kulude hüvitamine (ei hüvitata kulusid, mis tulenevad esinduskohustustest 
suhetes komisjoni või teiste liidu institutsioonide töötajatega).  
Ekspertide kohtumised: 
— komisjoni poolt loodud või kokku kutsutud eksperdirühmade toimimiseks tehtud kulutuste hüvitamine: uurimis- ja 
töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste organiseerimisega 
seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide või välisesinduste peakorterite olemasolevate infrastruktuuride 
raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel).  
Konverentsid: 
— kulutused, mis on seotud konverentside, kongresside ja kohtumistega, mida korraldab komisjon oma poliitiliste 
tegevussuundade toetuseks, ning kulutused finantskontrolliasutuste ja -organite võrgustiku toimimiseks, sealhulgas 
selliste organisatsioonide ja Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmete vahelise aastakoosoleku korral- 
damiseks, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni (Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta 
üldeelarve täitmise kohta, III jagu „Komisjon“ (ELT L 340, 6.12.2006, lk 5)) lõikes 88; 
— kulutused, mis on seotud konverentside, seminaride, koosolekute, koolituskursuste ning majasisese praktika 
korraldamisega liikmesriikide ametnikele, kes juhivad või kontrollivad ELi vahenditest rahastatavaid toiminguid või 
ELi omavahenditesse laekuvate tulude sissenõudmisega seotud toiminguid või teevad koostööd ELi statistikasüsteemi 
raames, ning samaliigilised kulutused ELi programmide raames rahastatavaid toiminguid juhtivatele või kontrolli- 
vatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ametnikele; 
— liidu finantshuvide kaitsmisega otseselt seotud juhtimis- või kontrolliülesandeid täitvate kolmandatest riikidest pärit 
ametnike koolitusega seotud kulutused; 
— kulud, mis on seotud komisjoni osalemisega konverentsidel, kongressidel ja koosolekutel; 
— konverentsidel osalemise tasud, välja arvatud koolituskulud;  L 51/398  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 11  (jätkub)  
— kutse- ja teadusühingute liikmemaksud; 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud.  
Komiteede koosolekud: 
— Euroopa Liidu toimimise lepingu või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste või nõukogu määruste alusel loodud 
komiteedes osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste organiseerimisega 
seotud kulud, kui neid ei kaeta (institutsioonide või välisesinduste peakorterite) olemasolevate infrastruktuuride 
raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel).  
Uuringud ja konsultatsioonid: 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida viivad läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (eraisikud või 
ettevõtted) lepingu alusel, juhul kui komisjonil ei ole sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid teha; 
— tehtud uuringute ostmine ning spetsialiseeritud teadusasutuste liikmemaksud.  
Info- ja juhtimissüsteemid: 
— juhtimis- ja infosüsteemide väljatöötamine ja hooldamine lepingu alusel; 
— täielike (kasutusvalmis) info- ja juhtimissüsteemide soetamine ja hooldus halduskorralduse (personal, eelarve, 
rahandus, raamatupidamine jne) valdkonnas; 
— nimetatud süsteemide ja projektijuhtimisega seotud uurimused, dokumentatsioon ja koolitus; 
— infotehnoloogia kvaliteedi, turvalisuse, tehnoloogia, selle väljatöötamise metoodika, infotehnoloogia halduse ja muu 
sellisega seotud oskuste ja teadmiste omandamine kõikides osakondades; 
— selliste süsteemide tehniline tugi ja nende nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalikud tehnilised tööd.  
Lisakoolitus ja juhtimiskoolitus: 
— kulutused üldkoolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning komisjoni töö tulemuslikkust ja 
tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatsioonimeetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteeditagamise ning 
personalijuhtimise konsultantidele makstavad tasud;  28.2.2017  ET L 51/399 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 11  (jätkub)  
— komisjoni korraldatud koolituskursuste, -seminaride ja -konverentside kavandamise, pidamise ja hindamisega 
seotud kulutused (kursuste juhendajad / ettekannete esitajad ning nende sõidu- ja elamiskulud, samuti 
õppematerjalid); 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja 
majutamisega seotud kulutused; 
— koolituskulud, mis on seotud trükiste, teabe ja asjaomaste veebilehekülgedega, samuti õppevahendite ostmisega, 
kaugõppe liikmemaksude ja litsentsidega, raamatute, ajakirjanduse ja multimeediatoodetega; 
— õppevahendite ostmine.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest ELi üldkuludes vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 
artiklile 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastel eelarveridadel. Sellise tulu 
suurus on hinnanguliselt 727 500 eurot.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on olemasolevate andmete põhjal hinn- 
anguliselt 8 883 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/400  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 12 Muud juhtimiskulud seoses liidu delegatsioonides töötava komisjoni personaliga  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 02 12  Muud juhtimiskulud seoses liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personaliga  
XX 01 02 12 01  Lähetus-, konverentsi- ja esinduskulud  5,2 5 652 000  5 587 000  5 807 000,—  
XX 01 02 12 02  Delegatsioonide töötajate lisakoolitus  5,2 485 000  699 000  274 000,—  
Punkt XX 01 02 12 — Kogusumma  6 137 000  6 286 000  6 081 000,—  
Märkused  
Punktide 19 01 02 12, 20 01 02 12, 21 01 02 12 ja 22 01 02 12 puhul, milles käsitletakse komisjoni personali liidu 
delegatsioonides kolmandates riikides ning rahvusvaheliste organisatsioonide juures, kaetakse sellest assigneeringust 
järgmised kulud: 
— muu personaliga seotud mitmesugused kulud ja toetused, sh õigusnõustamine; 
— ametnike, lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate värbamise menetlusega seotud kulutused, sh avaldamiskulud, 
sõidu- ja elamiskulud ning katsetele ja intervjuule kutsutud kandidaatide õnnetusjuhtumikindlustus, ning rühmavii- 
siliste värbamiskatsete ning värbamiseelsete terviseuuringute korraldamisega seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud ametnike, lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate iga-aastaste terviseuuringute ning nende 
käigus tehtavate analüüside ja katsetega, samuti kultuuriürituste ning ühiskondlike suhete sõlmimisele kaasa aitavate 
algatustega; 
— kulud, mis on seotud arstiabi andmisega ning meditsiinilise ja hambaravialase nõustamisega kohalikele töötajatele, 
kes on tööle võetud kohaliku õiguse kohase lepinguga, ning kulud, mis tulenevad AIDSiga seotud meetmete 
rakendamisest töökohal; 
— kindlasummaline toetus, mida makstakse ametnikele, kelle ametiülesanded toovad kaasa regulaarseid esindusku- 
lusid, ning selliste kulude hüvitamine, mida kannavad volitatud ametnikud komisjoni/liidu esindamisel teenistuse 
huvides ning seoses oma ametiülesannetega (liidu territooriumil asuvate liidu delegatsioonide puhul kaetakse 
majutuskulud osaliselt kindlasummalisest esindustoetusest); 
— ametnike ja muude töötajate lähetustega seotud transpordikulud ning lähetuste päevarahad ja kaasnevad täiendavad 
või erakorralised kulud; 
— meditsiinilise evakueerimisega seotud transpordikulud ja päevarahad; 
— kriisiolukordadest põhjustatud kulud, sealhulgas reisi- ja majutuskulud ning päevarahad;  28.2.2017  ET L 51/401 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 02  (jätkub)  
XX 01 02 12  (jätkub)  
— kulutused üld- ja keelekoolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning komisjoni töö tulemuslikkust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatsioonimeetodite, planeerimise, juhtimise, strateegia, kvaliteedita- 
gamise ning personalijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— komisjoni või Euroopa välisteenistuse korraldatud koolituskursuste, -seminaride ja -konverentside kavandamise, 
pidamise ja hindamisega seotud kulutused (kursuste juhendajad / ettekannete esitajad ning nende sõidu- ja 
elamiskulud, ning õppematerjalid); 
— kursuste korraldamise praktiliste ja logistiliste aspektidega seotud kulud, sealhulgas ruumide, transpordi ja 
seadmete üürimine väljaõppe ning kohalike ja piirkondlike seminaride jaoks, samuti mitmesugused asjaomased 
kulud, nagu joogid ja suupisted; 
— konverentsidel ja sümpoosionidel osalemise kulud ning kutse- ja teadusorganisatsioonide liikmemaksud; 
— väljaannete ja teabe, vastavate internetilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
XX 01 03 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonetega seotud kulud  
XX 01 03 01 Komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 03 01  Komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  
XX 01 03 01 03  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmed  5,2 64 283 000  61 113 000  63 319 231,67  
XX 01 03 01 04  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused  5,2 63 210 000  61 634 000  69 690 972,29  
Punkt XX 01 03 01 — Kogusumma  127 493 000  122 747 000  133 010 203,96  L 51/402  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 03  (jätkub)  
XX 01 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Endine punkt XX 01 03 01 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud järgmiste Euroopa Liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— komisjoni hoonete telekommunikatsiooniseadmed, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, videokonver- 
entsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus; 
— andmesidevõrgud (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenused (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ning teisaldamine); 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üür ja liisimine; 
— teabe trükitud kujul esitamiseks vajalike vahendite, nt printerite, fakside, koopiamasinate, skannerite ja toonerite ost, 
üürimine või liisimine; 
— elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— kulud, mis on seotud abonementide ostmise, elektrooniliste teabeteenuste ja asutuseväliste andmebaaside kasu- 
tamise ning elektrooniliste andmekandjate soetamisega; sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonementmaksud ja 
nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkudega seotud kulud, hoonetevahelise telefoni- ja andmeside ning 
liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinide kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paberil ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisuse ja kvaliteedi tagamise uuringud; 
— järgmised andmekeskuse kulud: 
— andmekeskuses kasutatavate arvutite, välisseadmete ja tarkvara ost, üürimine või liisimine ning tagavarasead- 
metega seotud kulud; 
— kõnealuste seadmete hoolduse, kasutajatoe, uuringute, dokumentatsiooni, koolituse ja tarvikute ning teenindava 
välispersonaliga seotud kulud;  28.2.2017  ET L 51/403 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 03  (jätkub)  
XX 01 03 01  (jätkub)  
— andmekeskuse tegevuse jaoks vajaliku tarkvara väljatöötamine ja hooldus lepingu alusel.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 17 475 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
XX 01 03 02 Hooned ja liidu delegatsioonides töötava komisjoni personaliga seotud muud kulud  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
XX 01 03 02  Hooned ja liidu delegatsioonides töötava komisjoni 
personaliga seotud muud kulud  
XX 01 03 02 01  Soetamine, üürimine ja sellega seotud kulud  5,2 28 503 000  28 797 000  26 182 000,—  
XX 01 03 02 02  Seadmed, sisustus, varustus ja teenused  5,2 827 000  836 000  236 000,—  
Punkt XX 01 03 02 — Kogusumma  29 330 000  29 633 000  26 418 000,—  L 51/404  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA  (jätkub)  
XX 01 03  (jätkub)  
XX 01 03 02  (jätkub)  
Märkused  
Punktide 19 01 03 02, 20 01 03 02, 21 01 03 02 ja 22 01 03 02 puhul, milles käsitletakse komisjoni personali liidu 
delegatsioonides kolmandates riikides ning rahvusvaheliste organisatsioonide juures, kaetakse sellest assigneeringust 
järgmised kulud: 
— ajutised majutustoetused ja päevarahad; 
— väljaspool liitu asuvate liidu delegatsioonide hoonete üür ja muud tasud järgmises ulatuses: väljapoole liitu tööle 
määratud ametnike kasutuses olevate kõikide hoonete ja hooneosade puhul: üür (kaasa arvatud ajutine majutus) ja 
maksud, kindlustusmaksed, remont ning kapitaalremont, samuti inimeste julgeolekuga seotud korralised kulutused; 
— liidu territooriumil asuvate liidu delegatsioonide hoonete üür ja muud tasud järgmises ulatuses: ametnike kasutuses 
olevate hoonete ja hooneosade puhul: eluasemete turvalisusega seotud kulude hüvitamine; 
— ametnike eluasemete jaoks seadmete, näiteks generaatorite ja kliimaseadmete ost, hooldus ja parandus; 
— igasugused kulud, mis on seotud ametnike kasutusse antud eluruumide sisustuse ja seadmetega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/405 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA
 
JAOTIS 01  
MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND  L 51/406  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 01 
MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 01  MAJANDUSE JA 
RAHANDUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA 
HALDUSKULUD  81 979 051  81 979 051  82 891 865  82 891 865  81 319 687,73  81 319 687,73  
01 02  MAJANDUS- JA RAHALIIT  12 547 500  14 000 000  15 990 500  14 692 500  12 600 970,70  12 915 563,50  
01 03  RAHVUSVAHELISED 
MAJANDUS- JA RAHANDUS- 
KÜSIMUSED  286 368 250  286 368 250  336 790 792  336 790 792  144 472 418,—  167 439 324,20  
01 04  FINANTSTEHINGUD JA 
RAHASTAMISVAHENDID  2 705 500 000  2 457 900 000  2 170 908 000  662 650 000  1 410 474 864,29  156 976 304,30  
Jaotis 01 — Kogusumma  3 086 394 801  2 840 247 301  2 606 581 157  1 097 025 157  1 648 867 940,72  418 650 879,73  28.2.2017  ET L 51/407 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
JAOTIS 01 
MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND  
PEATÜKK 01 01 — MAJANDUSE JA RAHANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
01 01  MAJANDUSE JA RAHANDUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
01 01 01  Majanduse ja rahanduse poliiti- 
kavaldkonnas töötavate ametnike 
ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud  5,2 67 718 579  65 698 945  64 345 516,06  95,02  
01 01 02  Majanduse ja rahanduse poliiti- 
kavaldkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
01 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 989 271  6 008 098  5 453 595,99  136,71  
01 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 5 642 625  6 721 845  6 889 900,38  122,10  
Artikkel 01 01 02 — Vahesumma  9 631 896  12 729 943  12 343 496,37  128,15  
01 01 03  Majanduse ja rahanduse poliiti- 
kavaldkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud ning 
muud tegevuskulud  
01 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud ning muud tege- 
vuskulud  5,2 4 228 576  4 192 977  4 415 879,27  104,43  
01 01 03 04  Konkreetsete elektroonika-, tele- 
kommunikatsiooni- ja informaati- 
kavajadustega seotud kulud  5,2 400 000  270 000  214 796,03  53,70  
Artikkel 01 01 03 — Vahesumma  4 628 576  4 462 977  4 630 675,30  100,05  
Peatükk 01 01 — Kogusumma  81 979 051  82 891 865  81 319 687,73  99,20  
01 01 01 Majanduse ja rahanduse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
67 718 579  65 698 945  64 345 516,06  L 51/408  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 01 — MAJANDUSE JA RAHANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
01 01 02 Majanduse ja rahanduse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
01 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 989 271  6 008 098  5 453 595,99  
01 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 642 625  6 721 845  6 889 900,38  
01 01 03 Majanduse ja rahanduse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud 
kulud ning muud tegevuskulud  
01 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud ning muud tegevuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 228 576  4 192 977  4 415 879,27  
01 01 03 04 Konkreetsete elektroonika-, telekommunikatsiooni- ja informaatikavajadustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
400 000  270 000  214 796,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, rent, paigaldus ning hooldus, ning 
andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— elektrooniliste kontoriseadmete, arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku 
tarkvara ostmine, rentimine või liisimine, paigaldamine ja hooldamine;  28.2.2017  ET L 51/409 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 01 — MAJANDUSE JA RAHANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
01 01 03  (jätkub)  
01 01 03 04  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud abonementide ostmise, elektrooniliste teabeteenuste ja asutuseväliste andmebaaside kasu- 
tamise ning elektrooniliste andmekandjate soetamisega (CD-ROMid jne); 
— sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, teleks, telegraaf, televisioon, tele- ja videokonverentsid) abonement- 
maksud ja nende teenustega seotud kulud, andmesidevõrkude, telemaatikateenuste ja muu sellisega seotud kulud 
ning telefonikataloogide ostuga seotud kulud; 
— telekommunikatsioonivõrkude, nt SWIFTi (pankadevaheline) ja CoreNet’i (Euroopa Keskpanga loodud turvaline 
võrk) ühenduskulud, ning sellega seotud infrastruktuuri ja teenuste kulud; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, hindamine, dokumentatsioon ja tarvikud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/410  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 02  MAJANDUS- JA 
RAHALIIT  
01 02 01  Majandus- ja rahaliitu, 
sealhulgas eurot, 
käsitlev koordi- 
neerimine, järelevalve 
ja teabevahetus  1,1 11 500 000  12 000 000  11 952 000  11 700 000  11 633 231,37  12 120 618,41  101,01  
01 02 02  Euroopa Liidu tagatis 
maksebilansi toetuseks 
võetud liidu laenudele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 02 03  Euroopa Liidu tagatis 
liidu laenudele, mis on 
võetud seoses finant- 
sabiga Euroopa 
finantsstabiilsusmeh- 
hanismi raames  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 02 04  Euro pangatähtede ja 
müntide kaitsmine 
võltsimise ja sellega 
seotud pettuste eest  1,1 1 047 500  1 000 000  1 038 500  992 500  967 739,33  741 198,59  74,12  
01 02 05  Kohustusliku eelarve- 
järelevalvega seotud 
laekumised, mis 
kantakse üle Euroopa 
stabiilsusmehhanismi 
vahenditesse  1,1 p.m.  p.m.  
01 02 51  „Periklese“ programmi 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  53 746,50  
01 02 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
01 02 77 01  Ettevalmistav meede — 
Suutlikkuse suuren- 
damine ja institut- 
sioonide ülesehitamine 
majandusreformide 
elluviimise toetamiseks  1,2 p.m.  1 000 000  3 000 000  2 000 000  
Artikkel 01 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  1 000 000  3 000 000  2 000 000  
Peatükk 01 02 — 
Kogusumma  12 547 500  14 000 000  15 990 500  14 692 500  12 600 970,70  12 915 563,50  92,25  
01 02 01 Majandus- ja rahaliitu, sealhulgas eurot, käsitlev koordineerimine, järelevalve ja teabevahetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 500 000  12 000 000  11 952 000  11 700 000  11 633 231,37  12 120 618,41  28.2.2017  ET L 51/411 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ELi ettevõtlus- ja tarbijauuringute ühtlustatud ühisprogrammi läbiviimise kulude katmiseks 
liikmes- ja kandidaatriikides. Programm on algatatud komisjoni otsusega novembris 1961 ja seda on muudetud 
nõukogu ja komisjoni hilisemate otsustega. Viimati kiideti programm heaks komisjoni 15. juuli 1997. aasta otsusega 
K(97) 2241 ning see esitati komisjoni 12. juuli 2006. aasta teatises KOM(2006) 379 (lõplik) (ELT C 245, 12.10.2006, 
lk 5).  
Assigneeringust kaetakse samuti kulud, mis on seotud uuringute, töörühmade, konverentside, analüüside, hindamiste, 
avaldamiste, tehnilise abi, andmebaaside ja tarkvara ostmise ja hooldamise ning selliste meetmete kaasrahastamise ja 
toetamisega, mis on seotud järgmisega: 
— eelarvepoliitika, sealhulgas eelarvepositsiooni jälgimine, 
— liikmesriikide tegevuse jälgimine majandus- ja rahaliidu toimimist toetava uue liidu eelarve juhtimise raamistiku 
ülevõtmisel ja rakendamisel, 
— majandusarengu jälgimine, meetmete koostoime analüüs ning majanduspoliitiliste tegevussuundade koordi- 
neerimine, 
— majandus- ja rahaliidu välisaspektid, 
— euroala makromajanduslik areng, 
— struktuurireformide jälgimine ning majandus- ja rahaliidu ja liidu turgude toimimise parandamine, 
— tegevuse koordineerimine finantsasutustega ning finantsturgude analüüs ja arendamine, laenutehingud, sh liik- 
mesriike hõlmavad laenutehingud, 
— finantsabi süsteem liikmesriikide maksebilansi toetamiseks ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, 
— koostöö eespool nimetatud valdkondade ettevõtjate ja otsustusõigusega isikutega, 
— majandus- ja rahaliidu laiendamine, 
— seadmete ost, tarkvara arendamine euro kaitsmiseks võltsimise eest, selle tarkvara hooldus ja sellega seotud koolitus.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada esmatähtsaid teavitusmeetmeid seoses liidu poliitikaga majandus- ja 
rahaliidu eeskirjade ja toimimise, tihedama poliitilise koordineerimise ning struktuurireformide kasulikkuse kõikides 
aspektides ning anda peamistele sidusrühmadele ja kodanikele vajalikku teavet majandus- ja rahaliidu kohta.  L 51/412  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 01  (jätkub)  
Selle meetme eesmärk on olla tõhusaks sidepidamis- ja dialoogivahendiks liidu kodanike ja liidu institutsioonide vahel 
ning selle puhul võetakse vajaduse korral koostöös liikmesriikide ametiasutustega arvesse riikide ja piirkondade 
konkreetseid iseärasusi. Tähelepanu pööratakse samuti kodanike ettevalmistamisele liikmesriikides, kes kavatsevad 
kasutusele võtta euro.  
Siia kuuluvad: 
— tsentraliseeritud teabevahetuse arendamine (brošüürid, reklaamlehed, teabelehed, veebilehtede disain, arendamine ja 
hooldus, sotsiaalmeedia, näitused, väljapanekud, konverentsid, seminarid, audiovisuaaltooted, arvamusküsitlused, 
vaatlused, uuringud, reklaammaterjal, mestimisprogrammid, koolitus jne) ning muu selline tegevus, mida viiakse ellu 
liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil koostöös komisjoni esindustega, 
— partnerluslepingud nende liikmesriikidega, kes soovivad euro või majandus- ja rahaliidu kohta teavet anda, 
— koostöö ja võrgustike loomine liikmesriikidega asjaomastes foorumites, 
— teabevahetusega seotud algatused kolmandates riikides, eelkõige euro rahvusvahelise rolli ja finantsintegratsiooni 
tähtsuse esiletõstmiseks.  
Komisjon peaks võtma selle artikli täitmisel nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelise teaberühma (IGI) 
kohtumiste tulemusi.  
Komisjoni kommunikatsioonistrateegiat rakendatakse tihedas koostöös liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga.  
Strateegia ja iga-aastase töökava vastuvõtmisel lähtub komisjon oma 11. augusti 2004. aasta teatisest (KOM(2004) 552 
(lõplik)). Komisjon annab korrapäraselt Euroopa Parlamendi asjaomasele komisjonile aru programmi rakendamise ja 
järgmiseks aastaks kavandatava tegevuse kohta.  
Assigneering on ette nähtud ka makromajandusliku finantsabi, Euratomi, maksebilansi ja Euroopa finantsstabiilsus- 
mehhanismi laenuvõtmise ja -andmisega seotud tehingute sõlmimisel ja teostamisel tekkinud liidu kulude katmiseks või 
ajutiseks eelrahastamiseks.  
Tulu alusel, mis on kantud eelarvestuse artiklisse 5 5 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punktile a.  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002, 18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse 
keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/413 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 01  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2003/861/EÜ, 8. detsember 2003, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja 
koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44).  
Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 
12.5.2010, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2005/37/EÜ, 29. oktoober 2004, millega asutatakse Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja 
nähakse ette tehniliste meetmete kooskõlastamine euromüntide kaitsmiseks võltsimise eest (ELT L 19, 21.1.2005, 
lk 73).  
Komisjoni otsus C(2015) 6968 final, 19. oktoober 2015, millega luuakse võltsitud müntide ekspertgrupp, mis tegeleb 
euromüntide võltsimise eest kaitsmist käsitlevate komisjoni strateegiate ja määrustega (ELT C 347, 20.10.2015, lk 4).  
01 02 02 Euroopa Liidu tagatis maksebilansi toetuseks võetud liidu laenudele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt võetud laenudele. Liikmesriikidele antavate 
laenude põhiosa on piiratud 50 000 000 000 eurole.  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud 
jätavad oma lepingulised kohustused täitmata.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002, 18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse 
keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).  L 51/414  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2009/102/EÜ, 4. november 2008, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 37, 6.2.2009, lk 5).  
Nõukogu otsus 2009/290/EÜ, 20. jaanuar 2009, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 79, 25.3.2009, lk 39).  
Nõukogu otsus 2009/459/EÜ, 6. mai 2009, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(ELT L 150, 13.6.2009, lk 8).  
Nõukogu otsus 2011/288/EL, 12. mai 2011, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi 
(ELT L 132, 19.5.2011, lk 15).  
01 02 03 Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses finantsabiga Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi 
raames  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikes 2 on sätestatud, et kui mõni liikmesriik on raskustes või kui tal on 
tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud juhtumid, võib talle anda liidu 
finantsabi.  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt võetud laenudele.  
Määruse (EL) nr 407/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on stabiilsusmehhanismi raames liikmesriigile antava laenu või 
krediidilimiidi põhisumma piiratud maksete assigneeringute suhtes kohaldatava liidu omavahendite ülemmäära piiresse 
jääva varuga.  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud 
jätavad oma lepingulised kohustused täitmata.  
Komisjon võib oma kohustuste täitmiseks võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Kohaldatakse 
nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, 
Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 
12.5.2010, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/415 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 03  (jätkub)  
Nõukogu rakendusotsus 2011/77/EL, 7. detsember 2010, Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 30, 4.2.2011, 
lk 34).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL, 17. mai 2011, Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, 
lk 88).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/682/EL, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale 
liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 269, 14.10.2011, lk 31).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/683/EL, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL 
Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 269, 14.10.2011, lk 32).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 122 lõige 2.  
01 02 04 Euro pangatähtede ja müntide kaitsmine võltsimise ja sellega seotud pettuste eest  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 047 500  1 000 000  1 038 500  992 500  967 739,33  741 198,59  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EL) nr 331/2014 artiklis 8 loetletud meetmete rahastamiseks, mille eesmärk on 
tagada teabevahetus, koostöö ja vastastikune abistamine ning luua ühtlustatud võrgustik euro kaitsmiseks. Assig- 
neeringut saab kasutada ka selleks, et parandada liidu kodanike teadlikkust euro kaitsmise valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 331/2014, 11. märts 2014, millega luuakse vahetus-, abi- ja 
koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm „Perikles 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ (ELT L 103, 5.4.2014, 
lk 1), eriti selle artikkel 4.  
Nõukogu määrus (EL) 2015/768, 11. mai 2015, millega laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 
331/2014 (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm „Perikles 
2020“)) kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele (ELT L 121, 14.5.2015, lk 1), eriti selle artikkel 1.  L 51/416  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 05 Kohustusliku eelarvejärelevalvega seotud laekumised, mis kantakse üle Euroopa stabiilsusmehhanismi vahenditesse  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
Käesolev artikkel on ette nähtud nende Euroopa stabiilsusmehhanismi suunatud eraldiste hõlmamiseks, mis saadakse 
määruse (EL) nr 1173/2011 artiklite 6 ja 8 rakendamisel kogutud trahvisummadest kooskõlas osutatud määruse 
artikliga 10. Trahvisummadest saadavate tulude alusel, mis kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 7 1 3, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Määrusega (EL) nr 1173/2011 ette nähtud sanktsioonide süsteem toetab stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku ja 
parandusliku osa jõustamist euroalal.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1173/2011, 16. november 2011, eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise 
kohta euroalal (ELT L 306, 23.11.2011, lk 1).  
01 02 51 „Periklese“ programmi lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  53 746,50  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse „Periklese“ programmi (mis hõlmab euro võltsimise vastu võitlemisega seotud koolitust, 
teabevahetust ja abi) lõpetamise kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2001/923/EÜ, 17. detsember 2001, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaits- 
miseks võltsimise eest (programm Perikles) (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50).  
Nõukogu otsus 2001/924/EÜ, 17. detsember 2001, millega laiendatakse mõju, mis on otsusel, millega luuakse vahetus- 
, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), liikmesriikidele, kus euro ei ole 
ühisrahana kasutusele võetud (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 55).  28.2.2017  ET L 51/417 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2006/75/EÜ, 30. jaanuar 2006, mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ (millega luuakse vahetus-, abi- ja 
koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles)) muutmist ja kehtivuse pikendamist (ELT L 36, 
8.2.2006, lk 40).  
Nõukogu otsus 2006/76/EÜ, 30. jaanuar 2006, otsuse 2006/75/EÜ (mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega luuakse 
vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja kehtivuse 
pikendamist) kohaldamisala laiendamise kohta mitteosalevatele liikmesriikidele (ELT L 36, 8.2.2006, lk 42).  
Nõukogu otsus 2006/849/EÜ, 20. november 2006, mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja 
koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja selle kehtivuse pikendamist 
(ELT L 330, 28.11.2006, lk 28).  
Nõukogu otsus 2006/850/EÜ, 20. november 2006, otsuse 2006/849/EÜ (mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega 
luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja selle 
kehtivuse pikendamist) kohaldamisala laiendamise kohta mitteosalevatele liikmesriikidele (ELT L 330, 28.11.2006, 
lk 30).  
Alusaktid  
Komisjoni 22. juuli 1998. aasta teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Keskpangale „Euro kaitse – 
võltsimisvastane võitlus“ (KOM(1998) 474 (lõplik)).  
Euroopa Parlamendi resolutsioon, 17. november 1998, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile 
ja Euroopa Keskpangale „Euro kaitse – võltsimisvastane võitlus“ (EÜT C 379, 7.12.1998, lk 39).  
01 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
01 02 77 01 Ettevalmistav meede — Suutlikkuse suurendamine ja institutsioonide ülesehitamine majandusreformide elluviimise 
toetamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 000 000  3 000 000  2 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetme eesmärk on toetada rahaliselt liikmesriike, kes viivad ellu olulisi reforme vastutustundliku 
eelarvepoliitika, majanduskasvu toetava avaliku halduse ja konkurentsivõime valdkonnas.  L 51/418  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 02 — MAJANDUS- JA RAHALIIT  (jätkub)  
01 02 77  (jätkub)  
01 02 77 01  (jätkub)  
Toetuse kaudu soovitakse suurendada liikmesriikide suutlikkust viia ellu reforme ja tugevdada oma avalik-õiguslikke 
asutusi. Toetus peaks eelkõige keskenduma sellistele eelarve-, struktuursetele ja institutsioonilistele reformidele, mis on 
seatud prioriteediks liidu korrapärase makromajandusliku järelevalvetsükli, majandusliku kohandamisprogrammi, 
tõhustatud järelevalve või programmijärgse järelevalve raames. Komisjon annab toetust liikmesriigi soovi korral ja 
toetust võivad taotleda kõik liikmesriigid.  
Assigneeringutest võib rahastada tehnilise abi programme ja projekte, mida viivad ellu riiklikud või rahvusvahelised 
avalik-õiguslikud organisatsioonid või erasektori osalejad, kellel on suured kogemused suutlikkuse suurendamise ja 
institutsioonide ülesehitamise alal. Samuti võib nendest katta kulusid, mis on seotud selliste programmide ja projektide 
ettevalmistusetapi (kavandamise, määratlemise ja sõnastamise), järelevalve ja hindamisega ning rakendamise ajal ja järel 
toimuva auditeerimise ja kontrollimisega. Assigneeringutest võib katta ka lühiajalise tehnilise abi ja avalik-õiguslike 
asutuste mestimise kulusid ning sellise tegevuse toetuskulusid (koolitus, koosolekud, seminarid ja uuringud).  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/419 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 03  RAHVUS- 
VAHELISED 
MAJANDUS- JA 
RAHANDUS- 
KÜSIMUSED  
01 03 01  Osalus rahvus- 
vaheliste finantsa- 
sutuste kapitalis  
01 03 01 01  Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja 
Arengupank — 
Märgitud kapitali 
aktsiate sissemakse 
rahastamine  4 —  —  —  —  0,—  0,—  
01 03 01 02  Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja 
Arengupank — 
Märgitud kapitali 
sissenõutav osa  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 01 03 01 
— Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 03 02  Makromajanduslik 
finantsabi  4 45 828 000  45 828 000  79 669 000  79 669 000  62 900,—  23 029 806,20  50,25  
01 03 03  Euroopa Liidu 
tagatis liidu 
laenudele, mis on 
võetud seoses 
makromajan- 
dusliku finant- 
sabiga kolman- 
datele riikidele  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 03 04  Tagatis Euratomi 
laenudele 
kolmandates 
riikides asuvate 
tuumaelektri- 
jaamade tõhususe 
ja turvalisuse 
parandamiseks  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 03 05  ELi tagatis EIPst 
kolmandatele 
riikidele antud 
laenudele ja laenu- 
tagatistele  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/420  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 03 06  Välistegevuse taga- 
tisfondi rahas- 
tamine  4 240 540 250  240 540 250  257 121 792  257 121 792  144 409 518,—  144 409 518,—  60,04  
01 03 07  Euroopa Liidu 
tagatis Euroopa 
Jätkusuutliku 
Arengu Fondile 
(EFSD)  4 p.m.  p.m.  
01 03 08  EFSD tagatisfondi 
rahastamine  4 p.m.  p.m.  
Peatükk 01 03 — 
Kogusumma  286 368 250  286 368 250  336 790 792  336 790 792  144 472 418,—  167 439 324,20  58,47  
01 03 01 Osalus rahvusvaheliste finantsasutuste kapitalis  
01 03 01 01 Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank — Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
— —  —  —  0,—  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud liidu märgitud kapitali rahastamiseks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 90/674/EMÜ, 19. november 1990, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga asutamislepingu 
sõlmimise kohta (EÜT L 372, 31.12.1990, lk 1).  
Nõukogu otsus 97/135/EÜ, 17. veebruar 1997, millega nähakse ette, et Euroopa Ühendus peab Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja Arengupanga aktsiakapitali kahekordistamise otsuse tõttu märkima täiendavaid aktsiaid (EÜT L 52, 
22.2.1997, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1219/2011/EL, 16. november 2011, mille kohaselt märgib Euroopa Liit 
tulenevalt otsusest suurendada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga aktsiakapitali panga kapitalis täiendavaid 
aktsiaid (ELT L 313, 26.11.2011, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/421 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 01  (jätkub)  
01 03 01 02 Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank — Märgitud kapitali sissenõutav osa  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu märgitud kapitali kogu sissenõutava osaga või sellest mingi osaga seotud makse- 
taotluse rahastamiseks.  
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga praegune kapitalibaas on 29 674 000 000 eurot ning liidu märgitud 
aktsiakapital moodustab 900 440 000 eurot (3 %). Märgitud kapitali makstud osa moodustab 187 810 000 eurot, 
seega on märgitud kapitali sissenõutav osa 712 630 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 90/674/EMÜ, 19. november 1990, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga asutamislepingu 
sõlmimise kohta (EÜT L 372, 31.12.1990, lk 1).  
Nõukogu otsus 97/135/EÜ, 17. veebruar 1997, millega nähakse ette, et Euroopa Ühendus peab Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja Arengupanga aktsiakapitali kahekordistamise otsuse tõttu märkima täiendavaid aktsiaid (EÜT L 52, 
22.2.1997, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1219/2011/EL, 16. november 2011, mille kohaselt märgib Euroopa Liit 
tulenevalt otsusest suurendada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga aktsiakapitali panga kapitalis täiendavaid 
aktsiaid (ELT L 313, 26.11.2011, lk 1).  
01 03 02 Makromajanduslik finantsabi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
45 828 000  45 828 000  79 669 000  79 669 000  62 900,—  23 029 806,20  
Märkused  
Makromajanduslik finantsabi on finantsabi vorm, mida liit pakub maksebilansikriisis partnerriikidele. Makromajan- 
duslik finantsabi on mõeldud liidule geograafiliselt, majanduslikult ja poliitiliselt lähedastele riikidele. Siia hulka 
kuuluvad kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid ja teatavatel 
asjaoludel muud kolmandad riigid. Põhimõtteliselt võimaldatakse makromajanduslikku finantsabi vaid riikidele, kes 
osalevad Rahvusvahelise Valuutafondi programmis.  L 51/422  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 02  (jätkub)  
Makromajanduslik finantsabi on oma olemuselt erandlik ja seda võetakse kasutusele iga juhtumi puhul eraldi, et aidata 
suurtes maksebilansiraskustes riike. Selle eesmärgiks on taastada tasakaalustatud välisrahastamisolukord, soodustades 
samal ajal majanduslikku kohandamist ja struktuurireforme.  
Kuigi makromajanduslikku finantsabi võidakse anda keskmise või pika tähtajaga laenu või toetuse vormis või neid 
omavahel kombineerides, kaetakse käesolevast artiklist vaid makromajandusliku finantsabi toetusi.  
Selle artikli assigneeringuid kasutatakse ka makromajandusliku finantsabi andmisega kaasnevate kulude katmiseks, 
eelkõige on hõlmatud i) kulud, mis on seotud tegevuse hindamise läbiviimisega toetust saavates riikides, et olla 
põhjendatult kindel, et haldusmenetlused ja raharinglus toimivad, ii) parema õigusloome suuniste rakendamisega 
seotud kulud, eelkõige makromajandusliku finantsabi toimingute järelhinnangute kulud, ja iii) komiteemenetluse 
nõuetega seotud kulud.  
Komisjon teavitab regulaarselt eelarvepädevaid institutsioone toetust saavate riikide makromajanduslikust olukorrast 
ning annab kord aastas põhjalikult aru makromajandusliku finantsabi kasutamisest.  
Tulu alusel, mis on kantud eelarvestuse artiklisse 5 5 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punktile a.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 778/2013/EL, 12. august 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta Gruusiale (ELT L 218, 14.8.2013, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2013/EL, 11. detsember 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 534/2014/EL, 15. mai 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Tuneesia Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/601, 15. aprill 2015, mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku 
finantsabi andmist (ELT L 100, 17.4.2015, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/1112, 6. juuli 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Tuneesiale (ELT L 186, 9.7.2016, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/2371, 14. detsember 2016, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 352, 23.12.2016, lk 18).  
01 03 03 Euroopa Liidu tagatis liidu laenudele, mis on võetud seoses makromajandusliku finantsabiga kolmandatele riikidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/423 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 03  (jätkub)  
Märkused  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil vajaduse korral tagada võla (põhiosa, intresside ja 
muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud jätavad täitmata oma lepingulised kohustused allpool osutatud 
otsuste alusel antud laenude puhul.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 97/471/EÜ, 22. juuli 1997, millega antakse makromajanduslikku finantsabi endisele Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigile (EÜT L 200, 29.7.1997, lk 59) (põhisummas kuni 40 000 000 eurot).  
Nõukogu otsus 1999/325/EÜ, 10. mai 1999, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Bosniale ja Herts- 
egoviinale (EÜT L 123, 13.5.1999, lk 57) (laenuna põhisummas kuni 30 000 000 eurot 15 aastaks).  
Nõukogu otsus 1999/732/EÜ, 8. november 1999, millega antakse Rumeeniale täiendavat makromajanduslikku 
finantsabi (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 29) (põhisummas kuni 200 000 000 eurot).  
Nõukogu otsus 1999/733/EÜ, 8. november 1999, millega antakse täiendavat makromajanduslikku finantsabi endisele 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 31) (põhisummas kuni 50 000 000 eurot).  
Nõukogu otsus 2000/244/EÜ, 20. märts 2000, millega muudetakse erakorralise rahalise abi andmisega Armeeniale ja 
Gruusiale seotud otsust 97/787/EÜ eesmärgiga laiendada seda Tadžikistanile (EÜT L 77, 28.3.2000, lk 11) (põhi- 
summas 245 000 000 eurot).  
Nõukogu otsus 2001/549/EÜ, 16. juuli 2001, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liitvabariigile 
(EÜT L 197, 21.7.2001, lk 38).  
Nõukogu otsus 2002/639/EÜ, 12. juuli 2002, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi 
(EÜT L 209, 6.8.2002, lk 22).  
Nõukogu otsus 2002/882/EÜ, 5. november 2002, Jugoslaavia Liitvabariigile täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 25).  
Nõukogu otsus 2002/883/EÜ, 5. november 2002, Bosniale ja Hertsegoviinale täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 28).  
Nõukogu otsus 2003/825/EÜ, 25. november 2003, millega muudetakse otsust 2002/882/EÜ (Jugoslaavia Liitvabariigile 
täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta) seoses Serbiale ja Montenegrole täiendava makromajandusliku 
finantsabi andmisega (ELT L 311, 27.11.2003, lk 28).  L 51/424  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 03  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2004/580/EÜ, 29. aprill 2004, millega antakse Albaaniale makromajanduslikku abi (ELT L 261, 
6.8.2004, lk 116).  
Nõukogu otsus 2004/861/EÜ, 7. detsember 2004, millega muudetakse nõukogu otsust 2002/883/EÜ Bosniale ja 
Hertsegoviinale täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta (ELT L 370, 17.12.2004, lk 80).  
Nõukogu otsus 2004/862/EÜ, 7. detsember 2004, millega antakse Serbiale ja Montenegrole makromajanduslikku 
finantsabi (ELT L 370, 17.12.2004, lk 81).  
Nõukogu otsus 2007/860/EÜ, 10. detsember 2007, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile 
(ELT L 337, 21.12.2007, lk 111).  
Nõukogu otsus 2009/890/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale 
(ELT L 320, 5.12.2009, lk 3).  
Nõukogu otsus 2009/891/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Herts- 
egoviinale (ELT L 320, 5.12.2009, lk 6).  
Nõukogu otsus 2009/892/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale 
(ELT L 320, 5.12.2009, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 388/2010/EL, 7. juuli 2010, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Ukrainale (ELT L 179, 14.7.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 778/2013/EL, 12. august 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi 
andmise kohta Gruusiale (ELT L 218, 14.8.2013, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1025/2013/EL, 22. oktoober 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Kirgiisi Vabariigile (ELT L 283, 25.10.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2013/EL, 11. detsember 2013, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).  
Nõukogu otsus 2014/215/EL, 14. aprill 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale (ELT L 111, 
15.4.2014, lk 85).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 534/2014/EL, 15. mai 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Tuneesia Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/601, 15. aprill 2015, mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku 
finantsabi andmist (ELT L 100, 17.4.2015, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/1112, 6. juuli 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Tuneesiale (ELT L 186, 9.7.2016, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/2371, 14. detsember 2016, makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 352, 23.12.2016, lk 18).  28.2.2017  ET L 51/425 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 04 Tagatis Euratomi laenudele kolmandates riikides asuvate tuumaelektrijaamade tõhususe ja turvalisuse 
parandamiseks  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil vajaduse korral tagada võla (põhiosa, intresside ja 
muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud jätavad täitmata oma lepingulised kohustused.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Liikmesriikidele ning kolmandatele riikidele antavate Euratomi laenude kogusummaks jääb 4 000 000 000 eurot, nagu 
on märgitud artiklis 01 04 03.  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
Euratomi laenude õigusliku aluse kohta vt ka artiklit 01 04 03.  
01 03 05 ELi tagatis EIPst kolmandatele riikidele antud laenudele ja laenutagatistele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Vastavalt nõukogu 8. märtsi 1977. aasta otsusele tagab liit laenud, mida antakse Euroopa Investeerimispangast seoses 
liidu finantskohustustega Vahemere piirkonna riikide ees.  
Selle otsuse alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel Brüsselis 30. oktoobril 
1978. aastal ja Luxembourgis 10. novembril 1978. aastal allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatakse üldtagatis, 
mille suuruseks on 75 % kõikidest vahenditest, mis on ette nähtud laenutehinguteks järgmistes riikides: Malta, Tuneesia, 
Alžeeria, Maroko, Portugal (finantsprotokoll, otsetoetus), Türgi, Küpros, Süüria, Iisrael, Jordaania, Egiptus, endine 
Jugoslaavia ja Liibanon.  L 51/426  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Otsuse 90/62/EMÜ alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 24. aprillil 1990. 
aastal Brüsselis ja 14. mail 1990. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping laenude kohta Ungaris ja Poolas; see 
otsus on aluseks ka kõnealuse lepingu laiendamisele, mis hõlmab laene Tšehhoslovakkias, Rumeenias ja Bulgaarias ning 
mis allkirjastati 31. juulil 1991 Brüsselis ja Luxembourgis.  
Otsuse 93/696/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 1994 Brüsselis ja 
12. augustil 1994 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Vastavalt otsustele 93/115/EMÜ ja 96/723/EÜ tagab liit laenud, mida Euroopa Investeerimispank võib individuaalsel 
alusel anda Ladina-Ameerika ja Aasia riikides, kellega Euroopa Ühendus on sõlminud koostöölepingud. Otsuse 93/115/ 
EMÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 4. novembril 1993. aastal Brüsselis ja 
17. novembril 1993. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping. Otsuse 96/723/EÜ alusel sõlmiti Euroopa 
Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 18. märtsil 1997. aastal Brüsselis ja 26. märtsil 1997. aastal 
Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Vastavalt otsusele 95/207/EÜ tagab liit laenud, mida Euroopa Investeerimispank võib individuaalsel alusel anda Lõuna- 
Aafrikas. Otsuse 95/207/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 4. oktoobril 1995 
Brüsselis ja 16. oktoobril 1995 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997. aastal 
Brüsselis ja 29. juulil 1997. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks 
on 70 % eraldatud assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Eraldatud assigneeringute üldine 
ülemmäär on 7 105 000 000 eurot.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 24. jaanuaril 2000. aastal 
Brüsselis ja 17. jaanuaril 2000. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, viimati uuesti sõnastatud 2005. aastal, 
millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % eraldatud assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade 
kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 19 460 000 000 eurot. Euroopa Investeerimispangale 
tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest tagatistest. Võimaluse 
korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
Otsuse 2001/777/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 6. mail 2002. aastal 
Brüsselis ja 7. mail 2002. aastal Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatakse 100 % tagatis 
Põhjamõõtme raames Venemaa Läänemere valgalas asuvatele valitud keskkonnaprojektidele antavatest erilaenudest 
tulenevate kahjude puhuks. Üldine ülemmäär on 100 000 000 eurot.  
Otsuse 2005/48/EÜ alusel allkirjastati 9. detsembril 2005. aastal Luxembourgis ja 21. detsembril 2005. aastal Brüsselis 
Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vaheline tagatisleping, millega kehtestatakse 100 % tagatis teatavat 
liiki projektide jaoks Venemaal, Ukrainas, Moldovas ja Valgevenes antud laenudest tulenevate kahjude puhuks. Üldine 
ülemmäär on 500 000 000 eurot. Nimetatud ülemmäär hõlmab perioodi kuni 31. jaanuarini 2007. Kuna kõnealuse 
tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati 
tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  28.2.2017  ET L 51/427 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel allkirjastati 1. augustil 2007. aastal Luxembourgis ja 29. augustil 2007. aastal Brüsselis 
Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vaheline tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 
65 % EIP finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad 
ja millele on lisatud kõik sellega seotud summad. Otsuse kohaselt on kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 
27 800 000 000 eurot, ülemmäär on ette nähtud ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 
(võimaliku kuuekuulise pikendusega). Kõnealune otsus on asendatud otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 633/2009/EÜ alusel allkirjastati 28. oktoobril 2009 Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 
1. augustil 2007. aastal Luxembourgis ja 29. augustil 2007. aastal Brüsselis allkirjastatud tagatislepingu muudatus. Liidu 
tagatise ülemmäär on 65 % antud krediidi ja tagatiste kogusummast. Euroopa Investeerimispanga finantstehingute 
ülemmäär, millest on maha arvatud tühistatud summad, on 27 800 000 000 eurot, mis jaguneb 25 800 000 000 euro 
suuruseks baasmääraks ja 2 000 000 000 euro suuruseks fakultatiivseks volituseks. Nimetatud ülemmäär hõlmab 
perioodi kuni 31. oktoobrini 2011.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel allkirjastasid Euroopa Liit ja Euroopa Investeerimispank 22. novembril 2011. aastal 
Luxembourgis ja Brüsselis tagatislepingu. Liidu tagatise ülemmäär on 65 % kõigi antud krediidi ja tagatiste kogu- 
summast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ning millele on lisatud kõik sellega seotud summad. 
Euroopa Investeerimispanga finantstehingute ülemmäär, millest on maha arvatud tühistatud summad, ei ületa 
29 484 000 000 eurot, mis jaguneb 27 484 000 000 euro suuruseks üldvolituseks ja 2 000 000 000 euro suuruseks 
kliimamuutuste volituseks. Nimetatud ülemmäär hõlmab ajavahemikku alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 
2013 ning seda pikendatakse kuni uue otsuse jõustumiseni.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel allkirjastasid Euroopa Liit ja Euroopa Investeerimispank 22. juulil 2014. aastal 
Luxembourgis ja 25. juulil 2014. aastal Brüsselis tagatislepingu. Liidu tagatise ülemmäär on Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute puhul 65 % kõigi antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud 
summad ning millele on lisatud kõik sellega seotud summad. Euroopa Investeerimispanga finantstehingute ülempiir, 
millest on maha arvatud tühistatud summad, ei tohi liidu tagatiste raames ületada 30 000 000 000 eurot, millest 
27 000 000 000 eurot on fikseeritud piirmäär ning 3 000 000 000 eurot on fakultatiivne volitus. Euroopa Parlament 
ja nõukogu otsustavad tavamenetluses fakultatiivse volituse tervikuna või osalise kasutamise üle. Liidu tagatised antakse 
Euroopa Investeerimispanga finantstehingutele, mis on allkirjastatud ajavahemikus 25. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 
2020, mida võib pikendada kuue kuu võrra, kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei ole vastu võtnud uut otsust, millega 
antaks enne 2020. aastat väljaspool liitu tehtavatele Euroopa Investeerimispanga finantstehingutele kahjumi puhuks 
liidu tagatis.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil vajaduse korral tagada võla (põhimaksed ja intressi- 
maksed ning muud kulud) tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud jätavad Euroopa Investeerimispanga antud laenude 
puhul oma lepingulised kohustused täitmata.  L 51/428  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu 8. märtsi 1977. aasta otsus (Vahemere protokollid).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1273/80, 23. mai 1980, koostöölepingu protokolli nr 2 ennetähtaegset rakendamist 
käsitleva vaheprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel 
(EÜT L 130, 27.5.1980, lk 98).  
Nõukogu 19. juuli 1982. aasta otsus (täiendav erakorraline abi Liibanoni ülesehitamiseks).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3180/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 22).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).  
Nõukogu 9. oktoobri 1984. aasta otsus (Jugoslaavia protokolli väline laen).  
Nõukogu otsus 87/604/EMÜ, 21. detsember 1987, teise finantskoostööd käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel (EÜT L 389, 31.12.1987, lk 65).  
Nõukogu otsus 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).  
Nõukogu otsus 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).  
Nõukogu otsus 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).  
Nõukogu otsus 90/62/EMÜ, 12. veebruar 1990, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari, 
Poola, Tšehhoslovakkia, Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks 
(EÜT L 42, 16.2.1990, lk 68).  
Nõukogu otsus 91/252/EMÜ, 14. mai 1991, millega laiendatakse Tšehhoslovakkiale, Bulgaariale ja Rumeeniale otsust 
90/62/EMÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari ja Poolaga seotud projektide jaoks 
antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 123, 18.5.1991, lk 44).  
Nõukogu otsus 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).  28.2.2017  ET L 51/429 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Nõukogu otsus 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).  
Nõukogu otsus 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).  
Nõukogu otsus 92/210/EMÜ, 16. märts 1992, finantskoostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse 
ja Iisraeli Riigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 45).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1763/92, 29. juuni 1992, finantskoostöö kohta kõikide Vahemere piirkonna kolmandate 
riikidega (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 5).  
Nõukogu otsus 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 93/115/EMÜ, 15. veebruar 1993, millega antakse ühenduse garantii Euroopa Investeerimispangale 
teatavates kolmandates riikides teostatavate vastastikust huvi pakkuvate projektide jaoks antud laenudest tuleneva 
kahjumi suhtes (EÜT L 45, 23.2.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 93/166/EMÜ, 15. märts 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Eesti, 
Läti ja Leeduga seotud investeerimisprojektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 69, 20.3.1993, 
lk 42).  
Nõukogu otsus 93/408/EMÜ, 19. juuli 1993, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Sloveenia Vabariigi vahel (EÜT L 189, 29.7.1993, lk 152).  
Nõukogu otsus 93/696/EÜ, 13. detsember 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Kesk- 
ja Ida-Euroopa riikidega (Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovaki Vabariik, Rumeenia, Bulgaaria, Eesti, Läti, Leedu ja 
Albaania) seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 321, 23.12.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).  
Nõukogu otsus 95/207/EÜ, 1. juuni 1995, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis Lõuna- 
Aafrikaga seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 131, 15.6.1995, lk 31).  
Nõukogu otsus 95/485/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 22).  L 51/430  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Nõukogu otsus 96/723/EÜ, 12. detsember 1996, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis 
kahjude puhuks, mis tulenevad ühendusega koostöölepingu sõlminud Ladina-Ameerika ja Aasia riikidega (Argentina, 
Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, 
Peruu, El Salvador, Uruguay ja Venezuela; Bangladesh, Brunei, Hiina, India, Indoneesia, Macao, Malaisia, Pakistan, 
Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam) seotud ühishuviprojektide jaoks antud laenudest (EÜT L 329, 
19.12.1996, lk 45).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühendus- 
eväliste (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia, Lõuna-Aafrika, endine Jugoslaavia Make- 
doonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 98/348/EÜ, 19. mai 1998, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis endise 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga seotud projektidest tulenevate kahjude puhuks ja muudetakse otsust 97/256/EÜ, 
millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühendusevälistest (Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere 
maad, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid ja Lõuna-Aafrika) projektidest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 155, 
29.5.1998, lk 53).  
Nõukogu otsus 98/729/EÜ, 14. detsember 1998, millega muudetakse otsust 97/256/EÜ, et laiendada Euroopa 
Investeerimispangale antud ühenduse tagatist Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektide jaoks antud laenudele 
(EÜT L 346, 22.12.1998, lk 54).  
Nõukogu otsus 1999/786/EÜ, 29. november 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis 
maavärinates kannatada saanud Türgi piirkondade ülesehitamise projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude 
puhuks (EÜT L 308, 3.12.1999, lk 35).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii 
ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina- 
Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2000/688/EÜ, 7. november 2000, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et laiendada ühenduse 
garantiid, mis anti Euroopa Investeerimispangale Horvaatia projektidega seotud laenude katteks (EÜT L 285, 10.11.2000, 
lk 20).  
Nõukogu otsus 2000/788/EÜ, 4. detsember 2000, otsuse 2000/24/EÜ muutmise kohta EÜ ja Türgi vahelise tolliliidu 
tugevdamise ja intensiivistamise toetamiseks ettenähtud Euroopa Investeerimispanga sihtprogrammi vastuvõtmiseks 
(EÜT L 314, 14.12.2000, lk 27).  
Nõukogu otsus 2001/777/EÜ, 6. november 2001, ühenduse garantii andmise kohta Euroopa Investeerimispangale 
Põhjamõõtme raames Venemaa Läänemere valgalas asuvatele valitud keskkonnaprojektidele antavatest spetsiaalsetest 
laenudest tekkida võiva kahju suhtes (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 41).  
Nõukogu otsus 2001/778/EÜ, 6. november 2001, otsuse 2000/24/EÜ muutmise kohta Euroopa Investeerimispangale 
antud ühenduse garantii laiendamiseks nii, et see katab Jugoslaavia Liitvabariigis teostatavatele projektidele antavaid 
laene (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 43).  28.2.2017  ET L 51/431 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 05  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa 
Liidu laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2005/48/EÜ, 22. detsember 2004, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii 
teatud tüüpi projektidele Venemaal, Ukrainas, Moldovas ja Valgevenes antud laenudest tulenevate kahjude vastu 
(ELT L 21, 25.1.2005, lk 11).  
Nõukogu otsus 2006/174/EÜ, 27. veebruar 2006, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et lisada Maldiivid 
hõlmatud riikide nimekirja seoses hiidlainekatastroofiga India ookeanil 2004. aasta detsembris (ELT L 62, 3.3.2006, 
lk 26).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeeri- 
mispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks 
ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale 
ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantstehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks 
(ELT L 135, 8.5.2014, lk 1).  
01 03 06 Välistegevuse tagatisfondi rahastamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
240 540 250  257 121 792  144 409 518,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rahaliste vahendite tagamiseks, et teha välistegevuse tagatisfondi selle maksemehhanismile 
vastavaid makseid ja fondi juhtimisega seotud tegevuskulude makseid ning viia seoses EIP välismandaati käsitleva 
vahekokkuvõttega läbi välishindamine.  
Tulude eelarvestuse artikli 8 1 0 alusel saadud sihtotstarbelise tulu puhul võib sellest artiklist eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja otsuse nr 466/2014/EL artiklile 10.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009, 25. mai 2009, välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 
10.6.2009, lk 10).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale 
ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantstehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks 
(ELT L 135, 8.5.2014, lk 1).  L 51/432  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
01 03 07 Euroopa Liidu tagatis Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondile (EFSD)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil vajaduse korral, kui võlgnik peaks tagatud rahasta- 
misvahenditele võlgu jääma, võlga teenindada (põhisumma, intressi ja muude kulude tasumine). See võimaldab 
komisjonil vajaduse korral tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud 
jätavad täitmata oma lepingulised kohustused tagatud rahastamisvahendite ees.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  
01 03 08 EFSD tagatisfondi rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
See assigneering on ette nähtud selleks, et tagada rahalised vahendid maksete tegemiseks EFSD tagatisfondi kooskõlas 
selle õigusliku alusega ning selles kindlaks määratud menetlustega.  
Tulude eelarvestuse artikli 6 3 5 alusel saadud sihtotstarbelise tulu puhul võib selle artikli alusel eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles 
käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond 
(COM(2016) 586 final).  28.2.2017  ET L 51/433 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 04  FINANTSTEHINGUD 
JA RAHASTAMIS- 
VAHENDID  
01 04 01  Euroopa Investeeri- 
misfond  
01 04 01 01  Euroopa Investeeri- 
misfond — Märgitud 
kapitali aktsiate 
sissemakse rahas- 
tamine  1,1 44 500 000  44 500 000  41 000 000  41 000 000  49 974 916,25  49 974 916,25  112,30  
01 04 01 02  Euroopa Investeeri- 
misfond — Märgitud 
kapitali sissenõutav 
osa 1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 01 04 01 — 
Vahesumma  44 500 000  44 500 000  41 000 000  41 000 000  49 974 916,25  49 974 916,25  112,30  
01 04 02  Tuumaohutus — 
Koostöö Euroopa 
Investeerimispangaga  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  145 543,43  
01 04 03  Tagatis Euratomi 
laenudele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 04 04  Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi 
(EFSI) tagatis  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
01 04 05  Maksed EFSI taga- 
tisfondi  1,1 2 641 000 000  2 300 000 000  2 103 908 000  500 000 000  1 350 000 000,—  0,—  0  
01 04 06  Euroopa investeeri- 
misnõustamise keskus 
(EIAH) ja Euroopa 
investeerimispro- 
jektide portaal (EIPP)  1,1 20 000 000  16 800 000  20 000 000  20 000 000  10 499 948,04  3 643 200,—  21,69  
01 04 07  Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute 
Fondist antava abi 
suurendamise tõttu 
Euroopa Investeeri- 
misfondile makstavad 
tasud  1,1 p.m.  p.m.  5 000 000  5 000 000  L 51/434  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
01 04 51  Väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate 
valdkonna 
programmide (enne 
2014. aastat) lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  96 000 000  p.m.  96 000 000  0,—  103 212 644,62  107,51  
01 04 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
01 04 77 01  Katseprojekt — Reaal- 
majanduse pikaajalise 
rahastamise toeta- 
miseks koostöö ja 
koostoime tugev- 
damine riiklike tugi- 
pankade vahel  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  250 000  0,—  0,—  
01 04 77 02  Katseprojekt — 
Riigivara haldamine  1,1 p.m.  600 000  1 000 000  400 000  
Artikkel 01 04 77 — 
Vahesumma  p.m.  600 000  1 000 000  650 000  0,—  0,—  0  
Peatükk 01 04 — 
Kogusumma  2 705 500 000  2 457 900 000  2 170 908 000  662 650 000  1 410 474 864,29  156 976 304,30  6,39  
01 04 01 Euroopa Investeerimisfond  
01 04 01 01 Euroopa Investeerimisfond — Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
44 500 000  44 500 000  41 000 000  41 000 000  49 974 916,25  49 974 916,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamiseks.  
Euroopa Investeerimisfond loodi 1994. aastal. Selle asutajaliikmed olid Euroopa Ühendus, keda esindas komisjon, 
Euroopa Investeerimispank ja mitu finantsasutust. Liidu liikmesus Euroopa Investeerimisfondis on praegu kindlaks 
määratud otsusega 94/375/EÜ.  28.2.2017  ET L 51/435 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 01  (jätkub)  
01 04 01 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/375/EÜ, 6. juuni 1994, ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis (EÜT L 173, 
7.7.1994, lk 12).  
Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali 
suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 562/2014/EL, 15. mai 2014, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa 
Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1).  
01 04 01 02 Euroopa Investeerimisfond — Märgitud kapitali sissenõutav osa  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu märgitud kapitali aktsiate sissenõutava osa rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/375/EÜ, 6. juuni 1994, ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis (EÜT L 173, 
7.7.1994, lk 12).  
Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali 
suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 562/2014/EL, 15. mai 2014, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa 
Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1).  L 51/436  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 02 Tuumaohutus — Koostöö Euroopa Investeerimispangaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  145 543,43  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse ohutus-, keskkonna-, majandus- ja finantsaspektide hindamiseks vajalikku tehnilist ja 
õigusabi, k.a Euroopa Investeerimispanga tehtavaid uuringuid, selliste projektide puhul, mille rahastamiseks on taotletud 
Euratomi laenu. Samuti on meetmed ette nähtud laenulepingute sõlmimiseks ja rakendamiseks.  
Kõnealuse artikli assigneeringuid kasutatakse ka Euratomi laenuvõtmise ja -andmise tehingute sõlmimisel ja teostamisel 
tekkinud liidu kulude katmiseks või ajutiseks eelrahastamiseks.  
Tulu alusel, mis on kantud eelarvestuse artiklisse 5 5 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punktile a.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
01 04 03 Tagatis Euratomi laenudele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Laenude lubatud ülemmääraks on 4 000 000 000 eurot, millest 500 000 000 eurot on lubatud võtta otsuse 77/270/ 
Euratom alusel, 500 000 000 eurot otsuse 80/29/Euratom alusel, 1 000 000 000 eurot otsuse 82/170/Euratom alusel, 
1 000 000 000 eurot otsuse 85/537/Euratom ja 1 000 000 000 eurot otsuse 90/212/Euratom alusel.  
Artiklisse kantakse liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud 
jätavad oma lepingulised kohustused täitmata.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  28.2.2017  ET L 51/437 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 03  (jätkub)  
Ülevaade üldeelarve raames tagatud laenutehingutest koos maksegraafikuga, mis kajastab põhi- ja intressimakseid, on 
esitatud käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata 
kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
Nõukogu otsus 77/271/Euratom, 29. märts 1977, otsuse 77/270/Euratom (millega volitatakse komisjoni väljastama 
Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) rakendamise kohta (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 11).  
Nõukogu otsus 80/29/Euratom, 20. detsember 1979, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom otsuse 77/270/ 
Euratom (millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) 
rakendamise kohta (EÜT L 12, 17.1.1980, lk 28).  
Nõukogu otsus 82/170/Euratom, 15. märts 1982, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom seoses Euratomi laenude 
kogusummaga, mille ulatuses komisjon on volitatud sõlmima lepinguid, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahasta- 
misele (EÜT L 78, 24.3.1982, lk 21).  
Nõukogu otsus 85/537/Euratom, 5. detsember 1985, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom seoses Euratomi 
laenude kogusummaga, mille ulatuses komisjon on volitatud sõlmima lepinguid, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade 
rahastamisele (EÜT L 334, 12.12.1985, lk 23).  
Nõukogu otsus 90/212/Euratom, 23. aprill 1990, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom otsuse 77/270/Euratom 
(millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) raken- 
damise kohta (EÜT L 112, 3.5.1990, lk 26).  
01 04 04 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tagatis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Käesoleva artikli jaoks eraldatakse assigneeringuid ainult juhul, kui Euroopa Investeerimispank realiseerib lisaks 
tagatisfondi olemasolevatele vahenditele EFSI tagatise vastavalt määrusele (EL) 2015/1017 ning panga ja komisjoni 
sellekohasele lepingule lepinguga ette nähtud korras.  L 51/438  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ 
(COM(2014) 903 final).  
Komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerib taas – Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ 
(COM(2016) 359 final).  
Komisjoni 29. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerimiskava: hinnangud annavad alust kava tugevdada“ 
(COM(2016) 764 final).  
01 04 05 Maksed EFSI tagatisfondi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 641 000 000  2 300 000 000  2 103 908 000  500 000 000  1 350 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringuga eraldatakse rahalised vahendid maksete tegemiseks EFSI tagatisfondi vastavalt määrusele (EL) 2015/ 
1017 ja määrusega ette nähtud korras. Assigneeringu eesmärk on võimaldada eelarve nõuetekohast täitmist EFSI 
tagatise realiseerimise korral.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/439 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 05  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ 
(COM(2014) 903 final).  
Komisjoni otsus C(2016) 165, 21. jaanuar 2016, millega kiideti heaks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi 
varahalduse suunised.  
Komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerib taas – Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ 
(COM(2016) 359 final).  
Komisjoni 29. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele „Euroopa investeerimiskava: hinnangud annavad alust kava tugevdada“ 
(COM(2016) 764 final).  
01 04 06 Euroopa investeerimisnõustamise keskus (EIAH) ja Euroopa investeerimisprojektide portaal (EIPP)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 000 000  16 800 000  20 000 000  20 000 000  10 499 948,04  3 643 200,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Investeerimispanga rahaline toetus EIAH loomiseks ja tegevuseks vastavalt määruse (EL) 2015/1017 
artiklile 14, muu hulgas projektide elluviijate nõustamine, mis hõlmab rahastamisvahendite loomise ja kasutamisega 
seotud tehnilist abi; 
— kulud, mis on seotud Euroopa investeerimisprojektide portaali (EIPP) loomise, arendamise, haldamise, veebitoe, 
hoolduse ja majutusega, samuti kaubamärgi arendamise ja teabevahetusega vastavalt komisjoni 22. juuli 2015. aasta 
rakendusotsusele (EL) 2015/1214, millega luuakse Euroopa investeerimisprojektide portaal ja nähakse ette selle 
tehniline kirjeldus (ELT L 196, 24.7.2015, lk 23).  
Punkti 6 6 0 0 kantud tulude alusel, mis on saadud seoses Euroopa investeerimisprojektide portaaliga projektiarenda- 
jatelt kogutud tasudest, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 51/440  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 06  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ 
(COM(2014) 903 final).  
Komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele „Euroopa investeerib taas – Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ 
(COM(2016) 359 final).  
Komisjoni 29. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele „Euroopa investeerimiskava: hinnangud annavad alust kava tugevdada“ 
(COM(2016) 764 final).  
01 04 07 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist antava abi suurendamise tõttu Euroopa Investeerimisfondile 
makstavad tasud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  5 000 000  5 000 000  
Märkused  
Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu rakendatakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) VKEde rahasta- 
misvahendit, millest toetatakse VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele pakutavate laenude ja 
omakapitali rahastamist. EIFil on õigus nõuda haldustasu VKEde rahastamisvahendi rakendamise eest. Vastavalt 
määrusele (EL) 2015/1017 kaetakse EIFile makstavad tasud peamiselt EFSI tagatisfondi vahendite ja EFSI tuludest. 
Need EIFile makstavad tasud, mille katmiseks EFSI tuludest ei piisa, kaetakse liidu üldeelarvest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ 
(COM(2014) 903 final).  28.2.2017  ET L 51/441 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 51 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate valdkonna programmide (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  96 000 000  p.m.  96 000 000  0,—  103 212 644,62  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmiste aastate kulukohustustega seotud tegemata maksete katteks.  
Kuigi kohustusperiood on lõppenud, peavad vahendid toimima mitu aastat, mille jooksul on vaja makseid investeer- 
inguteks ja tagatiskohustuste täitmiseks. Seepärast jätkatakse aruandlus- ja järelevalvenõuete kohaldamist kuni 
kõnealuste vahendite kestvusperioodi lõpuni.  
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul 
kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/ 
436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamak- 
sudest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on liidu üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu ja tagasimaksed, mis on saadud usalduskontodelt ja kantud tulude eelarvestuse artiklisse 5 2 3, tagastatakse 
vastavalt finantsmäärusele ning määrustele (EL) nr 1287/2013 ja (EL) nr 1290/2013 Euroopa Liidu üldeelarvesse või 
kantakse üle õigusjärgsetele rahastamisvahenditele, mis kuuluvad programmi „Horisont 2020“ raames teadusuuringute 
ja innovatsiooni jaoks loodud liidu omakapitalipõhiste rahastamisvahendite või COSME programmi raames loodud 
kasvuetapi omakapitalirahastu alla.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 98/347/EÜ, 19. mai 1998, finantsabi meetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja 
keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) – kasvu ja tööhõive initsiatiiv (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43).  
Nõukogu otsus 2000/819/EÜ, 20. detsember 2000, ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega 
ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84).  L 51/442  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1776/2005/EÜ, 28. september 2005, millega muudetakse nõukogu otsust 
2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva 
mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (ELT L 289, 3.11.2005, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete 
konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
01 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
01 04 77 01 Katseprojekt — Reaalmajanduse pikaajalise rahastamise toetamiseks koostöö ja koostoime tugevdamine riiklike tugi- 
pankade vahel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  250 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/443 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
PEATÜKK 01 04 — FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID  (jätkub)  
01 04 77  (jätkub)  
01 04 77 02 Katseprojekt — Riigivara haldamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  600 000  1 000 000  400 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektiga ergutatakse riigile ja kohalikele omavalitsustele kuuluvate ettevõtete ja muude varade restruktureerimist 
ja/või erastamist konkurentsivõime ning siseturu tugevdamise eesmärgil.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/444  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
 
JAOTIS 02  
SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED  28.2.2017  ET L 51/445 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 02 
SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 01  SISETURU, TÖÖSTUSE, 
ETTEVÕTLUSE JA VKEDE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  138 439 538  138 439 538  142 672 092  142 672 092  142 960 599,95  142 960 599,95  
02 02  ETTEVÕTETE KONKU- 
RENTSIVÕIME NING 
VÄIKESTE JA KESKMISE 
SUURUSEGA ETTE- 
VÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  343 600 000  269 121 432  291 507 692  162 988 600  317 367 432,26  239 040 518,37  
02 03  KAUPADE JA TEENUSTE 
SISETURG  124 830 500  117 789 500  120 961 000  118 305 000  51 089 450,69  48 222 357,89  
02 04  „HORISONT 2020“ — 
ETTEVÕTETEGA SEOTUD 
TEADUSUURINGUD  322 536 617  329 375 000  271 047 805  342 633 544  289 706 456,95  261 212 267,38  
02 05  EUROOPA SATELLIITNAVI- 
GATSIOONI 
PROGRAMMID („EGNOS“ 
JA „GALILEO“)  921 488 436  711 523 436  876 057 400  547 888 400  1 199 186 594,54  855 669 555,54  
02 06  MAA SEIRE EUROOPA 
PROGRAMM  604 832 000  694 172 000  583 567 000  580 000 000  580 678 422,—  524 144 935,80  
Jaotis 02 — Kogusumma  2 455 727 091  2 260 420 906  2 285 812 989  1 894 487 636  2 580 988 956,39  2 071 250 234,93  L 51/446  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
JAOTIS 02 
SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED  
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
02 01  SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE 
POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
02 01 01  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavald- 
konnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 89 338 192  91 416 624  92 903 359,20  103,99  
02 01 02  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
02 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 7 341 175  7 718 931  7 804 370,99  106,31  
02 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 5 059 144  5 290 863  5 466 063,81  108,04  
Artikkel 02 01 02 — Vahesumma  12 400 319  13 009 794  13 270 434,80  107,02  
02 01 03  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitika- 
valdkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  5,2 5 578 578  5 834 308  6 384 067,47  114,44  
02 01 04  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitika- 
valdkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
02 01 04 01  Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate programmi toetuskulud  1,1 3 440 000  3 363 000  3 873 698,78  112,61  
02 01 04 02  Õigusaktide standardimise ja ühtlustamise toetuskulud  1,1 160 000  160 000  159 721,36  99,83  
02 01 04 03  Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide toetuskulud  1,1 2 500 000  3 400 000  2 229 141,87  89,17  
02 01 04 04  Maa seire Euroopa programmi (Copernicus) toetuskulud  1,1 2 600 000  2 600 000  2 533 583,75  97,45  
Artikkel 02 01 04 — Vahesumma  8 700 000  9 523 000  8 796 145,76  101,11  
02 01 05  Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavald- 
konnas teadus- ja innovatsiooniprogrammide 
toetuskulud  
02 01 05 01  Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — 
„Horisont 2020“  1,1 7 855 592  8 517 385  8 180 551,09  104,14  28.2.2017  ET L 51/447 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
02 01 05  (jätkub)  
02 01 05 02  Teadus- ja innovatsiooniprogrammide rakendamisel 
osalevad koosseisuvälised töötajad — „Horisont 2020“  1,1 2 605 344  2 405 948  2 817 896,87  108,16  
02 01 05 03  Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud 
— „Horisont 2020“  1,1 2 937 950  3 179 000  2 560 167,76  87,14  
Artikkel 02 01 05 — Vahesumma  13 398 886  14 102 333  13 558 615,72  101,19  
02 01 06  Rakendusametid  
02 01 06 01  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Raken- 
dusamet — Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate programmist (Cosme) 
antav toetus  1,1 9 023 563  8 786 033  8 047 977,—  89,19  
Artikkel 02 01 06 — Vahesumma  9 023 563  8 786 033  8 047 977,—  89,19  
Peatükk 02 01 — Kogusumma  138 439 538  142 672 092  142 960 599,95  103,27  
02 01 01 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
89 338 192  91 416 624  92 903 359,20  
02 01 02 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
02 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 341 175  7 718 931  7 804 370,99  
02 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 059 144  5 290 863  5 466 063,81  L 51/448  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 03 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 578 578  5 834 308  6 384 067,47  
02 01 04 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
02 01 04 01 Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 440 000  3 363 000  3 873 698,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või, kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse punkti täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 02.  28.2.2017  ET L 51/449 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 04  (jätkub)  
02 01 04 02 Õigusaktide standardimise ja ühtlustamise toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
160 000  160 000  159 721,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse 
osutamise lepinguid.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 02 03 02.  
02 01 04 03 Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 500 000  3 400 000  2 229 141,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 05.  L 51/450  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 04  (jätkub)  
02 01 04 04 Maa seire Euroopa programmi (Copernicus) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 600 000  2 600 000  2 533 583,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid. Samuti võib see hõlmata kasutajafoorumi loomist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta 
määruse (EL) nr 911/2010 (mis käsitleb Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgseid toiminguid 
(2011–2013)) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1) artikli 17 alusel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või, kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse punkti täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 06.  28.2.2017  ET L 51/451 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 05 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde poliitikavaldkonnas teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
02 01 05 01 Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 855 592  8 517 385  8 180 551,09  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni 
programme rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud 
ametikohtadel ja osalevad kaudselt muude kui tuumaprogrammide rakendamisel, sealhulgas liidu delegatsioonides.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 04.  
02 01 05 02 Teadus- ja innovatsiooniprogrammide rakendamisel osalevad koosseisuvälised töötajad — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 605 344  2 405 948  2 817 896,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide rakendamisel 
osalevate muude kui tuumaprogrammide koosseisuväliste töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse 
määratud koosseisuväliste töötajatega, seotud kulude katmiseks.  L 51/452  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 05  (jätkub)  
02 01 05 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 04.  
02 01 05 03 Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 937 950  3 179 000  2 560 167,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide juhtimisega 
kaasnevate halduskulude, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude 
katmiseks muude kui tuumaprogrammide raames.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/453 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 05  (jätkub)  
02 01 05 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 02 04.  
02 01 06 Rakendusametid  
02 01 06 01 Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet — Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate programmist (Cosme) antav toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 023 563  8 786 033  8 047 977,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rakendusameti personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud rakendusameti tegevusega 
ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (Cosme) meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või, kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse punkti täiendavaid assigneeringuid.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  L 51/454  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 01 — SISETURU, TÖÖSTUSE, ETTEVÕTLUSE JA VKEDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
02 01 06  (jätkub)  
02 01 06 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete 
konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2004/20/EÜ, 23. detsember 2003, millega luuakse „Aruka energeetika rakendusasutus“, mis korraldab 
ühenduse tegevust energeetika valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 85).  
Komisjoni otsus 2007/372/EÜ, 31. mai 2007, millega muudetakse otsust 2004/20/EÜ, et muuta Aruka energeetika 
rakendusasutus konkurentsivõime ja uuendustegevuse täitevasutuseks (ELT L 140, 1.6.2007, lk 52).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/771/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, 
lk 73).  
Komisjoni otsus C(2013) 9414, 23. detsember 2013, millega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid energia, keskkonna ja 
kliimameetmete, konkurentsivõime ja VKEde, teadusuuringute ja innovatsiooni, IKT, merenduspoliitika ja kalanduse 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/455 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 02  ETTEVÕTETE KONKURENT- 
SIVÕIME NING VÄIKESTE JA 
KESKMISE SUURUSEGA ETTE- 
VÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  
02 02 01  Ettevõtluse edendamine ning 
liidu ettevõtete konkurent- 
sivõime ja turulepääsu paran- 
damine  1,1 119 820 000  140 000 000  110 264 720  47 905 000  112 002 238,87  93 267 204,55  66,62  
02 02 02  Väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate (VKEde) juur- 
depääsu parandamine rahasta- 
misele omakapitali ja laenude 
vormis  1,1 217 030 000  120 000 000  172 842 972  100 000 000  200 036 996,63  98 610 257,67  82,18  
02 02 51  Konkurentsivõime ja ettevõtluse 
valdkonna varasemate 
meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  700 000  p.m.  6 200 000  83 293,47  41 370 051,93  5 910,01  
02 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
02 02 77 02  Katseprojekt — Programm 
„Erasmus noortele ettevõtjatele“  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
02 02 77 03  Ettevalmistav meede — 
Programm „Erasmus noortele 
ettevõtjatele“  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  130 238,54  
02 02 77 08  Ettevalmistav meede — Euroopa 
ja riikidevaheliste kultuuritur- 
ismitoodete edendamine erilise 
rõhuasetusega kultuuri- ja töös- 
tustoodetel  1,1 p.m.  485 000  p.m.  825 000  0,—  1 302 360,85  268,53  
02 02 77 09  Ettevalmistav meede — Turism 
ja selle kõigile kättesaadavus  1,1 p.m.  270 000  p.m.  490 600  0,—  460 350,19  170,50  
02 02 77 10  Ettevalmistav meede — Euroopa 
— Vahemere piirkonna innova- 
tiivsed ettevõtjad muutuste 
nimel  1,1 p.m.  490 000  p.m.  490 000  0,—  658 348,33  134,36  
02 02 77 11  Katseprojekt — Kindlustuse 
kättesaadavuse lihtsustamine 
füüsilisest isikust ehitusettevõt- 
jatele ja väikestele ehitusettevõt- 
jatele, et ergutada uuendus- 
tegevust ja ökotehnoloogia 
edendamist Euroopa Liidus  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  143 000  0,—  428 607,—  L 51/456  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 12  Katseprojekt — Haruldaste 
muldmetallide alane Euroopa 
pädevusvõrgustik  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  251 625,33  
02 02 77 13  Katseprojekt — Euroopa 
„loomepiirkondade“ arendamine  3 p.m.  p.m.  p.m.  285 000  0,—  63 002,99  
02 02 77 16  Katseprojekt — Tootmise tulevik  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  800 000  1 000 000,—  1 600 000,—  
02 02 77 17  Katseprojekt — Äritegevuse 
üleminek ja koostöömudel: 
VKEde jätkusuutlikkuse 
tagamine  1,1 p.m.  270 000  p.m.  350 000  500 000,—  0,—  0  
02 02 77 18  Katseprojekt — Naisäriinglid  1,1 p.m.  1 060 000  1 200 000  900 000  1 000 000,—  0,—  0  
02 02 77 19  Katseprojekt — Üleilmne turism  1,1 p.m.  225 000  p.m.  250 000  750 000,—  0,—  0  
02 02 77 20  Katseprojekt — ELi piirkondade 
majanduslik lähenemine (TREC)  1,1 p.m.  346 432  p.m.  150 000  494 903,29  148 470,99  42,86  
02 02 77 21  Ettevalmistav meede — Rahvus- 
vaheline kultuuriteemaline 
Euroopa turismitoode  1,1 1 500 000  1 000 000  p.m.  600 000  1 500 000,—  750 000,—  75,00  
02 02 77 22  Katseprojekt — Euroopa tootjate 
liikumine ühistarbimise suunas: 
käibekapitali ja kulude vähen- 
damine pilvepõhiste platvormide 
abil, mis toetavad sünergiat ja 
integratsiooni  1,1 p.m.  p.m.  500 000  250 000  
02 02 77 23  Katseprojekt — Noored turism- 
ialases partnerluses (Youth on 
the SPOT) — spetsiaalne turism- 
ialane partnerlus  1,1 p.m.  p.m.  500 000  250 000  
02 02 77 24  Katseprojekt — kaubamärk 
„Sihtkoht Euroopa“ — Euroopa 
propageerimine turismisektoris  1,1 1 000 000  500 000  500 000  250 000  
02 02 77 25  Katseprojekt — Noorte rändajate 
ettevõtlusalase suutlikkuse 
suurendamine  1,1 1 000 000  1 000 000  2 200 000  1 100 000  28.2.2017  ET L 51/457 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 02 77 26  Katseprojekt — Ühistarbimise 
idufirmade algatus — rahastades 
Euroopa ettevõtluse tulevikku  1,1 p.m.  1 150 000  2 500 000  1 250 000  
02 02 77 27  Katseprojekt — Noorte töötuse 
vähendamine ja kooperatiivide 
loomine töövõimaluste suuren- 
damiseks ELis  1,1 p.m.  p.m.  500 000  250 000  
02 02 77 28  Katseprojekt — VKEde rahasta- 
misvahend naiste osalemise 
suurendamiseks  1,1 p.m.  p.m.  500 000  250 000  
02 02 77 29  Ettevalmistav meede — Euroopa 
turismipealinn  1,1 2 500 000  1 250 000  
02 02 77 30  Katseprojekt — juhtpositsiooni 
saavutamine ettevõtluses ja 
koostöövõimalustes (ALECO)  1,1 750 000  375 000  
Artikkel 02 02 77 — Vahesumma  6 750 000  8 421 432  8 400 000  8 883 600  5 244 903,29  5 793 004,22  68,79  
Peatükk 02 02 — Kogusumma  343 600 000  269 121 432  291 507 692  162 988 600  317 367 432,26  239 040 518,37  88,82  
02 02 01 Ettevõtluse edendamine ning liidu ettevõtete konkurentsivõime ja turulepääsu parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
119 820 000  140 000 000  110 264 720  47 905 000  112 002 238,87  93 267 204,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime 
tugevdamiseks ning ettevõtlikkuse stimuleerimiseks ning VKEde asutamise ja kasvu soodustamiseks.  
Rakendatavad meetmed on eelkõige järgmised: 
— võrgustikud, mis koondavad mitmesuguseid huvirühmi; 
— turustamisprojektid; 
— poliitika analüüs, arendamine ja koordineerimine osalevate riikidega; 
— naisettevõtlusega seotud soolise diskrimineerimise alased uuringud ja naisettevõtluse toetamise poliitika raken- 
damine; 
— teabe jagamine, levitamine ja teadvustamine ning nõustamisteenused VKEde konkurentsivõime ja parandamiseks 
ning selleks, et aidata neil osaleda ühtsel turul ja kaugemalgi; 
— liikmesriikide või piirkondade ühistegevuse toetamine ning muud ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate programmi meetmed.  L 51/458  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 01  (jätkub)  
Liit toetab selliseid algatusi nagu Euroopa ettevõtlusvõrgustik, samuti ettevõtluse edendamist. Toetatakse ka projekte, 
mis käsitlevad selliste liidu tasandil oluliste uuenduslike tehnoloogiate, toodete või meetodite esmakordset rakendamist 
või turustamist (näiteks uued ettevõtlusideed tarbekaupade valdkonnas), mille tehniline tutvustamine on olnud edukas, 
kuid mis jääkriski tõttu ei ole veel turul oluliselt levinud. Need projektid on ette nähtud kasutuse edendamiseks ja 
turuleviimise hõlbustamiseks osalevates riikides.  
Projektide eesmärk on ka parandada liidu ettevõtete, sealhulgas turismisektori konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse 
suurendamise raamtingimusi, kaasa arvatud klastrite ja muude ärivõrgustike suutlikkuse suurendamise teel, pöörates 
eriti tähelepanu VKEde rahvusvahelistumise toetamisele, toetades rakendamise sidusust ja järjepidevust ning liidu 
tasandil hästi informeeritud poliitiliste otsuste tegemist. Lisaks algatatakse Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small 
Business Act“ rakendamist toetavaid projekte. Kaalutakse ka nende eesmärkide saavutamisega otseselt seotud toetus- 
meetmete, nagu kohtumiste, uuringute, teavitamis- ja avaldamistegevuse, uurimisrühmades, konverentsidel ja 
õpikodades osalemise rahastamist.  
Soolise võrdõiguslikkuse osas pööratakse erilist tähelepanu projektidele, millega edendatakse naisettevõtjate olukorda, 
eesmärgiga aidata naistel ületada võimalikke soopõhiseid takistusi ning saavutada nais- ja meesettevõtjate võrdne 
esindatus kogu liidus.  
Erilist tähelepanu pööratakse säästvale turismile, kusjuures algseteks prioriteetideks on pehme liikuvus, rattateede 
võrgustikud, ökoturism ja looduskaitse. Seoses sellega on väga olulisel kohal ka üldkättesaadavus, pidades eriti silmas 
liikumispuudega ja sotsiaalselt tõrjutud isikuid.  
Liit koordineerib, edendab ja toetab säästvat turismi soodustavaid tegevusi, nagu 
— pikaajaliste säästva turismi vahendite säilitamine loodus-, kultuuri-, ajaloo- ja tööstuspärandi kaitsmise kaudu; 
— selliste meetmete koordineerimine ja toetamine, mis tagavad säästva turismiga seotud teabe ja teenuste kättesaa- 
davuse vaesuses elavate ebasoodsamas olukorras olevate kodanike ja piiratud liikumisvõimega isikute jaoks; 
— Euroopa jalgrattateede võrgustike piirülene koordineerimine koos rongi- ja kaugliinibusside liiklust puudutava teabe 
ja teenustega.  
Programmi „Erasmus ettevõtjatele“ eesmärk on edendada Euroopa ettevõtlust, teadmiste ja parimate tavade vahetust 
ning väärtuslike võrgustike ja partnerluste loomist.  
Praeguse raske majandusolukorra tõttu on hädavajalik toetada Euroopa ettevõtjaid, eelkõige noori innovaatilisi 
idufirmasid ja naisettevõtjaid, ning edendada ettevõtlust, nähes ette piisavad rahalised vahendid sellistele programmidele 
nagu ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME). Eriti oluline on 
toetada ja stimuleerida kõige innovaatilisemaid ja tänapäevasemaid sektoreid, näiteks jagamismajandus ja digimajandus. 
Liit peab toetama noori ettevõtjaid, kes on nendes sektorites aktiivsed, ja tagama selliste meetmete väljatöötamise ja 
rakendamise, mis võimaldavad idufirmadel üleilmsel tasandil sarnaste ELi väliste idufirmadega konkureerida.  28.2.2017  ET L 51/459 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 01  (jätkub)  
Just programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ on olnud väga edukas, aidates tõhusalt ja tulemuslikult võidelda 
tööpuuduse vastu ning toetada tugevaid idufirmasid kogu Euroopas. Seoses naiste alaesindatusega ettevõtjate hulgas 
tuleks eritähelepanu pöörata noorte naisettevõtjate programmi kaasamisele, et ergutada neid ettevõtjana karjääri tegema 
ja saama kogemusi selle kohta, kuidas ületada soost tulenevaid takistusi, millega naisettevõtjad silmitsi võivad seista.  
Programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ assigneeringuid tuleb suurendada eelkõige järgmistel põhjustel: 
— programm aitab edendada Euroopa ettevõtlust, teadmiste ja parimate tavade vahetust ning väärtuslike võrgustike ja 
partnerluste loomist; 
— programm on äärmiselt tulemuslik ja selles osalejate arv on viimaste aastate jooksul üha suurenenud ning suureneb 
ilmselt edaspidigi; 
— programm aitab tõhusalt võidelda noorte tööpuuduse probleemiga, sest see aitab töötutel noortel hakata füüsilisest 
isikust ettevõtjaks ning VKEdel oma äritegevust laiendades ja/või rahvusvaheliseks muutes töökohti luua; 
— taotluste arv ületab kaugelt seda, mida komisjon saab praegu kasutada olevate rahaliste vahenditega täita.  
Osa assigneeringust eraldatakse 2016. aasta COSME meetme „Sisserändajatest ettevõtjate laborid“ raames, et edendada 
riiklike äritegevuse tugisüsteemide jõudmist sisserändajatest ettevõtjateni ja nende mitteametlike võrgustikeni. Seda 
peaks tegema teavitamise ja nn peavoolu äritegevuse tugiorganisatsioonide korraldatavate kontaktide loomise ürituste / 
platvormide abil, mis on spetsiaalselt suunatud sisserändajatest ettevõtjatele. Nende eesmärk on teavitada sisserändajaid 
paremini vastuvõtva riigi tugisüsteemidest, ühendada nende mitteametlikud võrgustikud peavoolu omadega ja juhtida 
tähelepanu sisserändajatest ettevõtjate konkreetsetele vajadustele ja probleemidele.  
Sellesse artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete 
konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33), ning eeskätt selle artikli 3 lõike 1 
punktid a, b ja c.  L 51/460  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 02 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu parandamine rahastamisele omakapitali ja laenude 
vormis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
217 030 000  120 000 000  172 842 972  100 000 000  200 036 996,63  98 610 257,67  
Märkused  
Assigneeringut kasutatakse omakapitali ja laenude pakkumiseks VKEdele, sh naisettevõtjate äriühingutele, et parandada 
nende rahastamisvõimalusi käivitamis-, kasvu- ja üleminekuetapis.  
Laenutagamisrahastust (LGF) pakutakse vastutagatisi, otsetagatisi ja muid riskijagamise vahendeid, et rahastada laenusid, 
vähendamaks elujõuliste VKEde eriraskusi rahastamisele juurdepääsul, mille põhjustab nende arvatav kõrge riskitase või 
piisava tagatise puudumine, ja väärtpaberistada VKEde laenurahaportfelle.  
Kasvu toetav omakapitalirahastu (EFG) võimaldab teha investeeringuid riskikapitalifondidesse, mis investeerivad eelkõige 
piiriüleselt tegutsevatesse VKEdesse nende laienemis- ja kasvuetapis, järgides samal ajal sootundlikku ja mittediskrimi- 
neerivat lähenemisviisi. Luuakse ka võimalus teha investeeringuid varajase kasvuetapi fondidesse koos programmi 
„Horisont 2020“ raames toimiva teadus-, arendus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastuga. Mitmeetapilistesse 
fondidesse tehtavate ühisinvesteeringute puhul pakutakse investeeringuid proportsionaalselt ettevõtete konkurent- 
sivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi raames tegutsevast EFGst ning programmi 
„Horisont 2020“ raames loodud teadus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastust. EFG toetust pakuvad otse Euroopa 
Investeerimisfond (EIF) ja muud üksused, kellele komisjon on andnud rakendamisvolitused, ning piiriüleste investeer- 
ingutega tegelevad fondifondid ja investeerimisvahendid.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt võib rahastamisvahendist tehtud ja tulude eelarvestuse punkti 6 3 4 1 
kantud tagasimakseid komisjonile, sealhulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma tagasi- 
makseid, kasutada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete 
konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33), ning eeskätt selle artikli 3 lõike 1 
punkt d.  28.2.2017  ET L 51/461 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 51 Konkurentsivõime ja ettevõtluse valdkonna varasemate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  700 000  p.m.  6 200 000  83 293,47  41 370 051,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 89/490/EMÜ, 28. juuli 1989, majanduskeskkonna parandamise ja ettevõtete, eelkõige väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtete arengu edendamise kohta ühenduses (EÜT L 239, 16.8.1989, lk 33).  
Nõukogu otsus 91/179/EMÜ, 25. märts 1991, rahvusvahelise vase uurimisrühma pädevuse heakskiitmise kohta 
(EÜT L 89, 10.4.1991, lk 39).  
Nõukogu otsus 91/319/EMÜ, 18. juuni 1991, millega vaadatakse läbi ühenduse majanduskeskkonna parandamise ja 
ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengu edendamise programm (EÜT L 175, 4.7.1991, 
lk 32).  
Nõukogu otsus 91/537/EMÜ, 14. oktoober 1991, rahvusvahelise tina uurimisrühma pädevuse heakskiitmise kohta 
(EÜT L 293, 24.10.1991, lk 23).  L 51/462  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 92/278/EMÜ, 18. mai 1992, millega kinnitatakse EÜ-Jaapani tööstuskoostöö keskuse konsolideerimine 
(EÜT L 144, 26.5.1992, lk 19).  
Nõukogu otsus 93/379/EMÜ, 14. juuni 1993, ühenduse meetmete mitmeaastase programmi kohta, et tugevdada 
esmatähtsaid valdkondi ja tagada ühenduses ettevõtluspoliitika järjepidevus ja kindlustamine, eriti väikese ja keskmise 
suurusega ettevõtete suhtes (EÜT L 161, 2.7.1993, lk 68).  
Nõukogu otsus 96/413/EÜ, 25. juuni 1996, Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tugevdava ühenduse tegevuspro- 
grammi rakendamise kohta (EÜT L 167, 6.7.1996, lk 55).  
Nõukogu otsus 97/15/EÜ, 9. detsember 1996, Euroopa Liidus kolmanda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete 
(VKEde) mitmeaastase programmi kohta (1997–2000) (EÜT L 6, 10.1.1997, lk 25).  
Nõukogu otsus 2000/819/EÜ, 20. detsember 2000, ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega 
ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84).  
Nõukogu otsus 2001/221/EÜ, 12. märts 2001, ühenduse osaluse kohta rahvusvahelises plii ja tsingi uurimisrühmas 
(EÜT L 82, 22.3.2001, lk 21).  
Nõukogu otsus 2002/651/EÜ, 22. juuli 2002, ühenduse osalemise kohta rahvusvahelises kautšuki uurimisrühmas 
(EÜT L 215, 10.8.2002, lk 13).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 
30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 593/2004/EÜ, 21. juuli 2004, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/ 
819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase 
programmi kohta (2001–2005) (ELT L 268, 16.8.2004, lk 3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1776/2005/EÜ, 28. september 2005, millega muudetakse nõukogu otsust 
2000/819/EÜ ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva 
mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (ELT L 289, 3.11.2005, lk 14).  
Komisjoni otsus 2006/77/EÜ, 23. detsember 2005, konkurentsivõimet, energeetikat ja keskkonda käsitleva kõrgeta- 
semelise töörühma loomise kohta (ELT L 36, 8.2.2006, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  28.2.2017  ET L 51/463 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
02 02 77 02 Katseprojekt — Programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 03 Ettevalmistav meede — Programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  130 238,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/464  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 08 Ettevalmistav meede — Euroopa ja riikidevaheliste kultuuriturismitoodete edendamine erilise rõhuasetusega kultuuri-  ja 
tööstustoodetel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  485 000  p.m.  825 000  0,—  1 302 360,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 09 Ettevalmistav meede — Turism ja selle kõigile kättesaadavus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  270 000  p.m.  490 600  0,—  460 350,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/465 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 10 Ettevalmistav meede — Euroopa — Vahemere piirkonna innovatiivsed ettevõtjad muutuste nimel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  490 000  p.m.  490 000  0,—  658 348,33  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 11 Katseprojekt — Kindlustuse kättesaadavuse lihtsustamine füüsilisest isikust ehitusettevõtjatele ja väikestele ehitu sette- 
võtjatele, et ergutada uuendustegevust ja ökotehnoloogia edendamist Euroopa Liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  143 000  0,—  428 607,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/466  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 12 Katseprojekt — Haruldaste muldmetallide alane Euroopa pädevusvõrgustik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  251 625,33  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 13 Katseprojekt — Euroopa „loomepiirkondade“ arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  285 000  0,—  63 002,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/467 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 16 Katseprojekt — Tootmise tulevik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  800 000  1 000 000,—  1 600 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 17 Katseprojekt — Äritegevuse üleminek ja koostöömudel: VKEde jätkusuutlikkuse tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  270 000  p.m.  350 000  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/468  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 18 Katseprojekt — Naisäriinglid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 060 000  1 200 000  900 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 19 Katseprojekt — Üleilmne turism  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  225 000  p.m.  250 000  750 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/469 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 20 Katseprojekt — ELi piirkondade majanduslik lähenemine (TREC)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  346 432  p.m.  150 000  494 903,29  148 470,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 21 Ettevalmistav meede — Rahvusvaheline kultuuriteemaline Euroopa turismitoode  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  1 000 000  p.m.  600 000  1 500 000,—  750 000,—  
Märkused  
Seda assigneeringut kasutatakse 2015. aastal algatatud ettevalmistava meetme arendusetapi rahastamiseks.  
Ettevalmistava meetme peamised eesmärgid on järgmised: 
— Euroopa turismivaldkonnas pakutava mitmekesistamine; 
— hooajalisuse mõju vähendamine Euroopas asuvatele sihtkohtadele; 
— Euroopa kui ühtse turismisihtkoha kuvandi tugevdamine.  L 51/470  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 21  (jätkub)  
UNESCO logo tuntakse kogu maailmas. Logo garanteerib, et objektil on eriline kultuuriline tähtsus, kuid see aitab ligi 
meelitada ka uusi turiste. Koostöö tegemine ÜRO eriorganisatsiooni UNESCOga võib olla kasulik selleks, et tihendada 
ÜROga tehtavat rahvusvahelist koostööd ja töötada välja piirkondlik strateegia UNESCO nimekirja kantud Euroopa 
kultuuriobjektide tutvustamiseks. Teemade kaupa rühmitatud UNESCO objektide (nt keskaegsed linnad, veealune 
pärand, vanakreeka/vanarooma arheoloogilised objektid) sümbolitega kaart või lugu, mis võtab kokku nende ühised 
jooned, aitab soodustada nii riigisisest kui ka rahvusvahelist kultuuriturismi. Euroopa UNESCO objektide kaardi alusel 
on võimalik välja töötada eri kommunikatsioonivahendeid. Ettevalmistava meetmega uuritakse turismi ja kultuuri 
vahelist seost.  
2015. aasta eelarveeraldist (1 500 000 eurot) kasutati stardietapiks. See etapp hõlmab järgmist: a) Euroopas nelja 
UNESCO pärandiraja kavandamine, millest igaüks koosneb 5–7 eraldi sihtkohast; b) peamiste sidusrühmade leidmine, 
kes hakkavad kõnealuseid pärandiradu arendama ja edendama; c) turundus- ja kommunikatsioonistrateegiate kind- 
laksmääramine iga raja jaoks; d) niisuguse interaktiivse veebiplatvormi väljatöötamine, mis on suunatud kommunik- 
atsioonile, edendusele ja teadmiste jagamisele (mis võib saada toetust National Geographic’ult), ning e) iga raja kohta ühe 
kaardijuhendi ja mobiilirakenduse väljatöötamine.  
UNESCO kasutab seda assigneeringut niisuguste erimeetmete kaasrahastamiseks, mille eesmärk on arendada edasi juba 
valitud radasid ja kaasrahastada edenduskampaaniaid, mis on suunatud suurimatele UNESCOga seotud toodete 
lähteturgudele (Hiina, Põhja-Ameerika ja Euroopa). Kaasrahastatavates meetmetes võidakse keskenduda turismi, 
kultuuri ja loomemajanduse sünergiale. Selles teises etapis otsib UNESCO ennetavalt muid rahastajaid, et tagada 
kõnealuse algatuse jätkumine pärast liidu rahastuse lõppemist.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 22 Katseprojekt — Euroopa tootjate liikumine ühistarbimise suunas: käibekapitali ja kulude vähendamine pilvepõhiste 
platvormide abil, mis toetavad sünergiat ja integratsiooni  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2017  ET L 51/471 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 22  (jätkub)  
Katseprojektiga uuritakse Euroopa tootjate pilvepõhise integratsiooni- ja sünergiaplatvormi rakendamist. Esimene 
rakendusetapp on suunatud elutähtsate ja muude kui elutähtsate ressursside varude tasemetele.  
On teada, et elutähtsate ja muude kui elutähtsate tootmisressursside varude koondamine ja dünaamiline ümberjao- 
tamine võib oluliselt vähendada tootjatelt nõutavat käibekapitali ja alandada nende kulusid. Katseprojektis uuritakse, kas 
läbipaistev ja intuitiivne pilvepõhine platvorm võimaldab luua tootjate vahel usaldust oma ressursside koondamiseks ja 
ühistarbimise loomiseks. Käibekapitali ja varude hoidmise kulude üldine vähendamine vabastab ressursid, mida on 
võimalik investeerida innovatsioonilehtrisse, et suurendada tootjate tulutoovust või toetada kasvu. Eesmärk on esitada 
esimene elujõuline ühistarbimisplatvorm, mis toob Euroopas tootjate vahel kaasa parema integreerituse ja koostöö, mis 
omakorda edendab majanduskasvu.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 23 Katseprojekt — Noored turismialases partnerluses (Youth on the SPOT) — spetsiaalne turismialane partnerlus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Euroopa Liidu majandust mõjutavad praegu mitmed struktuurilised muutused ning seetõttu ei pääse nendest ka turism.  
Üks Euroopa kõige pakilisemaid probleeme on see, et noortel on puudu töökohtadest ja võimalustest. 2014. aasta 
novembris oli Euroopas üle 5 miljoni noore töötu. See tähendab, et igast neljast alla 25-aastasest inimesest otsib üks 
tööd.  
Turismisektorit tuntakse juba ammu noortele töö pakkujana. Statistika põhjal on ainuüksi Euroopa Liidu turismisektori 
rohkem kui kahes miljonis ettevõttes üle 20 miljoni töökoha. Pealegi, arvestades turismi mõju majandusele, on sel suur 
mõju majanduskasvule ja tööhõivele. Just need valdkonnad vajavad liidus pärast majanduskriisi olulist tugevdamist.  L 51/472  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 23  (jätkub)  
Liidu institutsioonid ja riikide valitsused saavad töökohtade loomist soodustada, nagu on näidanud noortegarantii 
algatus. Samas saavad töökohti luua ja koolitusvõimalusi pakkuda üksnes eraettevõtted ja -võtjad. Paljude eraettevõt- 
jatega (hotellid, kohvikud, restoranid jne) turismisektoril on ainulaadne roll, sest see aitab lahendada töökohtade kriisi 
Euroopas ja aitab samuti kaasa majanduse taastumisele.  
Üks huvitav paradoks seisneb näiteks selles, et kõige suurema noorte töötuse määraga riigid – Kreeka, Hispaania, Itaalia 
ja Portugal – on Euroopa kõige populaarsemad turismisihtkohad. Turismisektor saab seega väga hästi ja ennetavalt kaasa 
aidata institutsioonide pingutustele noorte tööpuuduse vähendamisel.  
Turismisektor peab ka osalema sotsiaalprobleemide (antud juhul noorte töötuse) lahendamisel ja võtma endale osa 
vastutusest, toetades avaliku sektori pingutusi noortele võimaluste loomisel. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks 
Euroopa tasandi otsusetegijate ja turismisektori esindajate vahel luua spetsiaalne turismialane partnerlus (SPOT).  
Selle partnerluse raames tuleks välja töötada uus avaliku ja erasektori partnerlus, mis võiks soodustada kvaliteetsetele 
töökohtadele asumist, õpipoisiõpet ja koolitust turismisektoris kogu ELis, keskendudes eelkõige väikestele ja keskmise 
suurusega ettevõtjatele.  
See võiks hõlmata igat liiki ettevõtteid, nende tarneahelaid, ametiühinguid, haridusasutusi, Euroopa/riiklikke/piir- 
kondlikke turismiühendusi, asutusi ja ameteid, ettevõtlusorganisatsioone ja noorteühendusi.  
Algatus võiks suurendada teadlikkust turismisektori tähtsusest liidu majanduse jaoks. Samuti võiks see motiveerida liidu 
otsusetegijaid turismi potentsiaali tunnustama ning tulevikus selle sektori edasist arengut ja majanduskasvu toetavat 
konkreetset turismipoliitikat välja töötama.  
Selline partnerlus suudab ka ära kasutada Euroopa noorte aktiivsuse, tagades, et noori ei jäeta lootuse ja võimalusteta 
omapead ning nad saaksid tööturule sisenemise võimalust omades vaadata kindlustundega paremasse tulevikku.  
Oluline on samuti rõhutada, et see kõik on ka turismisektorile väga kasulik. Kui Euroopa tahab jääda maailmas 
turismisihtkohaks number üks, siis peab see sektor valmistama ette järgmise põlvkonna, tagades kvaliteetse ja 
jätkusuutliku tööjõu pakkumise, kellel on suured IKT oskused ja kogemused eri ootusi ja prioriteete omavate turistide 
võõrustamisel, eelkõige kolmandatest riikidest saabuvate turistide puhul. See suurendaks majanduskasvu ja aitaks 
turismisektoril atraktiivsena püsida.  
Katseprojekti peamised eesmärgid on järgmised: 
— viia läbi uuring selle kohta, milline on turismisektori tähtsus Euroopa majandusele ja tööhõive määrale (vajadus seda 
tunnistada ja suurendada üldsuse teadlikkust); 
— suurendada, tugevdada ja arendada noorte tööalast konkurentsivõimet, tehes selleks järgmist: 
— võtta endale kohustus luua noortele turismisektoris uusi kohti (töökohad, õpipoisiõpe ja praktika),  28.2.2017  ET L 51/473 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 23  (jätkub)  
— aidata omandada oskusi, teadmisi ja pädevusi, 
— luua karjäärivõimalusi ja soodustada üleminekut koolist tööle: (korraldada karjäärinõustamist, elulookirjelduse 
koostamise seminare ning töövestluse koolitusi tihedas koostöös haridusasutuste ja noorteorganisatsioonidega.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 24 Katseprojekt — kaubamärk „Sihtkoht Euroopa“ — Euroopa propageerimine turismisektoris  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Euroopa on maailma turismisihtkoht number üks, turuosaga 52 %. Turism on Euroopa Liidus ka oluline sotsiaal- 
majanduslik tegevusala ja sel on laialdane mõju majanduskasvule, tööhõivele ja sotsiaalarengule, samuti võib see olla 
võimas vahend majanduslanguse ja tööpuudusega võitlemisel.  
Turismisektoris on aga terve rida probleeme, mida saaksid lahendada nii turismiettevõtted kui ka avaliku sektori 
sidusrühmad. Üks nendest on üha suurenev konkurents, mida pakuvad uued sihtkohad.  
Seetõttu tuleks Euroopat reklaamida üheainsa turismisihtkohana ja tugevdada tema mainet kaugetel turgudel. Selleks 
oleks vajalik välja töötada kaasav ühtne käsitus, luues selge kaubamärgi kuvandi.  
Katseprojektiga töötatakse välja strateegiliselt koordineeritud meetmete kogum, et kehtestada pikaajaline strateegia 
Euroopa kui sihtkoha edendamiseks. Liidu sihtkohtade reklaamimisel peab iga turu jaoks olema konkreetne käsitus, et 
lisada Euroopa kaubamärk ülemaailmsetesse pakettidesse uusi kommunikatsioonivahendeid kasutades.  L 51/474  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 24  (jätkub)  
Turistide arvu suurendamiseks liidus ja seega Euroopa kui maailma tähtsaima turismisihtkoha positsiooni säilitamiseks 
peaks komisjon innustama investeerimist turismitaristutesse ja piirkondlikku arengusse ning suurendama pingutusi 
kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa“ turustamiseks koostöös liikmesriikidega.  
Katseprojekti peamised eesmärgid on järgmised: 
— selge kaubamärgi kuvandi juurutamine ja Euroopa nähtavuse tagamine peamistes kolmandates riikides: näiteks nelja 
laiahaardelise turismisektori ümarlaua korraldamine Euroopas (London ja/või Brüssel), Aasias, Põhja-Ameerikas ja 
Ladina-Ameerikas; 
— avaliku ja erasektori partnerluse tugevdamine: olemasolevate heade suhete edasiarendamine turismisektoriga ning 
koostöö selliste peamiste rahvusvaheliste sidusrühmade ja organisatsioonidega nagu Euroopa Parlament, komisjon, 
Hiina riiklik turismiamet (CNTA), Euroopa reisikorraldajate ühendus (ETOA), USA reisikorraldajate ühendus, 
BRAZTOA, JATA, peamiste ettevõtete tegevusjuhid jne; 
— andmete ja teadmiste kogumine turismisektorist paljude eri teemade kohta: Euroopa turismi SWOT-mudeli 
väljatöötamine ning kriitilise tähtsusega edutegurite kindlaksmääramine.  
Tugevad küljed  – millised tooted ajendavad broneerima reisi Euroopasse ja millised huvitavad suundumused on esile 
kerkimas? Nõrgad küljed  – millised tegurid piiravad puhkuse broneerimist Euroopasse (tarbijate hoiakud, ohutusega 
seotud mured, valuutakursside kõikumine, hotellide ja lennukite mahutavus, hind, viisa jne)? Võimalused  – tugevdada 
või laiendada Euroopa toodete pakkumist, eeskätt toetada tugevamat üle-euroopalist pakkumist ja teadlikkuse 
tõstmist vähem tuntud sihtkohtadest ja kultuurimarsruutidest. Ohud  – konkurentide analüüs, et saada teavet selle 
kohta, millist huvi pakuvad teised sihtkohad, millega Euroopal on otsene võimalus äriliselt konkureerida. Kriitilise 
tähtsusega edutegurid  – mida vajavad kaubamärk ja strateegia „Sihtkoht Euroopa“, et saavutada Euroopa jaoks 
järgmistel aastatel positiivseid tulemusi, ja millist rolli võiks etendada turismisektor, et tagada selle kaubamärgi 
vastuvõtmine ja edendamine ning ühtlasi strateegia edukus? 
— Turustuskoostöölepete väljatöötamine vahendite ja strateegiate kohta: 
— sidusrühmade ümarlaudades välja töötatavad ning veebis ja mujal läbiviidavad turustuskampaaniad, et 
suurendada teadlikkust Euroopast kui sihtkohast (turustuskoostöölepped peamiste turismivaldkonnas 
tegutsevate eraettevõtjatega); 
— koostöö peamiste ülemaailmsete meediapartneritega (CNN, BBC, Financial Times jne); 
— osalemine turismimessidel ja muudel tähtsatel üleriigilistel ja rahvusvahelistel üritustel (noortefestivalid, spor- 
diüritused, toidumessid); 
— poliitilise teadlikkuse tõstmine sissetuleva turismi tähtsusest Euroopa majanduse jaoks ja kõigi tasandite poliitikute 
toetuse võitmine, et likvideerida Euroopa turismisektorit mõjutavad kitsaskohad.  
Esimest korda eraldati selle katseprojekti jaoks kulukohustuste assigneeringuid 2016. aasta eelarve raames.  28.2.2017  ET L 51/475 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 24  (jätkub)  
Katseprojekti eesmärgid on järgmised: 
— suurendada Euroopa kui turismisihtkoha nähtavust ja suurendada Euroopa ja rahvusvaheliste turismitoodete 
reklaamimist kolmandate riikide sihtturgudel avaliku ja erasektori ühiste partnerluste kaudu, 
— suurendada külastajate voogu kolmandate riikide sihtturgudelt Euroopasse.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 25 Katseprojekt — Noorte rändajate ettevõtlusalase suutlikkuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  1 000 000  2 200 000  1 100 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Teadmised ja oskused on äärmiselt olulised mitte üksnes iga kodaniku isikliku heaolu, vaid ka jätkusuutliku arengu ja 
majanduskasvu jaoks. Seetõttu on oluline pakkuda majandus- ja sotsiaalkriisis olevatest riikidest tulevatele inimestele, 
eriti noortele, tulevikuperspektiive, et neil oleks võimalus luua lisandväärtust mitte ainult enda, vaid ka üldsuse jaoks.  
Seetõttu on oluline anda noortele rändajatele ja pagulastele võimalus saada juurdepääs teadmistele ja arendada oskusi, 
mida nad saavad kasutada ja millest neil on kasu oma päritoluriiki tagasipöördumisel.  
Sel viisil ei ole nad mitte üksnes suutelised teenima korralikku elatist, vaid neist võivad saada ka ettevõtjad, kes ehitavad 
üles oma ettevõtte ja loovad töökohti.  
Käesoleva algatuse keskmes on sihtotstarbelised nõustamisprogrammid, mida korraldaksid eri organisatsioonid, nt 
kodanikukaitse ja avalike teenuste valdkonnas, samuti ettevõtted (sh kohalikud tarnijad). Duaalse koolituse süsteemi 
elemendid aitaksid toetuse saajatel tuvastada kohapeal organisatsioonide või ettevõtete konkreetseid vajadusi.  L 51/476  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 25  (jätkub)  
Majandustegevuse alustamisele eelneva ooteaja osas on õiguslik olukord liikmesriikides väga erinev. Selleks et käesolev 
katseprojekt osutuks edukaks, oleks seetõttu vaja vaadata läbi ka praegused riiklikud õigusraamistikud ja tuvastada 
parimad tavad, mida saaks menetluste kiirendamiseks edendada, et noored rändajad saaksid pakutavatest program- 
midest võimalikult ruttu pärast saabumist kasu.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 26 Katseprojekt — Ühistarbimise idufirmade algatus — rahastades Euroopa ettevõtluse tulevikku  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 150 000  2 500 000  1 250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekti eesmärk on rahastada idufirmasid ühistarbimises. See aitab neil oma ideid välja arendada, kattes vähemalt 
osa esialgsetest kuludest, ja võib lõpptulemusena pakkuda finantstagatist kõige ambitsioonikamatele ja riskantsematele 
ettepanekutele. Tulenevalt selliste algatuste väikesest ulatusest ja väiksematest kuludest, aitaksid isegi suhteliselt piiratud  
liidu assigneeringud projektil käivitada hulgaliselt väikeettevõtteid, mis võiksid lõppkokkuvõttes kasvada ja muutuda 
oma valdkonnas konkurentsivõimeliseks.  
Erieesmärgid: 
— selgitada välja, millised sektorid saavad kasu ühistarbimise lähenemisviisist; 
— määratleda uued seadusandlikud vahendid ühistarbimise reguleerimiseks, vältides selle innovaatilise potentsiaali 
nõrgendamist; 
— viia läbi ühistarbimist puudutav loendus Euroopas, jagades parimaid tavasid liikmesriikide ja asjaomaste äriühingute 
vahel; 
— pakkuda finantstoetust ja majanduslike tagatisi paljutõotavatele äriühingutele, isegi kui nende ettepanekud on 
pangandusasutuse rahastamiseks liiga riskantsed;  28.2.2017  ET L 51/477 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 26  (jätkub)  
— määratleda Euroopa väärtustel põhinev ühistarbimise mudel, milles võetakse arvesse tarbijate ja asjassepuutuvate 
töötajate õigusi.  
Kavandatavad meetmed: 
— töö kohalike äriühingute ja ühendustega, et luua ühistarbimises tegutsevate äriühingute Euroopa võrgustik; 
— stipendiumide ja rahalise toetuse vormide loomine, mis on mõeldud konkreetselt teadlastele ja noortele ettevõtjatele, 
kes soovivad oma töös keskenduda ühistarbimisega seotud valdkondadele.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 27 Katseprojekt — Noorte töötuse vähendamine ja kooperatiivide loomine töövõimaluste suurendamiseks ELis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Liidus omavad tohutut potentsiaali kaks tööpuudusest mõjutatud rühma – noored ja kõrgharidusega isikud. Need 
rühmad võiksid liidus töökohti luua, töötades kooperatiivides, mille omanikud on nad ise, kuid selleks vajavad nad 
juhendamist ja toetust tööturukoolituse vormis.  
Töötajate kooperatiiv kujutab endast majanduslikult teostavat viisi ettevõtlusega alustamiseks ning tulenevalt oma 
kogukondlikkusest ning jagatud võimalustest ja kohustustest annab see osalejatele madala riskiastmega võimaluse olla 
ettevõttes korraga nii töötaja kui ka omanik. Osalejad asutavad uusi töötajate kooperatiive, ühendades üksikisikute 
oskused ja teadmised ühise kasu ja tulu nimel. Neil kooperatiividel on võimalik pakkuda oma töötajatele/omanikele 
jätkusuutlikke töökohti, kuna tänu madalatele üldkuludele on neil konkurentsieelis enamiku teiste ettevõtete ees. 
Katseprojekt käivitatakse kolmes liikmesriigis, kus on kõige suuremad kogemused selles valdkonnas.  L 51/478  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 27  (jätkub)  
Põhiline eesmärk on aidata vähendada noorte töötust, koondades kokku valdkonna parimad tavad kogu ELi jaoks. 
Katseprojekt hõlmab järgmist: 
— esialgsed meetmed ning ettevalmistused kolmes riigis (esimene aasta); 
— koolituskursuste väljatöötamine ja läbiviimine (esimene ja teine aasta); 
— järelmeetmed ning kooperatiivide moodustamine sihtrühmade seas (teine aasta); 
— ekspertide hinnang õiguslikele ettevõtlustõketele (kolmas aasta, kui katseprojekt jätkub ettevalmistava meetmena); 
— tulemuste hindamine (kolmas aasta, kui katseprojekti jätkatakse ettevalmistava meetmena) ning 
— aruanne tulemuste kohta koos ettepanekutega võimalike järgnevate rakenduslike tegevuste kohta (kolmas aasta, kui 
katseprojekt jätkub ettevalmistava meetmena).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 28 Katseprojekt — VKEde rahastamisvahend naiste osalemise suurendamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekt võimaldab liidus tegutsevatel või raamprogrammiga „Horisont 2020“ hõlmatud riikide VKEdel saada liidu 
rahalisi vahendeid ja toetust innovatsiooniprojektidele, mis aitavad neil kasvada ja laiendada oma tegevust teistesse 
riikidesse Euroopas ja kaugemal.  28.2.2017  ET L 51/479 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 28  (jätkub)  
VKEde abistamiseks pakutakse kogu I ja II etapi vältel paralleelselt innovatsiooni ja ettevõtluse arendamise alast 
nõustamist. Katseprojektiga luuakse olemasoleva programmiga paralleelselt spetsiaalne nõustamisprogramm naisette- 
võtjatele.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 29 Ettevalmistav meede — Euroopa turismipealinn  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 500 000  1 250 000  
Märkused  
Turism on Euroopa suuruselt kolmas majandusvaldkond. Liidus töötab reisi- ja turismisektoris (otseselt ja kaudselt) 
umbes 25 miljonit inimest ning turistid toovad sisse 351 miljardit eurot aastas. Turismitööstus annab ELi 28 liikmesriigi 
SKPst 9,7 %, mis prognooside kohaselt suureneb 2025. aastaks 10,4 %-ni.  
Möödunud aastal käis liidus rohkem kui 455 miljonit turisti. Turism on igapäevaelu osa; see on osa Euroopa väärtustest. 
Viimase aja kriiside tõttu ning ülemaailmse terroriohu suurenemise ajal on suurem vajadus turismi kui rahu edendava 
majandusharu järele.  
Selle majanduslikult äärmiselt tähtsa sektori säästvaks arendamiseks ja kaitsmiseks on vaja tihedamat koostööd Euroopa 
Liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste vahel, kaasates sellesse ka võimalikult suures ulatuses kodanikke.  
Praegu on juba olemas kaks programmi, nimelt Euroopa kultuuripealinn ja Euroopa spordipealinn. Euroopa kultuuri- 
pealinnade hindamisest ja avalikust arutelust selle tuleviku üle pärast 2019. aastat on selgunud, et kultuuripealinnade 
traditsioon on saanud üheks kõige suurejoonelisemaks ja Euroopa kodanike poolt enim hinnatud kultuurialgatuseks 
Euroopas. See programm on edendanud majandust enamikus kaasatud linnades. 2013. aastal käis Marseille's (Prant- 
susmaa) ligikaudu 11 miljonit turisti, samal ajal kui Pécsis (Ungari) saavutati hotellitubade kasutamise kasv 27 %. 
Ennekõike on selle programmiga loodud kogukonnad ja suurem osa kaasatud linnadest leidis oma arengukavadele uue 
aluse. Sellega kaasnes ka majanduskasv piirkondades, kus need linnad asuvad.  L 51/480  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 29  (jätkub)  
Neid väärtusi on äärmiselt tähtis hoida ning võimalikult suures ulatuses levitada. Euroopa turismipealinna tiitel oleks 
selle jaoks suurepärane vahend. Sellise programmi eesmärgid oleksid järgmised:  
reklaamida Euroopa riikide rikkalike turismipakkumisi; suurendada kohaliku turismiga seotud väärtuste jagamise 
tunnet; tugevdada turismialaseid arenguid linnades, nende ümbruses ja piirkondades; tugevdada nende linnade 
kuvandit, kes selle nimetuse saavad, ning lõpptulemusena suurendada nende piirkondade tuntust.  
Samuti oleks oluline, et seda tiitlit kandvad linnad püüaksid edendada sotsiaalset kaasatust ja võrdseid võimalusi ning 
annaksid kõik endast oleneva, et tagada kõikide kodanikuühiskonna rühmade võimalikult suur kaasamine turismiga 
seotud programmi ettevalmistamisse ja rakendamisse, pöörates seejuures erilist tähelepanu noortele ning tõrjutud ja 
ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele.  
Tiitli andmine peaks põhinema konkreetselt loodud turismialasel programmil, millel peaks olema tugev Euroopa 
mõõde. See turismi arenguprogramm peaks olema osa pikaajalisest strateegiast, millel on jätkusuutlik mõju kohalikule 
majanduslikule, kultuurilisele ja sotsiaalsele arengule.  
Turismi tugeva piirkondliku mõõtme tõttu on väga tähtis, et Euroopa turismipealinna tiitli kõrval oleks võimalik 
autasustada neid linnu ja piirkondi, kes on saavutanud turismi valdkonnas ainulaadse ja innovatsioonipõhise tulemuse.  
Euroopa turismiauhinda võiks seetõttu anda välja sõltumatu ekspertide kogu eri kategooriates (näiteks: säästev turism, 
digitaalne turism, tervishoiuturism), mille määravad kindlaks Euroopa Parlament, komisjon ja Regioonide Komitee. Selle 
protsessi käigus oleks suurepäraseks partneriks majanduskasvu ja töökohtade manifesti loonud turismi sidusrühmade 
võrgustik, keda toetaksid kodanikuühiskonna organisatsioonid.  
Ettevalmistava meetme peamine eesmärk on järgmine: 
— luua kohaliku turismi jaoks oma profiil ja tugevdada seoseid linnade ja nende piirkondade vahel; 
— luua juba olemasolevas institutsioonilises raamistikus Euroopa turismipealinna tiitel kõrvuti kultuuri- ja spordi- 
pealinna programmide ning nende hästitoimivate meetoditega, selgitada välja ühised väärtused, kasutada võimalusi 
sünergia saavutamiseks ning vältida dubleerimist; 
— suurendada linnade ja piirkondade ligitõmbavust, mis võib aidata tekitada majanduskasvu ja töökohti.  
Tegevuseesmärgid on järgmised: 
— vähemalt kolme Euroopa turismipealinna tiitli andmine aastas; 
— määrata kindlaks Euroopa turismiauhinna tingimused ja kategooriad; 
— kaasata alguses liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel ning algatada struktuurne dialoog nõukoguga;  28.2.2017  ET L 51/481 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 29  (jätkub)  
— luua kutseühendus, mis on ettevalmistav komisjon, kes hindab pakkumusi koos Euroopa Parlamendi, komisjoni ja 
Regioonide Komiteega; 
— kuna piirkonnad on peamised liidu rahaliste vahendite saajad, hinnata võimalust rahalise panuse tegemiseks 
programmi jätkusuutlikkuse tagamiseks; 
— luua iga-aastane kulutasuvuse kava tiitlite ja autasude arvu kohta;  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 02 77 30 Katseprojekt — juhtpositsiooni saavutamine ettevõtluses ja koostöövõimalustes (ALECO)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  
Märkused  
ALECO on katseprojekt liidu noorte ettevõtjate ühesuunaliseks liikuvusskeemiks, maksimumkestusega 1–6 kuud valitud 
kolmandates sihtriikides. Eesmärk on muuta ALECO programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ (EYE) lahutamatuks 
osaks peamiselt programmi ajakohastamise kaudu, laiendades selle geograafilist kohaldamisala ja keskendumist 
edukatele ettevõtlusmudelitele. Katseprojekt kasutab programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ olemasolevat taristut, 
sh tugiametit, vahendavaid organisatsioone ja IT-vahendeid.  
Oodatav osalus on kuni 200 noort ettevõtjat ELi liikmesriikidest. Sihtrühm valitakse ettevõtjaprofiilide põhjal pärast 
esitatud taotluste hindamist. Kõlblikkuskriteeriumid: 1. tulevased ettevõtjad, kellel on ette näidata teostamisküps 
äriplaan ning kes võtavad siduva kohustuse asutada uue ettevõtte; 2. ettevõtjad, kes on viimase 3 aasta jooksul üksi 
või koos äripartneriga asutanud ettevõtte; 3. ettevõtjad, kes on osalenud programmis „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ja 
kellel on ette näidata edusaavutused oma äris.  
Vastuvõtvate riikide hulka võivad kuuluda: USA, Iisrael, Kanada, Singapur, Jaapan, Hiina ja Lõuna-Korea.  
Katseprojekti toetavad Euroopa Kaubandus- ja Tööstuskodade Liit (Eurochambres), Euroopa noortefoorum, algatus 
Junior Achievement, foorum Knowledge 4 Innovation ning Euroopa Demokraatlik Üliõpilasorganisatsioon.  L 51/482  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 02 — ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME NING VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE PROGRAMM 
(COSME)  (jätkub)  
02 02 77  (jätkub)  
02 02 77 30  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/483 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 
Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 03  KAUPADE JA TEENUSTE 
SISETURG  
02 03 01  Kaupade ja teenuste siseturu 
toimimine ja selle arendamine  1,1 27 159 000  20 500 000  22 693 000  18 500 000  23 234 337,91  20 111 159,11  98,10  
02 03 02  Õigusaktide standardimine ja 
ühtlustamine  
02 03 02 01  Toetus CENi, Ceneleci ja ETSI 
standardimisalasele tegevusele  1,1 18 562 000  18 600 000  17 970 000  18 100 000  18 216 524,31  19 412 756,86  104,37  
02 03 02 02  Toetus organisatsioonidele, kes 
esindavad standardimistegevuses 
VKEsid ja ühiskonna sidusrühmi  1,1 3 970 000  4 000 000  3 843 000  3 700 000  3 444 847,72  3 814 962,89  95,37  
Artikkel 02 03 02 — Vahesumma  22 532 000  22 600 000  21 813 000  21 800 000  21 661 372,03  23 227 719,75  102,78  
02 03 03  Euroopa Kemikaaliamet — 
Kemikaale käsitlevad õigusaktid  1,1 69 489 500  69 489 500  72 805 000  72 805 000  0,—  0,—  0  
02 03 04  Siseturu haldamise vahendid  1,1 3 650 000  3 700 000  3 650 000  3 500 000  3 998 758,15  3 630 776,80  98,13  
02 03 77  Katseprojektid ja ettevalmistavad 
meetmed  
02 03 77 01  Ettevalmistav meede — RECAP: 
peamistes liidu polümeeride tööt- 
lemise piirkondades tekkivate 
plastijäätmete ringlussevõtt 
kohalikul tasandil  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  597 360,—  
02 03 77 02  Katseprojekt — Ühtse turu 
foorum  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 749,02  
02 03 77 03  Ettevalmistav meede — Ühtse 
turu foorum  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  1 200 000  1 194 982,60  652 593,21  
02 03 77 04  Katseprojekt — Traditsioonilise 
jaekaubanduse toetusmeetmed  1,1 p.m.  500 000  p.m.  500 000  1 000 000,—  0,—  0  
02 03 77 05  Katseprojekt — Piiriülese e- 
kaubanduse dünaamiline aren- 
damine tõhusate saadetiste 
kohaletoimetamise lahenduste abil  1,1 500 000  250 000  
02 03 77 06  Katseprojekt — Kosmosetehno- 
loogia  1,1 1 500 000  750 000  
Artikkel 02 03 77 — Vahesumma  2 000 000  1 500 000  p.m.  1 700 000  2 194 982,60  1 252 702,23  83,51  
Peatükk 02 03 — Kogusumma  124 830 500  117 789 500  120 961 000  118 305 000  51 089 450,69  48 222 357,89  40,94  
02 03 01 Kaupade ja teenuste siseturu toimimine ja selle arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
27 159 000  20 500 000  22 693 000  18 500 000  23 234 337,91  20 111 159,11  L 51/484  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tekivad seoses siseturu väljakujunemist, toimimist ja arengut 
toetavate meetmetega: 
— meetmed, mille eesmärk on tõhustada siseturu toimimist ja tagada, et kodanikel ja ettevõtjatel oleks juurdepääs 
kõige laialdasematele õigustele ja võimalustele, mis on seotud piirideta siseturu avamise ja tugevnemisega, ning et 
nad saaksid neid õigusi ja võimalusi täiel määral kasutada, samuti kodanike ja ettevõtjate poolt kõnealuste õiguste ja 
võimaluste praktilise kasutuse suhtes kohaldatavad järelevalve- ja hindamismeetmed, et tuvastada nende õiguste ja 
võimaluste täielikku kasutamist piiravad tegurid ning hõlbustada nende kõrvaldamist; 
— standardite ühtlustamine ning tehniliste standardite ja eeskirjade infosüsteemi kasutuselevõtmine, liikmesriikide, 
EFTA riikide ja Türgi teatavaks tehtud eeskirjade läbivaatamine ning tehniliste eeskirjade kavandite tõlkimine; 
— teavitatud asutuste haldusalase ja tehnilise koordineerimise ja koostöö rahastamine ning toetused Euroopa Tehnilise 
Tunnustuse Organisatsioonile ja liidule huvi pakkuvatele projektidele, mida viivad ellu kolmandad isikud; 
— meditsiiniseadmeid, kosmeetikat, toiduaineid, tekstiilitooteid, kemikaale, ainete ja segude klassifitseerimist ja 
märgistamist, sõidukeid ja ohutust, mänguasju, legaalmetroloogiat, kinnispakke, keskkonna kvaliteeti ja aerosoole 
käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine ning teavitusmeetmed liidu õigusaktide tutvustamiseks; 
— eeskirjade põhjalik ülevaade, et neid oleks vajaduse korral võimalik muuta, ja võetud meetmete tõhususe üldine 
analüüs, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja hinnata siseturu üldist mõju ettevõtjatele ja majandusele, kaasa 
arvatud andmete ja komisjonivälistele andmebaasidele juurdepääsu ost komisjoni talitustele, samuti toimingud, mis 
on suunatud paremale arusaamisele siseturu toimimisest, ja premeerimine toimimise tõhustamises aktiivse 
osalemise eest; 
— suurem sektoritevaheline ühtlustamine nn uue lähenemisviisi direktiivide kohaldamisalas, eelkõige uue lähen- 
emisviisi laiendamine muudele sektoritele; 
— siseturu- ja turujärelevalvealase strateegilise programmi rakendamine, määruse (EÜ) nr 765/2008 rakendusmeetmed 
nii infrastruktuuri kui ka turujärelevalve osas ja määruse (EÜ) nr 764/2008 rakendusmeetmed seoses menetlustega, 
mis käsitlevad teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamist teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete 
puhul;  28.2.2017  ET L 51/485 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
— turvalisuse ja kaitse ühise ruumi väljatöötamine koos kaitseotstarbeliste toodete liidusisese veo tingimuste lihtsus- 
tamist käsitleva direktiivi 2009/43/EÜ rakendusmeetmetega ja tegevustega, mis aitavad koordineerida nende toodete 
avalike hangete menetlust liidu tasandil ja vajaduse korral vastu võetud õigusaktide kohaldamist käsitlevate 
uuringute ja nendest õigusaktidest teadlikkuse suurendamise meetmete väljatöötamist; 
— osalemine vastastikust tunnustamist käsitlevate lepingute üle peetavates läbirääkimistes ning assotsieerunud riikidele 
Euroopa lepingute raames antav toetus liidu õigustiku vastuvõtmiseks; 
— määruse (EÜ) nr 1907/2006 rakendusmeetmed, mis tulenevad eelkõige REACH-määruse läbivaatamist käsitlevast 
teatisest (COM(2013) 49 final); 
— riigihangete valdkonna õigusaktide rakendamine ja nende täitmise jälgimine eelkõige direktiivide 2014/23/EL, 
2014/24/EL ja 2014/25/EL ülevõtmist silmas pidades; 
— direktiivi 2014/60/EL rakendamisega seotud meetmed; 
— avalike hangete lepinguid reguleerivate sätete rakendamine ja jälgimine, et tagada nende parim toimimine ja et 
hankemenetlus oleks tõepoolest avatud, sealhulgas ka kõnealuste lepingute mitmesuguste osaliste teavitamise ja 
harimise kaudu; uue tehnoloogia juurutamine ja kasutamine kõnealuste lepingute eri toimealades; õigusliku ja 
regulatiivse raamistiku pidev kohandamine, arvestades nende lepingute tagajärgi, eriti turgude globaliseerumist, ja 
olemasolevaid või tulevasi rahvusvahelisi lepinguid; 
— halduskoostöö tugevdamine, muu hulgas siseturu infosüsteemi abil, siseturgu käsitlevate õigusnormide alaste 
teadmiste parandamine liikmesriikides ja nende asjakohane kohaldamine liikmesriikides ning siseturgu käsitlevate 
õigusnormide rakendamise eest vastutavate ametiasutuste halduskoostöö toetamine, et saavutada Lissaboni stra- 
teegia eesmärgid, nagu need on kavandatud iga-aastases poliitilises strateegias; 
— siseturu väljatöötamise ja juhtimise tagamine, eriti teenuste vaba liikumise, kutsekvalifikatsiooni vastastikuse 
tunnustamise ning intellektuaal- ja tööstusomandi kaitse valdkondades, eriti liidu patendi asutamiseks esitatud 
ettepanekute väljatöötamine; 
— teenuste siseturu takistuste eemaldamise mõjude ja kohaldatavate meetmete tõhususe analüüs, mis on osa post- 
iteenuste järkjärgulise liberaliseerimisega seotud järeltoimingutest, postiteenuseid käsitleva liidu poliitika kooskõl- 
astamine rahvusvaheliste süsteemidega ning eelkõige seoses Ülemaailmses Postiliidus osalejate tegevusega, koostöö 
Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega ja teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) sätete kohaldamise praktilise mõju analüüs 
postisektori teenustele ja nende kattuvus Ülemaailmse Postiliidu (UPU) eeskirjadega; 
— ELi ringmajanduse loomise tegevuskava rakendamise meetmed.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud konsultatsioonide, uuringute, hindamiste, 
ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega 
või käesoleva artikli all nimetatud meetmetega, näiteks teenuste siseturu raames algatatud strateegiate elluviimise ja 
jälgimisega otseselt seotud süsteemide loomine ja hooldus, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on 
seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma riigiasutustele pandud ülesandeid.  L 51/486  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikest 2.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige artiklid 34–36 (ELT C 326, 26.10.2012).  
Nõukogu direktiiv 75/107/EMÜ, 19. detsember 1974, mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevate liikmes- 
riikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 15.2.1975, lk 14).  
Nõukogu direktiiv 75/324/EMÜ, 20. mai 1975, aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta 
(EÜT L 147, 9.6.1975, lk 40).  
Nõukogu direktiiv 76/211/EMÜ, 20. jaanuar 1976, teatavate toodete massi või mahu järgi pakendamist käsitlevate 
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 46, 21.2.1976, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 76/768/EMÜ, 27. juuli 1976, liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide 
ühtlustamise kohta (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169).  
Nõukogu direktiiv 77/249/EMÜ, 22. märtsi1977, õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta 
(EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17).  
Nõukogu direktiiv 80/181/EMÜ, 20. detsember 1979, mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise 
ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40).  
Nõukogu direktiiv 85/374/EMÜ, 25. juuli 1985, liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigus- ja haldusnormide 
ühtlustamise kohta (EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29).  
Nõukogu direktiiv 89/105/EMÜ, 21. detsember 1988, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnaku- 
jundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist siseriiklike tervisekindlustussüsteemidega (EÜT L 40, 
11.2.1989, lk 8).  28.2.2017  ET L 51/487 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Nõukogu direktiiv 90/385/EMÜ, 20. juuni 1990, aktiivseid siiratavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide 
õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17).  
Nõukogu direktiiv 91/477/EMÜ, 18. juuni 1991, relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 
13.9.1991, lk 51).  
Nõukogu otsus (8300/92), 21. september 1992, millega volitatakse komisjoni pidama läbirääkimisi seoses ühenduse ja 
teatavate kolmandate riikide vahel sõlmitavate lepingutega vastastikuse tunnustamise kohta.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, 23. märts 1993, olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta 
(EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ, 5. aprill 1993, tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turule- 
toomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta (EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20).  
Nõukogu direktiiv 93/42/EMÜ, 14. juuni 1993, meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1).  
Nõukogu otsus 93/465/EMÜ, 22. juuli 1993, mis käsitleb tehnilise ühtlustamise direktiivides kasutatavaid vastavushin- 
damismenetluse eri etappide mooduleid ning CE-vastavusmärgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju (EÜT L 220, 
30.8.1993, lk 23).  
Nõukogu otsus 94/358/EÜ, 16. juuni 1994, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse nimel Euroopa farmakopöa 
koostamise konventsioon (EÜT L 158, 25.6.1994, lk 17).  
Nõukogu otsus (8453/97), millega kinnitatakse artikli 113 alusel loodud komitee tõlgendus nõukogu 21. septembri 
1992. aasta otsuse kohta, millega antakse komisjonile suunised Euroopa vastavushinnangute lepinguid käsitlevate 
läbirääkimiste kohta.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5/EÜ, 16. veebruar 1998, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist 
advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/79/EÜ, 27. oktoober 1998, meditsiiniliste  in vitro  diagnostikavahendite 
kohta (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2679/98, 7. detsember 1998, siseturu toimimise kohta liikmesriikidevahelise kaupade vaba 
liikumise osas (EÜT L 337, 12.12.1998, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/4/EÜ, 22. veebruar 1999, kohvi- ja siguriekstraktide kohta 
(EÜT L 66, 13.3.1999, lk 26).  
Nõukogu direktiiv 1999/36/EÜ, 29. aprill 1999, transporditavate surveseadmete kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 20).  L 51/488  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/14/EÜ, 8. mai 2000, välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta 
käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 162, 3.7.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/35/EÜ, 29. juuni 2000, hilinenud maksmisega võitlemise kohta 
äritehingute puhul (EÜT L 200, 8.8.2000, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ, 6. november 2001, veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse 
eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid 
käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/95/EÜ, 27. jaanuar 2003, teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise 
kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (ELT L 37, 13.2.2003, lk 19).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ, 27. jaanuar 2003, elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete 
kohta (ELT L 37, 13.2.2003, lk 24).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1435/2003, 22. juuli 2003, Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (ELT L 207, 18.8.2003, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2003, 13. oktoober 2003, väetiste kohta (ELT L 304, 
21.11.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/102/EÜ, 17. november 2003, jalakäijate ja teiste vähem kaitstud 
liiklejate kaitse kohta enne kokkupõrget ja kokkupõrke korral mootorsõidukiga ning millega muudetakse nõukogu 
direktiivi 70/156/EMÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 273/2004, 11. veebruar 2004, narkootikumide lähteainete kohta 
(ELT L 47, 18.2.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/9/EÜ, 11. veebruar 2004, heade laboritavade inspekteerimise ja 
kontrollimise kohta (ELT L 50, 20.2.2004, lk 28).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/10/EÜ, 11. veebruar 2004, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete 
tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide 
ühtlustamist (ELT L 50, 20.2.2004, lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2004, 31. märts 2004, detergentide kohta (ELT L 104, 8.4.2004, 
lk 1).  28.2.2017  ET L 51/489 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 
30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/22/EÜ, 31. märts 2004, mõõtevahendite kohta (ELT L 135, 30.4.2004, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta 
(ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide regis- 
treerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning 
muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus 
(EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/ 
105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/45/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse eeskirjad kinnis- 
pakkides olevate toodete nimikoguste kohta, tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 75/106/EMÜ ja 80/232/EMÜ 
ning muudetakse nõukogu direktiivi 76/211/EMÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 17).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 764/2008, 9. juuli 2008, milles sätestatakse menetlused seoses 
teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja 
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 3052/95/EÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja 
turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9. juuli 2008, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude 
klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja 
tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/23/EÜ, 23. aprill 2009, mitteautomaatkaalude kohta (ELT L 122, 
16.5.2009, lk 6).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/34/EÜ, 23. aprill 2009, mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli 
meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (ELT L 106, 28.4.2009, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ, 6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo 
tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).  L 51/490  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ, 18. juuni 2009, mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 
30.6.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/81/EÜ, 13. juuli 2009, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja 
julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja 
muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ, 21. oktoober 2009, mis käsitleb raamistiku kehtestamist 
energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 661/2009, 13. juuli 2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende 
haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud 
tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 305/2011, 9. märts 2011, millega sätestatakse ehitustoodete 
ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1007/2011, 27. september 2011, tekstiilkiudude nimetuste ja 
tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/ 
EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 96/73/EÜ ja 2008/121/EÜ (ELT L 272, 18.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/29/EL, 12. juuni 2013, pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks 
tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 27).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta 
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar 2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ 
kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 26. veebruar 2014, milles käsitletakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/ 
17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/31/EL, 26. veebruar 2014, mitteautomaatkaalude turul kättesaadavaks 
tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 107).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/32/EL, 26. veebruar 2014, mõõtevahendite turul kättesaadavaks 
tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 149).  28.2.2017  ET L 51/491 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2014, 16. aprill 2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete 
töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/ 
2009 ja (EÜ) nr 614/2009 (ELT L 150, 20.5.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2014/540, 16. aprill 2014, mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide 
mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ 
(ELT L 158, 27.5.2014, lk 131).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/60/EL, 15. mai 2014, liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult 
väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 159, 
28.5.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2015/1535/EÜ, 9. september 2015, millega nähakse ette tehnilistest 
eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid, millega rakendatakse „uut lähenemisviisi“ teatavates sektorites, näiteks 
masinad, elektromagnetiline ühilduvus, raadioseadmed ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed, madalpinge elek- 
triseadmed, isikukaitsevahendid, liftid, plahvatusohtlikud keskkonnad, meditsiiniseadmed, mänguasjad, surveseadmed, 
gaasiseadmed, ehitus, raudteevõrgustiku koostalitlusvõime, väikelaevad, rehvid, mootorsõidukite heitmed, lõhkeained, 
pürotehnilised seadmed, köisteed jne.  
Nõukogu direktiivid, mis on vastu võetud tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamiseks valdkondades, mida „uus 
lähenemisviis“ ei hõlma.  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/983, 24. juuni 2015, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ 
kohase Euroopa kutsekaardi väljastamise menetluse ja hoiatusmehhanismi kohaldamise kohta (ELT L 159, 25.6.2015, 
lk 27).  
Komisjoni ettepanek, 27. jaanuar 2016: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite ja nende haagiste 
ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta 
(COM(2016) 31 final).  
02 03 02 Õigusaktide standardimine ja ühtlustamine  
02 03 02 01 Toetus CENi, Ceneleci ja ETSI standardimisalasele tegevusele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 562 000  18 600 000  17 970 000  18 100 000  18 216 524,31  19 412 756,86  L 51/492  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 02  (jätkub)  
02 03 02 01  (jätkub)  
Märkused  
Kooskõlas üldise eesmärgiga tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja säilitada Euroopa tööstuse konkurentsivõime 
eelkõige standardite vastastikuse tunnustamise ning vastavalt vajadusele Euroopa standardite loomise kaudu, kaetakse 
sellest assigneeringust 
— rahalised kohustused, mis tulenevad Euroopa standardimisorganisatsioonidega (nt ETSI, CEN ja Cenelec) allkirjasta- 
tavatest lepingutest standardite väljatöötamise kohta; 
— standarditele vastavuse kontrollimine ja tõendamine, näidisprojektid; 
— eespool nimetatud programmide ja projektide elluviimisega seotud lepingulised kulud. Kõnealused lepingud 
hõlmavad järgmist: teadustegevus, assotsieerimine, hindamine, tehnilised operatsioonid, koordineerimine, stipen- 
diumid, toetused, koolitus, teadustöötajate liikuvus, osalemine rahvusvahelistes lepingutes ning osalemine sead- 
metega seotud kulutustes; 
— standardiorganite jõudluse parandamine; 
— standardimiskvaliteedi parandamine ja kontrollimine; 
— Euroopa standardite riiklikesse standarditesse ülevõtmise ning eelkõige nende tõlkimise toetamine; 
— meetmed, mis on seotud standardimisalase teavitus-, edendus- ja tutvustustegevusega ning Euroopa huvide kaits- 
misega rahvusvahelises standardimistegevuses; 
— tehnilistele komiteedele pakutavad sekretariaaditeenused; 
— standarditele vastavuse kontrollimise tehnilised projektid; 
— standardieelnõude ülesandele vastavuse kontrollimine; 
— koostööprogrammid kolmandate riikidega ning neile antav abi; 
— töö, mis on vajalik rahvusvaheliste infotehnoloogiastandardite ühetaoliseks kohaldamiseks kogu liidus; 
— sertifitseerimismeetodite täpsustamine ning sertifitseerimise tehniliste meetodite kehtestamine; 
— kõnealuste standardite riigihangetes kasutamisele kaasa aitamine;  28.2.2017  ET L 51/493 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 02  (jätkub)  
02 03 02 01  (jätkub)  
— standardite koostamiseks ja nende rakendamise tõhustamiseks läbi viidava tegevuse kooskõlastamine (kasutusõ- 
petused, näitused jne). Standardite koostamisel tuleks arvesse võtta võimalikke soolisi eripärasid.  
Liidu vahendeid tuleb kasutada standardimistoimingute kavandamiseks ja rakendamiseks, konsulteerides põhiliste 
osapooltega, kelleks on tööstusharude esindajad, töötajate esindajad, tarbijad, sealhulgas vajaduse korral naisorganis- 
atsioonid, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, riiklikud ja Euroopa standardimisasutused, liikmesriikide riigihan- 
keametid, kõik riikliku ja liidu tasandi kasutajad ja tööstuspoliitika eest vastutajad.  
Koostalitlusvõime tarvis on riigihangete puhul IKT tehniliste spetsifikatsioonide kasutamise erinormid sätestatud 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa tasandil 
standardimist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist 
ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/ 
EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 
nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).  
02 03 02 02 Toetus organisatsioonidele, kes esindavad standardimistegevuses VKEsid ja ühiskonna sidusrühmi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 970 000  4 000 000  3 843 000  3 700 000  3 444 847,72  3 814 962,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tarbijate ning keskkonna ja muude ühiskonna 
sidusrühmade huve esindavate Euroopa valitsusväliste ja mittetulunduslike organisatsioonide tegevuskulude katteks 
standardimise alal.  
See esindamine Euroopa tasandi standardimisprotsessis on osa nende organisatsioonide põhikirjas sätestatud eesm- 
ärkidest ning neid on volitanud nimetatud huve esindama vähemalt kahest kolmandikust liikmesriikidest pärinevad 
riiklikud mittetulunduslikud organisatsioonid.  
Selliseid Euroopa organisatsioone toetati varem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, tarbijapoliitika 
ning keskkonna rahastamisvahendi LIFE+ raames. Määruses (EL) nr 1025/2012 on eri programmide raames rahas- 
tatavad standardimise valdkonna meetmed koondatud ühte õigusakti.  L 51/494  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 02  (jätkub)  
02 03 02 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1926/2006/EÜ, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ühenduse 
tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007–2013 (ELT L 404, 30.12.2006, lk 39).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007, 23. mai 2007, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta 
(ELT L 149, 9.6.2007, lk 17).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist 
ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/ 
EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 
nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).  
02 03 03 Euroopa Kemikaaliamet — Kemikaale käsitlevad õigusaktid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
69 489 500  69 489 500  72 805 000  72 805 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Artiklis kajastatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/495 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 03  (jätkub)  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktiga c, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 
6 6 0 0.  
2017. aastal ei piisa tasudest saadavast tulust ning eelmisest eelarveaastast ülekantud jäägist kemikaaliameti prog- 
noositavate kulude katmiseks, mistõttu on vajalik komisjoni tasakaalustustoetus. Liidu toetus 2017. aastal on kokku 
69 489 500 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide regis- 
treerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning 
muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus 
(EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/ 
105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude 
klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja 
tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).  
02 03 04 Siseturu haldamise vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 650 000  3 700 000  3 650 000  3 500 000  3 998 758,15  3 630 776,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiseks: 
— SOLVITi võrgustiku ja veebiportaali „Teie Euroopa“ teenuste haldamise ja edasiarendamise ning nende teenustega 
seotud koolituse ja teavitamise kulud; SOLVITi võrgustiku ja veebiportaali „Teie Euroopa“ koostöö parandamiseks 
vajalike tööriistade loomise kulud; 
— teenuse „Teie Euroopa Nõuanne“ haldamise teenuselepingu, tagasiside andmise ja teavitustegevuse kulud; 
— siseturu infosüsteemi prognoositavad kulud; 
— siseturu haldamise vahendite, sealhulgas ühtse turu tulemustabeli populariseerimise kulud.  L 51/496  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 04  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
02 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
02 03 77 01 Ettevalmistav meede — RECAP: peamistes liidu polümeeride töötlemise piirkondades tekkivate plastijäätmete ringlus- 
sevõtt kohalikul tasandil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  597 360,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 03 77 02 Katseprojekt — Ühtse turu foorum  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 749,02  28.2.2017  ET L 51/497 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 03 77 03 Ettevalmistav meede — Ühtse turu foorum  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 200 000  1 194 982,60  652 593,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 03 77 04 Katseprojekt — Traditsioonilise jaekaubanduse toetusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  500 000  1 000 000,—  0,—  L 51/498  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 03 77 05 Katseprojekt — Piiriülese e-kaubanduse dünaamiline arendamine tõhusate saadetiste kohaletoimetamise lahenduste abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Katseprojekti eesmärk on koguda, avaldada ja edastada ekspertide abiga parimaid tavasid piiriüleste saadetiste kohaletoi- 
metamise teenuste valdkonnas, lähtudes edukast rakendamisest kõigi turuosaliste poolt, et aidata kõikidel liikmesriikidel 
saavutada saadetiste kohaletoimetamise tõhususe osas ühtne tase ja kaotada erinevused. Samal ajal tuleks ka tuvastada 
võimalikud tegevusvaldkonnad, kus tarbijate rahulolu taset saaks veelgi suurendada.  
Katseprojekt võiks hõlmata nelja etappi: 1) e-kaubandusega seotud (piiriülese) saadetiste kohaletoimetamise teenuse 
kasutajate vajaduste põhjalik hindamine; 2) selle määra hindamine, mis ulatuses kehtivad pakiveosektori tavad vastavad 
nendele vajadustele; 3) tootmisharu hea tava kindlakstegemine; 4) puudujääkide analüüs, et teha kindlaks valdkonnad, 
kus on tarbijate praeguste ja tekkivate vajaduste täitmiseks vaja täiendavat innovatsiooni ja teenuste taseme tõstmist.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/499 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 05  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 17. novembri 2015. aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule postiteenuste direktiivi kohaldamise 
kohta (direktiiv 97/67/EÜ, muudetud direktiividega 2002/39/EÜ ja 2008/6/EÜ) (COM(2015) 568 final).  
Nagu teatas digitaalse ühtse turu strateegia eest vastutav Euroopa Komisjoni asepresident Andrus Ansip, kavatseb 
komisjon saadetiste kohaletoimetamise osas: 
1) võtta meetmeid regulatiivse järelevalve parandamiseks, toetades innovatsiooni ja tagades käitlejatele võrdsed 
võimalused; 
2) lahendada hindade, sh väikesaadetiste hindade läbipaistvuse küsimuse. See meede peaks toetama peamiselt tarbijaid 
ja väikeettevõtteid. Kahe aasta pärast viiakse läbi olukorra põhjalik hindamine, et selgitada välja täiendavate 
meetmete vajadus.  
Komisjoni (DG GROWTH) poolt 22. detsembril 2015 avaldatud artikkel „Odavam piiriülene saadetiste kohaletoi- 
metamine e-kaubanduse kiirendamiseks ELis“.  
WIK-Consulti poolt Euroopa Komisjoni siseturu ja teenuste peadirektoraadile tehtud uuring – Bad Honnef, august 2014.  
02 03 77 06 Katseprojekt — Kosmosetehnoloogia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  
Märkused  
Kosmosetehnoloogia katseprojektiga katsetatakse peamiselt partnerlust tööstussektoriga, et teha kindlaks konkurentsi- 
võimet puudutavad prioriteedid. Tänu sellele luuakse tööstussektoriga peetava struktureeritud arutelu kaudu tingimused 
kosmosetehnoloogiaalaseks avaliku ja erasektori partnerluseks (ühine tehnoloogiaalgatus vms) ja koostatakse sellega 
seotud tegevuskava.  
Kateprojektis keskendutakse kahele teemale, mida praegustes programmides ei käsitleta: uuenduslikud materjalid 
kosmoseseadmete jaoks ning puhtam kosmos kosmoseprügi kõrvaldamise abil.  L 51/500  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 03 — KAUPADE JA TEENUSTE SISETURG  (jätkub)  
02 03 77  (jätkub)  
02 03 77 06  (jätkub)  
Kosmoseseadmete materjalide spetsiifiline valdkond on väga oluline Euroopa kosmosesektori jaoks, milles praegu 
valitseb teatavate kriitiliste materjalivaldkondade puhul sõltuvus. Selleks et toetada materjalitarne sõltuvuse vähendamist 
ja jätkusuutlikku konkurentsivõimelist kosmosesektorit, mis on kooskõlas kemikaalimäärusega REACH, võiks kosmose- 
seadmete jaoks uuenduslike materjalide väljatöötamisel käsitleda kaht suurt teemat: komposiittarneallikas kriitiliste 
kosmoseseadmete jaoks ning materjalide ja protsesside sõltumatus. Süsinikupõhiste materjalide turg toimib 
alavõimsusel ja kosmosesektor kui väiksemahuline tarbija kannatab seetõttu enim. Komposiittoorainete tarneallikad on 
endiselt koondunud peamiselt USAsse ja Jaapanisse. Materjalide ja protsesside sõltumatuse eesmärk peaks olema 
edendada Euroopa allikaid kriitiliste materjalide ja protsesside jaoks, mida mõjutab nii sõltuvus kui/ka kemikaalimäärus 
REACH.  
Uuenduslikud materjalid kosmoseseadmete jaoks oleks ühtlasi lahendus orbiidilt kõrvaldamise jaoks, võimaldades 
töötada välja sobiva tehnoloogia, millega tagada satelliitide kõrvaldamine pärast nende tööea lõppu.  
Maa orbiit peab olema heas seiskorras, et kosmoses oleks ka edaspidi võimalik teha mehitatud ja mehitamata 
operatsioone. Liit peaks käivitama vajalikud meetmed, et piirata kosmoseprügi hulga kasvu.  
Kaaluda võiks kolme peamist tehnoloogia arendamise suunda: 
1) orbiidilt kõrvaldamine pärast tööea lõppu (käivitamine); 
2) kindlal trajektooril toimuv ja juhitav tagasisuundumine (konstruktsioon ja modelleerimine); 
3) kasutuselt kõrvaldamist võimaldav konstruktsioon (tagasisuundumisel toimuv juhitav purunemine). Kosmoseprügi 
kõrvaldamise pikaajalise süsteemi loomine katseprojekti kaudu võiks avaldada suurt mõju ka keskkonnale.  
Eesmärk on jõuda uuendustegevuse kaudu pikaajaliste lahendusteni materjalide väljavahetamisel ning kosmoseprügi 
jaoks lahenduste leidmine on tööstussektori jaoks väga oluline.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/501 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 04  „HORISONT 2020“ — 
ETTEVÕTETEGA SEOTUD 
TEADUSUURINGUD  
02 04 02  Juhtpositsioon tööstuses  
02 04 02 01  Juhtpositsioon kosmoses  1,1 179 406 948  172 900 000  159 792 893  147 533 544  173 445 697,79  75 195 751,75  43,49  
02 04 02 02  Teadusuuringutesse ja innov- 
atsiooni investeeritava riski- 
kapitali kättesaadavuse 
parandamine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
02 04 02 03  Väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtete (VKEde) 
innovatiivsuse suurendamine  1,1 35 426 341  46 810 000  35 738 414  18 500 000  35 108 705,—  14 682 706,79  31,37  
Artikkel 02 04 02 — 
Vahesumma  214 833 289  219 710 000  195 531 307  166 033 544  208 554 402,79  89 878 458,54  40,91  
02 04 03  Ühiskonnaprobleemid  
02 04 03 01  Ressursitõhusa ja klii- 
mamuutustele vastupidava 
majanduse ning tooraine 
jätkusuutliku varu tagamine  1,1 82 703 328  54 380 000  75 016 498  62 200 000  76 077 049,—  31 435 273,66  57,81  
Artikkel 02 04 03 — 
Vahesumma  82 703 328  54 380 000  75 016 498  62 200 000  76 077 049,—  31 435 273,66  57,81  
02 04 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
02 04 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 072 783,21  3 499 241,33  
02 04 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
enne 2014. aastat  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  29 583,54  1 513 117,53  
Artikkel 02 04 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 102 366,75  5 012 358,86  
02 04 51  Varasemate teadusuur- 
ingute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes 
raamprogramm — EÜ 
(2007–2013)  1,1 p.m.  27 300 000  p.m.  85 800 000  42 725,41  98 244 431,81  359,87  L 51/502  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 04 52  Enne 2007. aastat alustatud 
teadusuuringute raampro- 
grammide lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  55 128,14  
02 04 53  Konkurentsivõime ja uuen- 
dustegevuse raampro- 
grammi lõpuleviimine — 
Innovatsioon (2007–2013)  1,1 p.m.  17 460 000  p.m.  27 600 000  0,—  35 832 868,44  205,23  
02 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
02 04 77 01  Katseprojekt — Kogu liitu 
hõlmava tehnilise 
arhitektuuri kavandamine, 
kasutuselevõtt ja raken- 
damine, et hinnata 112- 
häirekeskuste valmisolekut 
GNSSi asukohaandmete ja 
muude andmete turvaliseks 
ja usaldusväärseks ülekand- 
miseks 112-hädakõneraken- 
dustest Euroopa häirekes- 
kustesse  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  500 000  929 913,—  278 973,90  
02 04 77 02  Katseprojekt — ÜJKP teadu- 
suuringud  1,1 p.m.  525 000  500 000  500 000  1 000 000,—  474 774,03  90,43  
02 04 77 03  Kaitsealaste teadusuuringute 
ettevalmistav meede  1,1 25 000 000  10 000 000  
Artikkel 02 04 77 — 
Vahesumma  25 000 000  10 525 000  500 000  1 000 000  1 929 913,—  753 747,93  7,16  
Peatükk 02 04 — 
Kogusumma  322 536 617  329 375 000  271 047 805  342 633 544  289 706 456,95  261 212 267,38  79,31  
Märkused  
Kõnealused märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) jaoks ning 
varasemate teadusuuringute programmide (seitsmes raamprogramm ja sellele eelnenud raamprogrammid) ja konku- 
rentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) lõpuleviimiseks.  
Raamprogrammile kuulub keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ ja muude juhtalgatuste, 
eelkõige „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa digitaalne tegevuskava“ 
rakendamises, samuti Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Programm „Horisont 2020“ aitab ehitada 
liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, võimaldades kaasata piisavalt vahendeid teadus-, arendus- ja 
uuendustegevuse täiendavaks rahastamiseks. Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, 
st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaami- 
lisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehno- 
loogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu 
Euroopas, ja tagada selle optimaalne kasutamine.  28.2.2017  ET L 51/503 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Programmis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise dimensiooni küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et luua 
tasakaal naiste ja meeste vahel ning integreerida sooline mõõde teadusuuringute ja innovatsiooni sisusse. Eriti võetakse 
arvesse vajadust suurendada naiste osalemist kõigil teadus-ja innovatsioonitegevuse tasanditel, sealhulgas ostuste tege- 
misel.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse kantakse ka komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetasemeliste 
teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate hindamiste rahastamine, mille eesmärk 
on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning meetmed 
programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette 
nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu tegevuses, kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3 
ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud eraldatakse punktis 02 04 50 01.  
Käesoleva peatüki haldusassigneeringud kantakse artiklisse 02 01 05.  L 51/504  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 02 Juhtpositsioon tööstuses  
Märkused  
Tegemist on programmi „Horisont 2020“ prioriteediga, mille eesmärk on suurendada Euroopa atraktiivsust teadusuur- 
ingutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute jaoks, stimuleerides meetmeid, mille tegevuskava määravad kindlaks 
ettevõtjad, ning kiirendada uue tehnoloogia arendamist, et toetada ettevõtjaid ja majanduskasvu tulevikus. Prioriteedi 
raames tehakse suuri investeeringuid olulisimatesse tööstustehnoloogiatesse, suurendatakse Euroopa ettevõtetele piisava 
rahastuse pakkumisega nende kasvuvõimalusi ning aidatakse uuenduslikel VKEdel saada maailma tippettevõteteks.  
02 04 02 01 Juhtpositsioon kosmoses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
179 406 948  172 900 000  159 792 893  147 533 544  173 445 697,79  75 195 751,75  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on edendada kosmosetööstuse ja teadusringkondade konkurentsivõimet ja innovatiivsust, et nad 
suudaksid välja töötada ja kasutusele võtta kosmoseinfrastruktuuri Euroopa poliitiliste ja ühiskondlike vajaduste 
rahuldamiseks tulevikus. Tegevussuunad on järgmised: Euroopa konkurentsivõime ning Euroopa kosmosevaldkonna 
sõltumatuse ja innovatsioonivõime tagamine, kosmosetehnoloogia arengu võimaldamine, kosmoseandmete kasutamise 
võimaldamine ja rahvusvahelise kosmosepartnerluse raames Euroopa teadusuuringute võimaldamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eeskätt selle artikli 
3 lõike 2 punkti a alapunkt vi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/505 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 02  (jätkub)  
02 04 02 02 Teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeeritava riskikapitali kättesaadavuse parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on aidata parandada turu puudujääke riskikapitali pakkumisel teadusuuringute ja innovatsiooni 
jaoks. Omakapitalirahastust tehakse eelkõige investeeringud varajase kasvuetapi investeeringuid tegevatesse riskikapi- 
talifondidesse. See võimaldab teha omakapitaliinvesteeringuid muu hulgas seemnekapitalifondidesse, piiriülestesse 
seemnekapitalifondidesse, investorite võrgu arendatavatesse investeerimisvahenditesse ja varajase kasvuetapi riskikapi- 
talifondidesse. Nõudlust järgiv omakapitalivahend kasutab portfellimeetodit, kus riskikapitalifondid ja teised sama- 
laadsed vahendajad valivad ettevõtted, millesse investeerida. Eritähelepanu tuleks pöörata sellele, et ergutada naisette- 
võtjaid sellistes programmides osalema.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt võib rahastamisvahendist tehtud ja tulude eelarvestuse punkti 6 3 4 1 
kantud tagasimakseid komisjonile, sealhulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma tagasi- 
makseid, kasutada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eeskätt selle artikli 
3 lõike 2 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
02 04 02 03 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
35 426 341  46 810 000  35 738 414  18 500 000  35 108 705,—  14 682 706,79  L 51/506  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 02  (jätkub)  
02 04 02 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on 
— pakkuda rahastamist ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi alusel 
loodud ettevõtlusvõrgustiku  Enterprise Europe  raames, et tugevdada programmiga „Horisont 2020“ seotud teenuseid. 
Selle eelarverea raames antakse abi ainult teenustele, mille eesmärk on suurendada VKEde, eelkõige VKEde rahasta- 
misvahendist abi saajate suutlikkust juhtida uuendustegevust; 
— toetada programmi „Horisont 2020“ raames VKEdele suunatud meetmete rakendamist ja täiendamist eelkõige 
selleks, et parandada VKEde pakutavate innovatsiooniteenuste tulemuslikkust ja tõhusust. Tegevus võib hõlmata 
teadlikkuse parandamist, teavitamist ja teabe levitamist, koolitus- ja liikuvustegevust, võrgustike loomist ja heade 
tavade vahetust, selliste kvaliteetsete innovatsiooni toetamise mehhanismide ja teenuste väljatöötamist, millel on 
suur liidu tasandi lisandväärtus VKEde jaoks (nt intellektuaalne omand ja innovatsiooni juhtimine, teadmussiire), 
samuti VKEde aitamist teadus- ja arendustegevuse partneritega ühenduse võtmisel kogu liidus; 
— toetada turupõhist innovatsiooni, et parandada ettevõtete innovatsioonisuutlikkust, parandades innovatsiooni 
eeltingimusi ning kaotades konkreetsed tõkked, mis takistavad uuenduslike ettevõtete kasvu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eeskätt selle artikli 
3 lõike 2 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
02 04 03 Ühiskonnaprobleemid  
Märkused  
Tegemist on programmi „Horisont 2020“ prioriteediga, mille eesmärk on lahendada strateegias „Euroopa 2020“ esitatud 
olulisi ühiskondlikke probleeme. Meetmeid rakendatakse probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri 
valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Meetmed hõlmavad kõikvõimalikku tegevust 
teadusuuringutest turuleviimiseni, keskendudes uuendusena innovatsiooniga seotud tegevusele, nagu katsetamine, 
tutvustamine ja proovisüsteemid, riigihangete toetamine, disain, lõppkasutaja vajadustest lähtuv innovatsioon, sotsiaalne 
innovatsioon ning innovatiivsete lahenduste turuleviimine. Meetmetega toetatakse otseselt konkreetse valdkonna polii- 
tilist pädevust liidu tasandil.  28.2.2017  ET L 51/507 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 03  (jätkub)  
02 04 03 01 Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
82 703 328  54 380 000  75 016 498  62 200 000  76 077 049,—  31 435 273,66  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on toetada jätkusuutlikku toorainega varustamist, et täita liidu ühiskonna vajadusi planeedi 
loodusvarade jätkusuutlikkuse piires. Meetmete eesmärk on parandada teadmisi toorainetest ning töötada välja innova- 
tiivsed lahendused toorainete kulutasuvaks ja keskkonnahoidlikuks uurimiseks, kaevandamiseks, töötlemiseks, ringlus- 
sevõtuks ja taaskasutamiseks ning nende asendamiseks majanduslikult atraktiivsete alternatiividega.  
Toetatakse ka ringmajanduse ärimudelite kasutuselevõttu takistavate tõkete kõrvaldamist. Nii näiteks toetatakse 
jäätmevoogudest pärit materjalide kasutamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eeskätt selle artikli 
3 lõike 3 punkt e.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
02 04 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
02 04 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 072 783,21  3 499 241,33  L 51/508  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 50  (jätkub)  
02 04 50 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna projektides osalevatelt 
Euroopa Majanduspiirkonna välistelt kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid aastail 2014–2020.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
02 04 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises enne 2014. aastat  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  29 583,54  1 513 117,53  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad enne 2014. aastat teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna 
projektides osalenud (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadud tuludele, mille 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
02 04 51 Varasemate teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  27 300 000  p.m.  85 800 000  42 725,41  98 244 431,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  28.2.2017  ET L 51/509 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 51  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Assigneering katab ka kulud, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides osalevatelt (Euroopa 
Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid 
assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
02 04 52 Enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  55 128,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud enne 2003. aastat alustatud teadusuuringute raamprogrammidega seotud varasemate 
kulukohustuste katmiseks.  L 51/510  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 52  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust nr 
1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi 
kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/835/EÜ, 30. september 2002, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi struktureerimine“ (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, 
lk 44).  28.2.2017  ET L 51/511 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 53 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi lõpuleviimine — Innovatsioon (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  17 460 000  p.m.  27 600 000  0,—  35 832 868,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
02 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
02 04 77 01 Katseprojekt — Kogu liitu hõlmava tehnilise arhitektuuri kavandamine, kasutuselevõtt ja rakendamine, et hinnata 112 - 
häirekeskuste valmisolekut GNSSi asukohaandmete ja muude andmete turvaliseks ja usaldusväärseks ülekandmiseks 
112-hädakõnerakendustest Euroopa häirekeskustesse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000  929 913,—  278 973,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/512  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 77  (jätkub)  
02 04 77 02 Katseprojekt — ÜJKP teadusuuringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  525 000  500 000  500 000  1 000 000,—  474 774,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
02 04 77 03 Kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 000 000  10 000 000  
Märkused  
Uus punkt  
Euroopa julgeolekuolukord järjest halveneb, kuna tekivad uued ja süvenevad vanad ohud. Finantskriisi tõttu on riigid 
sunnitud kärpima oma kaitse-eelarvet ja alates 2006. aastast on Euroopas kaitsealase uurimis- ja arendustegevuse 
eelarve vähenenud 30 %. Samal ajal ootavad liikmesriigid ja avalikkus, et liit suurendaks oma tähelepanu julgeoleku- ja 
kaitsevaldkonnale.  
Ettevalmistava meetme peaeesmärk on töötada välja Euroopa Kaitseagentuuriga koostöö tegemise mehhanism, mis 
võimaldaks ette valmistada, käivitada ja teostada mitmesuguseid kaitsealaseid teadus-, tehnoloogia- ja arendusprojekte, 
ning seda mehhanismi katsetada. Lõppeesmärk on suurendada Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja innova- 
tiivsust ning toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist. Ettevalmistavalt meetmelt oodatakse kiireid ja nähtavaid 
tulemusi, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames kaitsealase teadustöö programmi algatamise üle peetava 
arutelu raames saaks vastu võtta vajalikud otsused.  28.2.2017  ET L 51/513 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 04 — „HORISONT 2020“ — ETTEVÕTETEGA SEOTUD TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
02 04 77  (jätkub)  
02 04 77 03  (jätkub)  
Ettevalmistava meetme rakendamine toimub tööprogrammidega ning teadusprojektide teostamiseks korraldatakse 
konkursid. Meetme haldamine delegeeritakse Euroopa Kaitseagentuurile.  
2017. aasta pööratakse erilist tähelepanu näidisprojektile, mis peaks kiiresti andma käegakatsutava tulemuse: esimese 
uuel innovaatilisel kaitsetehnoloogial põhineva tootearenduse. Sellele katseprojektile lisaks tuleks algatada arvukalt teisi 
teadusprojekte eelkõige elutähtsate kaitsetehnoloogiate ja tulevaste murranguliste tehnoloogiate valdkonnas, ning 
toetada muu hulgas standardimise ja koostalitlusvõime parandamise meetmeid Meetmete sisu määratakse täpsemalt 
kindlaks pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning sidusrühmadega, kes tegutsevad kaitsealase teadus-ja arendustege- 
vusega.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse artiklisse täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
regioonide komiteele „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“ (COM(2013) 542 final).  L 51/514  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 05 — EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID („EGNOS“ JA „GALILEO“)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 05  EUROOPA SATELLIITNAVI- 
GATSIOONI PROGRAMMID 
(„EGNOS“ JA „GALILEO“)  
02 05 01  Ülemaailmsete satelliitnavi- 
gatsioonil põhinevate 
teenuste ja infrastruktuuri 
(Galileo) väljaarendamine ja 
käikuandmine 
2020. aastaks  1,1 614 965 000  495 000 000  588 169 000  297 000 000  915 110 076,—  539 057 284,13  108,90  
02 05 02  2020. aastaks selliste satel- 
liidipõhiste teenuste 
pakkumine, mis võim- 
aldavad parandada GPS- 
süsteemi toimimist, kattes 
järk-järgult terve Euroopa 
Tsiviillennunduse 
Konverentsi (ECAC) 
piirkonna (EGNOS)  1,1 280 000 000  150 000 000  260 000 000  207 000 000  256 470 104,—  153 759 176,—  102,51  
02 05 11  Euroopa GNSSi Agentuur  1,1 26 523 436  26 523 436  27 888 400  27 888 400  27 606 414,54  22 785 047,—  85,91  
02 05 51  Euroopa satelliitnavigat- 
siooni programmide 
(EGNOS ja Galileo) lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  40 000 000  p.m.  16 000 000  0,—  140 068 048,41  350,17  
Peatükk 02 05 — 
Kogusumma  921 488 436  711 523 436  876 057 400  547 888 400  1 199 186 594,54  855 669 555,54  120,26  
02 05 01 Ülemaailmsete satelliitnavigatsioonil põhinevate teenuste ja infrastruktuuri (Galileo) väljaarendamine ja 
käikuandmine 2020. aastaks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
614 965 000  495 000 000  588 169 000  297 000 000  915 110 076,—  539 057 284,13  
Märkused  
Liidu rahaline toetus Euroopa GNSS-programmidele on ette nähtud järgmise tegevuse rahastamiseks: 
— programmi „Galileo“ kasutuselevõtuetapi lõpuleviimine, sealhulgas kosmoses asuva ja maapealse infrastruktuuri 
rajamine, paigaldamine ja kaitse, ning ettevalmistused kasutusetapiks, sealhulgas teenuste osutamise ettevalmistavad 
meetmed; 
— programmi „Galileo“ kasutusetapp, mis hõlmab kosmose- ja maapealse infrastruktuuri haldamist, hooldust, pidevat 
parandamist, täiustamast ja kaitset, järgmiste põlvkondade süsteemide väljatöötamist ja süsteemi teenuste täius- 
tamist, sertifitseerimis- ja standardimistoiminguid, süsteemi pakutavate teenuste osutamist ja turustamist ning kõiki 
muid programmi nõuetekohaseks toimimiseks vajalikke toiminguid.  28.2.2017  ET L 51/515 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 05 — EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID („EGNOS“ JA „GALILEO“)  (jätkub)  
02 05 01  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide b ja d kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Artiklisse kantud assigneeringutele võib lisada EFTA riikide rahalise osaluse programmide konkreetsetes osades.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013, 11. detsember 2013, Euroopa satelliitnavigatsioonisüs- 
teemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1), ning eeskätt selle artikli 2 lõige 4.  
02 05 02 2020. aastaks selliste satelliidipõhiste teenuste pakkumine, mis võimaldavad parandada GPS-süsteemi toimimist, 
kattes järk-järgult terve Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) piirkonna (EGNOS)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
280 000 000  150 000 000  260 000 000  207 000 000  256 470 104,—  153 759 176,—  
Märkused  
Liidu rahalisest toetusest Euroopa GNSS-programmidele rahastatakse tegevust, mis on seotud EGNOS-süsteemi kasuta- 
misega, sealhulgas süsteemi usaldusväärsuse ja selle kasutatavuse tagamisega.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide b ja d kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Artiklisse kantud assigneeringutele võib lisada EFTA riikide rahalise osaluse programmide konkreetsetes osades.  L 51/516  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 05 — EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID („EGNOS“ JA „GALILEO“)  (jätkub)  
02 05 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013, 11. detsember 2013, Euroopa satelliitnavigatsioonisüs- 
teemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1), ning eeskätt selle artikli 2 lõige 5.  
02 05 11 Euroopa GNSSi Agentuur  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 523 436  26 523 436  27 888 400  27 888 400  27 606 414,54  22 785 047,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Agentuur peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümber- 
paigutamisest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast sihtotstarbelist 
tulu kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktiga c, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa GNSSi Agentuuri ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus 2017. aastal on kokku 27 847 000 eurot. Ülejäägi reservi 1 323 564 eurot lisatakse eelarvesse juba kantud 
26 523 436 eurole.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 512/2014, 16. aprill 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 912/ 
2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (ELT L 150, 20.5.2014, lk 72).  28.2.2017  ET L 51/517 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 05 — EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID („EGNOS“ JA „GALILEO“)  (jätkub)  
02 05 11  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013, 11. detsember 2013, Euroopa satelliitnavigatsioonisüs- 
teemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1).  
02 05 51 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  40 000 000  p.m.  16 000 000  0,—  140 068 048,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, 9. juuli 2008, Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide 
(EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (ELT L 196, 24.7.2008, lk 1).  L 51/518  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 06 — MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
02 06  MAA SEIRE EUROOPA 
PROGRAMM  
02 06 01  Kosmoseseirel ja kohapeal 
kogutud andmetel 
põhinevate operatiivteenuste 
osutamine (Copernicus)  1,1 118 306 000  129 796 000  122 353 000  121 000 000  97 336 246,91  41 316 402,53  31,83  
02 06 02  Liidu iseseisva Maa seire 
suutlikkuse arendamine 
(Copernicus)  1,1 486 526 000  564 376 000  461 214 000  459 000 000  483 342 175,09  480 751 124,67  85,18  
02 06 51  Maa seire Euroopa 
programmi (GMES) lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 077 408,60  
Peatükk 02 06 — 
Kogusumma  604 832 000  694 172 000  583 567 000  580 000 000  580 678 422,—  524 144 935,80  75,51  
02 06 01 Kosmoseseirel ja kohapeal kogutud andmetel põhinevate operatiivteenuste osutamine (Copernicus)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
118 306 000  129 796 000  122 353 000  121 000 000  97 336 246,91  41 316 402,53  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on 
— võimaldada Copernicuse programmi teenuste osutamist lähtuvalt kasutajate vajadustest; 
— aidata tagada juurdepääs Copernicuse programmi teenuste osutamiseks vajaliku seireinfrastruktuuri andmetele; 
— luua võimalused teabeallikate laialdasemaks kasutamiseks erasektoris, lihtsustades seega lisandväärtust loovate 
teenuseosutajate innovaatilist tegevust.  
Sellest assigneeringust rahastatakse peamiselt määruses (EL) nr 337/2014 sätestatud kuue teenuse ja nendega seotud 
tegevuse loomist, kehtestamist ja osutamist.  
Assigneeringust võidakse rahastada ka talituste valdkondadevahelist tegevust või nende omavahelist suhestamist ja 
kooskõlastamist, samuti kohapealset koordineerimist, kasutuselevõttu, koolitust ja teabevahetust.  
Eelarvevahendeid haldavad komisjoni talitused kas otse või kaudselt delegeerimislepingute kaudu liidu asutuste ja 
rahvusvaheliste organisatsioonidega või mis tahes üksusega, mis vastab finantsmääruse artiklis 58 sätestatud tingi- 
mustele.  
Kui komisjon haldab eelarvet otse, võib ta anda teadusalase ja tehnilise toega seotud ülesanded Teadusuuringute 
Ühiskeskusele. Nende ülesannete rahastamine võidakse kanda Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudsete meetmete 
eelarvesse vastavalt finantsmääruse artikli 183 lõike 2 punktile c ja artikli 183 lõikele 6.  28.2.2017  ET L 51/519 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 06 — MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM  (jätkub)  
02 06 01  (jätkub)  
Konkurentsivõime ja majanduskasvu toetamiseks võidakse sellest assigneeringust rahastada ka andmete levitamist ja 
uute ettevõtete inkubatsiooni, toetades töökindlamaid ja uuenduslikumaid IT-infrastruktuure Euroopas.  
Copernicuse programmi teenused hõlbustavad juurdepääsu põhiandmetele, mida on vaja poliitika kujundamiseks liidu, 
liikmesriikide, piirkondade ja kohaliku omavalitsuse tasandil sellistes valdkondades nagu põllumajandus, metsade seire, 
veemajandus, transport, linnaplaneerimine, kliimamuutused ja paljud teised. Assigneering on peamiselt ette nähtud 
Copernicuse programmi delegeerimislepingute rakendamiseks vastavalt finantsmääruse artiklile 58.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa. Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse artiklisse täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 377/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse Copernicuse programm ja 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 44).  
02 06 02 Liidu iseseisva Maa seire suutlikkuse arendamine (Copernicus)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
486 526 000  564 376 000  461 214 000  459 000 000  483 342 175,09  480 751 124,67  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on 
— arendada välja liidu iseseisev Maa seire suutlikkus, rahastades kosmoseinfrastruktuuri ja eelistades satelliitide 
ehitamise ja orbiidile saatmise puhul Euroopa tööstusettevõtjaid; 
— aidata kaasa Copernicuse teenuste võimaldamiseks vajaliku seiresuutlikkuse kättesaadavusele, eriti kosmoseinfras- 
truktuuri maa segmendi toimingute kaudu;  L 51/520  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 06 — MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM  (jätkub)  
02 06 02  (jätkub)  
— luua võimalused teabeallikate laialdasemaks kasutamiseks erasektoris, lihtsustades seega lisandväärtust loovate 
teenuseosutajate innovaatilist tegevust.  
Euroopa kosmoseinfrastruktuuri arengul on oluline osa konkurentsivõime ja innovatsiooni tõhustamises ning tööstus- 
tegevuse säilimiseks on vaja pidevat avaliku sektori sekkumist.  
Assigneeringust rahastatakse satelliitide arendamist ja ehitamist ning nende toimimist. Kosmoseinfrastruktuuri kaudu 
saadud andmete ja teabe suhtes kohaldatakse tasuta, täielikku ja avatud andmepoliitikat, mis suurendab andmete ja teabe 
kättesaadavust ja tugevdab seeläbi järgmise etapi turgusid.  
Kasutajate vajadustele vastavate andmete täiendamiseks võidakse sellest assigneeringust rahastada ka andmete hankimist 
kolmandatelt isikutelt ja juurdepääsu liikmesriikide toetavatele missioonidele, samuti eriotstarbeliste levitamisplatvor- 
midele (põhilisele maa segmendile), mis on mõeldud eelkõige artikli 02 06 01 alusel rahastatavate operatiivteenuste 
tarbeks.  
Eelarvevahendeid haldavad komisjoni talitused kas otse või kaudselt delegeerimislepingute kaudu liidu asutuste ja 
rahvusvaheliste organisatsioonidega või mis tahes üksusega, mis vastab finantsmääruse artiklis 58 sätestatud tingi- 
mustele.  
Kui komisjon haldab eelarvet otse, võib ta anda teadusalase ja tehnilise toega seotud ülesanded Teadusuuringute 
Ühiskeskusele. Nende ülesannete rahastamine võidakse kanda Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudsete meetmete 
eelarvesse vastavalt finantsmääruse artikli 183 lõike 2 punktile c ja artikli 183 lõikele 6.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse artiklisse täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 377/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse Copernicuse programm ja 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 44).  28.2.2017  ET L 51/521 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
PEATÜKK 02 06 — MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM  (jätkub)  
02 06 51 Maa seire Euroopa programmi (GMES) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 077 408,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mis tahes tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib vastavalt finantsmäärusele eraldada 
käesolevasse artiklisse täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 911/2010, 22. september 2010, Maa seire Euroopa programmi (GMES) 
ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2010/67/EL, 5. veebruar 2010, millega luuakse GMESi partnerite kogu (ELT L 35, 6.2.2010, lk 23).  L 51/522  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 02 — SISETURG, TÖÖSTUS, ETTEVÕTLUS JA VKED
 
JAOTIS 03  
KONKURENTS  28.2.2017  ET L 51/523 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 03 
KONKURENTS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
03 01  KONKURENTSI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  108 427 562  102 698 620  99 991 590,72  
Jaotis 03 — Kogusumma  108 427 562  102 698 620  99 991 590,72  L 51/524  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 03 — KONKURENTS
 
JAOTIS 03 
KONKURENTS  
PEATÜKK 03 01 — KONKURENTSI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
03 01  KONKURENTSI POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
03 01 01  Konkurentsi poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 89 910 140  84 068 715  81 544 191,57  90,70  
03 01 02  Konkurentsi poliitikavaldkonna 
koosseisuväliste töötajatega 
seotud kulud ja muud juhti- 
miskulud  
03 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 5 184 921  5 514 128  4 944 936,—  95,37  
03 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 7 718 209  7 750 421  7 903 380,87  102,40  
Artikkel 03 01 02 — Vahesumma  12 903 130  13 264 549  12 848 316,87  99,58  
03 01 03  Konkurentsi poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 5 614 292  5 365 356  5 599 082,28  99,73  
03 01 07  Konkurentsipoliitika valdkonnas 
komisjoni otsuste vastu algatatud 
õiguslikest menetlustest tulenevad 
kahjunõuded  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
Peatükk 03 01 — Kogusumma  108 427 562  102 698 620  99 991 590,72  92,22  
03 01 01 Konkurentsi poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
89 910 140  84 068 715  81 544 191,57  
03 01 02 Konkurentsi poliitikavaldkonna koosseisuväliste töötajatega seotud kulud ja muud juhtimiskulud  
03 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 184 921  5 514 128  4 944 936,—  28.2.2017  ET L 51/525 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 03 — KONKURENTS
 
PEATÜKK 03 01 — KONKURENTSI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
03 01 02  (jätkub)  
03 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 718 209  7 750 421  7 903 380,87  
03 01 03 Konkurentsi poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 614 292  5 365 356  5 599 082,28  
03 01 07 Konkurentsipoliitika valdkonnas komisjoni otsuste vastu algatatud õiguslikest menetlustest tulenevad kahjunõuded  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Et tagada kokkuleppeid, ettevõtjate ühenduste otsuseid ja kooskõlastatud tegevusi (Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikkel 101), turgu valitseva seisundi kuritarvitusi (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 102), riigiabi (Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108) ning ettevõtjate koondumisi (määrus (EÜ) nr 139/2004) käsitlevate 
konkurentsieeskirjade kohaldamine, võib komisjon vastu võtta otsuseid, teha uurimisi ja määrata trahve või neid sisse 
nõuda.  
Komisjoni otsused vaatab Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt läbi Euroopa Liidu Kohus.  
Ettevaatusabinõuna on asjakohane võtta arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsustest tulenevat võimalikku mõju eelarvele.  
Assigneeringu eesmärk on katta Euroopa Liidu Kohtu poolt hagejatele välja mõistetud kahjunõudest tekkivaid kulusid, 
mis tulenevad konkurentsi vallas komisjoni tehtud otsuste vastu algatatud õiguslikest menetlustest.  
Kuna finantsmõju ELi eelarvele on raske eelnevalt täpselt hinnata, on artiklisse tehtud märge „p.m“ („pro memoria“). 
Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku teha ümberpaigutuse või paranduseelarve projekti kaudu kättesaadavaks 
assigneeringud, mis vastavad tegelikele vajadustele.  L 51/526  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 03 — KONKURENTS
 
PEATÜKK 03 01 — KONKURENTSI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
03 01 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 (endised Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82) 
ning asjaomased teisesed õigusaktid, eelkõige: 
— nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurent- 
sieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1); 
— nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle 
(EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 (endised Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 87 ja 88) 
ning asjaomased teisesed õigusaktid, eelkõige nõukogu määrus (EL) 2015/1589, 13. juuli 2015, millega kehtestatakse 
üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).  28.2.2017  ET L 51/527 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 03 — KONKURENTS
 
JAOTIS 04  
TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  L 51/528  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 04 
TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 01  TÖÖHÕIVE, 
SOTSIAALKÜSIMUSTE 
JA SOTSIAALSE 
KAASATUSE POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  103 133 045  103 133 045  102 287 606  102 287 606  100 190 359,61  100 190 359,61  
04 02  EUROOPA 
SOTSIAALFOND  12 899 726 072  9 891 741 079  12 033 016 235  10 319 352 919  17 149 014 081,20  10 264 244 215,20  
04 03  TÖÖHÕIVE, 
SOTSIAALKÜSIMUSED 
JA SOTSIAALNE 
KAASATUS  264 640 500  214 691 000  253 802 800  208 080 000  249 123 555,56  204 373 928,—  
04 04  GLOBALISEERU- 
MISEGA KOHANEMISE 
EUROOPA FOND (EGF)  p.m.  25 000 000  p.m.  30 000 000  78 285 798,—  78 285 798,—  
04 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND 
(IPA) — TÖÖHÕIVE, 
SOTSIAALPOLIITIKA 
MEETMED JA INIM- 
RESSURSSIDE AREN- 
DAMINE  p.m.  50 000 000  p.m.  65 000 000  0,—  64 547 800,—  
04 06  EUROOPA ABIFOND 
ENIM PUUDUST 
KANNATAVATE 
ISIKUTE JAOKS  545 826 912  441 000 000  535 152 658  461 000 000  536 341 311,—  45 440 342,56  
Jaotis 04 — 
Kogusumma  13 813 326 529  10 725 565 124  12 924 259 299  11 185 720 525  18 112 955 105,37  10 757 082 443,37  28.2.2017  ET L 51/529 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
JAOTIS 04 
TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
04 01  TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA 
SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
04 01 01  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse poliitikavaldkonnas töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 69 663 198  67 427 864  68 939 337,25  98,96  
04 01 02  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse poliitikavaldkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
04 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 5 180 803  4 780 312  4 563 481,85  88,08  
04 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 5 009 039  5 218 111  4 780 147,66  95,43  
Artikkel 04 01 02 — Vahesumma  10 189 842  9 998 423  9 343 629,51  91,70  
04 01 03  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 4 350 005  4 303 319  4 735 972,26  108,87  
04 01 04  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
04 01 04 01  Euroopa Sotsiaalfondi toetuskulud ja mitteoper- 
atiivne tehniline abi  1,2 14 500 000  15 400 000  12 540 639,97  86,49  
04 01 04 02  Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi 
toetuskulud  1,1 4 000 000  4 728 000  3 740 863,75  93,52  
04 01 04 03  Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi toetuskulud 
— Tööhõive, sotsiaalpoliitika meetmed ja inim- 
ressursside arendamine  4 p.m.  p.m.  0,—  
04 01 04 04  Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi 
toetuskulud  9 p.m.  p.m.  584 916,87  
04 01 04 05  Toetuskulud Euroopa abifondile enim puudust 
kannatavate isikute jaoks  1,2 430 000  430 000  305 000,—  70,93  
Artikkel 04 01 04 — Vahesumma  18 930 000  20 558 000  17 171 420,59  90,71  
Peatükk 04 01 — Kogusumma  103 133 045  102 287 606  100 190 359,61  97,15  L 51/530  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 01 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
69 663 198  67 427 864  68 939 337,25  
04 01 02 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
04 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 180 803  4 780 312  4 563 481,85  
04 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 009 039  5 218 111  4 780 147,66  
04 01 03 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 350 005  4 303 319  4 735 972,26  
04 01 04 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
04 01 04 01 Euroopa Sotsiaalfondi toetuskulud ja mitteoperatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 500 000  15 400 000  12 540 639,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 58 ja 118 kohaseid Euroopa 
Sotsiaalfondi (ESF) tehnilise abi meetmeid. Tehnilise abi vahenditest võib rahastada ettevalmistustööd, järelevalvet, 
hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida komisjonil on vaja ESFi rakendamiseks. Assigneeringut võib eelkõige 
kasutada järgmiste kulude katteks:  28.2.2017  ET L 51/531 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 04  (jätkub)  
04 01 04 01  (jätkub)  
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused ja kirjalik tõlge); 
— kulud, mis on seotud peakontori koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid või 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) kuni 5 000 000 euro ulatuses, sh käesolevalt eelarverealt rahastatavate 
koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
04 01 04 02 Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 000 000  4 728 000  3 740 863,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katteks, mis on seotud uuringute läbiviimise komiteede tegevuse ja 
ekspertide kohtumistega, sh kohtumiste ja muude kuludega, mis on seotud deklareerimata tööga tegelemise alast 
koostööd edendava Euroopa platvormi tööga, konverentside, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos 
programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva punkti all nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste 
kulude katteks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks 
on komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, või kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
osamaksetest seoses liidu programmides osalemisega ja kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud 
assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 51/532  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 04  (jätkub)  
04 01 04 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 04 03.  
04 01 04 03 Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi toetuskulud — Tööhõive, sotsiaalpoliitika meetmed ja inimressursside arendamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja toetuse 
saajatele; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos 
ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eesmärgi saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Assigneeringuga rahastatakse peatüki 04 05 kohaseid halduskulusid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 04 05.  
04 01 04 04 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  584 916,87  28.2.2017  ET L 51/533 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 04  (jätkub)  
04 01 04 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et võtta komisjoni algatusel kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa 
Fondi (EGF) aastasest maksimumsummast kuni 0,5 %, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1309/2013. Assigneeringut 
võib kasutada EGFi rakendamiseks vajalike ettevalmistus- ja järelevalvemeetmete, teabe kogumise ning teadmistebaasi 
loomise rahastamiseks. Assigneeringut võib kasutada ka EGFi meetmete rakendamiseks vajalike haldus- ja tehnilise abi, 
teabe- ja kommunikatsioonimeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 04 04.  
04 01 04 05 Toetuskulud Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
430 000  430 000  305 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 223/2014 artiklis 27 sätestatud tehnilise abi 
meetmeid.  
Tehnilisest abist võib rahastada määruse (EL) nr 223/2014 rakendamiseks vajalikke ettevalmistus-, seire-, haldus- ja 
tehnilise abi, auditeerimis-, teavitamis-, kontrolli- ja hindamismeetmeid, samuti kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud 
meetmeid.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused ja kirjalik tõlge); 
— abifondi rakendamiseks vajalikud ettevalmistus- ja järelevalvemeetmed, teabe kogumine ning teadmistebaasi 
loomine; 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud.  L 51/534  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 01 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA SOTSIAALSE KAASATUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
04 01 04  (jätkub)  
04 01 04 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/535 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 02  EUROOPA 
SOTSIAALFOND  
04 02 01  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 1. 
eesmärk 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 02  Põhja-Iirimaal ja 
Iirimaa 
piiriäärsetes 
maakondades rahu 
ja leppimise 
saavutamiseks 
mõeldud eripro- 
grammi lõpule- 
viimine 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 03  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 1. 
eesmärk (enne 
2000. aastat)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 04  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 2. 
eesmärk 
(2000–2006)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 05  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 2. 
eesmärk (enne 
2000. aastat)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 06  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 3. 
eesmärk 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  390 274,17  
04 02 07  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 3. 
eesmärk (enne 
2000. aastat)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 08  „EQUALi“ 
meetmete lõpule- 
viimine 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 09  Varasemate 
ühenduse algatuste 
lõpuleviimine (enne 
2000. aastat alus- 
tatud)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/536  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 02 10  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — Uuen- 
duslikud meetmed 
ja tehniline abi 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 11  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — Uuen- 
duslikud meetmed 
ja tehniline abi 
(enne 2000. aastat)  1,2 p.m.  p.m.  —  —  0,—  0,—  
04 02 17  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Lähenemine 
(2007–2013)  1,2 p.m.  510 000 000  p.m.  2 825 000 000  0,—  5 085 800 501,29  997,22  
04 02 18  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Programm 
„PEACE“ 
(2007–2013)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 02 19  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — Piir- 
kondlik konkurent- 
sivõime ja tööhõive 
(2007–2013)  1,2 p.m.  190 000 000  p.m.  1 109 595 811  0,—  2 575 833 985,—  1 355,70  
04 02 20  Euroopa 
Sotsiaalfondi 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Tegevuse tehniline 
abi (2007–2013)  1,2 p.m.  500 000  p.m.  1 500 000  0,—  3 183 635,94  636,73  
04 02 60  Euroopa 
Sotsiaalfond — 
Vähem arenenud 
piirkonnad — 
Majanduskasvu ja 
tööhõive eesmärgi 
investeeringud  1,2 7 346 787 700  4 979 660 000  6 904 001 096  2 892 000 000  9 266 035 395,—  995 432 520,53  19,99  
04 02 61  Euroopa 
Sotsiaalfond — 
Üleminekupiir- 
konnad — Majan- 
duskasvu ja 
tööhõive eesmärgi 
investeeringud  1,2 1 907 753 625  1 109 539 000  1 631 895 346  735 965 850  2 020 723 782,—  195 936 615,86  17,66  
04 02 62  Euroopa 
Sotsiaalfond — 
Arenenumad piir- 
konnad — Majan- 
duskasvu ja 
tööhõive eesmärgi 
investeeringud  1,2 3 629 184 747  2 490 475 000  3 479 119 793  1 698 091 258  4 213 592 213,—  365 230 778,83  14,67  28.2.2017  ET L 51/537 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 02 63  Euroopa 
Sotsiaalfond 
— Tegevuse 
tehniline abi  
04 02 63 01  Euroopa 
Sotsiaalfond 
— Tegevuse 
tehniline abi  1,2 16 000 000  11 000 000  18 000 000  7 200 000  11 801 111,20  5 727 632,86  52,07  
04 02 63 02  Euroopa 
Sotsiaalfond (ESF) 
— Liikmesriigi 
taotlusel antav 
operatiivne 
tehniline abi, mida 
haldab komisjon  1,2 p.m.  567 079  p.m.  p.m.  0,—  1 651 884,50  291,30  
Artikkel 04 02 63 
— Vahesumma  16 000 000  11 567 079  18 000 000  7 200 000  11 801 111,20  7 379 517,36  63,80  
04 02 64  Noorte tööhõive 
algatus  1,2 —  600 000 000  —  1 050 000 000  1 636 861 580,—  1 035 056 386,22  172,51  
Peatükk 04 02 — 
Kogusumma  12 899 726 072  9 891 741 079  12 033 016 235  10 319 352 919  17 149 014 081,20  10 264 244 215,20  103,77  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 175 on ette nähtud, et artiklis 174 seatud majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamist tuleb toetada struktuurifondide (kuhu kuulub ka ESF) toel võetavate 
meetmetega. Struktuurifondide ülesanded, esmatähtsad eesmärgid ja ülesehitus on määratletud kõnealuse lepingu artikli 
177 kohaselt.  
Finantsmääruse artikliga 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikliga 39, määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitega 100 ja 102 ning määruse (EL) nr 
1303/2013 artiklitega 85, 144 ja 145 on komisjoni tehtavate finantskorrektsioonidega seoses ette nähtud erieeskirjad, 
mida kohaldatakse ESFi finantskorrektsioonide puhul.  
Sel alusel tehtud finantskorrektsioonidest saadud mis tahes tulu kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 1, 6 5 2, 6 5 
3 või 6 5 4 ja see on finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktis c sätestatud sihtotstarbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 82 on sätestatud erieeskirjad, mida kohaldatakse ESFi puhul eelmaksena makstud 
summade tagasimaksmise suhtes.  L 51/538  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
Eelmakse tagasimakstud summad loetakse sihtotstarbeliseks sisetuluks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4 ja 
need tuleb kanda punktidesse 6 1 5 0 või 6 1 5 7.  
Pettusevastase võitluse meetmeid rahastatakse artikli 24 02 01 alusel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 174, 175 ja 177.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eriti selle artikkel 39.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 82, 83, 100 ja 102.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused.  
16. ja 17. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  
7. ja 8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldused.  28.2.2017  ET L 51/539 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 01 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 1. eesmärk (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 02 Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades rahu ja leppimise saavutamiseks mõeldud eriprogrammi 
lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Komisjoni otsus 1999/501/EÜ, 1. juuli 1999, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks struktuurifondide 
eesmärgi 1 jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute soovituslik jaotus ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT L 194, 
27.7.1999, lk 49).  L 51/540  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 02  (jätkub)  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige punkti 44 alapunkt b.  
17. ja 18. juuni 2004. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige punkt 49.  
04 02 03 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 1. eesmärk (enne 2000. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita varasematest programmitöö perioodidest täitmata jäänud 
kohustusi, mis on seotud endiste eesmärkidega 1 ja 6.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 83/516/EMÜ, 17. oktoober 1983, Euroopa Sotsiaalfondi ülesannete kohta (EÜT L 289, 22.10.1983, 
lk 38).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2950/83, 17. oktoober 1983, otsuse 83/516/EMÜ (Euroopa Sotsiaalfondi ülesannete kohta) 
rakendamise kohta (EÜT L 289, 22.10.1983, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  28.2.2017  ET L 51/541 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 04 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 2. eesmärk (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodil 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 05 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 2. eesmärk (enne 2000. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita varasematest programmitöö perioodidest täitmata jäänud 
kohustusi, mis on seotud endiste eesmärkidega 2 ja 5b.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  L 51/542  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 05  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 06 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 3. eesmärk (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  390 274,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 07 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — 3. eesmärk (enne 2000. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita varasematest programmitöö perioodidest täitmata jäänud 
kohustusi, mis on seotud endiste eesmärkidega 3 ja 4.  28.2.2017  ET L 51/543 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
04 02 08 „EQUALi“ meetmete lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
Alusaktid  
Komisjoni 14. aprilli 2000. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised ühenduse algatuse „EQUAL“ 
jaoks, mis käsitleb riikidevahelist koostööd uute võimaluste leidmiseks, et võidelda igasuguse diskrimineerimise ja 
ebavõrdsuse vastu tööturul (EÜT C 127, 5.5.2000, lk 2).  L 51/544  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 09 Varasemate ühenduse algatuste lõpuleviimine (enne 2000. aastat alustatud)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et ESF saaks täita programmitöö perioodile 2000–2006 eelnenud ühenduse 
varasemate algatustega seotud täitmata jäänud kohustusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  
Alusaktid  
Komisjoni 13. mai 1992. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ühenduse algatuse raames, mis käsitleb peamiselt tekstiili- ja rõivatööstusest 
sõltuvaid piirkondi („RETEX“) (EÜT C 142, 4.6.1992, lk 5).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, milles kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi kalandussektori ümberkujundamist käsitleva 
ühenduse algatuse („PESCA“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 1).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama linnapiirkondi käsitleva ühenduse algatuse („URBAN“) raames (EÜT C 180, 
1.7.1994, lk 6).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse raames, mis käsitleb 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohandamist ühisturuga (VKEde algatus) (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 10).  28.2.2017  ET L 51/545 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 09  (jätkub)  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse „RETEX“ jaoks 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 17).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama kaitsetööstuse ümberkujundamist käsitleva ühenduse 
algatuse („Konver“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 18).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama terasetootmispiirkondade majanduslikku ümberkorraldamist 
käsitleva ühenduse algatuse („Resider II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 22).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama söekaevanduspiirkondade majanduslikku ümberkorraldamist 
käsitleva ühenduse algatuse („Rechar II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 26).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööjõu kohanemine 
tööstuse muudatustega“ („ADAPT“) raames, mille eesmärk on edendada tööhõivet ja tööjõu kohanemist tööstuse 
muudatustega (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 30).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööhõive ja inimres- 
sursside arendamine“ („Employment“) raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet peamiselt inimressursside 
arendamise kaudu (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 36).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ühenduse algatuse („REGIS II“) raames 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 44).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, milles kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi maaelu arendamist käsitleva ühenduse 
algatuse („Leader II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 48).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama piirialade arendamist, piiriülest koostööd ja teatavaid energiavõrke käsitleva 
ühenduse algatuse („Interreg II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 60).  
Komisjoni 16. mai 1995. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse jaoks eriprogrammis 
rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades („PEACE I“) (EÜT C 186, 20.7.1995, 
lk 3).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama linnapiirkondi käsitleva ühenduse algatuse („URBAN“) raames (EÜT C 200, 
10.7.1996, lk 4).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste toetuste 
jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööjõu kohanemine tööstuse 
muudatustega“ („ADAPT“) raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet ja tööjõu kohanemist tööstuse muudatustega 
(EÜT C 200, 10.7.1996, lk 7).  L 51/546  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 09  (jätkub)  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse muudetud suunised rakenduskavade või 
ühiste toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööhõive ja 
inimressursside arendamine“ raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet peamiselt inimressursside arendamise 
kaudu (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 13).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ruumilise planeerimise alast riikidevahelist koostööd käsitleva ühenduse algatuse 
„Interreg“ („Interreg II C“) raames (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 23).  
Komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning 
regioonide komiteele, mis käsitleb eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes 
maakondades (1995–1999) („PEACE I“) (KOM(1997) 642 lõplik).  
04 02 10 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ESFi poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklitele 22 ja 23 
võetud uuenduslike meetmete ja tehnilise abi meetmetega seonduvaid kulukohustusi 2000.–2006. aasta programmitöö 
perioodist, mis on siiani täitmata. Uuenduslike meetmete hulka kuuluvad uurimistööd, katseprojektid ja kogemuste 
vahetus. Need meetmed olid kavandatud eelkõige struktuurifondide meetmete kvaliteedi parandamiseks. Tehniline abi 
hõlmab ettevalmistus-, seire-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa Sotsiaalfondi toimi- 
miseks. Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised ja lähetused); 
— teabe ja trükistega seotud kulud; 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud; 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud; 
— toetused.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  28.2.2017  ET L 51/547 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 11 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi (enne 2000. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  —  —  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta varasematel programmitöö perioodidel võetud Euroopa Sotsiaalfondi 
kulukohustusi, mis on seotud uuenduslike meetmete ning ettevalmistus-, seire-, hindamis-, järelevalve- ja juhtimis- 
meetmete või muude samalaadsete asjakohastes määrustes sätestatud tehnilise abi meetmetega.  
Assigneeringust rahastatakse ka varasemaid mitmeaastaseid meetmeid, eelkõige neid, mis on vastu võetud ja rakendatud 
muude allpool nimetatud määruste alusel ja mille eesmärgid ei kuulu struktuurifondide esmatähtsate eesmärkide hulka.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 83/516/EMÜ, 17. oktoober 1983, Euroopa Sotsiaalfondi ülesannete kohta (EÜT L 289, 22.10.1983, 
lk 38).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2950/83, 17. oktoober 1983, otsuse 83/516/EMÜ (Euroopa Sotsiaalfondi ülesannete kohta) 
rakendamise kohta (EÜT L 289, 22.10.1983, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2088/85, 23. juuli 1985, Vahemere kompleksprogrammide kohta (EÜT L 197, 27.7.1985, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 
13.8.1999, lk 5).  L 51/548  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 17 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Lähenemine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  510 000 000  p.m.  2 825 000 000  0,—  5 085 800 501,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta 2007.–2013. aasta programmitöö perioodidel lähenemiseesmärgiga seoses 
võetud Euroopa Sotsiaalfondi kulukohustusi, mis on siiani täitmata. Eesmärgi raames tahetakse kiirendada vähim 
arenenud liikmesriikide ja piirkondade lähenemist, parandades majanduskasvu ja tööhõive tingimusi.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi, mis on 
tekkinud eelkõige arengus maha jäänud riikides ja piirkondades majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste ning 
rahvastiku vananemise tõttu.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heakskiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
04 02 18 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Programm „PEACE“ (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta 2007.–2013. aasta programmitöö perioodidel programmiga „PEACE“ 
seoses võetud ESFi kulukohustusi, mis on siiani täitmata.  28.2.2017  ET L 51/549 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 18  (jätkub)  
Tunnustades Põhja-Iiri rahuprotsessi heaks tehtud erilisi jõupingutusi, eraldati ajavahemikuks 2007–2013 programmi 
„PEACE“ jaoks kokku 200 000 000 eurot. Programmi rakendamisel järgitakse täielikult struktuurifondi sekkumis- 
tegevuse täiendavuse põhimõtet.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Alusaktid  
16. ja 17. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  
04 02 19 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  190 000 000  p.m.  1 109 595 811  0,—  2 575 833 985,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta 2007.–2013. aasta programmitöö perioodidel piirkondliku konkurent- 
sivõime ja tööhõive eesmärgiga seoses võetud Euroopa Sotsiaalfondi programmide kulukohustusi, mis on siiani 
täitmata. Eesmärgiga tahetakse suurendada vähim arenenud piirkondade hulgast välja jäävate alade piirkondlikku 
konkurentsivõimet ja atraktiivsust ning tööhõivet, võttes arvesse strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärke.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi, mis on 
tekkinud eelkõige arengus maha jäänud riikides ja piirkondades majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste ning 
rahvastiku vananemise tõttu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  L 51/550  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 20 Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Tegevuse tehniline abi (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  1 500 000  0,—  3 183 635,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta 2007.–2013. aasta programmitöö perioodidel määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artiklites 45 ja 46 ning määruse (EÜ) nr 1081/2006 artiklis 9 sätestatud tehnilise abi meetmetega seoses täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa 
Sotsiaalfondi toimimiseks. Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised ja lähetused); 
— teabe ja trükistega seotud kulud; 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud; 
— puudega inimeste juurdepääsu toetamisega seotud kulud tehnilise abi meetmete raames; 
— kõrgetasemelise töörühmaga seotud kulu, et tagada selliste horisontaalsete põhimõtete rakendamine nagu meeste ja 
naiste võrdõiguslikkus, puudega inimeste juurdepääs ja jätkusuutlik areng; 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud; 
— toetused.  
Assigneering on samuti ette nähtud komisjoni poolt heaks kiidetud meetmete toetamiseks 2014.–2020. aasta 
programmitöö perioodi ettevalmistamisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  28.2.2017  ET L 51/551 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 60 Euroopa Sotsiaalfond — Vähem arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 346 787 700  4 979 660 000  6 904 001 096  2 892 000 000  9 266 035 395,—  995 432 520,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil majanduskasvu ja 
tööhõive eesmärgi raames makstavat ESFi toetust vähem arenenud piirkondadele. Selliste majanduslikult ja sotsiaalselt 
mahajäänud piirkondade järeleaitamise protsess nõuab pikaajalisi kestvaid jõupingutusi. Sellesse kategooriasse kuuluvad 
piirkonnad, mille SKP elaniku kohta jääb alla 75 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst.  
Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse horisontaalne ja erimeetmete kaudu toimuv edendamine peaks olema osa ESFi 
pakutavast toetusest, et parandada naiste tööalast konkurentsivõimet ja tõsta nende tööjõus osalemise määra. Erilist 
tähelepanu tuleks pöörata diskrimineerimiskeelule tööturul, vaesuse feminiseerumise vastu võitlemisele, hariduse 
kättesaadavusele ja taskukohastele lastehoiuteenustele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470), ning eriti selle 
artikli 4 lõike 3 punkt c.  
04 02 61 Euroopa Sotsiaalfond — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 907 753 625  1 109 539 000  1 631 895 346  735 965 850  2 020 723 782,—  195 936 615,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil majanduskasvu ja 
tööhõive investeeringute eesmärgi raames makstavat ESFi toetust piirkondadele, mis kuuluvad piirkondade jaotuse 
uude kategooriasse „üleminekupiirkonnad“, mis asendab 2007–2013 kehtinud toetuste järkjärgulise kasutuselevõtu ja 
kaotamise süsteemi. Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik piirkonnad, mille SKP elaniku kohta jääb 75 % ja 90 % vahele 
ELi 27 liikmesriigi keskmisest.  L 51/552  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 61  (jätkub)  
Soolise aspekti arvestamise ja soolise võrdõiguslikkuse alased erimeetmed peaksid olema osa ESFi pakutavast toetusest, 
et parandada naiste tööalast konkurentsivõimet ja tõsta nende tööjõus osalemise määra. Erilist tähelepanu tuleks 
pöörata diskrimineerimiskeelule tööturul, vaesuse feminiseerumise vastu võitlemisele, hariduse kättesaadavusele ja 
taskukohastele lastehoiuteenustele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470), ning eriti selle 
artikli 4 lõike 3 punkt b.  
04 02 62 Euroopa Sotsiaalfond — Arenenumad piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 629 184 747  2 490 475 000  3 479 119 793  1 698 091 258  4 213 592 213,—  365 230 778,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil majanduskasvu ja 
tööhõive eesmärgi raames makstavat ESFi toetust rohkem arenenud piirkondadele. Kuigi abi vähem arenenud 
piirkondadele jääb ühtekuuluvuspoliitika prioriteediks, on see assigneering ette nähtud selleks, et rahastada selliste 
oluliste probleemidega tegelemist, millega seisavad silmitsi kõik liikmesriigid, näiteks konkurents teadmistepõhises 
majanduses, liikumine vähese CO  2 -heitega majanduse suunas ning ühiskondlik kihistumine, mida põhjustab praegune 
majanduskliima. Sellesse kategooriasse kuuluvad need piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on üle 90 % 27-liikmelise 
ELi keskmisest.  
Soolise aspekti arvestamise ja soolise võrdõiguslikkuse alased erimeetmed peaksid olema osa ESFi pakutavast toetusest, 
et parandada naiste tööalast konkurentsivõimet ja tõsta nende tööjõus osalemise määra. Erilist tähelepanu tuleks 
pöörata diskrimineerimiskeelule tööturul, vaesuse feminiseerumise vastu võitlemisele, hariduse kättesaadavusele ja 
taskukohastele lastehoiuteenustele.  28.2.2017  ET L 51/553 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 62  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470), ning eriti selle 
artikli 4 lõike 3 punkt a.  
04 02 63 Euroopa Sotsiaalfond — Tegevuse tehniline abi  
04 02 63 01 Euroopa Sotsiaalfond — Tegevuse tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 000 000  11 000 000  18 000 000  7 200 000  11 801 111,20  5 727 632,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 rakendamiseks vajaliku ettevalmistustöö, järelevalve, tehnilise 
abi, hindamise, auditeerimise, kontrollimeetmete ja üldsuse teavitamise rahastamiseks vastavalt kõnealuse määruse 
artiklitele 58 ja 118. Eelkõige võib assigneeringut kasutada koos partnerorganisatsioonide ja liikmesriikide sidus- 
rühmadega korraldatava tegevuse (nt koolitus, kohtumised või konverentsid) rahastamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka haldusvaldkonnaga seotud õppe ning valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartne- 
ritega koostöö tegemise toetamiseks.  
Assigneering on muu hulgas ette nähtud ka selleks, et arendada välja: 
— vahendid elektrooniliseks projektirakendamiseks ja -aruandluseks ning rakenduskavade haldamise ja rakendamisega 
seotud dokumentide ja menetluste standardimiseks; 
— vastastikune eksperdihinnang iga liikmesriigi finantsjuhtimise ja tulemuste kvaliteedi kohta;  L 51/554  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 63  (jätkub)  
04 02 63 01  (jätkub)  
— avaliku hanke standarddokumendid; 
— ühine tulemus- ja mõjunäitajate süsteem; 
— parimate tavade käsiraamat, et optimeerida raha kasutamist ja vähendada veamäära.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
04 02 63 02 Euroopa Sotsiaalfond (ESF) — Liikmesriigi taotlusel antav operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  567 079  p.m.  p.m.  0,—  1 651 884,50  
Märkused  
Punkt on ette nähtud selleks, et rahastada tehnilist abi, mida komisjon annab ajutistes eelarveraskustes oleva liikmesriigi 
taotlusel. Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja sotsiaal- 
probleemide lahendamiseks läbi viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja raken- 
damise meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  28.2.2017  ET L 51/555 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 02 — EUROOPA SOTSIAALFOND  (jätkub)  
04 02 64 Noorte tööhõive algatus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
— 600 000 000  —  1 050 000 000  1 636 861 580,—  1 035 056 386,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et anda täiendavat toetust ESFi vahenditest rahastatavatele meetmetele, millega 
võideldakse noorte tööpuuduse vastu. Tegemist on majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgi raames noorte 
tööhõive algatuse jaoks makstavate konkreetsete summadega piirkondades, kus noorte tööpuuduse määr oli 2012. 
aastal üle 25 %, või nende liikmesriikide puhul, kus noorte tööpuuduse määr suurenes 2012. aastal rohkem kui 30 % 
võrra, piirkondades, kus noorte tööpuuduse määr oli 2012. aastal suurem kui 20 % („rahastamiskõlblikud piirkonnad“). 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodil on sellele eelarvereale eraldatud täiendavalt 3 000 000 000 eurot, mis on 
ette nähtud ESFi toetuste maksmiseks rahastamiskõlblikes piirkondades. Assigneering on ette nähtud inimväärsete 
töökohtade loomise rahastamiseks.  
Soolise võrdõiguslikkuse edendamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata noorte naiste olukorrale, kes võivad seista 
silmitsi soopõhiste takistustega, kui nad püüavad leida kvaliteetseid tööpakkumisi, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe 
või praktikavõimalusi.  
Assigneeringut kasutatakse muu hulgas selleks, et toetada noorte tööpuudusest kõige enam mõjutatud piirkondades 
mitteformaalset haridust, keelekursusi, demokraatlikku teadlikkust ja kutseõpet kombineerivate haridusstruktuuride 
loomist nii avaliku sektori osalejate kui ka valitsusväliste organisatsioonide poolt.  
Aastatel 2014–2017 mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäära raames olemas olevad 
varud moodustavad finantsraamistiku kulukohustuste koguvaru, mis tuleb teha kättesaadavaks lisaks finantsraamistikus 
aastateks 2016–2020 kindlaks määratud ülemmääradele majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurenda- 
misega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, nagu on sätestatud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses 
(EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  L 51/556  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 03  TÖÖHÕIVE, SOTSIAAL- 
KÜSIMUSED JA SOTSIAALNE 
KAASATUS  
04 03 01  Eesõigused ja eripädevused  
04 03 01 01  Ametiühingute esindajatega 
peetavate esialgsete konsult- 
atsioonide koosolekute kulud  1,1 450 000  300 000  452 800  350 000  444 645,03  265 016,88  88,34  
04 03 01 03  Tööjõu vaba liikumine ning 
sotsiaalkindlustusskeemide ja võõr- 
töötajate, sh kolmandatest riikidest 
tulnud võõrtöötajate suhtes raken- 
datavate meetmete koordineerimine  1,1 8 822 000  6 365 000  8 589 000  6 200 000  7 506 270,77  6 903 039,14  108,45  
04 03 01 04  Sotsiaalset ja demograafilist 
olukorda ning perekondi käsitlevad 
analüüsid ja uuringud  1,1 4 018 500  2 660 000  4 118 000  2 800 000  3 701 959,89  2 024 452,61  76,11  
04 03 01 05  Töötajate organisatsioonidele 
suunatud teavitus- ja koolitus- 
meetmed  1,1 19 263 200  17 800 000  18 758 200  16 500 000  17 838 544,72  17 137 077,13  96,28  
04 03 01 06  Ettevõtjate esindajate teavitamine, 
nõustamine ja kaasamine  1,1 7 313 000  5 372 000  7 313 000  6 400 000  6 401 131,90  3 467 569,57  64,55  
04 03 01 07  Aktiivsena vananemise ja põlvkon- 
dadevahelise solidaarsuse Euroopa 
aasta (2012)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 01 08  Töösuhted ja sotsiaalne dialoog  1,1 16 206 000  12 400 000  15 775 000  12 300 000  11 657 597,22  12 258 075,95  98,86  
Artikkel 04 03 01 — Vahesumma  56 072 700  44 897 000  55 006 000  44 550 000  47 550 149,53  42 055 231,28  93,67  
04 03 02  Euroopa Liidu tööhõive ja 
sotsiaalse innovatsiooni programm 
(EaSI)  
04 03 02 01  Programm „PROGRESS“ — Liidu 
tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning 
töötingimusi käsitlevate õigusaktide 
väljatöötamise, rakendamise, 
järelevalve ja hindamise toetamine  1,1 65 000 000  41 167 000  74 681 600  38 850 000  71 841 420,60  28 295 399,59  68,73  
04 03 02 02  EURES — Töötajate vabatahtliku 
riikidevahelise liikuvuse hõlbus- 
tamine ja uute töötamise võimaluste 
pakkumine  1,1 23 578 000  17 753 000  22 061 000  14 300 000  23 024 481,86  13 417 695,85  75,58  28.2.2017  ET L 51/557 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 03  Mikrorahastamine ja sotsiaalne ette- 
võtlus — Juriidiliste ja füüsiliste 
isikute, eelkõige tööturult eemale 
jäänute parem rahastamine ning 
sotsiaalsed ettevõtted  1,1 43 465 800  27 500 000  25 624 200  17 000 000  31 427 570,48  9 975 125,43  36,27  
Artikkel 04 03 02 — Vahesumma  132 043 800  86 420 000  122 366 800  70 150 000  126 293 472,94  51 688 220,87  59,81  
04 03 11  Euroopa Elu- ja Töötingimuste 
Parandamise Fond  1,1 20 364 000  20 364 000  20 360 000  20 360 000  20 371 000,—  20 371 000,—  100,03  
04 03 12  Euroopa Tööohutuse ja Tööter- 
vishoiu Agentuur  1,1 14 514 000  14 514 000  14 663 000  14 663 000  14 965 660,—  14 732 995,—  101,51  
04 03 13  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus 
(Cedefop)  1,1 17 375 000  17 375 000  17 051 000  17 051 000  17 224 000,—  17 000 000,—  97,84  
04 03 14  Euroopa Koolitusfond (ETF)  4 19 771 000  19 771 000  19 956 000  19 956 000  20 143 234,16  20 143 234,16  101,88  
04 03 51  Programmi „Progress“ meetmete 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  5 000 000  p.m.  11 400 000  0,—  15 915 128,14  318,30  
04 03 52  EURESi meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  300 000  p.m.  2 000 000  0,—  4 944 171,88  1 648,06  
04 03 53  Muude meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  1 700 000  p.m.  2 000 000  76 038,93  12 918 443,43  759,91  
04 03 77  Katseprojektid ja ettevalmistavad 
meetmed  
04 03 77 02  Katseprojekt — Eluaseme omamise 
õiguse kaitse edendamine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  499 665,—  
04 03 77 04  Katseprojekt — Töökohtade säili- 
tamise meetmed  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 05  Katseprojekt — Töötajate liikuvuse 
ja integratsiooni suurendamine 
liidus  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 06  Katseprojekt — Ametiasutuste, 
äriettevõtete ja mittetulundusette- 
võtete ulatuslik koostöö inimeste 
integreerimiseks ühiskonda ja 
tööturule  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  11 148,35  
04 03 77 07  Ettevalmistav meede — Sinu 
esimene EURESi töökoht  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  750 000  0,—  621 958,03  L 51/558  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 08  Katseprojekt — Sotsiaalne soli- 
daarsus sotsiaalseks integratsiooniks  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  898 116,—  
04 03 77 09  Ettevalmistav meede — Teabe- 
keskused lähetatud töötajatele ja 
võõrtöötajatele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  49 897,47  
04 03 77 10  Katseprojekt — Ebakindla töö 
muutmine õigustega tagatud tööks  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 12  Katseprojekt — Vanemaealiste 
töötajate töötervishoid ja tööohutus  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 13  Ettevalmistav meede — Noortele 
suunatud aktiveerimismeetmed: 
algatuse „Noorte liikuvus“ raken- 
damine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  1 207 886,94  
04 03 77 14  Ettevalmistav meede — Sotsiaalette- 
võtlusest ja noorte ettevõtlusest 
juhinduv sotsiaalne innovatsioon  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  737 544,19  
04 03 77 15  Katseprojekt — Euroopa 
töötuskindlustuse ja töötushüvitise 
kava teostatavus ja lisaväärtus  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  1 000 000  0,—  183 862,—  
04 03 77 16  Ettevalmistav meede — Mikrolaenud 
konkreetselt noorte tööpuuduse 
vastu võitlemiseks  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 03 77 17  Katseprojekt — Sotsiaalkindlus- 
tuskaart  1,1 p.m.  500 000  700 000  350 000  500 000,—  0,—  0  
04 03 77 18  Ettevalmistav meede — Sotsiaalne 
solidaarsus sotsiaalseks integrat- 
siooniks  1,1 p.m.  750 000  p.m.  750 000  1 500 000,—  0,—  0  
04 03 77 19  Ettevalmistav meede — Ebasoodsas 
olukorras olevate Euroopa rändajate 
aktiivse kaasamise toetamine 
kohalike sotsiaal- ja majandusinte- 
gratsioonikeskuste loomise ja katse- 
tamise kaudu  1,1 p.m.  250 000  p.m.  250 000  500 000,—  0,—  0  
04 03 77 20  Katseprojekt — Sotsiaaltoetuste 
vähendamise tagajärjed  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/559 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 03 77 21  Katseprojekt — Euroopa Liidu 
reaalajas toimiv viipekeele rakendus 
ja teenus  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  395 425,26  
04 03 77 23  Ettevalmistav meede — „Reactivate“ 
– liidusisene liikuvusprogramm üle 
35 aasta vanustele töötutele  1,1 2 500 000  1 500 000  3 000 000  1 500 000  
04 03 77 24  Katseprojekt — Kvaliteetne tööhõive 
karjäärialustajatele ettevõtluse abil  1,1 p.m.  350 000  700 000  350 000  
04 03 77 25  Ettevalmistav meede — Lastegarantii 
süsteem / Euroopa lastegarantii 
loomine ja selle rahaline toetamine  1,1 2 000 000  1 000 000  
Artikkel 04 03 77 — Vahesumma  4 500 000  4 350 000  4 400 000  5 950 000  2 500 000,—  4 605 503,24  105,87  
Peatükk 04 03 — Kogusumma  264 640 500  214 691 000  253 802 800  208 080 000  249 123 555,56  204 373 928,—  95,19  
04 03 01 Eesõigused ja eripädevused  
04 03 01 01 Ametiühingute esindajatega peetavate esialgsete konsultatsioonide koosolekute kulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
450 000  300 000  452 800  350 000  444 645,03  265 016,88  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud seoses Euroopa ametiühingute esindajatega peetavate esialgsete konsultatsioonide 
koosolekutega, mille eesmärk on aidata neil kujundada oma arvamust ja kooskõlastada seisukohti liidu poliitika 
väljatöötamise suhtes.  
Assigneeringust kaetakse samuti kulud, mis on seotud uuringute, töötubade, konverentside, analüüside, hindamiste, 
trükiste avaldamise, tehnilise abi, andmebaaside ja tarkvara ostmise ja hooldamise ning selliste meetmete kaasrahas- 
tamise ja toetamisega, mis on seotud majandusarengu jälgimise, meetmete koostoime analüüsi ning majanduspoliitika 
tegevussuundade koordineerimisega.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  L 51/560  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 03 Tööjõu vaba liikumine ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötaj ate 
suhtes rakendatavate meetmete koordineerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 822 000  6 365 000  8 589 000  6 200 000  7 506 270,77  6 903 039,14  
Märkused  
Tegevuse eesmärk on edendada töötajate geograafilist ja tööalast liikuvust Euroopas (sealhulgas koordineerida sotsiaal- 
kindlustusskeeme) selleks, et kõrvaldada töötajate vaba liikumise takistused ja anda panus Euroopa tasandil tõelise 
tööturu loomisele. Seda võib kasutada ka selleks, et toetada seaduslike (sh kolmandatest riikidest pärit) võõrtöötajate 
integreerimist Euroopa tööturgudele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata analüüsile, et kõrvaldada tööalase liikuvuse 
soopõhised takistused ja soopõhised riskid.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada tegevusi, millega toetatakse liidu õiguse järelevalvet, rahastades selliste 
ekspertide võrgustikku, kes tegelevad töötajate vaba liikumise ja sotsiaalkindlustusega ja kelle ülesanne on esitada 
regulaarselt aruandeid liidu õigusaktide rakendamise kohta liikmesriikides ja liidu tasandil ning analüüsida ja hinnata 
liikmesriikide õigusaktide peamisi trende seoses töötajate vaba liikumise ja sotsiaalkindlustusskeemide koordineeri- 
misega. Lisaks rahastatakse assigneeringust liidu õigusaktide rakendamist toetavaid tegevusi, sealhulgas komiteede 
kohtumiste korraldamist, teadlikkuse parandamise meetmete rakendamist ja muud spetsiifilist tehnilist abi ning 
sotsiaalkindlustusalase teabe elektrooniline vahetamise süsteemi (EESSI) arendamist ja rakendamist.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos 
käesolevasse punkti kantud programmi või meetmete eesmärgi saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude 
katteks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud; 
— töötajate vaba liikumist ning sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide 
põhiliste suundumuste analüüs ja hindamine, samuti kõnealustes valdkondades tegutsevate ekspertide võrgustike 
rahastamine; 
— poliitiliste arengusuundade analüüs ja uurimine töötajate vaba liikumise valdkonnas, näiteks seoses ülemineku- 
perioodi lõppemise ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate sätete ajakohastamisega; 
— õiglase liikuvuse tagamine täiendavate infokeskuste loomise abil;  28.2.2017  ET L 51/561 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 03  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud halduskomisjoni ja selle töörühmade töö toetamisega ning tehtud otsustega seotud 
järelmeetmetega, samuti tööjõu vaba liikumisega tegelevate tehniliste komiteede ja nõuandekomiteede töö 
toetamine; 
— kulud, mis on seotud uute sotsiaalkindlustusmääruste kohaldamist ette valmistavate meetmete toetamisega, 
sealhulgas riikideülese kogemuste- ja teabevahetusega ning riigi tasandil välja töötatud koolitusalgatustega; 
— kulud, mis on seotud selliste meetmete rahastamisega, mille eesmärk on pakkuda paremat teenust ning suurendada 
üldsuse teadlikkust, sh meetmed võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse ja tööhõivega seotud probleemide kindlakstege- 
miseks, hõlmates ka ebakindlates töösuhetes olevate inimeste ja naiskoduabiliste ja -hooldajate olukorda, ning 
meetmed haldusmenetluste kiirendamiseks ja lihtsustamiseks, töötajate vaba liikumist takistavate asjaolude ja 
sotsiaalkindlustussüsteemide vahelise koordineerimise puudumise ning sellest puudega inimestele avalduva mõju 
sootundlik analüüs, sealhulgas haldusmenetluste kohandamine uute infotöötlustehnoloogiatega, et parandada 
õiguste omandamise süsteemi ning hüvitiste arvutamist ja maksmist vastavalt määrustele (EMÜ) nr 1408/71 ja 
(EMÜ) nr 574/72, määrusele (EÜ) nr 859/2003 ja määrusele (EÜ) nr 883/2004, selle rakendusmäärusele (EÜ) nr 
987/2009 ning määrusele (EL) nr 1231/2010; 
— teabe ja kampaaniate väljatöötamine, et teavitada inimesi nende vaba liikumise alastest õigustest ja sotsiaalkind- 
lustussüsteemide koordineerimisest; 
— liikmesriikidevahelise sotsiaalkindlustusalase teabe elektroonilise vahetamise toetamine, et aidata rakendada määrust 
(EÜ) nr 883/2004 ja selle rakendusmäärust (EÜ) nr 987/2009. See hõlmab EESSI süsteemi kesksõlme hooldust, 
süsteemi komponentide testimist, kasutajatoe tegevust ning süsteemi edasise arengu ja koolitustegevuse toetamist.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artiklid 45 ja 48.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71, 14. juuni 1971, sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires 
liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2).  L 51/562  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 03  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 574/72, 21. märts 1972, millega määratakse kindlaks määruse (EMÜ) nr 1408/71 
(sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja 
nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord (EÜT L 74, 27.3.1972, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 98/49/EÜ, 29. juuni 1998, ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate 
täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 859/2003, 14. mai 2003, millega laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) 
nr 574/72 sätteid kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted juba ei hõlma üksnes nende kodakondsuse alusel 
(ELT L 124, 20.5.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004, 29. aprill 2004, sotsiaalkindlustussüsteemide koordi- 
neerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 987/2009, 16. september 2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 
883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1231/2010, 24. november 2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 
883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes 
nende kodakondsuse tõttu (ELT L 344, 29.12.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 492/2011, 5. aprill 2011, töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires 
(ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/50/EL, 16. aprill 2014, mis käsitleb miinimumnõudeid liikmesriikid- 
evahelise töötajate liikuvuse suurendamiseks täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel 
(ELT L 128, 30.4.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/54/EL, 16. aprill 2014, meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba 
liikumise raames töötajatele antud õiguste kasutamist (ELT L 128, 30.4.2014, lk 8).  
04 03 01 04 Sotsiaalset ja demograafilist olukorda ning perekondi käsitlevad analüüsid ja uuringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 018 500  2 660 000  4 118 000  2 800 000  3 701 959,89  2 024 452,61  28.2.2017  ET L 51/563 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 04  (jätkub)  
Märkused  
Tegevuse eesmärk on edendada seda, et liikmesriikide poliitika suudaks paremini toime tulla demograafiliste ja 
sotsiaalsete raskustega, selleks toodetakse ja levitatakse võrreldavat teavet strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise 
kontekstis ja sotsiaalpoliitika tuleviku prioriteetide kindlaksmääramiseks, sealhulgas soopõhiseid meetmeid.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, millega edendatakse võrdleva analüüsi väljatöötamist ning 
sotsiaalse ja demograafilise olukorra, liidu sotsiaal-majanduslike suundumuste, samuti soolise palgalõhe ja töökohal 
naiste diskrimineerimisega seonduvate arvamuste ja kogemuste vahetust kõigil asjakohastel tasanditel (piirkondlik, 
riiklik, liit, rahvusvaheline). Assigneering on ette nähtud ka niisuguste meetmete rahastamiseks, mille eesmärk on 
toetada sotsiaalse olukorra vaatlemise keskuse tegevust, koostööd liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide 
võetud asjakohaste meetmete valdkonnas ning Euroopa Perede Liidu tehnilise tugirühma juhtimist.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige nende kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesolevasse punkti kantud programmi või meetmete eesmärgi 
saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude katteks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige komisjoni aruandlusega seonduvate kulude katmiseks (sealhulgas sotsiaalse 
olukorra aastaaruanne, demograafiliste muutuste ja nende mõju aruanne, mis vastavalt Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 159 esitatakse iga kahe aasta järel), samuti sellised komisjoni aruanded 
sotsiaalprobleemide kohta (mille koostamist võib ELi toimimise lepingu artikli 161 kohaselt Euroopa Parlament 
komisjonilt taotleda).  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud ELi toimimise lepingus osutatud aruandluseks 
vajaliku analüüsi tegemisega, samuti teadmiste levitamisega suuremate sotsiaalsete ja demograafiliste probleemide ja 
nende lahendamise võimaluste kohta. Soolist aspekti nõuetekohaselt arvestades võib silmas pidada eelkõige järgmisi 
tegevusi: 
— analüüsid, mis käsitlevad rahvastiku vananemise mõju seoses kõiki vanuserühmi kaasava ühiskonnaga, arvestades 
muutusi hoolekande- ja sotsiaalkaitsevajadustes, käitumises ja vastavate valdkondade poliitikas, sealhulgas eakamaid 
vähemuste või sisserändajate hulka kuuluvaid isikuid käsitlevad uuringud ning mitteametlike hooldajate olukord; 
— analüüsid, mis käsitlevad demograafiliste muutuste mõju liidu ja liikmesriikide poliitikale, meetmetele ja program- 
midele, ning soovituste koostamine liidu ja riikliku tasandi majandus- ja muu poliitika, meetmete ja programmide 
kohandamiseks, et ära hoida ühiskonna vananemisega kaasnevat negatiivset mõju; 
— perekondade ja demograafiliste suundumuste vaheliste seoste analüüs; 
— vaesuse, sissetulekute ja jõukuse jaotumisega seotud suundumuste ning nende ühiskonnale laiemalt avalduva mõju 
analüüs;  L 51/564  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 04  (jätkub)  
— uuringud tehnoloogia arengu mõju kohta leibkondadele ja ühiskonnale üldiselt (mõju kommunikatsioonitehno- 
loogiale ning geograafilisele ja tööalasele liikuvusele); 
— analüüsid, mis käsitlevad seoseid puude ja demograafiliste suundumuste vahel, puudega inimeste ja nende 
perekondade sotsiaalset olukorda ning puudega laste vajadusi nende perekonnas ja kogukonnas; 
— kaupade ja teenustega seonduvaid (omandatud õiguste kaitsmise ja laiendamisega seotud) sotsiaalseid eesmärke 
käsitlevate suundumuste analüüs, võttes arvesse uusi sotsiaalseid probleeme, demograafilisi suundumusi ja põlvkon- 
dadevaheliste suhete muutumist; 
— asjakohaste metodoloogiliste vahendite (sotsiaalsete näitajate kogumid, simulatsioonitehnikad, kõigi tasandite polii- 
tiliste algatuste kohta andmete kogumine jne) väljatöötamine, et sotsiaalset olukorda, sotsiaalkaitset ja sotsiaalset 
kaasatust käsitlevate iga-aastaste aruannete koostamiseks oleksid olemas usaldusväärsed kvantitatiivsed ja 
teaduslikud andmed; 
— teadlikkuse suurendamine seoses suuremate sotsiaalsete ja demograafiliste probleemidega ning selleteemaliste 
arutelude korraldamine, et tõhustada poliitilisi meetmeid; 
— demograafiliste suundumuste, perekonnaelu ja lapsepõlve arvestamine asjakohase Euroopa Liidu poliitika rakenda- 
misel, näiteks isikute vaba liikumise ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas.  
Alusaktid  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artiklid 159 ja 161.  
04 03 01 05 Töötajate organisatsioonidele suunatud teavitus- ja koolitusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 263 200  17 800 000  18 758 200  16 500 000  17 838 544,72  17 137 077,13  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud seoses töötajate organisatsioonide, kaasa arvatud kandidaatriikide töötajate organis- 
atsioonide esindajate teavitus- ja koolitusmeetmetega, mis tulenevad liidu meetmetest liidu sotsiaalse mõõtme raken- 
damise raames. Need meetmed peaksid kaasama töötajate organisatsioonid Euroopa tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ees 
seisvate probleemide lahendamisse, nagu on ette nähtud strateegias „Euroopa 2020“ ning seoses liidu algatustega, mille 
eesmärk on leevendada majanduskriisi tagajärgi. Eritähelepanu pööratakse koolitusele, milles käsitletakse sooga seotud 
probleeme töökohas.  28.2.2017  ET L 51/565 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 05  (jätkub)  
Assigneering peaks eelkõige katma järgmist: 
— toetus kahe ametiühingu eriinstituudi, Euroopa ametiühingute instituudi ja Euroopa tööküsimuste keskuse – mis on 
loodud selleks, et lihtsustada suutlikkuse suurendamist Euroopa tasandil toimuvate koolituste ja teadusuuringute abil 
ning et parandada töötajate esindajate kaasamist Euroopa valitsemisasjadesse – töökavadele; 
— töötajate organisatsioonide, kaasa arvatud kandidaatriikide töötajate organisatsioonide esindajate teavitus- ja 
koolitusmeetmed, mis tulenevad liidu meetmetest liidu sotsiaalse mõõtme rakendamise raames; 
— kandidaatriikide tööturu osapoolte esindajaid hõlmavad meetmed, mille konkreetne eesmärk on edendada 
sotsiaalset dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset 
osalust töötajate organisatsioonide otsuseid tegevates organites.  
Sotsiaaldialoogi taasalustamisprotsessi ja toimimise parandamiseks, majanduse elavdamise toetamiseks ning sotsiaalses 
turumajanduses konkurentsivõime ja õigluse suurendamiseks on vaja tugevaid ja pädevaid sotsiaalpartnereid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 154 vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel 
sõlmitud konventsioon.  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1) ja selle direktiivi eridirektiivid.  
Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid 
raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19).  
04 03 01 06 Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 313 000  5 372 000  7 313 000  6 400 000  6 401 131,90  3 467 569,57  L 51/566  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering peaks eelkõige katma järgmist: 
— meetmed, millega luua tingimused ettevõtetes sotsiaalse dialoogi arendamiseks ja töötajate kaasamiseks, nagu on 
sätestatud Euroopa töönõukogusid käsitlevas direktiivis 2009/38/EÜ, direktiivides 2001/86/EÜ ja 2003/72/EÜ 
vastavalt töötajate kaasamise kohta Euroopa äriühingutes ja Euroopa ühistute kohta, direktiivis 2002/14/EÜ, millega 
kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses, direktiivis 98/59/EÜ kollek- 
tiivsete koondamiste kohta ning direktiivi 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) 
artiklis 16; 
— algatused, millega tugevdatakse riikidevahelist koostööd töötajate ja tööandjate esindajate vahel seoses korraga 
mitmes liikmesriigis tegutsevates ettevõtetes töötavate töötajate teavitamise, konsulteerimise ja osalemisega, samuti 
võib rahastada riikidevahelistes teavitus-, konsultatsiooni- ja osalusorganites töötavatele läbirääkijatele ja esindajatele 
suunatud lühiajalisi koolitusmeetmeid. Assigneering võib hõlmata sotsiaalpartneritele suunatud meetmeid kandidaa- 
triikides; 
— meetmed, mis võimaldavad sotsiaalpartneritel kasutada oma õigusi ja täita kohustusi seoses töötajate kaasamisega, 
eelkõige Euroopa töönõukogudega seoses, tutvustada sotsiaalpartneritele piiriülese ettevõtja kollektiivlepinguid ja 
tugevdada sotsiaalpartnerite koostööd töötajate kaasatust käsitleva liidu õiguse valdkonnas; 
— meetmed, millega soodustatakse töötajate kaasamist ettevõtete tegevusse, samuti töötajate teavitamise ja konsul- 
teerimise valdkonnas kehtivate liidu õigusaktide toimivuskontrolli järelduste hindamine; 
— uuenduslikud meetmed, mis on seotud töötajate osalemisega ja mida kasutatakse juhtudel, kui on vaja toetada 
muutuste prognoosimist ning vältida ja lahendada vaidlusi, mis on tekkinud liidu tasandi ettevõtete ja liidu tasandi 
kontsernide ümberstruktureerimise, ühinemise, ülevõtmiste ja ümberpaigutuste tagajärjel; 
— meetmed sotsiaalpartneritevahelise koostöö tugevdamiseks, et töötada välja töötajate kaasamine juhtudel, kus on 
vaja leida lahendusi toimetulekuks selliste majanduskriisi tagajärgedega nagu massilised koondamised, või olukorras, 
kus tegevus on vaja ümber korraldada kaasava, jätkusuutliku ja vähese CO  2 -heitega majanduse suunas; 
— riikidevahelised teabe- ja heade tavade vahetuse meetmed äriühingutevahelistes sotsiaaldialoogi käsitlevates küsi- 
mustes.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 154 ja 155 vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel 
sõlmitud konventsioon.  28.2.2017  ET L 51/567 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 06  (jätkub)  
Nõukogu direktiiv 97/74/EÜ, 15. detsember 1997, millega laiendatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi 
suhtes direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise 
kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22).  
Nõukogu direktiiv 98/59/EÜ, 20. juuli 1998, kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlus- 
tamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).  
Nõukogu direktiiv 2001/23/EÜ, 12. märts 2001, ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi 
kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16).  
Nõukogu direktiiv 2001/86/EÜ, 8. oktoober 2001, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate 
kaasamise suhtes (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/14/EÜ, 11. märts 2002, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja 
nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29).  
Nõukogu direktiiv 2003/72/EÜ, 22. juuli 2003, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas 
(ELT L 207, 18.8.2003, lk 25).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/56/EÜ, 26. oktoober 2005, piiratud vastutusega äriühingute piiriülese 
ühinemise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/38/EÜ, 6. mai 2009, Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate 
teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides 
(ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).  
04 03 01 07 Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/568  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 07  (jätkub)  
Märkused  
Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta eesmärk oli suurendada üldsuse teadlikkust 
aktiivsena vananemise tähtsusest, ergutada liikmesriikide ja sidusrühmade vahelist väitlust, teabevahetust ja vastastikust 
õppimist kõikidel tasanditel, luua kohustuste ja praktiliste meetmete raamistik, mis võimaldaks liidul, liikmesriikidel ja 
sidusrühmadel kõikidel tasanditel konkreetse tegevuse kaudu töötada välja uuenduslikke lahendusi, meetmeid ja 
pikaajalisi strateegiaid ning järgida konkreetseid aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsusega seotud 
eesmärke ning edendada meetmeid, mis aitavad võidelda vanusega seotud diskrimineerimise vastu.  
Assigneering oli ette nähtud liidu tegevuse toetamiseks, mis on kooskõlas aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise 
solidaarsuse Euroopa aasta eesmärkidega, ning asjaomase eesistujariigi poolt ELi tasandi lõppkonverentsi korraldamisega 
seotud kulude katmiseks. Osa nimetatud assigneeringust oli ette nähtud katma ka aktiivsena vananemise ja põlvkondad- 
evahelise solidaarsuse Euroopa aasta hindamisega seotud kulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 940/2011/EL, 14. september 2011, aktiivsena vananemise ja põlvkondad- 
evahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta (ELT L 246, 23.9.2011, lk 5).  
04 03 01 08 Töösuhted ja sotsiaalne dialoog  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 206 000  12 400 000  15 775 000  12 300 000  11 657 597,22  12 258 075,95  
Märkused  
Käesoleva tegevuse eesmärk on tugevdada sotsiaalse dialoogi rolli ja edendada sotsiaalpartneritevaheliste lepingute ja 
muude ühismeetmete vastuvõtmist liidu tasandil. Rahastatavad meetmed peaksid aitama sotsiaalpartnerite organis- 
atsioonidel lahendada Euroopa tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ees seisvaid probleeme, nagu on ette nähtud strateegias 
„Euroopa 2020“ ning seoses liidu algatustega, mille eesmärk on leevendada majanduskriisi tagajärgi ning aidata kaasa 
töösuhetega tegelevate organisatsioonide oskusteabe ja tavade kvaliteedi parandamisele ja levikule.  
Assigneering peaks eelkõige katma järgmist: 
— kulud, mis on seotud uuringute, konsultatsioonide, ekspertide kohtumiste, läbirääkimiste, teavitamismeetmete, 
trükistega ja muude tegevustega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva punkti 
alla kuuluvate meetmetega, samuti kõik muud kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordsed teenuse osutamise lepingud;  28.2.2017  ET L 51/569 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 01  (jätkub)  
04 03 01 08  (jätkub)  
— sotsiaalpartnerite võetavad meetmed sotsiaaldialoogi edendamiseks (sealhulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suuren- 
damiseks) tootmisharude ja sektorite tasandil; 
— meetmed, millega parandatakse teadlikkust töösuhetega tegelevatest organisatsioonidest ja vastavatest tavadest liidus 
ning tulemuste levitamisest; 
— kandidaatriikide sotsiaalpartnerite esindajaid hõlmavad meetmed, mille konkreetne eesmärk on edendada sotsiaalset 
dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust nii 
ametiühingute kui ka tööandjate organisatsioonide otsuseid tegevates organites; 
— meetmed töösuhete valdkonnas meetmete toetamiseks, eelkõige eriteadmiste arendamiseks ja liiduga seotud teabe 
vahetamiseks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 154 ja 155 vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
04 03 02 Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)  
04 03 02 01 Programm „PROGRESS“ — Liidu tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise,  
rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
65 000 000  41 167 000  74 681 600  38 850 000  71 841 420,60  28 295 399,59  
Märkused  
Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) üldeesmärk on aidata kaasa strateegia „Euroopa 
2020“ ning selle tööhõive ja hariduse edendamise ja vaesuse vastu võitlemisega seonduvate peamiste eesmärkide 
rakendamisele, andes rahalist toetust liidu eesmärkide saavutamiseks.  
Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi üldeesmärkide saavutamiseks tööhõive kõrge taseme edenda- 
misel, piisava sotsiaalkaitse tagamisel, sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemisel, töötingimuste parandamisel ning 
tööohutuse tagamisel ja töötajate tervise kaitsel on programmi „Progress“ tegevussuuna konkreetsed eesmärgid:  L 51/570  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 01  (jätkub)  
— töötada välja ja levitada kõrgetasemelisi võrreldavaid analüütilisi teadmisi tagamaks, et ELi tööhõive- ja sotsiaalpo- 
liitika, töötingimuste ning töötervishoiu ja -ohutusalased õigusaktid põhinevad usaldusväärsetel tõendusmaterjalidel 
ja vastavad liikmesriikide ja teiste osalevate riikide vajadustele, väljakutsetele ja tingimustele; 
— edendada tõhusat ja kaasavat teabe jagamist, vastastikust õppimist ja dialoogi ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika, 
töötingimuste ning töötervishoiu ja -ohutusalaste õigusaktide kohta ELi, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et 
osutada liikmesriikidele ja teistele osalevatele riikidele abi nende poliitika väljatöötamisel ja ELi õiguse rakendamisel; 
— anda poliitikakujundajatele rahalist toetust sotsiaal- ja tööturupoliitika reformide edendamiseks, suurendada 
peamiste osalejate suutlikkust sotsiaalse eksperimenteerimise kavandamiseks ja rakendamiseks ning muuta 
vastavad teadmised ja kogemused kättesaadavaks; 
— anda ELi ja liikmesriikide organisatsioonidele rahalist toetust nende suutlikkuse suurendamiseks, et arendada, 
edendada ja toetada liidu tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste ning töötervishoiu ja -ohutusalaste 
õigusaktide rakendamist; 
— suurendada teadlikkust, vahetada häid tavasid, levitada teavet ning edendada arutelu töötingimusi, soolist võrdõi- 
guslikkust, töötervishoidu ja -ohutust ning töö- ja pereelu ühitamist ning vananevat ühiskonda käsitlevate põhiliste 
sõlmküsimuste ja tegevuspõhimõtete üle, sealhulgas sotsiaalpartnerite hulgas; 
— ergutada töökohtade loomist, edendada noorte tööhõivet ja võidelda vaesuse vastu, edendades suuremat sotsiaalset 
sidusust sotsiaalse märgise abil.  
Lisaks võib toetada meetmeid, mis on seotud tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ühiste sätete rakenda- 
misega, näiteks järelevalve, hindamise, tulemuste levitamise ja teavitamise meetmetega. Määruse (EL) nr 1296/2013 
artiklis 16 on kirjeldatud, mis liiki meetmeid rahastada võib.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2017  ET L 51/571 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse 
tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).  
04 03 02 02 EURES — Töötajate vabatahtliku riikidevahelise liikuvuse hõlbustamine ja uute töötamise võimaluste pakkumine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 578 000  17 753 000  22 061 000  14 300 000  23 024 481,86  13 417 695,85  
Märkused  
Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi üldeesmärk on aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020“ 
ning selle tööhõive ja hariduse edendamise ja vaesuse vastu võitlemisega seonduvate peamiste eesmärkide rakenda- 
misele, andes rahalist toetust liidu eesmärkide saavutamiseks.  
Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm koosneb kolmest üksteist täiendavast tegevussuunast: „Progress“, EURES 
ning mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus.  
Et aidata saavutada tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi üldeesmärke tööjõu geograafilise liikuvuse 
suurendamise ja töövõimaluste parandamisega, muutes liidu tööturud kõigile avatuks ja ligipääsetavaks, on EURESi 
tegevussuuna konkreetsed eesmärgid järgmised: 
— tagada, et teave vabade töökohtade, töötaotluste ja muu seonduva kohta on potentsiaalsete tööotsijate ja tööandjate 
jaoks läbipaistev. See saavutatakse teabe vahendamise ja levitamise kaudu riikidevahelisel, piirkondadevahelisel ja 
piiriülesel tasandil, kasutades standardseid koostalitlusvõime vorme; 
— aidata tagada see, et vabu ametikohti ja liikuvusvõimalusi Euroopa tasandil reklaamitakse samal ajal riigisiseste 
vabade töökohtade ja taotlustega ning mitte ainult pärast seda, kui kohalikud või riigisisesed võimalused on 
ammendatud; 
— töötada välja teenuseid töötajate värbamiseks ja nende ametisse nimetamiseks vabade töökohtade ja töötaotluste 
vahenduse kaudu Euroopa tasandil; see peab hõlmama kõiki ametisse nimetamise etappe alates värbamiseelsest 
ettevalmistusest kuni ametisse nimetamise järgse abini, sh keeleoskuse arendamise võimalused, eesmärgiga tagada 
taotleja edukas integreerumine tööturul; teenuste hulka peaksid kuuluma kindlasuunalised liikuvuskavad, mille 
alusel täita vabu töökohti seal, kus tööturul on tuvastatud puudujääke, ja/või aidata teatud töötajate rühmi, näiteks 
noori;  L 51/572  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 02  (jätkub)  
— anda abi EURESi partnerite, sh piirialade sotsiaalpartnerite organiseeritud riiklikule ja piiriülesele toetustegevusele; 
— liikmesriikide EURESi nõustajate alus- ja lisakoolitus; 
— EURESi nõustajate vahelised sidemed ja koostöö riiklike, k.a kandidaatriikide tööhõivetalituste vahel; 
— EURESi tutvustamine ettevõtetele ja üldsusele; 
— piirialade eriliste koostöö- ja teenindusstruktuuride väljatöötamine vastavalt määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikli 17 
lõike 1 punktile b; 
— meetmed liikuvustakistuste kõrvaldamiseks, eriti tööga seotud sotsiaalkindlustuse valdkonnas.  
Selle programmiga võiks aidata ka praktikantidel ja koolitatavatel leida oskustele vastav praktikakoht, mis aitaks oluliselt 
noori üleminekul õppimiselt tööle ja mida juba alustati ettevalmistava tegevusega „Sinu esimene EURESi töökoht“ ning 
täiendati noorte tööhõive algatusega. Ettevõtteid, eelkõige väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, innustatakse, sh 
rahalise toetuse abil, rohkem noori tööle võtma.  
Sihtrühmad: 
— kuni 30-aastased noored sõltumata kvalifikatsioonist ja töökogemusest, sest kõnealune projekt ei ole mõeldud ainult 
esmakordselt tööturule sisenejatele; 
— kõik seadusjärgselt asutatud äriühingud, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, aitamaks neil (eriti 
väiksematel ettevõtjatel) vähendada rahvusvahelise värbamisega kaasnevaid kulusid.  
Programmi selle osa kohased abikõlblikud töökohad pakuvad noortele praktikavõimalust, esimest töökogemust või 
erialast töökohta. Kõnealuse projekti raames ei rahastata asendustööd, ebakindlaid töökohti ega mingil juhul riigi 
tööõigusega vastuolus olevaid töösuhteid.  
Toetuskõlblikud töökohad vastavad ka järgmistele kriteeriumidele: 
— töökoht peab asuma mõnes teises EURESi liikmesriigis kui see, mis on noore tööotsija päritoluriik (rahvusvahelised 
tööpakkumised); 
— töölepingu kestus peab olema vähemalt kuus kuud.  28.2.2017  ET L 51/573 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Lisaks võib toetada meetmeid, mis on seotud tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ühiste sätete rakenda- 
misega, näiteks järelevalve, hindamise, tulemuste levitamise ja teavitamise meetmetega. Määruse (EL) nr 1296/2013 
artiklis 21 on kirjeldatud, mis liiki meetmeid rahastada võib.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1612/68, 15. oktoober 1968, töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (EÜT L 257, 
19.10.1968, lk 2).  
Komisjoni otsus 2003/8/EÜ, 23. detsember 2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 vabade 
töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas (EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 492/2011, 5. aprill 2011, töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires 
(ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse 
tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).  
04 03 02 03 Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult eemale jäänute p arem 
rahastamine ning sotsiaalsed ettevõtted  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
43 465 800  27 500 000  25 624 200  17 000 000  31 427 570,48  9 975 125,43  L 51/574  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 03  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi üldeesmärk on aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020“ 
ning selle tööhõive ja hariduse edendamise ja vaesuse vastu võitlemisega seonduvate peamiste eesmärkide rakenda- 
misele, andes rahalist toetust liidu eesmärkide saavutamiseks.  
Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm koosneb kolmest üksteist täiendavast tegevussuunast: „Progress“, EURES 
ning mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus.  
Et aidata saavutada tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi üldeesmärke tööhõive suurendamise ja sotsiaalse 
kaasatuse edendamisega, parandades mikrorahastamise kättesaadavust haavatavate elanikkonnarühmade ja mikroette- 
võtjate jaoks, on mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna konkreetsed eesmärgid järgmised: 
— suurendada juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust oma töökoha kaotanud või selle kaotamise ohus 
olevate inimeste või tööturule sisenemise või taassisenemise raskustega inimeste jaoks; isikute jaoks, keda ohustab 
sotsiaalne tõrjutus, ja haavatavate inimeste jaoks, sh ettevõtluskarjääri alustada soovivate naiste jaoks, kes on 
ebasoodsas olukorras tavapärasele krediiditurule juurdepääsu saamisel ning kes soovivad käivitada või arendada 
oma mikroettevõtteid, ning mikroettevõtete jaoks, eriti nende jaoks, kes võtavad tööle eelnimetatud isikuid; 
— suurendada mikrokrediidi andjate institutsioonilist suutlikkust; 
— toetada sotsiaalsete ettevõtete arengut.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt tehtud tagasimaksed rahastamisvahenditest, sealhulgas kapitali tagasi- 
maksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis on komisjonile tagasi makstud ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 3 4 1, võib eraldada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 3 punktile i.  28.2.2017  ET L 51/575 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 02  (jätkub)  
04 03 02 03  (jätkub)  
Osa assigneeringutest kasutatakse toetuse ja tehnilise abi andmiseks mikrorahastamise saajatele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse 
tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).  
04 03 11 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 364 000  20 364 000  20 360 000  20 360 000  20 371 000,—  20 371 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 
töötajate ja halduskulusid (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga seonduvaid tegevuskulusid (jaotis 3).  
Eurofound peab Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama assigneeringute ümberpaigutamisest tegevus- ja haldus- 
kulude vahel.  
Euroopa Liidu toetus on 2017. aastal kokku 20 371 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 7 000 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 20 364 000 euro suurusele summale.  
Osa sellest assigneeringust on ette nähtud töötingimusi ja töösuhteid käsitlevate uuringute teostamiseks, et toetada 
poliitikameetmeid, mille eesmärk on luua rohkem ja paremaid töökohti, muuta töö jätkusuutlikumaks ja tugevdada 
Euroopas sotsiaalset dialoogi.  
Ülejäänud osa assigneeringust on ette nähtud tööturuga seotud uuringuteks ja tulevikku suunatud teadusuuringuteks, 
mis hõlmavad eelkõige struktuursete muutuste ja nende poolt tööhõivele avaldatava mõju jälgimist ja prognoosimist 
ning tagajärgede ohjamist.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada teadusuuringuid ja teadmiste kogumist elutingimuste ja -kvaliteedi 
kohta, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalpoliitikale ja avalike teenuste rollile elukvaliteedi parandamisel. Assigneeringust 
tuleks rahastada ka teadusuuringuid töö- ja eraelu tasakaalu kohta, pöörates erilist tähelepanu naiste olukorrale ning 
võitlusele ebakindlate töösuhete vastu, kus naised on üleesindatud.  L 51/576  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 11  (jätkub)  
Lisaks rahastatakse assigneeringust ka digitaliseerimise mõju analüüsimist kõigis eespool nimetatud valdkondades, ning 
poliitikameetmete uuringuid, mis aitavad kaasa lähenemise edendamisele liidu sees.  
Fondi ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Personal“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, 26. mai 1975, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta 
(EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1).  
04 03 12 Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 514 000  14 514 000  14 663 000  14 663 000  14 965 660,—  14 732 995,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada agentuuri töötajatega seonduvaid ja halduskulusid (jaotised 1 ja 2) ning 
tööprogrammiga seonduvaid tegevuskulusid (jaotis 3).  
Agentuur peab Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama tegevus- ja halduskulude vahelistest assigneeringute ümber- 
paigutamistest.  
Agentuuri ülesandeks on anda liidu institutsioonidele, liikmesriikidele ja huvitatud isikutele töötervishoiu- ja tööo- 
hutusealast tehnilist, teaduslikku ja majanduslikku teavet. Eritähelepanu pööratakse soolistele aspektidele töötervishoiu 
ja tööohutuse valdkonnas.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Euroopa Liidu toetus on 2017. aastal kokku 14 679 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 165 000 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 14 514 000 euro suurusele summale.  28.2.2017  ET L 51/577 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 12  (jätkub)  
Assigneeringust kaetakse agentuuri määruses (EÜ) nr 2062/94 määratletud ülesannete täitmiseks vajalikud meetmed, 
eelkõige järgmised meetmed: 
— teavitus- ja riskiennetusmeetmed, milles pööratakse erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; 
— Euroopa riskiseirekeskuse tegevus, mis rajaneb ettevõtetest või konkreetsest tegevusvaldkonnast kogutud heade 
tavade näidetel; 
— väiksemates ettevõtetes töötervishoiu ja -ohutuse tagamiseks ette nähtud asjakohaste vahendite ettevalmistamine ja 
esitamine; 
— riiklike teabevõrgustike (riikliku õiguse ja/või tava kohased riiklikud tööturu osapoolte organisatsioonid ja koordin- 
atsioonikeskused) peamistest osadest koosneva võrgustiku tegevus; 
— kogemuste, teabe ja heade tavade vahetuse korraldamine koostöös Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja muude 
rahvusvaheliste organisatsioonidega; 
— kandidaatriikide integreerimine kõnealustesse teabevõrkudesse ning nende erilist olukorda arvesse võtvate 
töövahendite loomine; 
— üleeuroopalise tervisliku töökoha kampaania ning tervishoiu- ja ohutusalase Euroopa nädala korraldamine ja 
läbiviimine, pöörates tähelepanu töökohaga seotud ohtudele ja töötajate vajadustele.  
Agentuuri ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Personal“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94, 18. juuli 1994, Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta 
(EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1).  
04 03 13 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 375 000  17 375 000  17 051 000  17 051 000  17 224 000,—  17 000 000,—  L 51/578  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 13  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada keskuse töötajatega seonduvaid kulusid, halduskulusid ning töökavaga 
seonduvaid tegevuskulusid.  
Keskus peab Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaigu- 
tamisest. Keskuse palvel teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assig- 
neeringute ümberpaigutamisest.  
Keskuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Euroopa Liidu toetus on 2017. aastal kokku 17 434 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 59 000 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 17 375 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75, 10. veebruar 1975, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta (EÜT L 39, 
13.2.1975, lk 1).  
04 03 14 Euroopa Koolitusfond (ETF)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 771 000  19 771 000  19 956 000  19 956 000  20 143 234,16  20 143 234,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Koolitusfondi personali- ja halduskulusid (jaotised 1 ja 2) ja 
töökavaga seonduvaid tegevuskulusid (jaotis 3).  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada toetusi Vahemere piirkonna partnerriikidele tööturu ja kutseõppe- 
süsteemide reformimisel, sotsiaaldialoogi edendamisel ning ettevõtluse toetamisel.  
Fond peab Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Fondi ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  28.2.2017  ET L 51/579 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 14  (jätkub)  
Euroopa Liidu toetus on 2017. aastal kokku 20 144 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 373 000 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 19 771 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1339/2008, 16. detsember 2008, millega luuakse Euroopa Kooli- 
tusfond (ELT L 354, 31.12.2008, lk 82).  
04 03 51 Programmi „Progress“ meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  5 000 000  p.m.  11 400 000  0,—  15 915 128,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi (programm 
„Progress“) raames varem võetud kulukohustusi.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
osamaksetest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1672/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive 
ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress (ELT L 315, 15.11.2006, lk 1).  L 51/580  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 52 EURESi meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  2 000 000  0,—  4 944 171,88  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endise artikliga 04 03 04 seotud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1612/68, 15. oktoober 1968, töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (EÜT L 257, 
19.10.1968, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 492/2011, 5. aprill 2011, töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires 
(ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).  
Komisjoni otsus 2003/8/EÜ, 23. detsember 2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 vabade 
töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas (EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16).  
04 03 53 Muude meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 700 000  p.m.  2 000 000  76 038,93  12 918 443,43  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endiste artiklitega 04 04 07, 04 04 12 ja 04 04 15 seotud eelmiste aastate täitmata 
kulukohustuste katteks.  28.2.2017  ET L 51/581 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 53  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 9. juuli 1957. aasta otsus kaevanduste ohutus- ja tervishoiukomisjoni pädevuse ja töökorra kohta (EÜT 28, 
31.8.1957, lk 487/57).  
Nõukogu otsus 74/325/EMÜ, 27. juuni 1974, tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomitee asutamise kohta 
(EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15).  
Nõukogu otsus 74/326/EMÜ, 27. juuni 1974, kaevanduste alalise ohutus- ja tervishoiukomisjoni vastutusala laien- 
damise kohta kõikidele maavarasid kaevandavatele tööstustele (EÜT L 185, 9.7.1974, lk 18).  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1) ja selle direktiiviga seotud eridirektiivid.  
Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid 
raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19).  
Nõukogu otsus 98/171/EÜ, 23. veebruar 1998, ühenduse meetmete kohta, mis käsitlevad tööhõive ja tööturu alaseid 
analüüse, uuringuid ja sellealast koostööd (EÜT L 63, 4.3.1998, lk 26).  
Nõukogu otsus 2000/750/EÜ, 27. november 2000, millega kehtestatakse diskrimineerimise vastu võitlemise ühenduse 
tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 50/2002/EÜ, 7. detsember 2001, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- 
programm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1145/2002/EÜ, 10. juuni 2002, tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse 
meetmete kohta (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1).  
Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee loomise kohta (ELT C 218, 13.9.2003, 
lk 1).  L 51/582  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 53  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1554/2005/EÜ, 7. september 2005, millega muudetakse nõukogu otsust 
2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud 
tegevusprogramm, ning otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meeste ja naiste 
võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks (ELT L 255, 30.9.2005, 
lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1098/2008/EÜ, 22. oktoober 2008, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu 
võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (ELT L 298, 7.11.2008, lk 20).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 283/2010/EL, 25. märts 2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja 
sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1).  
Alusaktid  
1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel 
sõlmitud konventsioon.  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 151, 153 ja 156 vahetult komisjonile antud 
erivolitustest.  
04 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
04 03 77 02 Katseprojekt — Eluaseme omamise õiguse kaitse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  499 665,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/583 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 04 Katseprojekt — Töökohtade säilitamise meetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 05 Katseprojekt — Töötajate liikuvuse ja integratsiooni suurendamine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/584  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 06 Katseprojekt — Ametiasutuste, äriettevõtete ja mittetulundusettevõtete ulatuslik koostöö inimeste integreerimiseks 
ühiskonda ja tööturule  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  11 148,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 07 Ettevalmistav meede — Sinu esimene EURESi töökoht  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  750 000  0,—  621 958,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/585 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 08 Katseprojekt — Sotsiaalne solidaarsus sotsiaalseks integratsiooniks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  898 116,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 09 Ettevalmistav meede — Teabekeskused lähetatud töötajatele ja võõrtöötajatele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  49 897,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/586  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 10 Katseprojekt — Ebakindla töö muutmine õigustega tagatud tööks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 12 Katseprojekt — Vanemaealiste töötajate töötervishoid ja tööohutus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/587 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 13 Ettevalmistav meede — Noortele suunatud aktiveerimismeetmed: algatuse „Noorte liikuvus“ rakendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  1 207 886,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 14 Ettevalmistav meede — Sotsiaalettevõtlusest ja noorte ettevõtlusest juhinduv sotsiaalne innovatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  737 544,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/588  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 15 Katseprojekt — Euroopa töötuskindlustuse ja töötushüvitise kava teostatavus ja lisaväärtus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 000 000  0,—  183 862,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 16 Ettevalmistav meede — Mikrolaenud konkreetselt noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/589 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 17 Katseprojekt — Sotsiaalkindlustuskaart  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  700 000  350 000  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 18 Ettevalmistav meede — Sotsiaalne solidaarsus sotsiaalseks integratsiooniks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  750 000  p.m.  750 000  1 500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Selle ettevalmistava meetme eesmärgid on: tugevdada riiklike miinimumsissetuleku võrgustike suutlikkust arendada 
välja strateegia reageerimiseks soovitustele, mis katseprojekti tulemusel anti, ning seosed strateegiaga „Euroopa 2020“, 
jälgides asjaomaste riigipõhiste soovituste rakendamist; suurendada miinimumsissetulekusüsteemide alast teadlikkust, 
keskendudes hõlmatud isikutele, asjakohasusele ja aktsepteerimisele; kaasata liidu tasandi osalised miinimumsissetule- 
kusüsteemide alasesse arutelusse ning edendada võrdluseelarvete jaoks ühtset meetodit (praegu koostamisel katse- 
projekti „Võrdluseelarvevõrgustik“ raames) kohalikul, riikide ja liidu tasandil, et tagada miinimumsissetulekutoetuse 
asjakohasus.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/590  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 19 Ettevalmistav meede — Ebasoodsas olukorras olevate Euroopa rändajate aktiivse kaasamise toetamine kohalike sotsiaal - 
ja majandusintegratsioonikeskuste loomise ja katsetamise kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  250 000  p.m.  250 000  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Ettevalmistava meetme eesmärk on toetada liidu üldist poliitikat, millega võideldakse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse 
vastu, eelkõige selliste ebasoodsas olukorras olevate inimeste hulgas nagu rändajad. Meede on eelkõige seotud komisjoni 
teatisega „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuu- 
luvuse Euroopa raamistik“ (KOM(2010) 758 lõplik) ja teatisega „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuu- 
luvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013) 83  final ), aga 
ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusega, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).  
Eesmärk  
Ettevalmistav meede aitab suurendada Euroopa rändajate (nii Euroopa riikide kui ka kolmandate riikide kodanike) 
heaolu ning tagada nende täieliku sotsiaalse ja majandusliku integratsiooni. Eriti puudutab see inimesi, kelle sotsiaalne ja 
majanduslik olukord on väga raske (tööpuudus, tõrjutus, terviseprobleemid, sõltuvusprobleemid vms). Eesmärgi 
saavutamiseks tuleks eri hoolekandesüsteemide ja tööturgudega liikmesriikides luua integratsiooni katsekeskused ja 
katsetada nende toimimist. Keskused kuuluvad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevuspro- 
grammi alla ning suurendavad rändajate oskusi ja võimeid ning annavad neile võimaluse elada täisväärtuslikku töö- ja 
ühiskondlikku elu, nähes neile ette ühtse tegevuste ja teenuste paketi.  
Rahastatavad tegevused/meetmed  
Asjaomased meetmed hõlmavad järgmist. 
— Sotsiaalse integratsiooni katsekeskuste loomine. Keskused 
— luuakse valitud liikmesriikide linna- ja maapiirkondadesse, kus on suured integratsiooniprobleemid; seda tehakse 
koostöös kohalike sotsiaalvaldkonna, avaliku sektori ja majandusala sidusrühmadega;  28.2.2017  ET L 51/591 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 19  (jätkub)  
— korraldavad töötubasid ja täisajaga kutsekoolitusi, tööalast väljaõpet ja praktikat, mis vastab kohaliku kogukonna 
vajadustele sellistes valdkondades nagu hoolekandeteenused, rohealade hooldusega seotud teenused, profes- 
sionaalsed puhastusteenused ja ehitusteenused; 
— aitavad ebasoodsas olukorras rändajatel lahendada õiguslikke ja sotsiaalvaldkonnaga seotud küsimusi (annavad 
sotsiaalabi, nõustavad töö alal, pakuvad finantsabi); 
— loovad sotsiaalettevõtluse arendamiseks soodsa keskkonna ja kohalikke partnerlusi.  
Katsekeskused aitavad vaagida eri viise edaspidiseks kohalike sotsiaal- ja majandusintegratsiooni keskuste loomiseks 
kõikides liikmesriikides (vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi raames). Kohalikel 
keskustel on kaks eesmärki: 1) aktiveerida ja toetada rändajaid, et suurendada nende võimalusi üldisesse majandusellu 
tagasisuundumiseks ja täielikuks integreerumiseks vastuvõtvasse kogukonda ja ühiskonda; 2) aidata kohalikel omaval- 
itsustel, sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel kõrvaldada takistusi ja toetada liikuvust ning 
edendada ebasoodsas olukorras olevate rändajate sotsiaalset ja majanduslikku kaasamist.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 20 Katseprojekt — Sotsiaaltoetuste vähendamise tagajärjed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/592  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 21 Katseprojekt — Euroopa Liidu reaalajas toimiv viipekeele rakendus ja teenus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  395 425,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 23 Ettevalmistav meede — „Reactivate“ – liidusisene liikuvusprogramm üle 35 aasta vanustele töötutele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 500 000  1 500 000  3 000 000  1 500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Avalikkuse ettekujutusest hoolimata on töötajate liikuvus liidus väike. Suur tööpuudus ja töötajate vähene liikuvus 
riikide sees ja nende vahel käivad käsikäes oskuste ja töötajate nappusega teatavates riikides ja piirkondades. Hästi 
toimivad tööturud on tähtsad šokkidega kohanemise hõlbustamiseks, vahendite optimaalseks eraldamiseks ja niisuguste 
võimalike tööturu puudustega tegelemiseks, mis on seotud vananemisega. Euroopa Liidu sisene liikuvus võib põhimõt- 
teliselt aidata korvata tööturu puudusi ja tasakaalustamatust. Üle 35 aasta vanuste isikute vanuserühmal on ka suuremad 
liikuvusega seotud tõkked, mistõttu on oluline katsetada konkreetselt sellele rühmale mõeldud rahalise ja/või muud liiki 
toetuse väljatöötamist.  28.2.2017  ET L 51/593 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 23  (jätkub)  
„Reactivate“ on liikuvusprogramm, mis on ette nähtud täiskasvanute praktikateks ja katselisteks töösuheteks muudes 
liikmesriikides kestusega 6–12 kuud. See on suunatud üle 35 aasta vanustele töötutele kodanikele, teiste seas pikaa- 
jalistele töötutele. See vanuserühm esindab üldiselt elanikkonna segmenti, kellel on töökogemusest tulenevalt suured 
oskused, mistõttu see programm on vajalik.  
Pikaajaliste töötute arvu arvestades katsetatakse programmis „Reactivate“ just nende vajadustele kohandatud toetust. 
Selleks et ergutada tööandjaid tegema tööpakkumisi kättesaadavaks teistest liikmesriikidest pärit töötutele, katsetatakse 
programmi „Reactivate“ raames ka tööandjate kaasamise meetmeid ning tööandjatele pakutavat rahalist ja/või muud liiki 
toetust.  
Programmi „Reactivate“ eesmärk on olla eduka programmi „Sinu esimene EURESe töökoht“ laiendus, mis pakub 
sarnaseid eeliseid üle 35 aasta vanustele töötutele ja eelkõige pikaajalistele töötutele. Selle projekti raames on võimalik 
võtta eeskuju programmist „Sinu esimene EURESe töökoht“ tõhusa liikuvuse platvormist.  
Programmiga „Reactivate“ antakse sellesse vanuserühma kuuluvatele töötutele isikutele, sh pikaajalistele töötutele, 
enneolematu võimalus omandada mitmesuguseid teadmisi ja oskusi, õppida uusi keeli ning mõista paremini Euroopa 
siseturgu. Kõik need eelised soodustavad oluliselt tugevamat Euroopa identiteeti ja mitmekesisust, suurendades samal 
ajal töötajate liikuvust ja tõstes tööhõive määra.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 24 Katseprojekt — Kvaliteetne tööhõive karjäärialustajatele ettevõtluse abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  700 000  350 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Katseprojektiga tehakse kindlaks, kas ettevõtlusalgatused pikaaegse kvaliteetse tööhõive loomisel on tulemuslikud, 
eelkõige mis puudutab noori.  
Katseprojekt on seotud selliste Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni prioriteetidega nagu noorte tööhõive 
/ noorte ettevõtlus, noortegarantii ja noorte tööhõive algatus.  L 51/594  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 24  (jätkub)  
Rahastatakse järgmisi meetmeid ja tegevusi: Euroopa ettevõtjate seire ning selle kindlaksmääramine, millist mõju 
avaldavad praegused poliitikasuunad kvaliteetse tööhõive loomisel oma töökarjääri alustavatele isikutele.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
04 03 77 25 Ettevalmistav meede — Lastegarantii süsteem / Euroopa lastegarantii loomine ja selle rahaline toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 000 000  1 000 000  
Märkused  
Makromajandusliku destabiliseerimise ja majanduskasvu vähenemise põhjuseks peetakse ebavõrdsust. Seepärast võib 
lapsi mõjutava ebavõrdsuse kaotamiseks võetavaid ELi ja riikide tasandi meetmeid vaadelda kui pikaajalist makroma- 
jandusliku stabiliseerimise ja majanduskasvu poliitikat. Võimaluste avanemine võib anda tõuke parematele majandus- 
tulemustele ja parandada elatustaset.  
Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine on üks strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke, mis näeb ette vaesuse või 
sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähendamist vähemalt 20 miljoni võrra. Aastatel 2008–2014 kasvas ELi 
27 liikmesriigis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv siiski 116 miljonilt 121 miljonini; peaaegu iga 
neljas inimene on ELi 27 liikmesriigis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus. Laste vaesus selles rühmas on murettekitav. 
2014. aastal oli liidus rohkem kui 26 miljonit last vaesuse ohus ja rohkem kui 9 miljonit last kannatas tõsist 
materiaalset puudust. Kui selle olukorra parandamiseks meetmeid ei võeta, siis on nendel lastel suurem oht koolis 
mitte edasi jõuda (strateegia „Euroopa 2020“ hariduse eesmärk) ja kõige rohkem raskusi tööturule sisenemisel (strateegia 
„Euroopa 2020“ tööhõive eesmärk). Lastegarantii on laste vaesuse vastu võitlemise terviklik käsitus, mille eesmärk on 
rakendada täielikult Euroopa Komisjoni soovitust lastesse investeerimise kohta, tagada, et igal Euroopas vaesuse ohus 
oleval lapsel (sh pagulastel) on juurdepääs tasuta arstiabile, tasuta haridusele, tasuta lastehoiule, inimväärsetele elamist- 
ingimustele ja piisavale toidule. Nende viie tegevusala elluviimine ELi ja riiklike tegevuskavade kaudu tagaks, et miljonite 
Euroopa laste elamistingimused ja võimalused paraneksid märgatavalt, tehes seda pikaajaliselt. Lastegarantii on keskne 
horisontaalne poliitika ja seda tuleks pidada investeeringuks liidu stabiilsusse ja jõukusse, mis on vajalik liidu 
majanduskasvu potentsiaali säilitamiseks.  28.2.2017  ET L 51/595 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 03 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS  (jätkub)  
04 03 77  (jätkub)  
04 03 77 25  (jätkub)  
Selleks, et muuta lastegarantii laste vaesuse vastu võitlemise edukaks vahendiks, tuleb tagada liidu rahaline toetus, et 
kindlustada kooskõlastatud pingutuste tegemine koos liikmesriikidega ühiste, siduvate näitajatega eesmärkide saavuta- 
miseks. Ettevalmistava meetmega sätestatakse lastegarantii rakendusraamistik: 
1) valida võrreldavad ja mõõdetavad kriteeriumid rahalise toetuse määramiseks kooskõlas komisjoni soovitusega 
lastesse investeerimise kohta; 
2) hinnata olemasolevaid riiklikke ja liidu sekkumismeetmeid, mille eesmärk on tegeleda laste vaesuse paljumõõt- 
meliste aspektidega, ning kaardistada parimad tavad; 
3) piiritleda toetust saavad programmid; 
4) panna paika rahastamise kord ning 
5) panna paika juhtimismehhanismid, sh jälgimine ja hindamine.  
See saavutatakse sõltumatute uuringute abil, konsulteerides partneritega, nt valitsusasutused, valitsusvälised organis- 
atsioonid, akadeemilised ringkonnad, erasektor ja laste ombudsmanide Euroopa võrgustik, ning tehniliste seminaride 
abil.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/596  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 04 — GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FOND (EGF)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 04  GLOBALISEERUMISEGA 
KOHANEMISE EUROOPA 
FOND (EGF)  
04 04 01  EGF — Toetus töötajatele ja 
füüsilisest isikust ettevõt- 
jatele, kes on töö kaotanud 
või tegevuse lõpetanud 
üleilmastumise tagajärjel  9 p.m.  25 000 000  p.m.  30 000 000  48 651 286,—  48 651 286,—  194,61  
04 04 51  Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa Fondi 
meetmete lõpuleviimine 
(2007–2013)  9 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  29 634 512,—  29 634 512,—  
Peatükk 04 04 — 
Kogusumma  p.m.  25 000 000  p.m.  30 000 000  78 285 798,—  78 285 798,—  313,14  
04 04 01 EGF — Toetus töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on töö kaotanud või tegevuse lõpetanud 
üleilmastumise tagajärjel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  25 000 000  p.m.  30 000 000  48 651 286,—  48 651 286,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud EGFi rahastamiseks, et Euroopa Liidul oleks võimalik näidata üles solidaarsust töötajate 
suhtes ja toetada neid, kes on töö kaotanud, või füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kes on pidanud oma tegevuse 
lõpetama globaliseerumisest tingitud oluliste maailma majanduse struktuurimuutuste ning ülemaailmse finants- ja 
majanduskriisi tagajärjel (nende probleemide lahendamist käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009 
aasta määruses (EÜ) nr 546/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise 
Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 167, 29.6.2009, lk 26)) või siis uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi 
tingimustes, ning toetada neid rahaliselt kiireks tagasipöördumiseks tööturule.  
EGFi võetud meetmed peaksid täiendama Euroopa Sotsiaalfondi meetmeid ja topeltrahastamist neist vahenditest tuleb 
vältida. EGFi vahenditest toetatud tegevuse või meetmete eesmärk peaks olema see, et võimalikult palju meetmetes 
osalejatest leiavad püsiva töökoha nii ruttu kui võimalik enne lõpparuande esitamist.  
Sellesse reservi assigneeringute kandmise ja EGFi kasutuselevõtmise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi, 
nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase 
koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13 (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1309/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 855), eriti selle artikkel 1.  28.2.2017  ET L 51/597 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 04 — GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FOND (EGF)  (jätkub)  
04 04 01  (jätkub)  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsi- 
pliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
04 04 51 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi meetmete lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  29 634 512,—  29 634 512,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud EGFi rahastamiseks, et Euroopa Liidul oleks võimalik anda ajaliselt piiratud ja sihipärast abi 
töötajatele, kes on kaotanud oma töö globaliseerumisest tingitud oluliste maailmakaubanduse struktuurimuutuste 
tagajärjel, kui nimetatud koondamistel on märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele. Assigneeringut 
kohaldatakse taotluste puhul, mis on esitatud enne 31. detsembrit 2013. 1. maist 2009 kuni 31. detsembrini 2011 
esitatud taotluste puhul võib fondi vahendeid kasutada ka nende töötajate toetamiseks, kelle koondamine on otseselt 
tingitud ülemaailmsest finants- ja majanduskriisist.  
EGFi võetud meetmed peaksid täiendama ESFi võetud meetmeid. Tuleb vältida topeltrahastamist nende kahe finants- 
vahendi alusel.  
Sellesse reservi assigneeringute kandmise ja EGFi kasutuselevõtmise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi, 
nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase 
koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13 (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1927/2006, 20. detsember 2006, Globaliseerumisega Kohanemise 
Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 406, 30.12.2006, lk 1).  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsi- 
pliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  L 51/598  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND 
(IPA) — TÖÖHÕIVE, 
SOTSIAALPOLIITIKA 
MEETMED JA INIMRES- 
SURSSIDE ARENDAMINE  
04 05 01  Toetus Albaaniale, Bosniale 
ja Hertsegoviinale, Koso- 
vole, (  1 ) Montenegrole, 
Serbiale ja endisele Jugos- 
laavia Makedoonia vaba- 
riigile  
04 05 01 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 01 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 04 05 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 02  Toetus Islandile  
04 05 02 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 02 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 04 05 02 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 03  Toetus Türgile  
04 05 03 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/599 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 05 03  (jätkub)  
04 05 03 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 04 05 03 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
04 05 51  (Enne 2014. aastat võetud) 
meetmete lõpuleviimine — 
Ühinemiseelse abi rahasta- 
misvahend — Inimres- 
sursside arendamine  4 p.m.  50 000 000  p.m.  65 000 000  0,—  64 547 800,—  129,10  
Peatükk 04 05 — 
Kogusumma  p.m.  50 000 000  p.m.  65 000 000  0,—  64 547 800,—  129,10  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244(1999) ja Rahvusvahelise 
Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  
04 05 01 Toetus Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
04 05 01 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Lääne-Balkaniga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244(1999) ja 
Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  L 51/600  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 01  (jätkub)  
04 05 01 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
04 05 01 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud järgmiste Lääne-Balkaniga seonduvate 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  28.2.2017  ET L 51/601 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 02 Toetus Islandile  
04 05 02 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Islandiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
04 05 02 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/602  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 02  (jätkub)  
04 05 02 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Islandil järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 
(IPA II) raames: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
04 05 03 Toetus Türgile  
04 05 03 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/603 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 03  (jätkub)  
04 05 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
04 05 03 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks;  L 51/604  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND (IPA) — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA MEETMED JA 
INIMRESSURSSIDE ARENDAMINE  (jätkub)  
04 05 03  (jätkub)  
04 05 03 02  (jätkub)  
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksetest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
04 05 51 (Enne 2014. aastat võetud) meetmete lõpuleviimine — Ühinemiseelse abi rahastamisvahend — Inimressursside 
arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  50 000 000  p.m.  65 000 000  0,—  64 547 800,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud enne 2014. aastat võetud kulukohustuste likvideerimise katteks.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heakskiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  28.2.2017  ET L 51/605 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 06 — EUROOPA ABIFOND ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
04 06  EUROOPA 
ABIFOND ENIM 
PUUDUST 
KANNATAVATE 
ISIKUTE JAOKS  
04 06 01  Sotsiaalse ühte- 
kuuluvuse eden- 
damine ja vaesuse 
kõige raskemate 
vormide leeven- 
damine liidus  1,2 544 386 912  440 000 000  533 712 658  460 000 000  535 451 601,—  45 438 842,19  10,33  
04 06 02  Operatiivne 
tehniline abi  1,2 1 440 000  1 000 000  1 440 000  1 000 000  889 710,—  1 500,37  0,15  
Peatükk 04 06 — 
Kogusumma  545 826 912  441 000 000  535 152 658  461 000 000  536 341 311,—  45 440 342,56  10,30  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 on sätestatud liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse 
eesmärk ning artiklis 175 on täpsustatud struktuurifondide rolli selle eesmärgi saavutamisel ja sätestatud struktuuri- 
fondide väliste erimeetmete võtmine.  
Finantsmääruse artiklis 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes.  
Määruse (EL) nr 223/2014 artiklid 56 ja 57, mis käsitlevad komisjoni tehtavate finantskorrektsioonide kriteeriume, 
näevad ette erisätted finantskorrektsioonide tegemiseks Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks 
(FEAD) suhtes.  
Sel alusel tehtud finantskorrektsioonidest saadud mis tahes tulu kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 5 0 0 ja see on 
finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt sihtotstarbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Määruse (EL) nr 223/2014 määruse artiklis 44 on sätestatud erieeskirjad eelmaksete tagasi maksmiseks Euroopa 
abifondi (Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks) puhul.  
Eelmakse tagasimakstud summad loetakse sihtotstarbeliseks sisetuluks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4 ja 
need tuleb kanda punktidesse 6 1 5 0 või 6 1 5 7.  
Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 19 on sätestatud tingimused, mille alusel vaadatakse mitmeaastane 
finantsraamistik läbi olukorras, kus vahendeid on vaja kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud 
vahendite osalt, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid, ja juhul, kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu 
fondide uued eeskirjad või programmid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artiklid 174 ja 175.  L 51/606  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 06 — EUROOPA ABIFOND ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
Alusaktid  
7. ja 8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldused.  
04 06 01 Sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine ja vaesuse kõige raskemate vormide leevendamine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
544 386 912  440 000 000  533 712 658  460 000 000  535 451 601,—  45 438 842,19  
Märkused  
Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) asendab ühenduses enim puudust kannatavatele 
isikutele toiduabi jaotamise programmi, mida 2013. aasta lõppedes enam ei jätkatud.  
Et tagada nende kahe programmi järjepidevus, peaksid kulud olema abikõlblikud FEAD rakenduskava puhul juhul, kui 
toetusesaajal on need tekkinud ja toetusesaaja on need tasunud ajavahemikus 1. detsembrist 2013 kuni 31. detsembrini 
2023.  
Abifond edendab sotsiaalset ühtekuuluvust ja suurendab sotsiaalset kaasatust ning aitab seeläbi kaasa eesmärgile kaotada 
liidus vaesus, aidates kaasa vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“, et 
vähendada vähemalt 20 miljoni võrra nende inimeste arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, lisaks 
täiendab abifond struktuurifonde. Kuna vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate naiste osakaal on meestest suurem, 
kasutatakse abifondi puhul sootundlikku lähenemisviisi, kohandades meetmeid tegelikult ohustatud rühmadele, sh 
naistele ja eakatele. Abifond aitab saavutada konkreetset eesmärki, milleks on vaesuse kõige raskemate vormide 
leevendamine ja kaotamine, andes enim puudust kannatavatele isikutele mitterahalist toetust toidu- ja/või esmase 
materiaalse abi näol ning pakkudes enim puudust kannatavate isikute sotsiaalseks integreerimiseks sotsiaalse kaasamise 
meetmeid.  28.2.2017  ET L 51/607 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 06 — EUROOPA ABIFOND ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS  (jätkub)  
04 06 01  (jätkub)  
Seda eesmärki ja abifondi rakendamise tulemusi hinnatakse nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt.  
Abifond täiendab, mitte ei asenda ega vähenda riiklikku jätkusuutlikku vaesuse kaotamise ja sotsiaalse kaasatuse 
poliitikat, mis jääb liikmesriikide vastutusalasse.  
Eelarveliste kulukohustuste täitmiseks on aastateks 2014–2020 ette nähtud 3 395 684 880 eurot (2011. aasta 
hindades) abifondi vahendeid.  
Vaesus on mitmemõõtmeline probleem ja võitlus selle vastu peaks saama üheks peamiseks eesmärgiks. Vaesusele tuleks 
kõigis strateegiates suuremat tähelepanu pöörata, sest vaesus on kompleksne probleem, millel on palju põhjuseid. Mis 
kõige tähtsam – lisaks tänasele mõjule on tal suur mõju ka tulevikule. Vaesust kogevatel inimestel, eelkõige lastel, on 
suurem risk hilisemas elus mitte hakkama saada ja ühiskonnast tõrjutud olla.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  
04 06 02 Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 440 000  1 000 000  1 440 000  1 000 000  889 710,—  1 500,37  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 223/2014 artiklis 27 sätestatud tehnilise abi 
meetmeid.  
Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, järelevalve-, auditeerimis-, teavitamis-, kontrolli- ja hindamismeetmeid, mis on 
vajalikud määruse (EL) nr 223/2014 rakendamiseks, ning kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud meetmeid.  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud koos partnerorganisatsioonide ja liikmesriikide sidusrühmadega korraldatava tegevusega 
(koolitus, kohtumised, konverentsid, ekspertide võrgustik, töörühmad); 
— teabe- ja kirjastamiskulud;  L 51/608  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
PEATÜKK 04 06 — EUROOPA ABIFOND ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS  (jätkub)  
04 06 02  (jätkub)  
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud; 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud; 
— toetused; 
— auditeerimis-, kontrolli- ja hindamismeetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim 
puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/609 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS
 
JAOTIS 05  
PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  L 51/610  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 05 
PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 01  PÕLLUMAJANDUSE JA 
MAAELU ARENGU POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  135 331 385  135 331 385  134 218 823  134 218 823  134 339 307,12  134 339 307,12  
05 02  PÕLLUMAJANDUSSEKTORI 
KONKURENTSIVÕIME 
PARANDAMINE PÕLLUMA- 
JANDUSTURGUDE 
TOIMIMISSE SEKKUMISE 
KAUDU  2 806 800 000  2 766 337 000  2 703 000 000  2 691 337 221  2 666 887 140,44  2 666 485 413,02  
05 03  OTSETOETUSED, MIS ON 
ETTE NÄHTUD PÕLLUMA- 
JANDUSETTEVÕTJATE 
SISSETULEKUTE SUUREN- 
DAMISEKS JA VARIEE- 
RUVUSE VÄHENDAMISEKS 
NING KESKKONNA- JA 
KLIIMAEESMÄRKIDE TÄIT- 
MISEKS  39 661 700 000  39 661 700 000  39 445 708 157  39 445 708 157  42 168 038 032,66  42 168 038 032,66  
05 04  MAAELU ARENDAMINE  14 355 548 697  11 201 022 443  18 671 922 495  11 742 025 443  20 132 767 010,52  11 788 335 585,15  
05 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND — 
PÕLLUMAJANDUS JA 
MAAELU ARENG  199 000 000  89 970 000  112 000 000  425 400 000  168 000 000,—  201 901 687,16  
05 06  PÕLLUMAJANDUS- JA 
MAAELU ARENDAMISE 
POLIITIKA RAHVUS- 
VAHELISED KÜSIMUSED  8 285 849  8 285 849  6 966 518  6 966 518  3 888 819,03  3 888 819,03  
05 07  EUROOPA PÕLLUMA- 
JANDUSE TAGATIS- 
FONDIST (EAGF) 
RAHASTATAV PÕLLUMA- 
JANDUSKULUDE AUDIT  85 279 139  83 900 515  58 630 000  58 630 000  58 489 913,58  58 489 913,58  
05 08  PÕLLUMAJANDUSE JA 
MAAELU ARENGU POLIITI- 
KAVALDKONNA 
POLIITILINE STRATEEGIA 
JA KOORDINEERIMINE  48 810 940  41 944 954  34 183 167  41 555 618  52 116 609,62  49 414 025,54  
05 09  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON PÕLLU- 
MAJANDUSES  237 123 857  121 648 169  214 205 269  79 277 928  107 439 656,11  22 417 361,56  
Jaotis 05 — Kogusumma  57 537 879 867  54 110 140 315  61 380 834 429  54 625 119 708  65 491 966 489,08  57 093 310 144,82  28.2.2017  ET L 51/611 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
JAOTIS 05 
PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
05 01  PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU 
ARENGU POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
05 01 01  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonnas töötavate ametnike 
ja ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 100 777 140  100 493 451  102 138 232,83  101,35  
05 01 02  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
05 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 419 215  3 395 913  3 656 689,81  106,95  
05 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 6 490 597  6 692 410  6 662 693,46  102,65  
Artikkel 05 01 02 — Vahesumma  9 909 812  10 088 323  10 319 383,27  104,13  
05 01 03  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 6 292 864  6 413 600  7 017 356,99  111,51  
05 01 04  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
05 01 04 01  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi 
(EAGF) toetuskulud — Mitteoperatiivne 
tehniline abi  2 7 682 000  8 116 124  7 985 026,16  103,94  
05 01 04 03  Põllumajanduse ja maaelu arengu poliiti- 
kavaldkonna ühinemiseelse abi (IPA) 
toetuskulud  4 459 960  552 600  393 181,24  85,48  
05 01 04 04  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan- 
dusfondi (EAFRD) toetuskulud — Mitteo- 
peratiivne tehniline abi  2 4 910 000  4 368 000  4 128 265,86  84,08  
Artikkel 05 01 04 — Vahesumma  13 051 960  13 036 724  12 506 473,26  95,82  L 51/612  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
05 01 05  Põllumajanduse ja maaelu arengu 
poliitikavaldkonna teadusuuringute ja 
innovatsiooni programmide toetuskulud  
05 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni raam- 
programmi „Horisont 2020“ rakendavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud  1,1 1 535 400  1 483 475  1 314 634,—  85,62  
05 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi „Horisont 
2020“ rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  1,1 433 545  424 210  330 437,—  76,22  
05 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi „Horisont 
2020“ muud juhtimiskulud  1,1 830 664  830 664  546 789,77  65,83  
Artikkel 05 01 05 — Vahesumma  2 799 609  2 738 349  2 191 860,77  78,29  
05 01 06  Rakendusametid  
05 01 06 01  Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet – toetus põllumajanduse 
edendamise programmist  2 2 500 000  1 448 376  166 000,—  6,64  
Artikkel 05 01 06 — Vahesumma  2 500 000  1 448 376  166 000,—  6,64  
Peatükk 05 01 — Kogusumma  135 331 385  134 218 823  134 339 307,12  99,27  
Märkused  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
05 01 01 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 777 140  100 493 451  102 138 232,83  28.2.2017  ET L 51/613 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 02 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
05 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 419 215  3 395 913  3 656 689,81  
05 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 490 597  6 692 410  6 662 693,46  
05 01 03 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 292 864  6 413 600  7 017 356,99  
05 01 04 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  L 51/614  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 04  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 870/2004, 24. aprill 2004, millega kehtestatakse ühenduse programm põllumajanduse 
geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus 
(EÜ) nr 1467/94 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 18).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põlluma- 
jandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  28.2.2017  ET L 51/615 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 04  (jätkub)  
05 01 04 01 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) toetuskulud — Mitteoperatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 682 000  8 116 124  7 985 026,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistus-, seire-, haldus- ja tehnilise abi ning hindamis-, auditeerimis- ja kontrolli- 
meetmete rahastamiseks, mis on vajalikud selleks, et rakendada ühist põllumajanduspoliitikat, eelkõige meetmeid, mis 
on sätestatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 punktides a, d, e ja f.  
Assigneering hõlmab kulusid seoses uuringute tegemise, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, mis 
on otseselt seotud määruses (EÜ) nr 870/2004 sätestatud geneetiliste ressursside programmi eesmärgi saavutamisega. 
Assigneering hõlmab ka ühise põllumajanduspoliitika raamatupidamisarvestuse kontrollimisega tegeleva lepitusorgani 
rahastamise (tasud, seadmed, reisikulud ja kohtumised) kulusid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
05 01 04 03 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna ühinemiseelse abi (IPA) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
459 960  552 600  393 181,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse 
osutamise lepingutega pandud ülesandeid, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja toetust saavatele riikidele; 
— liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad või riikide lähetatud 
eksperdid) seotud kulud, kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu delegatsioonidele 
või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti logistika ja 
taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis on otseselt 
seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsiooni, kellele makstakse töötasu käesoleva punkti 
assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse suurendamise, koolituse, 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja jagamise, trükiste avaldamise ning mis tahes muude haldus- või 
tehnilise abi meetmetega, mis on otseselt seotud programmi eesmärkide saavutamisega; 
— teadustegevus ja uurimused asjakohastel teemadel ning nende tulemuste levitamine;  L 51/616  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 04  (jätkub)  
05 01 04 03  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja 
liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 05 05 kohased halduskulud.  
05 01 04 04 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuskulud — Mitteoperatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 910 000  4 368 000  4 128 265,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 51, määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 
6 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 58 kohaseid EAFRD vahenditest rahastatavaid tehnilise abi kulusid. Tehniline abi 
hõlmab ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks vajalikke ettevalmistus-, seire-, haldus-, hindamis-, auditeerimis- ja 
kontrollimeetmeid. Assigneeringut võib kasutada eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— teabe levitamine, sealhulgas koostöö ja teabevahetus liidu tasandil ning võrgustike loomine asjaomaste osapooltega, 
— teabe pakkumine, sealhulgas uuringud ja hindamised, 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud, 
— liidu huvide kaitsmisega seotud kulud (seaduslikkus ja korrektsus, pettus, trahvid ja taastavad meetmed), 
— peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu 
palgatud töötajad) seotud kulud kuni 1 850 000 euro ulatuses, samuti koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/617 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 05 Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni programmide toetuskulud  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
05 01 05 01 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 535 400  1 483 475  1 314 634,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
05 01 05 02 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
433 545  424 210  330 437,—  L 51/618  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 05  (jätkub)  
05 01 05 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja 
innovatsiooni programme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudselt muude kui tuumapro- 
grammide rakendamisel, sealhulgas liidu delegatsioonides töötavad koosseisuvälised töötajad.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
05 01 05 03 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
830 664  830 664  546 789,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide juhtimise muid halduskulusid, mis on kaudselt seotud muude kui tuumaprogrammide rakendamisega, 
sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muud halduskulud.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
See on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, auditeerimise ja 
järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, töötubade, 
seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste ning koolitus- ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/619 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 01 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
05 01 06 Rakendusametid  
05 01 06 01 Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – toetus põllumajanduse edendamise programmist  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 500 000  1 448 376  166 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta rakendusameti personali- ja halduskulud, mis on seotud ameti tegevusega 
müügiedendusprogrammi alla kuuluvate meetmete haldamisega alates 1. detsembrist 2015.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1144/2014, 22. oktoober 2014, siseturul ja kolmandates riikides 
võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ) nr 3/2008 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 56).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).  
Komisjoni rakendusotsus 2014/927/EL, 17. detsember 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2013/770/EL, et 
muuta nimi Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet nimeks Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toidu- 
küsimuste Rakendusamet (ELT L 363, 18.12.2014, lk 183).  
Komisjoni otsus C(2014) 9594, 19. detsember 2014, millega muudetakse otsust C(2013) 9505 volituste delegeerimise 
osas Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile, et täita ülesandeid, mis on seotud põllumajandussaaduste ja 
toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamisega siseturul ja kolmandates riikides ja otsusega C(2014) 
1269 hõlmatud toiduohutusalaste koolitusmeetmetega, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneer- 
inguid.  L 51/620  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 02  PÕLLUMAJANDUS- 
SEKTORI KONKU- 
RENTSIVÕIME PARAN- 
DAMINE PÕLLUMA- 
JANDUSTURGUDE 
TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  
05 02 01  Teravili  
05 02 01 01  Teravilja eksporditoetus  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 01 02  Teravilja sekkumisladus- 
tamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 01 99  Muud meetmed (teravili)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 02  Riis  
05 02 02 01  Riisi eksporditoetus  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 02 02  Riisi sekkumisladus- 
tamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 02 99  Muud meetmed (riis)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 02 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 03  Toetused I lisas 
nimetamata toodetele  2 p.m.  p.m.  100 000  100 000  53 778,27  53 778,27  
05 02 04  Toiduabiprogrammid  
05 02 04 99  Muud meetmed (toi- 
duabiprogrammid)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 3 225 804,10  – 3 225 804,10  
Artikkel 05 02 04 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 3 225 804,10  – 3 225 804,10  
05 02 05  Suhkur  
05 02 05 01  Suhkru ja isoglükoosi 
eksporditoetus  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 05 03  Tootmistoetus keemi- 
atööstuses kasutatavale 
suhkrule  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 05 08  Suhkru eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 05 99  Muud meetmed (suhkur)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 05 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/621 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 02 06  Oliiviõli  
05 02 06 03  Oliiviõli eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 6 730,—  – 6 730,—  
05 02 06 05  Kvaliteedi parandamise 
meetmed  2 46 000 000  46 000 000  45 000 000  45 000 000  43 989 142,78  43 989 142,78  95,63  
05 02 06 99  Muud meetmed (olii- 
viõli)  2 300 000  300 000  300 000  300 000  86 764,75  86 764,75  28,92  
Artikkel 05 02 06 — 
Vahesumma  46 300 000  46 300 000  45 300 000  45 300 000  44 069 177,53  44 069 177,53  95,18  
05 02 07  Kiutaimed  
05 02 07 02  Linakiu eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 07 03  Puuvill — Riiklikud 
ümberkorralduskavad  2 6 100 000  6 100 000  6 100 000  6 100 000  6 134 000,—  6 134 000,—  100,56  
05 02 07 99  Muud meetmed (kiu- 
taimed)  2 100 000  100 000  100 000  100 000  0,—  0,—  0  
Artikkel 05 02 07 — 
Vahesumma  6 200 000  6 200 000  6 200 000  6 200 000  6 134 000,—  6 134 000,—  98,94  
05 02 08  Puu- ja köögiviljad  
05 02 08 03  Tootjate organis- 
atsioonide rakendus- 
fondid  2 455 000 000  455 000 000  298 000 000  298 000 000  813 098 490,15  813 098 490,15  178,70  
05 02 08 11  Tootjarühmadele antav 
abi eeltunnustuse 
saamiseks  2 22 000 000  22 000 000  86 000 000  86 000 000  120 269 161,02  120 269 161,02  546,68  
05 02 08 12  Koolidele puuvilja 
jagamise kava  2 130 000 000  130 000 000  150 000 000  150 000 000  104 063 824,03  104 063 824,03  80,05  
05 02 08 99  Muud meetmed (puu- ja 
köögiviljad)  2 54 500 000  54 500 000  77 800 000  77 800 000  81 136 096,52  81 136 096,52  148,87  
Artikkel 05 02 08 — 
Vahesumma  661 500 000  661 500 000  611 800 000  611 800 000  1 118 567 571,72  1 118 567 571,72  169,10  
05 02 09  Viinamarjakasvatus- 
saadused  
05 02 09 08  Veinisektori riiklikud 
toetusprogrammid  2 1 075 000 000  1 075 000 000  1 075 000 000  1 075 000 000  1 030 755 825,91  1 030 755 825,91  95,88  
05 02 09 99  Muud meetmed (vii- 
namarjakasvatus)  2 1 000 000  1 000 000  1 000 000  1 000 000  – 939 652,59  – 939 652,59  – 93,97  
Artikkel 05 02 09 — 
Vahesumma  1 076 000 000  1 076 000 000  1 076 000 000  1 076 000 000  1 029 816 173,32  1 029 816 173,32  95,71  L 51/622  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 02 10  Edendamine  
05 02 10 01  Edendusmeetmed — 
Liikmesriikide maksed  2 83 000 000  83 000 000  77 000 000  77 000 000  66 331 452,09  66 331 452,09  79,92  
05 02 10 02  Edendusmeetmed — 
Liidu otsetoetused  2 52 500 000  12 037 000  16 000 000  4 337 221  1 185 298,76  783 571,34  6,51  
05 02 10 99  Muud meetmed (eden- 
damine)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 10 — 
Vahesumma  135 500 000  95 037 000  93 000 000  81 337 221  67 516 750,85  67 115 023,43  70,62  
05 02 11  Muud taimesaadused/ 
meetmed  
05 02 11 03  Humal — Abi tootjaor- 
ganisatsioonidele  2 2 300 000  2 300 000  2 300 000  2 300 000  2 277 000,—  2 277 000,—  99,00  
05 02 11 04  POSEI programm (välja 
arvatud otsetoetused)  2 237 000 000  237 000 000  237 000 000  237 000 000  237 747 027,38  237 747 027,38  100,32  
05 02 11 99  Muud meetmed (muud 
taimesaadused/ 
meetmed)  2 100 000  100 000  100 000  100 000  – 1 832,76  – 1 832,76  – 1,83  
Artikkel 05 02 11 — 
Vahesumma  239 400 000  239 400 000  239 400 000  239 400 000  240 022 194,62  240 022 194,62  100,26  
05 02 12  Piim ja piimatooted  
05 02 12 01  Piima- ja piimatoodete 
toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 12 02  Lõssipulbri ladustamise 
meetmed  2 19 000 000  19 000 000  17 000 000  17 000 000  731 683,73  731 683,73  3,85  
05 02 12 04  Või ja koore ladustamise 
meetmed  2 9 000 000  9 000 000  15 000 000  15 000 000  2 680 335,83  2 680 335,83  29,78  
05 02 12 06  Teatavate juustude erala- 
dustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 12 08  Koolipiim  2 75 000 000  75 000 000  75 000 000  75 000 000  73 350 308,20  73 350 308,20  97,80  
05 02 12 09  Humanitaarkriisist 
tingitud erakorraline 
piimatoodete jaotamise 
meede  2 p.m.  p.m.  30 000 000  30 000 000  
05 02 12 99  Muud meetmed (piim ja 
piimatooted)  2 504 700 000  504 700 000  430 100 000  430 100 000  42 833 509,41  42 833 509,41  8,49  
Artikkel 05 02 12 — 
Vahesumma  607 700 000  607 700 000  567 100 000  567 100 000  119 595 837,17  119 595 837,17  19,68  28.2.2017  ET L 51/623 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 02 13  Veise- ja vasikaliha  
05 02 13 01  Veise- ja vasikaliha 
toetused  2 p.m.  p.m.  100 000  100 000  87 903,76  87 903,76  
05 02 13 02  Veise- ja vasikaliha 
ladustamise meetmed  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 13 04  Elusloomade toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  66 676,03  66 676,03  
05 02 13 99  Muud meetmed (veise- 
ja vasikaliha)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 13 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  100 000  100 000  154 579,79  154 579,79  
05 02 14  Lamba- ja kitseliha  
05 02 14 01  Lamba- ja kitseliha 
eraladustamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 14 99  Muud meetmed (lamba- 
ja kitseliha)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 02 14 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 15  Sealiha, munad ja 
kodulinnuliha, 
mesindus ja muud 
loomakasvatussaadused  
05 02 15 01  Sealihatoetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  71 260,86  71 260,86  
05 02 15 02  Sealiha eraladustamine  2 p.m.  p.m.  32 000 000  32 000 000  11 491 400,—  11 491 400,—  
05 02 15 04  Munadega seotud 
toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 02 15 05  Kodulinnulihaga seotud 
toetused  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  27 822,32  27 822,32  
05 02 15 06  Mesinduse eritoetused  2 34 000 000  34 000 000  32 000 000  32 000 000  27 667 369,75  27 667 369,75  81,37  
05 02 15 99  Muud meetmed (sealiha, 
kodulinnuliha, munad, 
mesindus, muud 
loomakasvatussaadused)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  4 925 028,34  4 925 028,34  
Artikkel 05 02 15 — 
Vahesumma  34 000 000  34 000 000  64 000 000  64 000 000  44 182 881,27  44 182 881,27  129,95  
05 02 18  Koolikavad  2 200 000  200 000  
Peatükk 05 02 — 
Kogusumma  2 806 800 000  2 766 337 000  2 703 000 000  2 691 337 221  2 666 887 140,44  2 666 485 413,02  96,39  L 51/624  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid selle peatüki iga rea kohta.  
Käesoleva peatüki eelarveassigneeringute kehtestamisel võeti artikli 05 02 08 ning eelkõige punkti 05 02 08 03 puhul 
arvesse 400 000 000 euro suurust summat, mis on pärit tulude koondarvestuse punktist 6 7 0 1.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember 2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise 
turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed (ELT L 346, 20.12.2013, lk 12).  
05 02 01 Teravili  
05 02 01 01 Teravilja eksporditoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artiklite 13 ja 14 kohaselt antavaid teravilja eksporditoetusi.  28.2.2017  ET L 51/625 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 01  (jätkub)  
05 02 01 02 Teravilja sekkumisladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9, 11–16, 19 ja 20 ja määruse (EL) 
nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid (eelkõige varude rahalise väärtuse vähenemisega 
seotud kulusid), mis tulenevad teravilja ostmisest riiklikuks ladustamiseks.  
05 02 01 99 Muud meetmed (teravili)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta täitmata kulukohustusi ja muid kulusid, mis on seotud määruses (EÜ) nr 
1234/2007, määruses (EL) nr 1308/2013 ja määruses (EL) nr 1370/2013 sätestatud ja teravilja puhul rakendatavate 
sekkumiskavadega, mis ei ole kaetud artikli 05 02 01 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutega.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
05 02 02 Riis  
05 02 02 01 Riisi eksporditoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artiklite 13 ja 14 kohaselt riisi puhul antavaid eksporditoetusi.  L 51/626  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 02  (jätkub)  
05 02 02 02 Riisi sekkumisladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9, 11–16, 19 ja 20 ning määruse 
(EL) nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid, eelkõige varude rahalise väärtuse 
vähenemisega seotud kulusid riiklike riisivarude täiendamisel.  
05 02 02 99 Muud meetmed (riis)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulusid, mis on seotud määruses (EÜ) nr 1234/2007, määruses (EL) nr 
1308/2013 ja määruses (EL) nr 1370/2013 sätestatud ja riisi puhul rakendatavate muude sekkumiskavadega, mis ei ole 
kaetud artikli 05 02 02 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutega.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
05 02 03 Toetused I lisas nimetamata toodetele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  100 000  53 778,27  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada teatavate alkohoolsete jookidena eksporditava teravilja suhtes määruse 
(EL) nr 1308/2013 artiklites 196–199 ja artiklites 201–204 ning määruse (EL) nr 1370/2013 artiklis 13 sätestatud 
toetusi ning teravilja ja riisi, suhkru ja isoglükoosi, lõssi, või ja munade töötlemisel saadud kauba suhtes määruses (EL) 
nr 510/2014 sätestatud toetusi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2014, 16. aprill 2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete 
töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/ 
2009 ja (EÜ) nr 614/2009 (ELT L 150, 20.5.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/627 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 04 Toiduabiprogrammid  
05 02 04 99 Muud meetmed (toiduabiprogrammid)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  – 3 225 804,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada mis tahes täitmata kulukohustusi, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 
1234/2007 artikli 27 kohaldamisest toidu suhtes, mida tarnitakse sekkumisvarudest, ja toodete suhtes, mida saadakse 
liidu turult ja suunatakse kindlaksmääratud organisatsioonidele, kes jaotavad neid liidus enim puudust kannatavatele 
isikutele.  
05 02 05 Suhkur  
05 02 05 01 Suhkru ja isoglükoosi eksporditoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitele 196–199 ja artiklitele 
201–204 ning määruse (EL) nr 1370/2013 artiklile 13 suhkru ja isoglükoosi puhul antavaid eksporditoetusi ning 
vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 27 antud toetuste täitmata kulukohustusi, sealhulgas toetuste puhul, mis 
on seotud puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatava suhkruga vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklitele 16 ja 18.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/96, 28. oktoober 1996, töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse 
kohta (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/2001, 19. juuni 2001, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 
30.6.2001, lk 1).  L 51/628  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 05  (jätkub)  
05 02 05 03 Tootmistoetus keemiatööstuses kasutatavale suhkrule  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta täitmata kulukohustusi, mis on seotud tööstuslikule suhkrule määruse (EL) 
nr 1308/2013 artikli 129 ja määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 8 kohaselt antava tootmistoetusega ning keemiatöös- 
tusele määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 97 kohaselt antava toetusega.  
05 02 05 08 Suhkru eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt suhkru puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 05 99 Muud meetmed (suhkur)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EÜ) nr 1234/2007, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/ 
2013 kohaseid muid kulusid suhkru puhul ning määruse (EÜ) nr 1260/2001, määruse (EÜ) nr 318/2006 ja määruse 
(EÜ) nr 320/2006 kohaldamisest tulenevaid muid täitmata kulukohustusi, sealhulgas neis tehtud parandusi, mida ei 
rahastata artikli 05 02 05 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest. Kõnealused täitmata kulukohustused 
hõlmavad eelkõige vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõike 4 esimesele lõigule Prantsuse ülemeredepartem- 
angudes toodetud toorsuhkru müügi toetusmeetmetega seotud võimalikke täitmata kulukohustusi ning määruse (EÜ) nr 
1260/2001 artikli 7 lõike 4 teise lõigu, artikli 33 lõike 2 ja artikli 38 kohase rafineerimistööstuse kohandusabi 
rahastamise kuludega seotud võimalikke täitmata kulukohustusi. Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud 
erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b 
ja artiklile 221.  28.2.2017  ET L 51/629 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 05  (jätkub)  
05 02 05 99  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/2001, 19. juuni 2001, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 
30.6.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006, 20. veebruar 2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 
28.2.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
05 02 06 Oliiviõli  
05 02 06 03 Oliiviõli eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  – 6 730,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt oliiviõli puhul antava eraladustusabi kulusid.  
05 02 06 05 Kvaliteedi parandamise meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
46 000 000  45 000 000  43 989 142,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 29–31 kohaselt tootjaorganis- 
atsioonidele antava abiga seotud kulusid.  L 51/630  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 06  (jätkub)  
05 02 06 99 Muud meetmed (oliiviõli)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
300 000  300 000  86 764,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 kohaseid oliiviõliga seotud selliseid muid 
kulusid ning määruste nr 136/66/EMÜ, (EÜ) nr 865/2004 ja (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamisest tulenevaid muid 
täitmata kulukohustusi, mida ei rahastata artikli 05 02 06 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest. 
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) 
nr 1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
05 02 07 Kiutaimed  
05 02 07 02 Linakiu eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt linakiu puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 07 03 Puuvill — Riiklikud ümberkorralduskavad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 100 000  6 100 000  6 134 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 66 lõike 2 kohaseid kulusid.  28.2.2017  ET L 51/631 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 07  (jätkub)  
05 02 07 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).  
05 02 07 99 Muud meetmed (kiutaimed)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kraasimata ja kammimata puuvilla puhul määruse (EÜ) nr 1051/2001 
kohaselt antava abiga seotud täitmata kulukohustusi ning muid kiutaimedega seotud kulusid, sealhulgas määruste (EÜ) 
nr 1234/2007 ja (EL) nr 1308/2013 kohaselt lina- ja kanepikiu puhul antava töötlemisabiga seotud täitmata 
kulukohustusi, mis ei ole kaetud artikli 05 02 07 muude punktide assigneeringutega.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1050/2001, 22. mai 2001, millega kohandatakse kuuendat korda Kreeka ühinemisaktile 
lisatud protokolliga nr 4 kehtestatud puuvilla abisüsteemi (EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1051/2001, 22. mai 2001, puuvilla tootmistoetuste kohta (EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3).  
05 02 08 Puu- ja köögiviljad  
05 02 08 03 Tootjate organisatsioonide rakendusfondid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
455 000 000  298 000 000  813 098 490,15  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu osalust tootjaorganisatsioonidele mõeldud rakendusfondide 
rahastamises vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitele 32–38 ja 152–160.  L 51/632  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 08  (jätkub)  
05 02 08 11 Tootjarühmadele antav abi eeltunnustuse saamiseks  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
22 000 000  86 000 000  120 269 161,02  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eeltunnustatud tootjarühmadele antud toetustega seotud kulude rahastamiseks vastavalt 
määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki IVa jao I alajaole.  
05 02 08 12 Koolidele puuvilja jagamise kava  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
130 000 000  150 000 000  104 063 824,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 22–25 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 5 kohaselt koolidele puuvilja jagamise kavale antava liidu toetusega, eelistades 
kohalikku ja/või kodumaist päritolu toodangut.  
05 02 08 99 Muud meetmed (puu- ja köögiviljad)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
54 500 000  77 800 000  81 136 096,52  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 ja määruse (EL) nr 1370/2013 kohaseid 
muid kulusid puu- ja köögiviljade puhul ning määruste (EÜ) nr 399/94, (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96, (EÜ) nr 
2202/96, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamisest tulenevaid muid täitmata kulukohustusi, mida ei 
rahastata artikli 05 02 08 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  28.2.2017  ET L 51/633 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 08  (jätkub)  
05 02 08 99  (jätkub)  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
05 02 09 Viinamarjakasvatussaadused  
05 02 09 08 Veinisektori riiklikud toetusprogrammid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 075 000 000  1 075 000 000  1 030 755 825,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 39–54 kohaselt veinisektori 
toetusprogrammidega seotud kulusid.  
05 02 09 99 Muud meetmed (viinamarjakasvatus)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 000 000  1 000 000  – 939 652,59  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EMÜ) nr 822/87, (EÜ) nr 1493/1999, (EÜ) nr 479/2008, 
(EMÜ) nr 1234/2007 ja (EL) nr 1308/2013 kohaldamisest tulenevaid täitmata kulukohustusi, mida ei rahastata artikli 
05 02 09 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 822/87, 16. märts 1987, veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 84, 27.3.1987, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1493/1999, 17. mai 1999, veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2008, 29. aprill 2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust (ELT L 148, 6.6.2008, lk 1).  L 51/634  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 10 Edendamine  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008, 17. detsember 2007, põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügieden- 
dusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides (ELT L 3, 5.1.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1144/2014, 22. oktoober 2014, siseturul ja kolmandates riikides 
võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ) nr 3/2008 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 56).  
05 02 10 01 Edendusmeetmed — Liikmesriikide maksed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
83 000 000  77 000 000  66 331 452,09  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et kaasrahastada määruste (EÜ) nr 3/2008 ja (EL) nr 1144/2014 kohaselt 
liikmesriikide poolt rakendatavaid müügiedendusprogramme, mis on seotud põllumajandussaaduste ja -toodete ning 
nende tootmismeetodite ning põllumajanduslike toiduainetega.  
05 02 10 02 Edendusmeetmed — Liidu otsetoetused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
52 500 000  12 037 000  16 000 000  4 337 221  1 185 298,76  783 571,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada otseselt komisjoni korraldatavat edendustegevust, samuti määruste 
(EÜ) nr 3/2008 ja (EL) nr 1144/2014 kohaste müügiedendusprogrammide rakendamiseks vajaliku tehnilise abi 
meetmeid, nt ettevalmistus-, seire-, hindamis-, kontrolli-, järelevalve- ja juhtimismeetmeid.  
05 02 10 99 Muud meetmed (edendamine)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/635 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 10  (jätkub)  
05 02 10 99  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EÜ) nr 3/2008 ja (EL) nr 1144/2014 kohaseid muid kulusid, 
mida ei rahastata artikli 05 02 10 teiste punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
05 02 11 Muud taimesaadused/meetmed  
05 02 11 03 Humal — Abi tootjaorganisatsioonidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 300 000  2 300 000  2 277 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 58, 59 ja 60 kohaselt 
humalasektori tootjaorganisatsioonidele antavat abi.  
05 02 11 04 POSEI programm (välja arvatud otsetoetused)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
237 000 000  237 000 000  237 747 027,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud määruste (EL) nr 228/2013 ja (EL) nr 229/ 
2013 kohaldamisega, ning mistahes täitmata kulukohustusi, mis tulenevad POSEI programmi ja Egeuse mere saari 
käsitlevate õigusaktide rakendamisest määruste (EÜ) nr 247/2006 ja (EÜ) nr 1405/2006 kohaselt.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006, 18. september 2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte 
põllumajanduse toetamiseks (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).  L 51/636  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 11  (jätkub)  
05 02 11 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 
(ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 229/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 
20.3.2013, lk 41).  
05 02 11 99 Muud meetmed (muud taimesaadused/meetmed)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  – 1 832,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada mis tahes täitmata kulukohustusi ja muid kulusid, mis on seotud 
määruste (EMÜ) nr 2075/92, (EÜ) nr 1786/2003, (EÜ) nr 1234/2007 ja (EL) nr 1308/2013 kohaste muude taimesaa- 
duste/meetmetega ja mida ei rahastata artikli 05 02 11 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklile 219, artikli 220 lõike 1 punktile b ja artiklile 221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2075/92, 30. juuni 1992, toortubakaturu ühise korralduse kohta (EÜT L 215, 30.7.1992, 
lk 70).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1786/2003, 29. september 2003, kuivsöödaturu ühise korralduse kohta 
(ELT L 270, 21.10.2003, lk 114).  
05 02 12 Piim ja piimatooted  
05 02 12 01 Piima- ja piimatoodete toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 13 kohaselt piima ja piimatoodete puhul antavaid eksporditoetusi.  28.2.2017  ET L 51/637 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 12  (jätkub)  
05 02 12 02 Lõssipulbri ladustamise meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
19 000 000  17 000 000  731 683,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9, 11–16, 19 ja 20 ning 
määruse (EL) nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid (eelkõige varude rahalise väärtuse 
vähenemisega seotud kulusid), mis tulenevad lõssipulbri ostmisest riiklikuks ladustamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse 
(EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt lõssipulbri puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 12 04 Või ja koore ladustamise meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 000 000  15 000 000  2 680 335,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt või ja koore puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9, 11–16, 19 ja 20 ning 
määruse (EL) nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid (eelkõige varude rahalise väärtuse 
vähenemisega seotud kulusid), mis tulenevad või ja koore ostmisest riiklikuks ladustamiseks.  L 51/638  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 12  (jätkub)  
05 02 12 06 Teatavate juustude eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt teatavate juustude puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 12 08 Koolipiim  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
75 000 000  75 000 000  73 350 308,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud liidu toetusega, mida antakse õppeasutuste 
varustamiseks teatavate õpilastele mõeldud piimatoodetega vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitele 26–28 ja 
määruse (EL) nr 1370/2013 artiklile 6, eelistades kohalikku ja/või kodumaist päritolu toodangut.  
05 02 12 09 Humanitaarkriisist tingitud erakorraline piimatoodete jaotamise meede  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  30 000 000  30 000 000  
Märkused  
Assigneeringust on kavas rahastada kulud, mis on seotud liidust pärit piimatoodete jagamisega kolmandatele riikidele 
nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/96, eriti selle artiklite 1 ja 6 kohaselt antava liidu humanitaarabi raames. Tegu on osaga 
liidu piimandustoodete turu tasakaalu taastamiseks võetavatest erakorralistest meetmetest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/639 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 12  (jätkub)  
05 02 12 99 Muud meetmed (piim ja piimatooted)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
504 700 000  430 100 000  42 833 509,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EÜ) nr 2330/98, (EÜ) nr 1234/2007 ja (EL) nr 1233/2009 
kohaselt piimasektoris võetavate meetmetega seotud muid täitmata kulukohustusi ning asjaomases sektoris määruste 
(EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/2013 kohaldamisest tulenevaid muid kulusid, mida ei rahastata artikli 05 02 12 
muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 219–221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2330/98, 22. oktoober 1998, millega nähakse ette hüvitise pakkumine teatavatele piima ja 
piimatoodete tootjatele, kelle tegevusele on ajutiselt seatud piirangud (EÜT L 291, 30.10.1998, lk 4).  
05 02 13 Veise- ja vasikaliha  
05 02 13 01 Veise- ja vasikaliha toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  100 000  87 903,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–204 ning määruse (EL) nr 
1370/2013 artikli 13 kohaselt veise- ja vasikaliha puhul antavaid eksporditoetusi.  L 51/640  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 13  (jätkub)  
05 02 13 02 Veise- ja vasikaliha ladustamise meetmed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8–10 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt veise- ja vasikaliha puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8–16, 19 ja 20 ning määruse 
(EL) nr 1370/2013 artiklite 2 ja 3 kohaselt tehnilisi, finants- ja muid kulusid (eelkõige varude rahalise väärtuse 
vähenemisega seotud kulusid), mis tulenevad veise- ja vasikaliha ostmisest riiklikuks ladustamiseks.  
05 02 13 04 Elusloomade toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  66 676,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–204 ning määruse (EL) nr 
1370/2013 artikli 13 kohaselt elusloomade puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 13 99 Muud meetmed (veise- ja vasikaliha)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/2013 kohaselt veise- ja 
vasikalihasektoris võetavate meetmetega seotud muid kulusid ning määruste (EÜ) nr 1254/1999 ja (EÜ) nr 1234/2007 
kohaldamisest tulenevaid mis tahes muid täitmata kulukohustusi, mida ei rahastata artikli 05 02 13 muude punktide 
jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada komisjoni 19. aprilli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 716/96 
(veiselihaturu erakorraliste toetusmeetmete kasutuselevõtu kohta Ühendkuningriigis) (EÜT L 99, 20.4.1996, lk 14) 
kohaldamisest tulenevaid mis tahes täitmata kulukohustusi.  28.2.2017  ET L 51/641 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 13  (jätkub)  
05 02 13 99  (jätkub)  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 219–221.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1254/1999, 17. mai 1999, veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta (EÜT L 263, 
18.10.2000, lk 34).  
05 02 14 Lamba- ja kitseliha  
05 02 14 01 Lamba- ja kitseliha eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8–10 ja 17–21 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt lamba- ja kitseliha puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 14 99 Muud meetmed (lamba- ja kitseliha)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/2013 kohaselt lamba- ja 
kitselihasektoris võetavate meetmetega seotud muid kulusid ja määruste (EÜ) nr 2529/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 
kohaldamisest tulenevaid mis tahes muid täitmata kulukohustusi, mida ei rahastata artikli 05 02 14 muude punktide 
jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 219–221.  L 51/642  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 15 Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused  
05 02 15 01 Sealihatoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  71 260,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 13 kohaselt sealiha puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 15 02 Sealiha eraladustamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  32 000 000  11 491 400,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 8, 9 ja 17–20 ning määruse (EL) 
nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt sealiha puhul antava eraladustusabiga seotud kulusid.  
05 02 15 04 Munadega seotud toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 13 kohaselt munade puhul antavaid eksporditoetusi.  
05 02 15 05 Kodulinnulihaga seotud toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  27 822,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 196–199 ja artiklite 201–204 
ning määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 13 kohaselt munade puhul antavaid eksporditoetusi.  28.2.2017  ET L 51/643 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 15  (jätkub)  
05 02 15 06 Mesinduse eritoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
34 000 000  32 000 000  27 667 369,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 55–57 kohaselt riiklike 
mesindusprogrammidega seotud kulusid.  
05 02 15 99 Muud meetmed (sealiha, kodulinnuliha, munad, mesindus, muud loomakasvatussaadused)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  4 925 028,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1370/2013 kohaselt sea- ja 
linnuliha, munade, mesindussaaduste ja muude loomsete toodete sektoris võetavate meetmetega seotud mis tahes muid 
kulusid ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamisest tulenevaid mis tahes muid täitmata kulukohustusi, mida ei 
rahastata artikli 05 02 15 muude punktide jaoks eraldatud assigneeringutest.  
Assigneering hõlmab eelkõige kulusid, mis on seotud erandlike meetmetega, mida võetakse vastavalt määruse (EL) nr 
1308/2013 artiklitele 219–221.  
05 02 18 Koolikavad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
200 000  L 51/644  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 02 — PÕLLUMAJANDUSSEKTORI KONKURENTSIVÕIME PARANDAMINE PÕLLUMAJANDUSTURGUDE TOIMIMISSE 
SEKKUMISE KAUDU  (jätkub)  
05 02 18  (jätkub)  
Märkused  
Uus artikkel  
Assigneering on ette nähtud seoses haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskavaga 
alates 1. augustist 2017 vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitele 22–25 ja määruse (EL) nr 1370/2013 
artiklile 5.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/791, 11. mai 2016, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1308/ 
2013 ning (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima pakkumise toetuskava osas 
(ELT L 135, 24.5.2016, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/645 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
05 03  OTSETOETUSED, MIS ON ETTE 
NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTE- 
VÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDA- 
MISEKS JA VARIEERUVUSE VÄHENDA- 
MISEKS NING KESKKONNA- JA KLII- 
MAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  
05 03 01  Tootmiskohustusega sidumata otse- 
toetused  
05 03 01 01  Ühtne otsemaksete kava (SPS)  2 45 000 000  61 000 000  29 281 971 881,63  65 071,05  
05 03 01 02  Ühtse pindalatoetuse kava (SAPS)  2 4 101 000 000  4 237 000 000  7 770 300 202,13  189,47  
05 03 01 03  Suhkru eritoetus  2 500 000  1 000 000  277 543 437,82  55 508,69  
05 03 01 04  Puu- ja köögivilja eritoetus  2 100 000  100 000  12 149 747,76  12 149,75  
05 03 01 05  Eritoetus (määruse (EÜ) nr 73/2009 
artikkel 68) — Tootmiskohustusega 
sidumata otsetoetused  2 100 000  1 000 000  500 566 469,09  500 566,47  
05 03 01 06  Eraldi makstav marjasektori toetus  2 100 000  100 000  11 423 749,37  11 423,75  
05 03 01 07  Ümberjaotatavad maksed  2 1 609 000 000  1 251 000 000  440 052 278,77  27,35  
05 03 01 10  Põhitoetuskava  2 15 296 000 000  15 927 000 000  
05 03 01 11  Kliimat ja keskkonda säästvate põlluma- 
jandustavade toetus  2 11 696 000 000  12 239 000 000  
05 03 01 12  Looduslikust eripärast tingitud piir- 
angutega alade toetus  2 3 000 000  3 000 000  
05 03 01 13  Noorte põllumajandustootjate toetus  2 441 000 000  549 000 000  
05 03 01 99  Muud (tootmiskohustusega sidumata 
otsetoetused)  2 p.m.  p.m.  – 522 815,66  
Artikkel 05 03 01 — Vahesumma  33 191 800 000  34 269 200 000  38 293 484 950,91  115,37  
05 03 02  Muud otsetoetused  
05 03 02 06  Ammlehmatoetus  2 1 000 000  1 500 000  880 815 901,95  88 081,59  
05 03 02 07  Täiendav ammlehmatoetus  2 100 000  100 000  48 277 258,83  48 277,26  
05 03 02 13  Toetused lammaste ja kitsede puhul  2 500 000  500 000  21 559 197,71  4 311,84  
05 03 02 14  Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul  2 100 000  100 000  6 840 335,38  6 840,34  
05 03 02 28  Siidiussikasvatajatele antav toetus  2 100 000  500 000  439 733,25  439,73  
05 03 02 40  Puuvilla eritoetus  2 246 000 000  247 000 000  244 017 454,34  99,19  
05 03 02 44  Eritoetus (määruse (EÜ) nr 73/2009 
artikkel 68) — Tootmiskohustusega 
seotud otsetoetused  2 6 000 000  3 000 000  1 397 951 928,73  23 299,20  L 51/646  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 50  POSEI programm — Euroopa Liidu 
abiprogrammid  2 411 000 000  416 000 000  410 893 473,95  99,97  
05 03 02 52  POSEI programm — Egeuse mere väike- 
saared  2 17 000 000  17 000 000  15 729 105,24  92,52  
05 03 02 60  Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud 
toetuskava  2 3 988 000 000  4 046 000 000  
05 03 02 61  Väikepõllumajandustootjate kava  2 1 347 000 000  p.m.  
05 03 02 99  Muud (otsetoetused)  2 2 500 000  3 108 157  – 5 979 988,94  – 239,20  
Artikkel 05 03 02 — Vahesumma  6 019 300 000  4 734 808 157  3 020 544 400,44  50,18  
05 03 03  Täiendavad toetussummad  2 100 000  100 000  43 188,06  43,19  
05 03 09  Põllumajandustootjatele makstavate 
otsetoetuste hüvitamine assigneering- 
utest, mis kanti üle tulenevalt finants- 
distsipliini kohaldamisest  2 p.m.  p.m.  853 965 493,25  
05 03 10  Põllumajandussektori kriisireserv  2 450 500 000  441 600 000  0,—  0  
Peatükk 05 03 — Kogusumma  39 661 700 000  39 445 708 157  42 168 038 032,66  106,32  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artiklile 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel 
eraldada täiendavaid assigneeringuid selle peatüki iga rea kohta.  
Käesoleva peatüki eelarveassigneeringute kehtestamisel võeti artikli 05 03 01 ning eelkõige punkti 05 03 01 10 puhul 
arvesse 2 332 000 000 euro suurust summat, mis on pärit tulude koondarvestuse punktidest 6 7 0 1, 6 7 0 2 ja 
6 7 0 3.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003, 29. september 2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames 
kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse 
määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 
1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001 (ELT L 270, 
21.10.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009, 19. jaanuar 2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames 
põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandus- 
tootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 671/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste kohaldamisega (ELT L 204, 31.7.2012, 
lk 11).  28.2.2017  ET L 51/647 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).  
05 03 01 Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused  
05 03 01 01 Ühtne otsemaksete kava (SPS)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
45 000 000  61 000 000  29 281 971 881,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühtse otsemaksete kava kohaste seni täitmata kulukohustuste rahastamiseks vastavalt 
määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotisele ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotisele.  
05 03 01 02 Ühtse pindalatoetuse kava (SAPS)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 101 000 000  4 237 000 000  7 770 300 202,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühtse pindalatoetuse kava kohaseid kulusid vastavalt määruse (EL) nr 
1307/2013 III jaotise 1. peatüki 4. jaole, samuti määruse (EÜ) nr 73/2009 V jaotise, määruse (EÜ) nr 1782/2003 IVa 
jaotise ning 2003. ja 2005. aasta ühinemisaktide kohaste ühtse pindalatoetuse kavade mis tahes täitmata kulukohustusi.  L 51/648  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 01  (jätkub)  
05 03 01 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, 
Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 2003. aasta ühinemisakt, eriti selle II lisa „Ühinemisakti artiklis 
20 osutatud nimekiri“ punkti 6A alapunkt 26, kohandatud nõukogu otsusega 2004/281/EÜ (ELT L 93, 30.3.2004, 
lk 1).  
Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia 2005. aasta ühinemisakt, eriti selle III lisa „Ühinemisakti artiklis 19 osutatud nimekiri“.  
05 03 01 03 Suhkru eritoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
500 000  1 000 000  277 543 437,82  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühtse pindalatoetuse kava kohaldavatele liikmesriikidele antava suhkru 
eritoetuse osas täitmata kulukohustusi vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 V jaotisele ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 IVa 
jaotisele.  
05 03 01 04 Puu- ja köögivilja eritoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  12 149 747,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühtse pindalatoetuse kava kohaldavatele liikmesriikidele antava puu- ja 
köögivilja eritoetuse osas täitmata kulukohustusi vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 V jaotisele ja määruse (EÜ) nr 
1782/2003 IVa jaotisele.  
05 03 01 05 Eritoetus (määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 68) — Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  1 000 000  500 566 469,09  28.2.2017  ET L 51/649 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 01  (jätkub)  
05 03 01 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 68 sätestatud tootmiskohustusega sidumata eritoetuse 
osas täitmata kulukohustuste rahastamiseks ning eelkõige kõnealuse artikli lõike 1 punkti a alapunktis v ja lõike 1 
punktides c ja d osutatud eritoetuste rahastamiseks.  
05 03 01 06 Eraldi makstav marjasektori toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  11 423 749,37  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 129 kohaselt marjasektorile eraldi makstava toetuse osas 
täitmata kulukohustuste rahastamiseks liikmesriikides, kes kohaldavad ühtse pindalatoetuse kava vastavalt kõnealuse 
määruse V jaotisele.  
05 03 01 07 Ümberjaotatavad maksed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 609 000 000  1 251 000 000  440 052 278,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 2. peatüki kohaseid 
ümberjaotava toetusega seotud kulusid, samuti määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 72a ja 125a kohaselt 2014. aasta 
kohta ette nähtud ümberjaotava toetuse osas täitmata kulukohustusi.  
05 03 01 10 Põhitoetuskava  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
15 296 000 000  15 927 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud põhitoetuskava kohaste kulude rahastamiseks vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III 
jaotise 1. peatükile.  L 51/650  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 01  (jätkub)  
05 03 01 11 Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
11 696 000 000  12 239 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude rahastamiseks, mis on seotud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajan- 
dustavade toetusega vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatükile.  
05 03 01 12 Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 000 000  3 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude rahastamiseks, mis on seotud looduslikust eripärast tingitud piirangutega 
alade toetusega vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 4. peatükile.  
05 03 01 13 Noorte põllumajandustootjate toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
441 000 000  549 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude rahastamiseks, mis on seotud noorte põllumajandustootjate toetusega 
vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 5. peatükile.  28.2.2017  ET L 51/651 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 01  (jätkub)  
05 03 01 99 Muud (tootmiskohustusega sidumata otsetoetused)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  – 522 815,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada muude tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste kulusid, mis ei ole 
kaetud artikli 05 03 01 teiste punktidega, samuti määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklites 8 ja 40 ning määruse (EL) 
nr 1307/2013 artiklites 6 ja 7 sätestatud ülemmäärade mittejärgimisest johtuvate korrektsioonidega seonduvaid 
kulusid, mida ei saa kanda ühelegi teisele artikli 05 03 01 eelarvereale.  
05 03 02 Muud otsetoetused  
05 03 02 06 Ammlehmatoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 000 000  1 500 000  880 815 901,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jao ja määruse (EÜ) 
nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatüki kohaste ammlehmatoetuste osas mis tahes täitmata kulukohustusi.  
05 03 02 07 Täiendav ammlehmatoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  48 277 258,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jao ja määruse (EÜ) 
nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatüki kohase täiendava riikliku ammlehmatoetuse osas mis tahes täitmata kulukohustusi.  L 51/652  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 13 Toetused lammaste ja kitsede puhul  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
500 000  500 000  21 559 197,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 10. jao ja määruse (EÜ) 
nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatüki kohaselt loomühikute alusel makstavate toetuste osas mis tahes täitmata 
kulukohustusi.  
05 03 02 14 Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  6 840 335,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 10. jao ja määruse (EÜ) 
nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatüki kohase vähem soodsate või mägiste piirkondade lamba- ja kitselihatootjatele ute 
või kitse kohta antava eritoetuse osas mis tahes täitmata kulukohustusi.  
05 03 02 28 Siidiussikasvatajatele antav toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  500 000  439 733,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 111 kohase siidiussikasvatajatele 
antava toetuse osas mis tahes täitmata kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/653 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 40 Puuvilla eritoetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
246 000 000  247 000 000  244 017 454,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 2. peatüki kohase puuvilla 
eritoetusega seotud kulusid, samuti selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 6. jao ja määruse 
(EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10a. peatüki kohase puuvilla eritoetuse osas mis tahes täitmata kulukohustusi.  
05 03 02 44 Eritoetus (määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 68) — Tootmiskohustusega seotud otsetoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 000 000  3 000 000  1 397 951 928,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 68 sätestatud ning eelkõige selle 
lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning lõike 1 punktides b ja e osutatud tootmiskohustusega seotud eritoetuse 
osas mis tahes täitmata kulukohustusi.  
05 03 02 50 POSEI programm — Euroopa Liidu abiprogrammid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
411 000 000  416 000 000  410 893 473,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada otsetoetusi, mis on seotud programmidega, mis hõlmavad erimeetmeid 
kohaliku põllumajandustootmise abistamiseks liidu äärepoolseimates piirkondades vastavalt määrusele (EL) nr 228/ 
2013, ning mis tahes täitmata kulukohustuste rahastamiseks, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 247/2006 III jaotise 
kohaldamisest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 
(ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).  L 51/654  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 52 POSEI programm — Egeuse mere väikesaared  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
17 000 000  17 000 000  15 729 105,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta otsetoetuste kulusid, mis tulenevad määruse (EL) nr 229/2013 rakenda- 
misest, ning täitmata kulukohustuste rahastamiseks, mis tulenevad määruste (EMÜ) nr 2019/93 ja (EÜ) nr 1405/2006 
kohaldamisest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2019/93, 19. juuli 1993, väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandus- 
saaduste suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta (EÜT L 184, 27.7.1993, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006, 18. september 2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte 
põllumajanduse toetamiseks ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 229/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse 
erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 
20.3.2013, lk 41).  
05 03 02 60 Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetuskava  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 988 000 000  4 046 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuskava kohaste kulude rahastamiseks vastavalt 
määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 1. peatükile.  
05 03 02 61 Väikepõllumajandustootjate kava  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 347 000 000  p.m.  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud väikepõllumajandustootjate kava kohaste kulude rahastamiseks vastavalt määruse (EL) 
nr 1307/2013 V jaotisele.  28.2.2017  ET L 51/655 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 99 Muud (otsetoetused)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 500 000  3 108 157  – 5 979 988,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada muude otsetoetuste kulusid, mis ei ole kaetud artikli 05 03 02 teiste 
punktide assigneeringutega, ning selleks, et rahastada korrektsioonidega seonduvaid kulusid, mida ei saa kanda ühelegi 
teisele eelarvereale. Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklites 8 ja 40 
sätestatud ülemmäärade mittejärgimisest johtuvate korrektsioonidega seonduvaid kulusid, mida ei saa kanda ühelegi 
teisele artikli 05 03 02 eelarvereale. Sellest võidakse eelkõige rahastada ka järgmisi täitmata kulukohustusi: 
— täiendav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 8. peatükile; 
— kikerherneste, läätsede ja vikisortide puhul põllukultuuride säilitamiseks makstav hektaritoetus vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 13. peatükile; 
— kuivsööda puhul makstav üleminekutoetus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1782/2003; 
— mittetavapärastes tootmispiirkondades kõva nisu eest makstav täiendav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 
IV jaotise 10. peatükile; 
— veiseliha puhul täiendavalt makstav sesoonsustoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatükile; 
— veiseliha puhul täiendavalt makstav ekstensiivistamistoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. 
peatükile; 
— veiselihatootjatele makstav lisatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 133; 
— lamba- ja kitsekasvatussektoris makstav lisatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatükile; 
— piimatootjatele antav piimakarjatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 7. peatükile; 
— piimatootjatele antavad täiendavad lisatasud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 7. peatükile; 
— banaanide tasandustoetus vastavalt määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklile 12; 
— üleminekuabi suhkrupeedikasvatajatele vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise peatükile 10e; 
— eurol põhineva valuutakorra kehtestamine põllumajanduses vastavalt määrusele (EÜ) nr 2799/98;  L 51/656  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 99  (jätkub)  
— kuivatatud viinamarjade puhul makstav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklile 7; 
— energeetiliste põllukultuuride tootjatele makstav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. 
peatükile; 
— teravilja, õlitaimede, valgurikaste taimede, rohusilo ja maa tootmisest kõrvaldamise puhul makstav pindalatoetus 
vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükile; 
— tavapärastes tootmispiirkondades kõva nisu tootjatele hektari kohta makstav täiendav toetus vastavalt määruse (EÜ) 
nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükile; 
— seemnete tootmise puhul makstav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 5. jaole; 
— veiseliha puhul täiendavalt makstav eritoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jaole; 
— vasikate tapatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jaole; 
— täiskasvanud veiste tapatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 11. jaole; 
— kartulitärklise valmistamiseks ette nähtud kartulite kasvatajatele makstav tootmistoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 
73/2009 IV jaotise 1. peatüki 2. jaole; 
— riisi puhul makstav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 1. jaole; 
— oliivisalude toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10b. peatükile; 
— toortubakat tootvatele põllumajandustootjatele makstav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 
peatükile 10c; 
— humala pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10d. peatükile; 
— kõva nisu puhul makstav eritoetus kvaliteedi eest vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükile; 
— valgurikaste taimede tootmise puhul makstav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 3. 
jaole; 
— pähklite tootmise puhul makstav pindalatoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 4. jaole;  28.2.2017  ET L 51/657 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 02  (jätkub)  
05 03 02 99  (jätkub)  
— tomateid tootvatele põllumajandustootjatele makstav üleminekutoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 54 
lõikele 1 ja artikli 128 lõikele 1 ning marjade puhul makstav üleminekutoetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 
IV jaotise 1. peatüki 9. jaole; 
— äärepoolseimate piirkondade otsetoetused vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 70 lõike 1 punktile b ja neile 
piirkondadele enne 2006. aastat eraldatud otsetoetused; 
— teatavate põllumajanduslike tootmisviiside ja kvaliteetse tootmise puhul makstav toetus vastavalt määruse (EÜ) 
nr 73/2009 artikli 72 lõikele 3; 
— suhkrupeedi- ja suhkrurootootjate toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 7. jaole; 
— üht või mitut puu- või köögivilja, kuid mitte tomateid tootvatele põllumajandustootjatele makstav üleminekutoetus 
vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 54 lõikele 2 ja artikli 128 lõikele 2.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 404/93, 13. veebruar 1993, banaanituru ühise korralduse kohta (EÜT L 47, 25.2.1993, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/96, 28. oktoober 1996, töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse 
kohta (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2799/98, 15. detsember 1998, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valu- 
utakord (EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
05 03 03 Täiendavad toetussummad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  43 188,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 12 kohaste tasumata maksete rahastamiseks.  L 51/658  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 03 — OTSETOETUSED, MIS ON ETTE NÄHTUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE SISSETULEKUTE SUURENDAMISEKS JA 
VARIEERUVUSE VÄHENDAMISEKS NING KESKKONNA- JA KLIIMAEESMÄRKIDE TÄITMISEKS  (jätkub)  
05 03 09 Põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste hüvitamine assigneeringutest, mis kanti üle tulenevalt 
finantsdistsipliini kohaldamisest  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  853 965 493,25  
Märkused  
See artikkel ei hõlma uusi assigneeringuid, vaid on ette nähtud selleks, et siia saaks paigutada summad, mida võib 
finantsmääruse artikli 169 lõike 3 kohaselt üle kanda eelmisel aastal finantsdistsipliini kohaldamisest tulenevalt 
kahandatud otsetoetuste hüvitamiseks. Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt peavad liikmesriigid 
maksma assigneeringud tagasi lõplikele vahendite saajatele, kelle suhtes sellel eelarveaastal, millesse assigneeringud üle 
kantakse, kohaldatakse finantsdistsipliini vastavalt kõnealuse määruse artikli 26 lõigetele 1–4.  
05 03 10 Põllumajandussektori kriisireserv  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
450 500 000  441 600 000  0,—  
Märkused  
Kriisireservi artikli assigneeringud on ette nähtud selleks, et katta selliste meetmete kulusid, mida on vaja põllumajan- 
duslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriiside korral.  
Kriisireserv luuakse nii, et iga aasta alguses kahandatakse otsetoetusi (peatükk 05 03) vastavalt määruse (EL) nr 1306/ 
2013 artiklites 25 ja 26 ning määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 8 sätestatud finantsdistsipliini mehhanismidele. Kui 
komisjon peab vajalikuks kooskõlas asjaomase õigusaktiga kriisireservi kasutada, siis esitab ta Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule ettepaneku, et sellest reservist tehtaks ülekanne asjakohastele eelarveridadele, et rahastada vajalikuks 
peetavaid meetmeid. Igale komisjoni tehtud kriisireservi kasutamise ettepanekule peab eelnema assigneeringute 
ümberjaotamise võimaluste uurimine. Eelarveaasta lõpus kantakse kõik kriisireservi summad, mida kriisimeetmete 
rahastamiseks ei kasutatud, määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt proportsionaalsuse põhimõtet 
järgides tagasi lõplikele vahendite saajatele. Kõik artikli 05 03 09 raames toimuvad hüvitamised tehakse assigneering- 
utest, mis kanti üle eelmisest finantsaastast.  
Kriisireservi moodustamiseks tehtud ümberpaigutused ja kriisireservist põllumajanduse otsetoetuste eelarveridadele 
tehtud tagasimaksed tuleb teha kooskõlas finantsmäärusega.  
Alusaktid  
2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 
eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/659 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 04  MAAELU AREN- 
DAMINE  
05 04 01  EAGGFi tagatis- 
rahastu raames 
maaelu arenda- 
miseks võetud 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Programmitöö 
periood 2000–2006  
05 04 01 14  EAGGFi tagatis- 
rahastu raames 
maaelu arendamiseks 
võetud meetmete 
lõpuleviimine — 
Programmitöö 
periood 2000–2006  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 1 289 466,10  – 1 289 466,10  
Artikkel 05 04 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  – 1 289 466,10  – 1 289 466,10  
05 04 03  Muude meetmete 
lõpuleviimine  
05 04 03 02  Taimede ja loomade 
geneetilised ressursid 
— Varasemate 
meetmete lõpule- 
viimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 04 03 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 04 05  Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajan- 
dusfondist (EAFRD) 
maaelu arenda- 
miseks võetud 
meetmete lõpule- 
viimine 
(2007–2013)  
05 04 05 01  Maaelu arengu 
programmid  2 p.m.  1 280 000 000  p.m.  3 235 000 000  1 903 952,19  6 464 298 559,94  505,02  
05 04 05 02  Operatiivne tehniline 
abi 2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  154 655,26  
Artikkel 05 04 05 — 
Vahesumma  p.m.  1 280 000 000  p.m.  3 235 000 000  1 903 952,19  6 464 453 215,20  505,04  
05 04 51  Maaelu arendamine 
EAGGFi arendusra- 
hastust — 
Programmitöö 
periood enne 2000. 
aastat  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/660  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 04 52  Maaelu arendamine 
EAGGFi arendusra- 
hastust ja EAGGFi 
tagatisrahastu 
raames maaelu aren- 
damiseks võetud 
meetmete lõpule- 
viimine — 
Programmitöö 
periood 2000–2006  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  64 192 735,24  
05 04 60  Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajan- 
dusfond — EAFRD 
(2014–2020)  
05 04 60 01  Maaelu säästva 
arengu edendamine, 
territoriaalselt ja 
keskkonnaalaselt 
tasakaalustatuma, 
kliimasõbralikuma 
ning innovaatilisema 
liidu põllumajandus- 
sektori kujundamine  2 14 337 026 697  9 902 000 000  18 650 559 495  8 487 000 000  20 119 632 033,—  5 252 192 422,—  53,04  
05 04 60 02  Operatiivne tehniline 
abi 2 18 522 000  19 022 443  21 363 000  20 025 443  12 520 491,43  8 786 678,81  46,19  
05 04 60 03  Operatiivne tehniline 
abi, mida liikmesriigi 
taotlusel haldab 
komisjon  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 04 60 — 
Vahesumma  14 355 548 697  9 921 022 443  18 671 922 495  8 507 025 443  20 132 152 524,43  5 260 979 100,81  53,03  
Peatükk 05 04 — 
Kogusumma  14 355 548 697  11 201 022 443  18 671 922 495  11 742 025 443  20 132 767 010,52  11 788 335 585,15  105,24  
05 04 01 EAGGFi tagatisrahastu raames maaelu arendamiseks võetud meetmete lõpuleviimine — Programmitöö periood 
2000–2006  
05 04 01 14 EAGGFi tagatisrahastu raames maaelu arendamiseks võetud meetmete lõpuleviimine — Programmitöö periood 
2000–2006  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  – 1 289 466,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liikmesriikide selliste tagasi nõutud summade katmiseks, mida ei saa lugeda määruse (EÜ) 
nr 1290/2005 artikli 32 kohaselt eeskirjade eiramisest või hooletusest tulenevateks. Need summad kuuluvad väljamaks- 
misele korrigeerimistena seoses punktide 05 04 01 01 – 05 04 01 13 raames varem rahastatud kuludega ning 
liikmesriigid ei saa neid uuesti kasutada.  28.2.2017  ET L 51/661 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 01  (jätkub)  
05 04 01 14  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada täitmata kulukohustusi, mida liikmesriigid on määruse (EÜ) nr 
1290/2005 artikli 39 lõike 3 kohaldamisest tulenevalt deklareerinud.  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid käesoleva artikli iga punkti kohta.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1), eriti selle artikkel 39.  
05 04 03 Muude meetmete lõpuleviimine  
05 04 03 02 Taimede ja loomade geneetilised ressursid — Varasemate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamisega 
seotud ühenduse programmide ülejäänud kulude katmiseks.  
Assigneeringu kasutamisel peab prioriteet olema bioloogilise mitmekesisuse säästval kasutamisel ja arendamisel 
põllumajandustootjate, antud piirkonnas registreeritud valitsusväliste organisatsioonide ning era- ja avaliku sektori 
organisatsioonide koostoime kaudu. Samuti tuleks parandada tarbijate teadlikkust selles valdkonnas.  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 870/2004, 26. aprill 2004, millega kehtestatakse ühenduse programm põllumajanduse 
geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus 
(EÜ) nr 1467/94 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 18).  L 51/662  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 03  (jätkub)  
05 04 03 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
05 04 05 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) maaelu arendamiseks võetud meetmete lõpuleviimine 
(2007–2013)  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid käesoleva artikli iga punkti kohta.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva artikli kõikide punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 378/2007, 27. märts 2007, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega 
kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad 
põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad (ELT L 95, 5.4.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009, 19. jaanuar 2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames 
põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandus- 
tootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).  28.2.2017  ET L 51/663 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 335/2013, 12. aprill 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1974/2006, milles 
sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate 
maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 105, 13.4.2013, lk 1).  
05 04 05 01 Maaelu arengu programmid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 280 000 000  p.m.  3 235 000 000  1 903 952,19  6 464 298 559,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) 2007.–2013. 
aastal rahastatud maaelu arengu programmidega seonduvaid kulukohustusi.  
05 04 05 02 Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  154 655,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 66 lõikes 1 sätestatud tehnilise abi 
meetmete ning eelkõige Euroopa maaelu arengu võrgustikuga seonduvaid kulukohustusi.  
05 04 51 Maaelu arendamine EAGGFi arendusrahastust — Programmitöö periood enne 2000. aastat  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Endised punktid 05 04 02 03, 05 04 02 04, 05 04 02 05, 05 04 02 07 ja 05 04 02 08  L 51/664  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 51  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada selliseid EAGGF arendusrahastu kulukohustustega kaetud tasumata 
makseid, mis on seotud endiste eesmärkide 1, 6, 5a ja 5b ning ühenduse algatuste elluviimisega programmitöö 
perioodidel enne 2000. aastat.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et saaks täita varasematel programmitöö perioodidel võetud kohustusi, mis on 
seotud uuenduslike meetmete ning ettevalmistus-, seire- ja hindamismeetmete ning asjakohastes määrustes sätestatud 
tehnilise abi meetmetega.  
Sellest rahastatakse ka varasemate mitmeaastaste meetmete jääksummasid, eelkõige kui tegemist on meetmetega, mis on 
vastu võetud ja rakendatud muude eespool nimetatud määruste alusel ja mis ei kuulu fondide esmatähtsate eesmärkide 
hulka.  
Vajaduse korral kasutatakse seda assigneeringut ka selliste summade rahastamiseks, mis makstakse EAGGFi arendus- 
rahastu eest meetmete puhul, mille jaoks ei ole programmitöö perioodiks 2000–2006 vastavaid kulukohustusi saadaval 
ega ette nähtud.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 39 on nähtud ette finantskorrektsioonid, millest tulenev tulu kantakse tulude 
eelarvestuse punkti 6 5 0 0. Selle tulu alusel võib vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, kui neid assigneeringuid on vaja konkreetsetel juhtudel, et kindlustada eelnevalt otsustatud 
korrektsioonide tühistamise või vähendamisega seotud riske.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa taotlejariikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1), eriti selle artikkel 39.  
Alusaktid  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ühenduse algatuse (Regis II) raames 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 44).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, milles kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi maaelu arendamist käsitleva ühenduse 
algatuse (Leader II) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 48).  28.2.2017  ET L 51/665 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 51  (jätkub)  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama piirialade arendamist, piiriülest koostööd ja teatavaid energiavõrke käsitleva 
ühenduse algatuse (Interreg II) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 60).  
Komisjoni 16. mai 1995. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse jaoks eriprogrammis 
rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades (EÜT C 186, 20.7.1995, lk 3) 
(Peace I).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ruumilise planeerimise alast riikidevahelist koostööd käsitleva ühenduse algatuse 
Interreg raames (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 23) (Interreg II C).  
Komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa 
piiriäärsetes maakondades (1995–1999) (KOM(1997) 642 (lõplik)) (Peace I).  
05 04 52 Maaelu arendamine EAGGFi arendusrahastust ja EAGGFi tagatisrahastu raames maaelu arendamiseks võetud 
meetmete lõpuleviimine — Programmitöö periood 2000–2006  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  64 192 735,24  
Märkused  
Endised punktid 05 04 02 01, 05 04 02 02, 05 04 02 06, 05 04 02 09 ja artikkel 05 04 04  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada programmitöö perioodi 2000–2006 alla kuuluvaid tasumata makseid 
seoses EAGGF arendusrahastu eesmärgi 1, komisjoni algatuse Leader+ ning rahu ja leppimise saavutamise eriprogrammi 
kulukohustustega.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et EAGGFi arendusrahastu saaks rahastada programmitöö perioodist 
2000–2006 tasumata kulukohustusi tehnilise abi meetmeteks vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklile 23.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 39 on nähtud ette finantskorrektsioonid, millest tulenev tulu kantakse tulude 
eelarvestuse punkti 6 5 0 0. Selle tulu alusel võib vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, kui neid assigneeringuid on vaja konkreetsetel juhtudel, et kindlustada eelnevalt otsustatud 
korrektsioonide tühistamise või vähendamisega seotud riske.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) 
toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80).  L 51/666  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 52  (jätkub)  
Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, 
Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate 
muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33), eriti selle II lisa „Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri“ punkti 
6A alapunkt 26, kohandatud nõukogu otsusega 2004/281/EÜ (ELT L 93, 30.3.2004, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1), eelkõige selle artikkel 39.  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 1999/501/EÜ, 1. juuli 1999, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks struktuurifondide 
eesmärgi 1 jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute soovituslik jaotus ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT L 194, 
27.7.1999, lk 49), eriti pidades silmas selle põhjendust 5.  
Komisjoni 14. aprilli 2000. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse maaelu arendamist käsitleva 
ühenduse algatuse (Leader+) suunised (EÜT C 139, 18.5.2000, lk 5).  
05 04 60 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond — EAFRD (2014–2020)  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 177 võib 2014.–2020. aasta programmidega seoses tulude koondarvestuse 
artiklisse 6 7 1 kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid käesoleva artikli iga punkti kohta.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva artikli kõikide punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põlluma- 
jandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  28.2.2017  ET L 51/667 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 60  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).  
05 04 60 01 Maaelu säästva arengu edendamine, territoriaalselt ja keskkonnaalaselt tasakaalustatuma, kliimasõbralikuma ning 
innovaatilisema liidu põllumajandussektori kujundamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 337 026 697  9 902 000 000  18 650 559 495  8 487 000 000  20 119 632 033,—  5 252 192 422,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) 2014.–2020. aastal rahastatavate 
maaelu arengu programmide katteks.  
Maaelu arengu meetmeid mõõdetakse põllumajanduse süsteemide ja tootmismeetodite täiustatud tulemuslikkuse 
näitajaid kasutades, et lahendada kliimamuutuse, veekaitse, elurikkuse ja taastuvenergiaga seotud probleeme.  
05 04 60 02 Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 522 000  19 022 443  21 363 000  20 025 443  12 520 491,43  8 786 678,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1305/2013 artiklite 51–54, määruse (EL) nr 1306/ 
2013 artikli 6 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 58 kohaselt komisjoni algatatud tehnilise abi meetmete kulusid. 
Assigneering hõlmab Euroopa maaelu arengu võrgustikku ja Euroopa innovatsioonipartnerluse võrgustikku.  L 51/668  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 04 — MAAELU ARENDAMINE  (jätkub)  
05 04 60  (jätkub)  
05 04 60 03 Operatiivne tehniline abi, mida liikmesriigi taotlusel haldab komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada komisjoni algatatud tehnilise abi meetmete puhul riigieelarvest 
rahastatava tehnilise abi summasid, juhul kui liikmesriik on ajutistes eelarveraskustes ning esitanud vastava taotluse. 
Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja sotsiaalprobleemide 
lahendamiseks ellu viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja rakendamise 
meetmed.  28.2.2017  ET L 51/669 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND — 
PÕLLUMAJANDUS JA 
MAAELU ARENG  
05 05 01  Põllumajanduse ja maaelu 
arendamise ühinemiseelne 
programm (Sapard) — 
Varasemate (enne 2014. 
aastat võetud) meetmete 
lõpuleviimine  
05 05 01 01  Ühinemiseelne rahastamis- 
vahend Sapard — 
Programmi lõpuleviimine 
(2000–2006)  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 05 01 02  Ühinemiseelne rahastamis- 
vahend Sapard — Ühine- 
miseelse abi lõpuleviimine 
kaheksa kandidaatriigi suhtes  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 05 05 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 05 02  Ühinemiseelse abi rahasta- 
misvahend maaelu arenda- 
miseks (IPARD) — 
Programmi meetmete 
lõpuleviimine (2007–2013)  4 p.m.  25 320 000  p.m.  375 000 000  0,—  201 901 687,16  797,40  
05 05 03  Toetus Albaaniale, Bosniale 
ja Hertsegoviinale, Koso- 
vole, (  1 ) Montenegrole, 
Serbiale ja endisele Jugos- 
laavia Makedoonia vaba- 
riigile  
05 05 03 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 05 03 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 51 000 000  12 900 000  43 000 000  9 000 000  30 000 000,—  0,—  0  
Artikkel 05 05 03 — 
Vahesumma  51 000 000  12 900 000  43 000 000  9 000 000  30 000 000,—  0,—  0  
05 05 04  Toetus Türgile  
05 05 04 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
05 05 04 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja asjakohase 
riikliku õiguse järkjärguline 
vastavusse viimine liidu 
õigustikuga  4 148 000 000  51 750 000  69 000 000  41 400 000  138 000 000,—  0,—  0  
Artikkel 05 05 04 — 
Vahesumma  148 000 000  51 750 000  69 000 000  41 400 000  138 000 000,—  0,—  0  
Peatükk 05 05 — 
Kogusumma  199 000 000  89 970 000  112 000 000  425 400 000  168 000 000,—  201 901 687,16  224,41  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise 
Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  L 51/670  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 01 Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (Sapard) — Varasemate (enne 2014. aastat võetud) 
meetmete lõpuleviimine  
Märkused  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva artikli kõikide punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele 
põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 87).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89, (EÜ) nr 
1267/1999, (EÜ) nr 1268/1999 ja (EÜ) nr 2666/2000, et võtta arvesse Horvaatia kandidaadistaatust (ELT L 389, 
30.12.2004, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
05 05 01 01 Ühinemiseelne rahastamisvahend Sapard — Programmi lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Bulgaarias, Rumeenias ja Horvaatias kuni 31. detsembrini 2006 võetud ja seni täitmata 
kulukohustuste katmiseks, et toetada põllumajanduse ja maaelu arendamise meetmeid Sapardi raames.  
Toetuse saajast olenemata ei ole sellest punktist halduskulude katmine lubatud.  
05 05 01 02 Ühinemiseelne rahastamisvahend Sapard — Ühinemiseelse abi lõpuleviimine kaheksa kandidaatriigi suhtes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kuni 31. detsembrini 2003 võetud ja seni täitmata kulukohustuste katmiseks, et toetada 
kaheksas kandidaatriigis, kes said liikmesriikideks 2004. aastal, põllumajanduse ja maaelu arendamise meetmeid Sapardi 
raames.  
Toetuse saajast olenemata ei ole sellest punktist halduskulude katmine lubatud.  28.2.2017  ET L 51/671 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 02 Ühinemiseelse abi rahastamisvahend maaelu arendamiseks (IPARD) — Programmi meetmete lõpuleviimine 
(2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  25 320 000  p.m.  375 000 000  0,—  201 901 687,16  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).  
05 05 03 Toetus Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
05 05 03 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Lääne-Balkaniga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244 (1999) 
ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  L 51/672  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 03  (jätkub)  
05 05 03 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
05 05 03 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
51 000 000  12 900 000  43 000 000  9 000 000  30 000 000,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud järgmiste Lääne-Balkaniga seonduvate 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  28.2.2017  ET L 51/673 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 04 Toetus Türgile  
05 05 04 01 Poliitiliste reformide toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— poliitiliste reformide toetamine; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi poliitiliste reformide alal, toetades selleks riigi õiguse järkjärgulist vastavusse- 
viimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
05 05 04 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja asjakohase riikliku õiguse järkjärguline vastavusse viimine 
liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
148 000 000  51 750 000  69 000 000  41 400 000  138 000 000,—  0,—  L 51/674  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG  (jätkub)  
05 05 04  (jätkub)  
05 05 04 02  (jätkub)  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu taga- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud toetust saavate riikide suutlikkuse igakülgne suurendamine, et täita 
liikmesusega kaasnevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu alal, toetades selleks riigi õiguse 
järkjärgulist vastavusseviimist liidu õigustikuga ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas ettev- 
almistusi liidu struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamiseks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  28.2.2017  ET L 51/675 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 06 — PÕLLUMAJANDUS- JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 06  PÕLLUMAJANDUS- JA 
MAAELU ARENDAMISE 
POLIITIKA RAHVUS- 
VAHELISED 
KÜSIMUSED  
05 06 01  Rahvusvahelised põllu- 
majanduskokkulepped  4 8 105 849  8 105 849  6 966 518  6 966 518  3 888 819,03  3 888 819,03  47,98  
05 06 02  Rahvusvahelised põllu- 
majandusorganisat- 
sioonid  4 180 000  180 000  
Peatükk 05 06 — 
Kogusumma  8 285 849  8 285 849  6 966 518  6 966 518  3 888 819,03  3 888 819,03  46,93  
05 06 01 Rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 105 849  8 105 849  6 966 518  6 966 518  3 888 819,03  3 888 819,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu osamaksed seoses allpool nimetatud rahvusvaheliste lepingutega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 92/580/EMÜ, 13. november 1992, rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta 
(EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).  
Nõukogu otsus 96/88/EÜ, 19. detsember 1995, teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 
1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) Euroopa Ühenduse poolt heakskiitmise kohta (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).  
Nõukogu otsus 2005/800/EÜ, 14. november 2005, mis käsitleb 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu 
sõlmimist (ELT L 302, 19.11.2005, lk 46).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 54 lõike 2 punkt d.  
Nõukogu otsus 2014/664/EL, 15. september 2014, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelise 
oliivinõukogu liikmete nõukogus seoses 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu pikendamisega 
(ELT L 275, 17.9.2014, lk 6).  
20. aprillil 2015 toimunud nõukogu 3381. kohtumisel vastu võetud nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
Liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelises suhkrunõukogus 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivuse 
pikendamise kohta. Selle otsusega pikendati rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivust kaheks aastaks alates 1. jaanuarist 
2016.  L 51/676  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 06 — PÕLLUMAJANDUS- JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED  (jätkub)  
05 06 01  (jätkub)  
20. aprillil 2015 toimunud nõukogu 3381. kohtumisel vastu võetud nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
Liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelises teraviljanõukogus 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni 
kehtivuse pikendamise kohta. Selle otsusega pikendati teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivust kaheks aastaks 
alates 1. juulist 2015.  
Teave 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivuse pikendamise kohta. Rahvusvaheline teraviljanõukogu 
otsustas oma 41. istungil (8. juuni 2015, London) pikendada teraviljakaubanduse konventsiooni (1995) kehtivust kahe 
aasta võrra, 30. juunini 2017 (ELT L 234, 8.9.2015, lk 5).  
Teave 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivuse pikendamise kohta. Rahvusvaheline suhkrunõukogu otsustas 
oma 47. istungil (25. juuni 2015, Antigua, Guatemala) pikendada rahvusvahelise suhkrulepingu (1992) kehtivust kahe 
aasta võrra, 31. detsembrini 2017 (ELT L 234, 8.9.2015, lk 6).  
Nõukogu otsus (EL) 2016/1892, 10. oktoober 2016, 2015. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu Euroopa 
Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 293, 28.10.2016, lk 2).  
Alusaktid  
Komisjoni … 2017. aastal esitatud ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse seisukoht, mis võetakse Euroopa 
Liidu nimel seoses Lissaboni lepingu liikmesusega Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioonis (WIPO) 
(COM(2017) ... final).  
05 06 02 Rahvusvahelised põllumajandusorganisatsioonid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
180 000  180 000  
Märkused  
Uus artikkel  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu osamaksed Rahvusvahelisele Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonile 
(OIV).  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 punktile d.  28.2.2017  ET L 51/677 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 07 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIST (EAGF) RAHASTATAV PÕLLUMAJANDUSKULUDE AUDIT  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 07  EUROOPA PÕLLUMA- 
JANDUSE TAGATIS- 
FONDIST (EAGF) 
RAHASTATAV PÕLLU- 
MAJANDUSKULUDE 
AUDIT  
05 07 01  Põllumajanduskulude 
kontroll  
05 07 01 02  Järelevalve- ja ennetus- 
meetmed — Liidu otse- 
toetused  2 11 279 139  9 900 515  9 130 000  9 130 000  7 480 000,—  7 480 000,—  75,55  
05 07 01 06  Kulud, mis on seotud liik- 
mesriikide kasuks tehtud 
finantskorrektsioonidega 
vastavalt otsustele, milles 
käsitletakse eelmiste 
aastate raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimist ja 
heakskiitmist seoses ühiste 
halduskuludega EAGGFi 
tagatisrahastu (endised 
meetmed) ja EAGFi 
raames  2 20 000 000  20 000 000  20 000 000  20 000 000  20 150 134,58  20 150 134,58  100,75  
05 07 01 07  Kulud, mis on seotud liik- 
mesriikide kasuks tehtud 
finantskorrektsioonidega 
vastavalt otsustele, milles 
käsitletakse eelmiste 
aastate raamatupidamis- 
arvestuse vastavuse 
kontrolli seoses ühiste 
halduskuludega EAGGFi 
tagatisrahastu (endised 
meetmed) ja EAGFi 
raames  2 25 000 000  25 000 000  p.m.  p.m.  29 187 839,12  29 187 839,12  116,75  
Artikkel 05 07 01 — 
Vahesumma  56 279 139  54 900 515  29 130 000  29 130 000  56 817 973,70  56 817 973,70  103,49  
05 07 02  Vaidluste lahendamine  2 29 000 000  29 000 000  29 500 000  29 500 000  1 671 939,88  1 671 939,88  5,77  
Peatükk 05 07 — 
Kogusumma  85 279 139  83 900 515  58 630 000  58 630 000  58 489 913,58  58 489 913,58  69,71  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid selle peatüki iga punkti kohta.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus 
ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).  L 51/678  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 07 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIST (EAGF) RAHASTATAV PÕLLUMAJANDUSKULUDE AUDIT  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajan- 
dustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).  
05 07 01 Põllumajanduskulude kontroll  
05 07 01 02 Järelevalve- ja ennetusmeetmed — Liidu otsetoetused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 279 139  9 900 515  9 130 000  9 130 000  7 480 000,—  7 480 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kaugseire kulusid, maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) 
kvaliteedi hindamist ja sellest tulenevate tehniliste teenuste toetust vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 
punktidele a ja b ning artiklile 21.  
05 07 01 06 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse  
eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist seoses ühiste halduskuludega EAGGFi tagatis- 
rahastu (endised meetmed) ja EAGFi raames  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
20 000 000  20 000 000  20 150 134,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 
51 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehtud otsuste tulemustega juhul, kui otsused on 
langetatud liikmesriikide kasuks.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada suhkrutööstuse ümberkorraldusfondiga seotud raamatupidamis- 
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehtud otsuste tulemuste kulusid juhul, kui otsused on langetatud 
liikmesriikide kasuks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  28.2.2017  ET L 51/679 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 07 — EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDIST (EAGF) RAHASTATAV PÕLLUMAJANDUSKULUDE AUDIT  (jätkub)  
05 07 01  (jätkub)  
05 07 01 07 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse  
eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli seoses ühiste halduskuludega EAGGFi tagatisrahastu 
(endised meetmed) ja EAGFi raames  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
25 000 000  p.m.  29 187 839,12  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kulusid, mis on seotud kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 
52 raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli kohta tehtud otsuste tulemustega juhul, kui otsused on langetatud 
liikmesriikide kasuks.  
Assigneering on ette nähtud ka suhkrutööstuse ümberkorraldusfondiga seotud raamatupidamisarvestuse vastavuse 
kontrolli otsustest tulenevate kulude katmiseks juhul, kui otsused on langetatud liikmesriikide kasuks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorralda- 
miseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta 
(ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).  
05 07 02 Vaidluste lahendamine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
29 000 000  29 500 000  1 671 939,88  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta vajaduse korral assigneeringuid selliste kulude rahastamiseks, mille eest 
komisjon võib hakata vastutama tulenevalt kohtu otsusest, sealhulgas kahjunõuete ja intresside tasumine.  
Samuti on see ette nähtud selliste kulude rahastamiseks, mida komisjon võib teha vastavalt nõukogu 4. märtsi 1991. 
aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise 
põllumajanduspoliitika rahastamisel ja infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas (EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11)) 
artikli 7 lõikele 2.  L 51/680  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 08  PÕLLUMAJANDUSE JA 
MAAELU ARENGU 
POLIITIKAVALDKONNA 
POLIITILINE STRA- 
TEEGIA JA KOORDI- 
NEERIMINE  
05 08 01  Põllumajandusliku 
raamatupidamise 
andmevõrk (FADN)  2 18 000 830  17 811 386  15 119 325  17 487 116  14 715 911,71  14 150 128,24  79,44  
05 08 02  Põllumajandusettevõtete 
struktuuri uuringud  2 250 000  1 436 500  250 000  1 500 000  19 317 815,88  12 371 271,01  861,21  
05 08 03  Põllumajandusuuringute 
süsteemide ümberkorral- 
damine  2 16 090 110  7 330 573  4 431 842  5 437 303  4 661 180,06  3 416 822,85  46,61  
05 08 06  Ühise põllumajanduspo- 
liitika alane teavitus- 
tegevus  2 8 000 000  8 000 000  8 000 000  8 000 000  7 294 620,99  7 294 620,99  91,18  
05 08 09  Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfond (EAGF) 
— Operatiivne tehniline 
abi 2 6 270 000  6 270 000  4 382 000  4 382 000  1 848 926,19  1 848 926,19  29,49  
05 08 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
05 08 77 06  Ettevalmistav 
meede — Euroopa põllu- 
majandustoodete hindade 
ja kasumi vaatluskeskus  2 p.m.  p.m.  p.m.  670 000  0,—  282 271,51  
05 08 77 08  Katseprojekt — Noorte 
põllumajandustootjate 
vahetusprogramm  2 p.m.  p.m.  p.m.  299 969  0,—  899 904,60  
05 08 77 09  Ettevalmistav meede — 
Liidu taimede ja loomade 
geneetilised ressursid  2 p.m.  384 800  p.m.  1 144 230  0,—  744 230,—  193,41  
05 08 77 10  Katseprojekt — Agropol: 
Euroopa piiriülese põllu- 
majandustööstuse näidis- 
piirkonna arendamine  2 p.m.  201 695  p.m.  480 000  0,—  0,—  0  
05 08 77 11  Katseprojekt — Agro- 
metsandus  2 p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/681 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 12  Katseprojekt — 
Sotsiaalne ökoküla  2 p.m.  120 000  400 000  200 000  
05 08 77 13  Katseprojekt — Kriisien- 
netuse ja -ohje 
kriteeriumide ja stra- 
teegiate parandamine 
põllumajandussektoris  2 p.m.  90 000  300 000  150 000  
05 08 77 14  Katseprojekt — Mee 
tootmisahela ümber- 
struktureerimine ning 
varroaresistentsuse 
aretus- ja valiku- 
programm  2 200 000  210 000  700 000  350 000  
05 08 77 15  Katseprojekt — Tootjaor- 
ganisatsioonide moodus- 
tamise, tegutsemise ja 
toetuse saamise parimate 
viiside analüüs  2 p.m.  90 000  300 000  150 000  
Artikkel 05 08 77 — 
Vahesumma  200 000  1 096 495  1 700 000  3 944 199  0,—  1 926 406,11  175,69  
05 08 80  Liidu osalemine 2015. 
aastal Milanos toimuval 
maailmanäitusel „Pla- 
needile toidu ja eluks 
vajaliku energia 
tagamine“  2 p.m.  p.m.  300 000  805 000  4 278 154,79  8 405 850,15  
Peatükk 05 08 — 
Kogusumma  48 810 940  41 944 954  34 183 167  41 555 618  52 116 609,62  49 414 025,54  117,81  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklitele 21 ja 174 võib tulude koondarvestuse artiklisse 6 7 0 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva peatüki kõikide artiklite ja punktide suhtes järgmist õiguslikku alust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  L 51/682  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 01 Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 000 830  17 811 386  15 119 325  17 487 116  14 715 911,71  14 150 128,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlasummaliste tasude ning põllumajandusliku raamatupidamise andmete kogumiseks, 
töötlemiseks, analüüsiks, avaldamiseks ja levitamiseks ning tulemuste analüüsimiseks mõeldud vahendite arendamise 
rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1217/2009, 30. november 2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike 
majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 328, 15.12.2009, 
lk 27).  
05 08 02 Põllumajandusettevõtete struktuuri uuringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
250 000  1 436 500  250 000  1 500 000  19 317 815,88  12 371 271,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu struktuuride seireks vajalike statistiliste uuringute, sealhulgas Eurofarmi andmebaasi 
rahastamiseks vajalike osamaksete katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete 
struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).  
05 08 03 Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 090 110  7 330 573  4 431 842  5 437 303  4 661 180,06  3 416 822,85  28.2.2017  ET L 51/683 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste summade rahastamiseks: 
— kulud, mis on seotud liidu põllumajandusstatistika süsteemide täiustamisega; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad andmebaaside ostmise ja kasutamisega seotud teenuste eest 
tasumist; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad põllumajandussektori modelleerimisega, turu- ja põllumajan- 
dusstruktuuri suundumusi käsitlevate lühiajaliste ja keskmise tähtajaga prognoosidega ning tulemuste levitamisega 
seotud teenuste eest tasumist; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad kaugseire, piirkondlike valimite ja agrometeoroloogiliste 
mudelite põllumajandusstatistikas rakendamisega seotud teenuste eest tasumist; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad tasu põllumajanduspoliitikaalase majandusanalüüsi tegemise ja 
sellekohaste näitajate väljatöötamisega seotud teenuste eest; 
— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad selliste teenuste eest tasumist, mis on seotud meetmetega, mida 
on vaja määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 punkti c ja artikli 22 kohaselt põllumajandusressursside analüüsiks, 
haldamiseks ja seireks ning ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ning määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 
punkti a ja artikli 110 kohaselt ühise seire- ja hindamisraamistiku rakendamiseks; 
— täitmata kulukohustused seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 78/2008 rakendamisega.  
Õiguslik alus  
Ülesanded, mis tulenevad komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu otsus 96/411/EÜ, 25. juuni 1996, ühenduse põllumajandusstatistika täiustamise kohta (EÜT L 162, 1.7.1996, 
lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1445/2000/EÜ, 22. mai 2000, aerofotograafia ja kaugseire tehnikate 
rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003 (EÜT L 163, 4.7.2000, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 78/2008, 21. jaanuar 2008, meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 
võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu (ELT L 25, 30.1.2008, lk 1).  L 51/684  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 06 Ühise põllumajanduspoliitika alane teavitustegevus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 000 000  8 000 000  7 294 620,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu võetavaid teavitusmeetmeid ühise põllumajanduspoliitika 
selgitamise, rakendamise ja arendamise toetuseks ning parandada üldsuse teadlikkust selle sisust ja eesmärkidest 
vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 45.  
Teavitusmeetmete alla võivad kuuluda näiteks kolmandate isikute esitatud iga-aastased tööprogrammid või muud 
erimeetmed ja/või komisjoni algatusel rakendatud tegevus.  
05 08 09 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 270 000  4 382 000  1 848 926,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 punktide a, d, e ja f kohaseid 
kulusid.  
Assigneering hõlmab ka kulusid määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 89 lõike 5 punkti a kohase, veinitoodete analüüsi- 
miseks vajaliku andmepanga loomiseks.  
05 08 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
05 08 77 06 Ettevalmistav meede — Euroopa põllumajandustoodete hindade ja kasumi vaatluskeskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  670 000  0,—  282 271,51  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  28.2.2017  ET L 51/685 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 06  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 08 Katseprojekt — Noorte põllumajandustootjate vahetusprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  299 969  0,—  899 904,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 09 Ettevalmistav meede — Liidu taimede ja loomade geneetilised ressursid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  384 800  p.m.  1 144 230  0,—  744 230,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  L 51/686  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 10 Katseprojekt — Agropol: Euroopa piiriülese põllumajandustööstuse näidispiirkonna arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  201 695  p.m.  480 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 11 Katseprojekt — Agrometsandus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2017  ET L 51/687 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 12 Katseprojekt — Sotsiaalne ökoküla  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  120 000  400 000  200 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Maapiirkondade rahvaarvu vähenemine tekitab ühiseid probleeme kogu liidus ning olukord on eriti terav Kesk- ja Ida- 
Euroopas. Aruka ökosotsiaalse küla projekti abil töötatakse liidus välja eri tüüpi nn arukate külade mudelid, kusjuures 
erilist tähelepanu pööratakse Visegrádi rühma riikidele.  
Projekti raames luuakse jäljendatavad sotsiaalselt kasulikud mudelid, see toimib edukate tavade väljaselgitamise kaudu 
stiimulina ning selle raames pakutakse tuge IKT-/internetipõhist meetodit kasutades.  
Projektis keskendutakse majanduskasvu ja töökohtade arendamisele maapiirkondades järgmiste meetmetega: 
— analüüsitakse liidu maapiirkondades asuvate külade ühiseid tunnusjooni (erilist tähelepanu pööratakse Visegrádi 
rühma riikidele): infrastruktuur, eri ressursid, teenused, turulepääs, digitaalse ühtse turu võimalused, linna- ja 
maapiirkondade vahelised ühendused, seotus biomajanduse ja ringmajandusega (innovatsioon, täppispõllumajandus, 
keskkonnajuhtimine, kohalik taastuvenergia, tarneahel, teenused, kohalikud toiduained), elukvaliteedi ja tööhõive 
kvaliteedi parandamise võimalused, võttes nõuetekohaselt arvesse naiste ja noorte tähtsust; 
— selgitatakse välja ja dokumenteeritakse parimad tavad ja tulemuslikud programmid liidu maapiirkondades, 
analüüsides jätkusuutlikku keskkonna- ja külajuhtimist kooskõlas eespool loetletud tunnusjoontega. Projektis 
kasutatakse piirkondlikke juhtuuringuid, filmivõtteid, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ning dokument- 
atsiooni ning tehakse kindlaks parimad tavad; 
— hinnatakse juhtuuringuid, kaasates kohalikke omavalitsusi, akadeemikuid, kohalikke kogukondi, erasektorit ja 
valitsusväliseid organisatsioone, kes tegutsevad maapiirkondades; 
— töötatakse välja arukate külade ökosotsiaalse suunitlusega ja jäljendatavad mudelid ning antakse tegevuseks IT-tuge.  L 51/688  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 13 Katseprojekt — Kriisiennetuse ja -ohje kriteeriumide ja strateegiate parandamine põllumajandussektoris  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  90 000  300 000  150 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Määrus (EL) nr 1308/2013 põllumajandustoodete ühise turukorralduse kohta sätestab horisontaalsed ja valdkondlikud 
kriisiennetuse ja -ohje meetmed põllumajanduses.  
Määruses ei ole aga määratletud ega täpsustatud, mida mõeldakse nn kriisiolukorra all. Seetõttu on oluline luua 
kriisiolukordade liigitus.  
Katseprojektiga koostatakse parameetrite loetelu, et selgitada ja lihtsustada kriisiennetuse ja -ohje meetmete rakendamist 
põllumajanduses.  
Lisaks hinnatakse, kas on võimalik seada sisse nn turu jälgimise/vaatlemise rühmad, kelle ülesanne on luua alus 
kriisiolukordade ja turu volatiilsusega paremini toimetulekuks, hoiatades varakult, et tuleb võtta vastumeetmeid.  
Peamine eesmärk on muuta selgemaks kriteeriumid, mida kasutatakse niisuguste vahendite kasutuselevõtuks, mis on 
Euroopa põllumajandustootjatele kättesaadavad nii viimastel aastatel järk-järgult sagenenud loodusõnnetuste kui ka 
turukõikumistega toimetulekuks.  
Euroopa peab andma endale vahendid, et tulemuslikumalt ohjata põllumajandussektori kriise.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/689 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 14 Katseprojekt — Mee tootmisahela ümberstruktureerimine ning varroaresistentsuse aretus- ja valikuprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
200 000  210 000  700 000  350 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Mesilaste kadumine mõjutab kogu liitu, põhjustab tolmeldamise vähenemist ning ohustab bioloogilist mitmekesisust ja 
rahvatervist. Liit peab suutma selle probleemiga tegeleda, töötades välja tõelise majandusstrateegia tootmisest tarbi- 
miseni, keskendudes tervele mee tootmisahelale. Liit võib kaasrahastada riiklike mesindusprogrammide meetmeid – 
näiteks tehnilist abi mesinikele ja mesinike organisatsioonidele, mesilasperede arvukuse suurendamist ja rakendusuur- 
inguid.  
Käesoleva katseprojektiga ühendatakse eri liidu strateegiad, milles käsitletakse innovatsiooni, sotsiaalset kaasamist ja 
töökohtade loomist, et luua seos nende ja uue suunaga ühise põllumajanduspoliitika vahel ning toetada põllumajanduse 
suunamist suurema jätkusuutlikkuse suunas ja praktilisi teadusuuringuid resistentsete (eriti varroaresistentsete) mesil- 
aspopulatsioonide aretamiseks.  
Metoodika: 
— mitmesuguste täiendavate ja integreeritud meetmete rakendamine, st geneetiline valik (eriti varroaresistentsuse 
valik), aretus ja kaitse, mesindus-/sanitaarkoolitus (mesilaste käitumine, veterinaar- ja sanitaarabinõud); 
— kohalike sülemite ja mesilasemade paljundamise / aretusfarmide toetamine; 
— koostöö asjakohaste teadlaste ja teadusinstituutidega, et saavutada maksimaalne koostoime (sh koos liidu 
olemasolevate mesilasi käsitlevate uurimisprogrammidega).  
Mesilaste päästmiseks on väga vaja konkreetseid rakendusuuringuid, eriti varroaresistentsuse valiku vallas, ka on vaja 
rahastada praktilist korda, millega vabatahtlikele antakse juurdepääs liidu toetatud teadusinstituutide mesindusprojektide 
raames tehtud alusuuringute tulemustele.  
Oskusteabe siiret ning selle metoodika rakendamise ja asjakohaste kommunikatsioonivahendite toetamist ei saa 
rahastada ühestki olemasolevast programmist. Esimene Euroopa mesinduse koolituskeskus oleks aluseks, mis võim- 
aldaks tegelda järgmiste küsimustega: teadusuuringud, valik ja kaitse, taasasustamine ja bioloogiline mitmekesisus.  
Kuigi mesilased täidavad põllumajanduses väga tähtsat ülesannet, teeb enamik mesinikke ja aretajaid oma tööd 
vabatahtlikult. Tolmeldamise ja meetootmise valdkonnas tegutsevad elukutselised mesinikud ja väikefirmad, kes 
majandavad arvukaid mesilasperesid. Kuid sageli saavad need professionaalid oma aretusmaterjali aretusrühmadelt, kus 
tegutsevad peamiselt vabatahtlikud.  L 51/690  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 14  (jätkub)  
Seetõttu ei ole mesinike kogukonnal peaaegu mingit eelarvet, et kasutada teadustegevuse tulemusi varroaresistentsete 
mesilasliinide aretamiseks kogu liitu hõlmava vabatahtlike (mesinike) ja teadlaste võrgustiku kaudu. Katseprojektiga 
soovitakse kõrvaldada see seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvas projektis SmartBees ja riiklikes mesinduspro- 
grammides esinev praktiline puudus.  
Seetõttu keskendutakse projektis praktilisele aretusprogrammile, mille eesmärk on varroaresistentsete mesilasliinide 
kasvatamine ning mis viiakse läbi koostöös suuremate aretusrühmade ja kogenud mesilaskasvatajatega mitmes 
liikmesriigis. Kasutatavad meetodid põhinevad varroalestaga seotud kontrollitud hügieenilisel käitumisel (Varroa 
Sensitive Hygiene (VSH)) ning neid koordineerib varroaresistentsuse osas spetsiaalne organisatsioon eesmärgiga 
saavutada varroaresistentsete mesilasliinide tõhus ja tulemuslik jaotumine. Eriti tähtsaks peetakse rahvusvahelist 
koostööd varroaresistentsuse valdkonna muude rakendusuuringuekspertidega. Projekti kaasatakse Euroopa kraini, 
Buckfasti ja musta mesilase mesilastõud. Kui projekti on vähemalt ühe aasta jooksul rakendatud, võiks korraldada 
rahvusvahelise õpikoja katsete tulemuste tutvustamiseks.  
Sellise tegevuse mõõdetav väärtus ulatub ajavahemikus 2016–2020 eeldatavasti seitsme miljardi euroni, mis kujuneb 
järgmiselt: 
— 10 miljoni taru loomine liidus, mis vastab enam kui kahe miljardi euro suurusele tegevusmahule; 
— tarude pidamiseks ja mee tootmiseks vajaliku varustuse ostmine, mis tähendab tarude tootjate ja müüjate jaoks üle 
kolme miljardi euro suurust tegevusmahtu; 
— liidu meetootmine suureneb 10 miljoni lisataru tulemusena ning vahetab välja praegu väljastpoolt ELi riike 
imporditava mee aastakoguse (50 % nõudlusest) ja vastab rohkem kui kahe miljardi euro suurusele tegevusmahule.  
Rohkemate ja paremate toodetega põllumajandusliku tootmise liidus säilitamise ja arendamise jaoks vajaliku tolmel- 
damise suurendamine võimaldab mitte ainult suurendada põllumajandustoodangut, vaid vähendab ka põllumajandus- 
tootjatele tootlikkuse vähenemise hüvitamiseks antavaid toetusi.  
30 000 töökoha loomine peaks tekitama omakorda juurde 30 000 seotud töökohta, mis tähendab, et kokku tekiks 
60 000 töökohta.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 77 15 Katseprojekt — Tootjaorganisatsioonide moodustamise, tegutsemise ja toetuse saamise parimate viiside analüüs  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  90 000  300 000  150 000  28.2.2017  ET L 51/691 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 77  (jätkub)  
05 08 77 15  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekti käigus analüüsitakse järgmist: 
— põllumajandustootjate poolt tootjaorganisatsioonide moodustamise ning nende raames koos töötamise stiimuleid ja 
takistavaid asjaolusid; 
— juhtimiskorda, koostöövaldkondi ja tarnete koondamise tasemeid, mis võimaldavad tootjaorganisatsioonidel kõige 
paremini tulemuslikult tegutseda ja oma liikmeid toetada; 
— kõige tulemuslikumaid finants- ja õiguslikke vahendeid, mida on ühise põllumajanduspoliitika raames võimalik 
tootjaorganisatsioonide toetamiseks kasutada.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
05 08 80 Liidu osalemine 2015. aastal Milanos toimuval maailmanäitusel „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia 
tagamine“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  300 000  805 000  4 278 154,79  8 405 850,15  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu osalemist 2015. aastal Milanos toimunud maailmanäitusel 
„Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine“.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada liidu osalemise kulusid, mis seonduvad Itaalia paviljoniga (ruumide 
rent, ekspositsioon, jooksvad kulud), ning EXPO 2015 põhilise teadusprogrammi ettevalmistavat ja algfaasi, mille käigus 
kogutakse lähteandmeid poliitika toetamiseks. Ürituste korraldamise ja näitustega (nt ekspertide kulude hüvitamine, 
näituse materjalid jne) seotud kulud kaetakse poliitikavaldkondade kaupa asjakohaste konkreetsete programmide 
assigneeringutest.  L 51/692  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 08 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  (jätkub)  
05 08 80  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 punktile d.  28.2.2017  ET L 51/693 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 09 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON PÕLLUMAJANDUSES  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
05 09  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON PÕLLU- 
MAJANDUSES  
05 09 03  Ühiskondlikud probleemid  
05 09 03 01  Ohutu ja kvaliteetse toidu 
ning muude biotoorainetel 
põhinevate toodetega varus- 
tatuse tagamine  1,1 237 123 857  121 648 169  214 205 269  79 277 928  106 243 729,40  22 374 079,—  18,39  
Artikkel 05 09 03 — 
Vahesumma  237 123 857  121 648 169  214 205 269  79 277 928  106 243 729,40  22 374 079,—  18,39  
05 09 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses  
05 09 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  1 195 926,71  43 282,56  
Artikkel 05 09 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  1 195 926,71  43 282,56  
Peatükk 05 09 — 
Kogusumma  237 123 857  121 648 169  214 205 269  79 277 928  107 439 656,11  22 417 361,56  18,43  
Märkused  
Kõnealused märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) jaoks.  
Programmile „Horisont 2020“ kuulub keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ ja muude 
juhtalgatuste, eelkõige algatuste „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa 
digitaalne tegevuskava“ rakendamises, samuti Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Raamprogramm 
„Horisont 2020“ aitab ehitada kogu liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, leides teadus-, arendus- ja 
uuendustegevuse jaoks piisavat lisaraha.  
Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et 
aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel 
tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset 
vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja 
kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas, ja tagada selle optimaalne 
kasutamine.  L 51/694  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 09 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON PÕLLUMAJANDUSES  (jätkub)  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust suurendada jõupingutusi, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse kantakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja 
raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamisega seotud kulud ning 
kulud, mis on seotud kõrgetasemeliste teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate 
hindamistega, mille eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa 
teadusruumiga, ning kulud, mis on seotud meetmetega programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste 
levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmetega.  
Assigneeringut kasutatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 1 5 kantud rahalise 
osaluse alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu tegevuses ja mis on kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  28.2.2017  ET L 51/695 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 09 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON PÕLLUMAJANDUSES  (jätkub)  
Täiendavad assigneeringud tehakse kättesaadavaks punktis 05 09 50 01.  
Käesoleva peatüki halduskuludega seotud assigneeringud on kantud artiklisse 05 01 05.  
05 09 03 Ühiskondlikud probleemid  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ nimetatud prioriteedi eesmärk on lahendada strateegias „Euroopa 2020“ esitatud 
olulisi poliitilisi prioriteete ja ühiskondlikke probleeme. Meetmed viiakse ellu, kasutades probleemipõhist lähenemisviisi, 
milles ühendatakse eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Meetmed hõlmavad kogu 
tsüklit teadusuuringutest turuni, keskendudes uue asjana innovatsiooniga seotud tegevustele (nt katsetamine, tutvus- 
tamine, katsestendid), riigihangete toetamisele, tootekujundusele, lõppkasutajast sõltuvale innovatsioonile, sotsiaalsele 
innovatsioonile ja uuenduste kasutuselevõtule turul. Nende meetmetega toetatakse otseselt konkreetse valdkonna 
poliitilist pädevust liidu tasandil.  
05 09 03 01 Ohutu ja kvaliteetse toidu ning muude biotoorainetel põhinevate toodetega varustatuse tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
237 123 857  121 648 169  214 205 269  79 277 928  106 243 729,40  22 374 079,—  
Märkused  
Meede on suunatud jätkusuutlikumate ja tootlikumate põllumajandus- ja metsandussüsteemide arendamisele ning samal 
ajal maapiirkondade elatusvahendite edendamiseks ette nähtud teenuste, ideede ja poliitikameetmete väljatöötamisele. 
Lisaks pööratakse tähelepanu tervisliku ja ohutu toidu tootmise ja konkurentsivõimelise toidutöötlemise meetoditele, 
mille käigus kasutatakse vähem ressursse ja mille tootmine tekitab vähem kõrvalsaaduseid. Paralleelselt pööratakse 
tähelepanu vee-elusressursside jätkusuutlikule kasutamisele (nt jätkusuutliku ja keskkonnahoidliku kalanduse arenda- 
misele). Edendatakse ka vähese süsinikusisaldusega, ressursitõhusat, jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist Euroopa 
biotehnoloogia tööstust.  
Assigneeringut kasutatakse põllumajandusega seotud uurimis- ja innovatsioonitegevuseks, et tagada ohutu ja kvaliteetse 
toidu ja muude bioressursipõhiste toodete piisav pakkumine; prioriteetseteks loetakse uurimisprojektid, kus osalevad 
otseselt esmatootjad, et suurendada tulemuste praktilise rakendamise võimalusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 51/696  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
PEATÜKK 05 09 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON PÕLLUMAJANDUSES  (jätkub)  
05 09 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses  
05 09 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  1 195 926,71  43 282,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katteks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid perioodiks 2014–2020.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/697 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG
 
JAOTIS 06  
LIIKUVUS JA TRANSPORT  L 51/698  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 06 
LIIKUVUS JA TRANSPORT  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 01  LIIKUVUSE JA 
TRANSPORDI POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  72 528 558  72 528 558  71 348 528  71 348 528  74 929 144,73  74 929 144,73  
06 02  EUROOPA TRANSPOR- 
DIPOLIITIKA  3 447 030 702  1 476 262 853  3 933 087 922  1 910 568 257  2 360 803 650,39  1 824 646 797,13  
06 03  „HORISONT 2020“ — 
TRANSPORDIGA 
SEOTUD TEADUS- 
TEGEVUS JA INNOV- 
ATSIOON  264 404 794  266 559 682  216 540 737  315 196 545  248 172 587,02  155 503 116,51  
Jaotis 06 — 
Kogusumma  3 783 964 054  1 815 351 093  4 220 977 187  2 297 113 330  2 683 905 382,14  2 055 079 058,37  28.2.2017  ET L 51/699 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
JAOTIS 06 
LIIKUVUS JA TRANSPORT  
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
06 01  LIIKUVUSE JA TRANSPORDI 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
06 01 01  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  5,2 36 147 079  35 442 852  42 712 145,28  118,16  
06 01 02  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
06 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 404 640  2 276 288  2 391 747,—  99,46  
06 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 032 932  2 061 310  2 430 292,91  119,55  
Artikkel 06 01 02 — Vahesumma  4 437 572  4 337 598  4 822 039,91  108,66  
06 01 03  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 2 257 145  2 262 001  2 934 837,82  130,02  
06 01 04  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
06 01 04 01  Euroopa ühendamise rahastu 
toetuskulud — Transport  1,1 2 000 000  2 500 000  1 856 095,02  92,80  
Artikkel 06 01 04 — Vahesumma  2 000 000  2 500 000  1 856 095,02  92,80  
06 01 05  Liikuvuse ja transpordi poliitika- 
valdkonna teadusuuringute ja 
innovatsiooniprogrammide 
toetuskulud  
06 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogrammi „Horisont 2020“ 
rakendavate ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  1,1 4 776 024  4 728 548  4 819 642,81  100,91  
06 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogrammi „Horisont 2020“ 
rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  1,1 2 370 000  2 318 624  2 624 623,29  110,74  L 51/700  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
06 01 05  (jätkub)  
06 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogrammi „Horisont 2020“ 
muud halduskulud  1,1 608 000  595 089  573 138,60  94,27  
Artikkel 06 01 05 — Vahesumma  7 754 024  7 642 261  8 017 404,70  103,40  
06 01 06  Rakendusametid  
06 01 06 01  Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet — Euroopa ühendamise 
rahastust makstav rahaline toetus  1,1 14 832 226  15 010 344  13 372 921,—  90,16  
06 01 06 03  Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet — Ühtekuuluvusfondist 
makstav rahaline toetus  1,2 5 100 512  4 153 472  1 213 701,—  23,80  
Artikkel 06 01 06 — Vahesumma  19 932 738  19 163 816  14 586 622,—  73,18  
Peatükk 06 01 — Kogusumma  72 528 558  71 348 528  74 929 144,73  103,31  
06 01 01 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
36 147 079  35 442 852  42 712 145,28  
06 01 02 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
06 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 404 640  2 276 288  2 391 747,—  
06 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 032 932  2 061 310  2 430 292,91  28.2.2017  ET L 51/701 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 03 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 257 145  2 262 001  2 934 837,82  
06 01 04 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
06 01 04 01 Euroopa ühendamise rahastu toetuskulud — Transport  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 000 000  2 500 000  1 856 095,02  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse 
(EL) nr 1316/2013 (millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnis- 
tatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010) (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129) artikli 2 punktis 
7 ja artikli 5 lõike 2 punktis b määratletud programmi rakendamist toetavaid meetmeid ja kaasnevate meetmetega 
otseselt seotud meetmeid, mis on vajalikud Euroopa ühendamise rahastu programmi ja üleeuroopalise transpordivõrgu 
(TEN-T) suuniste rakendamiseks. See hõlmab kulusid seoses uuringute tegemise, ekspertide kohtumiste, teavitamise ja 
trükiste avaldamisega, tarkvara ja andmebaasidega, mis on otseselt seotud Euroopa ühendamise rahastu eesmärgi 
saavutamisega.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 06 02 01.  
06 01 05 Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
06 01 05 01 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 776 024  4 728 548  4 819 642,81  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis on seotud ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes rakendavad teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ ning kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ameti- 
kohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes muude programmide kui tuumaprogrammide raames, sealhulgas ametnikud 
ja ajutised teenistujad, kes on nimetatud ametisse liidu delegatsioonidesse.  L 51/702  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 05  (jätkub)  
06 01 05 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eelkõige selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, 
mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja 
g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 06 03.  
06 01 05 02 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 370 000  2 318 624  2 624 623,29  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis on seotud teadusuuringute ja innovatsiooni programmi „Horisont 2020“ rakendavate 
koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad muude kui tuumaprogrammide kaudsetes meetmetes, sealhulgas liidu deleg- 
atsioonidesse ametisse nimetatud koosseisuvälised töötajad.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 06 03.  
06 01 05 03 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
608 000  595 089  573 138,60  28.2.2017  ET L 51/703 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 05  (jätkub)  
06 01 05 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ 
juhtimise kõik muud halduskulud seoses muude kui tuumaprogrammide kaudsete meetmetega, sealhulgas liidu deleg- 
atsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muud halduskulud.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute ja ekspertide kohtumistega, 
teabemeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjoni sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 06 03.  
06 01 06 Rakendusametid  
06 01 06 01 Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — Euroopa ühendamise rahastust makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 832 226  15 010 344  13 372 921,—  
Märkused  
Assigneering hõlmab toetust, millest kaetakse töötajate halduskulud ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti 
talitluskulud, mis tulenevad ameti osalemisest Euroopa ühendamise rahastu programmi haldamises ning 2000.–2006. 
ja 2007.–2013. aasta üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi vahendusel rahastatavate projektide lõpulevii- 
misest.  L 51/704  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 06  (jätkub)  
06 01 06 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest osalustest, 
mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja 
g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu 
arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus K(2007) 5282, 5. november 2007, milles käsitletakse üleeuroopaliste transpordivõrkude valdkonda 
toetavate ühenduse programmide rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks Üleeuroopalise Transpordivõrgu Raken- 
dusametile delegeeritavaid volitusi, mis eelkõige hõlmab ühenduse eelarvesse kantud assigneeringute kasutamist 
(muudetud komisjoni 7. oktoobri 2008. aasta otsusega K(2008) 5538).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/801/EL, 23. detsember 2013, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/60/EÜ (ELT L 352, 24.12.2013, lk 65).  28.2.2017  ET L 51/705 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 06  (jätkub)  
06 01 06 01  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2013) 9235, 23. detsember 2013, millega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile delegeeritakse 
volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsiooni- 
taristu, transpordi- ja energeetikauuringute ning innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse 
kantud assigneeringuid.  
06 01 06 03 Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — Ühtekuuluvusfondist makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 100 512  4 153 472  1 213 701,—  
Märkused  
Assigneering kujutab endast toetust, millest kaetakse töötajate halduskulud ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendu- 
sameti talitluskulud, mis tulenevad ameti osalemisest Euroopa ühendamise rahastu programmi Ühtekuuluvusfondi 
haldamises.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu 
arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus K(2007) 5282, 5. november 2007, milles käsitletakse üleeuroopaliste transpordivõrkude valdkonda 
toetavate ühenduse programmide rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks Üleeuroopalise Transpordivõrgu Raken- 
dusametile delegeeritavaid volitusi, mis eelkõige hõlmab ühenduse eelarvesse kantud assigneeringute kasutamist 
(muudetud komisjoni 7. oktoobri 2008. aasta otsusega K(2008) 5538).  L 51/706  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 01 — LIIKUVUSE JA TRANSPORDI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
06 01 06  (jätkub)  
06 01 06 03  (jätkub)  
Komisjoni rakendusotsus 2013/801/EL, 23. detsember 2013, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/60/EÜ (ELT L 352, 24.12.2013, lk 65).  
Komisjoni otsus C(2013) 9235, 23. detsember 2013, millega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile delegeeritakse 
volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsiooni- 
taristu, transpordi- ja energeetikauuringute ning innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse 
kantud assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/707 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 02  EUROOPA TRANSPOR- 
DIPOLIITIKA  
06 02 01  Euroopa ühendamise 
rahastu  
06 02 01 01  Kitsaskohtade kõrval- 
damine, raudtee koostalit- 
lusvõime tõhustamine, 
puuduvate ühenduste 
rajamine ja piiriüleste 
lõikude parendamine  1,1 1 174 293 698  428 362 267  1 092 004 777  582 450 000  599 261 377,47  650 378 543,22  151,83  
06 02 01 02  Säästvate ja tõhusate trans- 
pordisüsteemide tagamine  1,1 59 776 865  43 209 743  68 547 064  31 045 375  45 687 775,98  31 432 385,84  72,74  
06 02 01 03  Transpordiliikide opti- 
maalne integreerimine ja 
ühendamine ning 
transpordi koostalit- 
lusvõime suurendamine  1,1 410 321 493  83 988 294  203 641 042  92 100 505  296 005 193,21  128 931 658,17  153,51  
06 02 01 04  Euroopa ühendamise 
rahastu — Ühtekuu- 
luvusfondi eraldis  1,2 1 588 194 081  377 581 583  2 372 380 457  378 659 459  1 215 764 778,—  392 349 008,58  103,91  
06 02 01 05  Keskkonna loomine, mis 
soodustab erasektori 
tehtavaid investeeringuid 
transpordi infrastruktuuri 
projektidesse  1,1 62 109 000  50 000 000  66 354 000  43 300 000  70 000 000,—  0,—  0  
Artikkel 06 02 01 — 
Vahesumma  3 294 695 137  983 141 887  3 802 927 340  1 127 555 339  2 226 719 124,66  1 203 091 595,81  122,37  
06 02 02  Euroopa Lennundusohu- 
tusamet  1,1 34 184 000  34 184 000  34 818 550  34 818 550  37 428 353,—  37 428 353,—  109,49  
06 02 03  Euroopa Meresõiduohutuse 
Amet  
06 02 03 01  Euroopa Meresõiduohutuse 
Amet  1,1 48 597 565  42 650 882  29 549 032  29 523 073  32 955 384,80  32 777 567,25  76,85  
06 02 03 02  Euroopa Meresõiduohutuse 
Amet — Saastetõrje- 
meetmed  1,1 22 800 000  20 245 132  21 600 000  17 811 801  21 211 820,—  13 354 026,71  65,96  
Artikkel 06 02 03 — 
Vahesumma  71 397 565  62 896 014  51 149 032  47 334 874  54 167 204,80  46 131 593,96  73,35  
06 02 04  Euroopa Liidu Raud- 
teeamet  1,1 29 643 000  29 643 000  25 213 000  25 213 000  26 345 372,—  26 345 000,—  88,87  
06 02 05  Euroopa transpordipoliitika 
ja reisijaõiguste toetus- 
meetmed, sh teabevahetus- 
meetmed  1,1 11 821 000  13 052 654  12 705 000  15 621 386  11 868 714,37  17 068 141,43  130,76  
06 02 06  Transpordi turvalisus  1,1 1 950 000  1 077 798  2 200 000  1 700 000  1 974 881,56  1 109 948,—  102,98  
06 02 51  Üleeuroopaliste võrkude 
programmi lõpuleviimine  1,1 p.m.  340 000 000  p.m.  630 340 000  0,—  477 142 041,08  140,34  L 51/708  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 02 52  Programmi „Marco Polo“ 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  8 135 000  p.m.  19 185 423  0,—  9 433 670,85  115,96  
06 02 53  Saastetõrjemeetmete 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  4 688 199  0,—  6 368 844,—  
06 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
06 02 77 01  Ettevalmistav meede — 
Euroopa transpordiliikide 
ühine teabe- ja broneerimis- 
liides  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  790 000  0,—  0,—  
06 02 77 03  Ettevalmistav meede — 
Veeldatud maagaasi 
kütusena kasutavad laevad  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  470 225,—  
06 02 77 05  Katseprojekt — Veeremi 
osatähtsus Euroopa koosta- 
litlusvõime saavutamisel  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
06 02 77 06  Ettevalmistav 
meede — Üldlennundus 
— Statistika ja arvandmed  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  133 986  0,—  57 384,—  
06 02 77 07  Katseprojekt — Liiklusum- 
mikute kaotamine 
maanteede infrastruktuuri 
arukate integreeritud trans- 
pordilahenduste abil  1,1 p.m.  650 000  p.m.  650 000  1 300 000,—  0,—  0  
06 02 77 08  Katseprojekt — 
Ülemaailmse satelliitnavigat- 
sioonisüsteemi seiresüsteem 
raskeveokitele  1,1 p.m.  245 000  350 000  175 000  
06 02 77 09  Katseprojekt – ELi transpor- 
disektori tulevastele põlv- 
kondadele atraktiivseks 
muutmine  1,1 p.m.  350 000  500 000  250 000  
06 02 77 10  Ettevalmistav meede — 
Arukas sadamalinn  1,1 p.m.  p.m.  700 000  350 000  
06 02 77 11  Katseprojekt — Teostatavu- 
suuring, millega katsetatakse 
Euroopa raudteeliikluse 
juhtimissüsteemi (ERTMS) 
kasutuselevõtmist põhivõr- 
gukoridorides avaliku ja 
erasektori partnerlusel 
põhineva ühisettevõtte 
kasutamise abil  1,1 p.m.  280 000  400 000  200 000  
06 02 77 12  Ettevalmistav meede — 
Kaugjuhitava õhusõiduki 
süsteemide (RPAS) inte- 
greerimine Euroopa 
õhuruumi aktiivse geotar- 
astuse teenuse kasutamise 
abil 1,1 p.m.  350 000  500 000  250 000  
06 02 77 13  Katseprojekt — Avaliku 
transporditeenuse uuen- 
duslikud säästva rahastamise 
viisid  1,1 p.m.  87 500  125 000  62 500  
06 02 77 14  Ettevalmistav meede — 
Euroopa ühtse ja innova- 
tiivse transpordisüsteemi 
väljaarendamine  1,1 p.m.  500 000  1 500 000  1 250 000  1 000 000,—  0,—  0  28.2.2017  ET L 51/709 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 15  Katseprojekt — Isikliku 
sõiduautoga seotud alter- 
natiivide alase teadlikkuse 
suurendamine  1,1 490 000  245 000  
06 02 77 16  Katseprojekt — Euroopa 
maapiirkondade ühistrans- 
pordiga ühendatud säästev 
jagatud liikuvus (arukate 
maapiirkondade transpor- 
dialade käsituse aren- 
damine)  1,1 600 000  300 000  
06 02 77 17  Katseprojekt — Ühtse 
Euroopa taeva õhuruumi 
ülesehitus  1,1 800 000  400 000  
06 02 77 18  Katseprojekt — Piiratud 
liikumisvõimega isikutele 
juurdepääsetava transpordi 
kaardistamine  1,1 600 000  300 000  
06 02 77 19  Katseprojekt — Turvatud 
parklad veokitele  1,1 850 000  425 000  
Artikkel 06 02 77 — 
Vahesumma  3 340 000  4 132 500  4 075 000  4 111 486  2 300 000,—  527 609,—  12,77  
Peatükk 06 02 — 
Kogusumma  3 447 030 702  1 476 262 853  3 933 087 922  1 910 568 257  2 360 803 650,39  1 824 646 797,13  123,60  
06 02 01 Euroopa ühendamise rahastu  
06 02 01 01 Kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja piiriüleste 
lõikude parendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 174 293 698  428 362 267  1 092 004 777  582 450 000  599 261 377,47  650 378 543,22  
Märkused  
Kitsaskohtade kõrvaldamise ja puuduvate ühenduslülide loomise eesmärk viitab määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 4 
lõike 2 punktile a. Selle eesmärgi saavutamiseks korraldatakse projektikonkursse, mille aluseks on iga-aastased ja 
mitmeaastased tööprogrammid (rahastamisotsused finantsmääruse artikli 84 tähenduses), mis hõlmavad transpor- 
divõrgu projekte ja liidu transpordikoridore, mis on kindlaks määratud Euroopa ühendamise rahastu ja üleeuroopalise 
põhivõrgu transpordiprojektide suuniste lisades. Selle eesmärgi rakendamist kavatsetakse mõõta uute ja täiustatud 
piiriüleste ühenduste ning kõrvaldatud kitsaskohtade abil, mis on saanud kasu Euroopa ühendamise rahastust.  
Osa assigneeringust kasutatakse üleeuroopalise EuroVelo jalgrattateede võrgustiku toetamiseks.  L 51/710  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 2 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 02 01 02 Säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
59 776 865  43 209 743  68 547 064  31 045 375  45 687 775,98  31 432 385,84  
Märkused  
Säästva ja tõhusa transpordi pikas perspektiivis tagamise eesmärk viitab määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 4 lõike 2 
punktile b. Selle eesmärgi saavutamiseks korraldatakse projektikonkursse, mille aluseks on iga-aastased ja mitmeaastased 
tööprogrammid (rahastamisotsused finantsmääruse artikli 84 tähenduses).  
Ajavahemikus 2014–2020 rakendatakse Marco Polo programmi jätkutoiminguid Euroopa ühendamise rahastust 
läbivaadatud TEN-T suuniste raames. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse 
(EL) nr 1315/2013 (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 661/2010/EL) (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1) artiklile 32 võetakse kasutusele uus lähenemisviis, mis 
toetab kaubaveoteenuseid liidus (ligikaudne eelarve 70–140 miljonit eurot aastas). Oluline on optimeerida transpor- 
ditaristu kasutamist, suunates kaubaveo säästvamatele veoliikidele, sh siseveeteed ja mitmeliigiliste teenuste tõhususe 
suurendamine. Toetada võib ka säästvaid süsteeme, et osaliselt hüvitada vedude ümbersuunamist veoautodelt muudele 
veoliikidele (ökopreemia).  
Toetada saab digitaalseid „cargo pooling“-algatusi ning jagatud liikuvuse projekte maa- ja linnapiirkondades.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 2 punkt b.  28.2.2017  ET L 51/711 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 02 01 03 Transpordiliikide optimaalne integreerimine ja ühendamine ning transpordi koostalitlusvõime suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
410 321 493  83 988 294  203 641 042  92 100 505  296 005 193,21  128 931 658,17  
Märkused  
Transpordiliikide optimaalse integreerimise ja ühendamise ning transpordi koostalitlusvõime, ohutuse ja turvalisuse 
suurendamise eesmärk viitab määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 4 lõike 2 punktile c.  
Selle eesmärgi saavutamiseks korraldatakse projektikonkursse, mille aluseks on iga-aastased ja mitmeaastased tööpro- 
grammid (rahastamisotsused finantsmääruse artikli 84 tähenduses).  
Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse raudteevõrguga ühendatud sisevee- ja meresadamate ja lennuväljade arvu, 
täiustatud mitmeliigiliste logistikaplatvormide arvu, tänu merekiirteedele paranenud ühenduste arvu ja põhivõrgu 
alternatiivsete energiaallikate tarnepunktide arvu alusel.  
Selle eesmärgi raames rakendatakse ühtse Euroopa taeva poliitikat ja võetakse kasutusele Euroopa lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteem.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 2 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 51/712  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 04 Euroopa ühendamise rahastu — Ühtekuuluvusfondi eraldis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 588 194 081  377 581 583  2 372 380 457  378 659 459  1 215 764 778,—  392 349 008,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta Ühtekuuluvusfondi toetus, mida antakse Euroopa ühendamise rahastust 
majanduskasvu ja tööhõive investeeringute transpordiinfrastruktuuri eesmärgi raames vastavalt määruse (EL) nr 1303/ 
2013 artikli 84 lõikele 4.  
Vastavalt määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 5 lõike 1 punktile a tuleks Ühtekuuluvusfondist ümber paigutada 
11 305 500 000 eurot jooksevhindades, et kulutada see kooskõlas kõnealuse määrusega üksnes liikmesriikides, kes on 
kõlblikud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks.  
Kooskõlas artikliga 11 kasutatakse selle eesmärgi saavutamiseks projektikonkursse iga-aastaste ja mitmeaastaste 
tööprogrammide raames, mis on avatud rahastamiseks üksnes liikmesriikidele, kes on kõlblikud Ühtekuuluvusfondist 
rahastamiseks. Need iga-aastased ja mitmeaastased tööprogrammid kujutavad endast rahastamisotsuseid vastavalt 
finantsmääruse artiklile 84.  
Kooskõlas artikli 2 lõikega 7 ja artikli 5 lõikega 2 katab kuni 1 % rahastamispaketist programmi toetusmeetmete 
kulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige selle 
— artikli 5 lõike 1 punkt a, mis on seotud Ühtekuuluvusfondist 11 305 500 000 euro ümberpaigutamisega Euroopa 
ühendamise rahastusse; 
— artikkel 11, mis on seotud konkreetsete projektikonkurssidega Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud toetus- 
summade saamiseks; 
— artikli 2 lõige 7 ja artikli 5 lõige 2, mis on seotud programmi rakendamist toetavate meetmetega, millega toetatakse 
Euroopa ühendamise rahastu rakendamist.  28.2.2017  ET L 51/713 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 02 01 05 Keskkonna loomine, mis soodustab erasektori tehtavaid investeeringuid transpordi infrastruktuuri projektidesse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
62 109 000  50 000 000  66 354 000  43 300 000  70 000 000,—  0,—  
Märkused  
Eesmärgi „keskkonna loomine, mis soodustab erasektori investeeringuid transpordi infrastruktuuri projektidesse“ 
raames rakendatakse ühishuvi projekte eelhindamisel põhinevate rahastamisvahendite kaudu, nagu on nõutud 
komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsees- 
kirju) kohaldamise eeskirju) (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1) artikliga 224. Määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 21 lõike 4 
kohaselt on 10 % – 20 % Euroopa ühendamise rahastu transpordivaldkonna rahalisest toetusest kättesaadavad, et 
rahastada selliseid innovatiivseid rahastamisvahendeid nagu projektivõlakirjad, laenutagamisvahend ja muud vahendid, 
nagu ühisettevõtted ja omakapitaliinstrumendid, et ühendada avaliku ja erasektori rahalisi vahendeid Euroopa infras- 
truktuuri tehtavate investeeringute kiirendamiseks. Rahastamisvahendid on ette nähtud selleks, et lihtsustada juur- 
depääsu erasektorist tulevale rahastamisele ning seega kiirendada TEN-T suuniste ja määruse (EL) nr 1316/2013 alusel 
rahastamiskõlblike TEN-T projektide rahastamist või teha see võimalikuks. Rahastamisvahendid on ette nähtud selleks, 
et luua võla- või omakapitaliraamistikke, ja need peaksid käsitlema konkreetseid turutõrkeid ja pakkuma asjakohaseid 
rahastamislahendusi. Nende rakendamisel kavatsetakse kasutada liidu finantsmääruse kohaste volitatud üksuste poolset 
eelarve otsest täitmist või eelarve täitmist koostöös nendega. Volitatud üksused peavad olema akrediteeritud, millega 
tagatakse komisjoni jaoks liidu finantshuvide kaitse kooskõlas finantsmääruse nõuetega.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt võib rahastamisvahendist komisjonile tehtud ja tulude eelarvestuse punkti 6 
3 4 1 kantud tagasimakseid, sealhulgas kapitali tagasimakseid, vabastatud tagatisi ja laenu põhisumma tagasimakseid, 
kasutada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige selle artikkel 14.  L 51/714  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 01  (jätkub)  
06 02 01 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 02 02 Euroopa Lennundusohutusamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 184 000  34 184 000  34 818 550  34 818 550  37 428 353,—  37 428 353,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti personali- ja halduskulude katmiseks (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga (jaotis 3) 
seotud tegevuskulude katmiseks.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta 
asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) 
(ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast sihtotstarbelist tulu (finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa Liidu toetus on 2017. aastal kokku 35 985 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 1 801 000 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 34 184 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse 
valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/715 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1108/2009, 21. oktoober 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 
216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas (ELT L 309, 24.11.2009, 
lk 51).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 768/2006, 19. mai 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
2004/36/EÜ ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite ohutust käsitleva teabe kogumise ja vahetamise ning 
teabesüsteemi haldamise osas (ELT L 134, 20.5.2006, lk 16).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1356/2008, 23. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 593/2007, mis 
käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive (ELT L 350, 30.12.2008, lk 46).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, 28. juuni 2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti 
töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 
eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006 (ELT L 179, 
29.6.2013, lk 46).  
Komisjoni määrus (EL) nr 319/2014, 27. märts 2014, milles käsitletakse Euroopa lennundusohutusametile makstavaid 
lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 593/2007 (ELT L 93, 28.3.2014, lk 58).  
Komisjoni 7. detsembri 2015. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse 
valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008 (COM(2015) 613 final).  
06 02 03 Euroopa Meresõiduohutuse Amet  
06 02 03 01 Euroopa Meresõiduohutuse Amet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
48 597 565  42 650 882  29 549 032  29 523 073  32 955 384,80  32 777 567,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti personali- ja halduskulude katmiseks (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga (jaotis 3) 
seotud tegevuskulude katmiseks, v.a saastetõrjemeetmed (vt punkt 06 02 03 02).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 51/716  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 03  (jätkub)  
06 02 03 01  (jätkub)  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus, mis hõlmab ka saastetõrjemeetmeid, on 2017. aastal kokku 72 358 565 eurot. Tagasinõutud ülejäägist 
saadav 961 000 euro suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 71 397 565 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõi- 
duohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1625, 14. september 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 
1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (ELT L 251, 16.9.2016, lk 77).  
06 02 03 02 Euroopa Meresõiduohutuse Amet — Saastetõrjemeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 800 000  20 245 132  21 600 000  17 811 801  21 211 820,—  13 354 026,71  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse saastetõrjemeetmed, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 
911/2014.  
Assigneering on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega ameti ülesannete laiendamise kohta, sest see 
hõlmab ka nafta ja gaasi ammutamise avamererajatiste põhjustatud merereostuse tõrjet.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/717 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 03  (jätkub)  
06 02 03 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõi- 
duohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 911/2014, 23. juuli 2014, laevade ning nafta- ja gaasirajatiste 
põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta 
(ELT L 257, 28.8.2014, lk 115).  
06 02 04 Euroopa Liidu Raudteeamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 643 000  29 643 000  25 213 000  25 213 000  26 345 372,—  26 345 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti personali- ja halduskulude katmiseks (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga (jaotis 3) 
seotud tegevuskulude katmiseks.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva eelarvejao lisas „Töötajad“.  
Euroopa Liidu toetus on 2017. aastal kokku 30 000 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 357 000 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 29 643 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega 
muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee 
infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifit- 
seerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja 
ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).  L 51/718  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime 
kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/796, 11. mai 2016, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).  
06 02 05 Euroopa transpordipoliitika ja reisijaõiguste toetusmeetmed, sh teabevahetusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 821 000  13 052 654  12 705 000  15 621 386  11 868 714,37  17 068 141,43  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute ja ekspertide kohtumistega, millel 
on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas artiklis nimetatud meetmetega, ja kõikide muude 
selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille 
täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud info- ja kommunikatsiooniga, transpordisektori 
konverentside ja ürituste tutvustamisega ning sotsiaalmeediaga, audiovisuaaltoodetega, veebisaidi ja muude IT-vahendite 
arendamisega, konsulteerimisega, elektrooniliste ja trükiväljaannetega, millel on otsene seos transpordipoliitika eesm- 
ärkide saavutamisega, samuti transpordikasutajate ohutuse ja kaitsmisega.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada komisjoni kulusid, mis on seotud sellise teabe kogumise ja 
töötlemisega, mida on vaja liidu ühise transpordipoliitika analüüsimise, kindlaksmääramise, edendamise, seire, 
hindamise ja rakendamise jaoks kõigi transpordiliikide (maantee-, raudtee-, lennu-, mere- ja siseveetransport) ja 
valdkondade puhul (transpordi ohutus, transpordi siseturg ja selle rakenduseeskirjad, transpordivõrgu optimeerimine, 
reisijate õigused ja kaitse kõigi transpordiliikide puhul, alternatiivsete kütuste kasutamine kõigi transpordiliikide puhul, 
keskkonnasõbralike sõidukite riigihanked, linnade liikumiskeskkond, tööhõiveandmed ning kõik muud transpordiga 
seotud sektorid). Tähtsamad kinnitatud meetmed ja eesmärgid on ette nähtud liidu ühise transpordipoliitika toetamiseks 
ning muu hulgas selle laiendamiseks kolmandatele riikidele, kõigi transpordiliikide ja valdkondade tehniliseks abiks, 
erikoolituseks, transpordiohutuse eeskirjade kindlaksmääramiseks, haldusmenetluste lihtsustamiseks, IKT kasutamiseks, 
standardimisprotsessi toetamiseks ja ühise transpordipoliitika edendamiseks, kaasa arvatud Euroopa Liidu toimimise 
lepingus osutatud üleeuroopalise transpordivõrgu suuniste kehtestamiseks ja rakendamiseks, reisijate õiguste tugevda- 
miseks ja kaitsmiseks kõikide transpordiliikide puhul ning reisijate õigusi käsitlevate kehtivate määruste paremaks 
kohaldamiseks ja jõustamiseks, eriti määruste sisu alast teadlikkust suurendava tegevuse kaudu, mis on suunatud nii 
transpordisektorile kui ka reisijatele.  
Meretransport ja logistika  
Assigneering on ette nähtud liidu meretranspordistrateegia väljaarendamiseks ja rakendamiseks kooskõlas transpordi 
tulevikku käsitlevas valges raamatus kindlaks määratud eesmärkidega.  28.2.2017  ET L 51/719 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
See hõlmab majanduslike ja tehnoloogiliste muutuste analüüsi, tuge rahvusvahelistele läbirääkimistele, kabo- 
taažieeskirjade väljatöötamist ja tõlgendamist, kaebuste ja rikkumismenetluste jälgimist, lähimereveo edendamise 
meetmete väljatöötamist ja rakendamist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiivi 2010/65/ 
EL (milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja/või neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning 
millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ) (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1) läbivaatamist, halduskorra 
lihtsustamist ja IKT süsteemide kasutamist veetranspordi- ja logistikasektoris ning samuti laevandussektori jätkusuutliku 
arengu toetamist.  
Assigneering on ette nähtud liidu kaubaveologistika strateegia väljaarendamiseks ja rakendamiseks; strateegia hõlmab 
transpordi ja logistika digitaalset tegevuskava, koostalitlusvõimelise mitmeliigilise transpordi info- ja juhtimissüsteemide 
raamistiku loomist ja meetmete väljatöötamist ja sellega seotud standardimisküsimusi, mitmeliigilise transpordi 
(üleeuroopalisi) ühtseid haldusliideseid, üheainsa veodokumendi kasutuselevõttu ja mitmeliigilise transpordiga seotud 
vastutust.  
Samuti on assigneeringuga hõlmatud CO  2 -jalajälje kalkulaatorite võrdlusraamistiku väljatöötamine, vedude ümbersuu- 
namisega seotud järelmeetmeid (endine Marco Polo programm), seadmete standardimise ja ühtlustamise toetamine ning 
kombineeritud vedu.  
Meresõiduohutus  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud seoses liidu meresõiduohutusalaste õigusnormide jälgimise, 
hindamise ja läbivaatamisega (mõju hindamine), merekeskkonna kaitsega ning meremeeste kvalifikatsiooni ja töötin- 
gimuste parandamisega.  
Reisijate õigused  
Assigneering on ette nähtud reisijate õiguste alaste ELi õigusnormide jälgimise, hindamise ja läbivaatamise ning nendest 
teadlikkuse parandamise meetmetega seotud kulude katmiseks.  
Seoses määrusega (EÜ) nr 261/2004 peab komisjon välja töötama täiendavad meetmed määruse tõhusamaks rakenda- 
miseks. Samuti on vaja tagada määruse (EÜ) nr 1107/2006 ja nõukogu 9. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2027/ 
97 (lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul) (EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1) rakendamine.  
Määruse (EÜ) nr 1371/2007 rakendamine nõuab konkreetset tegevust, et tagada määruse nõuetekohane kohaldamine ja 
jõustamine liikmesriikides osalevate piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste (COTIF) haldusstruktuuride keeruka vast- 
astikuse toime tõttu.  
Selleks et rakendada määrust (EL) nr 1177/2010, on vaja kehtestada konkreetsed rakendusmeetmed, et tagada selle 
määruse nõuetekohane kohaldamine ja täitmine liikmesriikides ning liikmesriikide aruandluskohustuse täitmine 
komisjoni ees.  
Selleks et rakendada määrust (EL) nr 181/2011, on vaja kehtestada konkreetsed rakendusmeetmed, et tagada selle 
määruse nõuetekohane kohaldamine ja täitmise tagamine liikmesriikides ning liikmesriikide aruandluskohustuse 
täitmine komisjoni ees.  
Ühe olulise rakendamist toetava meetmena võtab komisjon mõnes või kõigis liikmesriikides meetmeid, mille keskmes 
on reisijate õiguste tutvustamine. Ligi üks kolmandik liidu kodanikest (31 %) on reisipileteid ostes oma õigustest ja 
kohustustest teadlikud, kuid 59 % ütlesid, et nad ei tea oma õigusi (2014. aasta Eurobaromeeter reisijate õiguste kohta).  
Nimetatud tegevust ja eesmärke võib toetada eri tasanditel (kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, üleeuroopalisel ja rahvus- 
vahelisel) kõigi transpordiliikide ja transpordiga seotud valdkondade puhul ning tehnika-, tehnoloogia-, õigusloome, 
teabe-, keskkonna-, kliima- ja poliitikavaldkonnas ning säästvat arengut silmas pidades.  L 51/720  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Lennutransport on olnud pikka aega valdkond, mille kohta tarbijakaitseasutused saavad liidus kõige rohkem kaebusi. 
Elektrooniliselt (internetis või mobiiltelefoni abil) tehtavate äritehingute arvu suurenemine on põhjustanud liidu 
tarbijakaitsealaste õigusaktide sagedasema rikkumise.  
Liidu tarbijate üks peamine kaebus on, et lennujaamades puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, eriti siis, kui vaidlus 
tekib lennuettevõtja või muu teenuseosutaja kohustuste täitmata jätmise tõttu. Liidu tarbijakaitseasutused ja lennutrans- 
pordiasutused peavad seetõttu tegema koostööd, et parandada viivitamata reisijate abistamist ja teavitamist lennujaa- 
mades, ning tugevdama valdkonna ühisreguleerimist.  
Liiklusohutus  
Komisjoni 20. juuli 2010. aasta teatises „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas 
aastateks 2011–2020“ (KOM(2010) 389 (lõplik)) on esitatud seitse eesmärki: sõiduõpe, liikluseeskirjade täitmine, 
turvaline infrastruktuur, turvalised sõidukid, kaasaegse tehnoloogia kasutamine, hädaabiteenused ning erilist tähelepanu 
on pööratud vähem kaitstud liiklejate ohutusele. Jätkatakse tööd komisjoni ettepanekuga, liidu uute juhilubadega, 
kutseliste sõidukijuhtide koolitus- ja kvalifikatsioonieeskirjade läbivaatamisega, direktiivide 2014/45/EL, 2014/46/EL ja 
2014/47/EL järelmeetmetega ning ränkade liiklusvigastuste ärahoidmise strateegia väljatöötamisega. Komisjoni liikluso- 
hutusalane töö hõlmab ka Euroopa liiklusohutuse harta haldamist, ohtlikke kaupu käsitlevate eeskirjade haldamist, 
Euroopa liiklusõnnetuste andmebaasi – ühenduse liiklusõnnetuste andmebaas (CARE) – haldamist, järelmeetmeid 
infrastruktuuri haldamist ja tunnelite ohutust käsitlevatele direktiividele ja vähem kaitstud liiklejate ohutusega seotud 
eri aspekte. 2011.–2020. aasta poliitikasuundade rakendamine eeldab ka konkreetseid rakendusmeetmeid heade tavade 
vahetamiseks, liiklusohutuse kampaaniate ja projektikonkursside korraldamiseks ning liiklusohutuse seirekeskuste 
väljaarendamiseks, samuti liidu liiklusohutusalase töö tõhustamise võimaluste hindamist.  
Assigneeringust kaetakse ka kulud, mis on seotud selliste avalike ürituste nagu Euroopa liiklusohutuse päev ja muude 
samalaadsete teadlikkuse parandamise ja kodanikega suhtlemise algatustega.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et luua tõhus piiriülene liikmesriikidevaheline koostöö liiklusohutusega seotud 
eeskirjade rikkumiste valdkonnas.  
Maismaatransport  
Peamised tegevused maismaatranspordi valdkonnas hõlmavad praeguste poliitikameetmete rakendamist ja läbivaatamist 
ning uute algatuste kavandamist. Muu hulgas kuulub siia tegevus sellistes valdkondades nagu teemaksud, raudteega 
seotud küsimused, turulepääs, sotsiaalõigusnormid (sh nende täitmise tagamine), tehnilised eeskirjad ja rahvusvahelised 
küsimused (maismaatranspordialased suhted kolmandate riikidega ja maismaatranspordiga tegelevate rahvusvaheliste 
organisatsioonidega).  
Sadamad ja siseveeliiklus  
Assigneering on ette nähtud sadamate ja siseveeliiklusega seotud liidu seadusandluse ja poliitika väljatöötamise, 
jälgimise, hindamise ja läbivaatamisega (mõju hindamine) kaasnevate kulude katteks.  
Ühtne Euroopa taevas  
Ühtse Euroopa taeva algatuse (neli alusmäärust: (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 
552/2004, ning üle 20 rakenduseeskirja) täielik rakendamine on kõige olulisem prioriteet, et parandada aeronavigat- 
siooniteenuste ohutust, muuta need kulutõhusamaks, vähendada lennuliiklusvoogudega seotud viivitusi ja keskkon- 
namõju ning tänu sellele tõhustada Euroopa lennutransporti.  
Liidu 2015. aastal vastu võetud lennundusstrateegia prioriteet on ka ühtse Euroopa taeva ja Euroopa lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) (kui selle programmi tehnoloogiasamba) rakendamine.  28.2.2017  ET L 51/721 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide reguleerimisala laiendamine Kagu-Euroopa riikidele Euroopa ühise 
lennunduspiirkonna rajamist käsitleva mitmepoolse lepingu (ECAA) alusel on naabruspoliitika eesmärkide saavutamise 
seisukohast oluline samm. Kõnealune meede põhineb määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklil 7.  
Sellega seoses on käesoleva artikli kohaselt komisjoni jaoks oluline edendada ühtse Euroopa taeva programmi ja selle 
õigeaegsele rakendamisele kaasa aitavaid algatusi ning tagada programmi edasine areng.  
Lennundusohutus ja keskkond  
Euroopa lennuliikluse ohutuse ja keskkonnasäästliku majanduskasvu tagamiseks on vaja kasutada mitmesuguseid 
seadusandlikke vahendeid.  
Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklite 3–5 kohaselt kehtestada täieliku keelu või osalised piirangud 
kolmandatest riikidest liitu lendavate lennuettevõtjate suhtes. Seoses sellega ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 473/2006 
artikli 3 lõikega 4 võivad komisjon, Euroopa Lennundusohutusamet ja liikmesriikide eksperdid korraldada hindamis- 
missioone, et lennuettevõtjaid ja nende järelevalveasutusi kohapeal kontrollida ja teha kindlaks ohutuspuudujäägid. Riigi 
ekspertide kohapealsete hindamiskäikude kulud kas hüvitatakse liidu poolt või kantakse nende oma eelarvest.  
On selge, et neid missioone tuleb täiendada positiivsemate ja ennetavate meetmetega, samuti kontrollijärgse tehnilise 
koostööga, et aidata riikidel, mille suhtes keeldu või piiranguid kohaldatakse, puudujäägid parandada. Peale selle on 
komisjoni ja Euroopa Lennundusohutusameti eesmärk edendada kogu maailmas kõige rangemaid lennundusohutuse 
standardeid.  
Liidu laiaulatuslikud tsiviillennunduse koostööprojektid, mida haldavad teised peadirektoraadid (laienemise peadirek- 
toraat ja rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat) ja mida rakendatakse pikaajaliselt, ei aita lahendada kohe 
lahendamist vajavaid probleeme.  
Seepärast on kõnealuse algatuse eesmärk täiendada olemasolevaid vahendeid paindliku võimalusega rakendada sihtot- 
starbelisi ennetavaid ja abistavaid (parandus)meetmeid, millega toetatakse riiklikke ametiasutusi, kes vastutavad selliste 
lennuettevõtjate järelevalve eest, kelle suhtes kohaldatakse liidus keeldu. Kavandatavad meetmed on väiksemahulised ja 
lühiajalised.  
Kuna Euroopa Lennundusohutusameti ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi vahel 2009. aastal sõlmitud teenuste 
raamleping osutus tehnilise abi andmisel väga kasulikuks, sõlmiti Euroopa Lennundusohutusametiga ajavahemikuks 
2013–2016 uus leping ning ettevalmistamisel on uus raamleping ajavahemikuks 2016–2020.  
Lisaks nähakse määrusega (EL) nr 996/2010 ette tsiviillennunduses toimunud õnnetuste uurimise organite Euroopa 
võrgustiku (Encasia) loomine. Encasia peab välja töötama meetmeid selleks, et veelgi parandada õnnetuste uurimise 
organite tehtud uurimiste kvaliteeti ning õnnetusi liidus tõhusamalt ennetada. Määruse kohaselt on komisjon Encasia 
tööga seotud ning osutab talle vajalikku tuge.  L 51/722  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Peale selle on komisjon alates 2003. aastast ühtse Euroopa taeva ja muude liidu poliitikavaldkondade toetamiseks 
sõlmitud koostöömemorandumi alusel teinud koostööd Eurocontroliga. 19. detsembril 2012 võttis komisjon vastu uue 
raamlepingu MOVE/E2/2012/FV/397-3. Raamlepingu eesmärk on aidata komisjonil valmistada ette ja rakendada liidu 
keskkonnapoliitikat lennundusvaldkonnas. Vastav keskkonnapoliitika hõlmab müra ja heidet (CO  2 või NO  x ), mille kohta 
Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) töötab välja õhusõidukite standardeid, mis võetakse määruse 
(EÜ) nr 216/2008 artikli 6 kohaselt peaaegu automaatselt üle liidu õigusesse. Lisaks on liidu õigusaktide rakendamiseks 
ja hindamiseks vaja uusi andmeid ja meetodeid, mis aitaksid suurendada Euroopa üldist keskkonnamõju hindamise 
võimekust. Rahastatavad meetmed ei hõlma uut tegevust, vaid Eurocontroli üldisest rahastamispaketist rahastatavat 
tegevust.  
Koostöömemorandum hõlmab selliseid lennundusvaldkondi, millega seoses nii komisjon kui ka Rahvusvaheline 
Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) on võtnud kohustusi (st ohutus, keskkond, lennuliikluse korraldamine ja 
lennundusjulgestus). Tihedam koostöö tagab osalemise ICAO ülemaailmsetes algatustes ja panuse nende elluviimisse 
mitmes kõige olulisemas lennunduspoliitika valdkonnas. Panustatakse algatusse, millega suurendatakse rahvusvahelise 
lennunduse ohutust kogu maailmas, või ülemaailmselt aktsepteeritavate lennunduse keskkonnamõjumeetmete aren- 
damisse ja rakendamisse. Koostöö eesmärk on tagada, et ICAO võtab paremini arvesse Euroopa huve (sh tööstuslikke 
huve, nt ülemaailmsete tehniliste standardite kindlaksmääramisel). Koostöömemorandum aitab ICAO-l mõista, toetada 
ning veelgi suurendada piirkondlike organisatsioonide üha tähtsamat rolli rahvusvahelise lennunduse praeguses ja 
tulevases arengus.  
Linnaliikuvus  
Assigneering on ette nähtud selleks, et toetada 2013. aasta linnalise liikumiskeskkonna paketi elluviimist. Paketi 
eesmärk on muu hulgas tugevdada toetust Euroopa linnadele linnaliikuvusega seotud probleemide lahendamisel. 
Selleks toetab komisjon uuringuid, konverentse, kampaaniaid (nt Euroopa liikuvusnädal), teabe ja parimate tavade 
vahetamise platvormide loomist.  
Alternatiivsete transpordikütuste kasutamine  
Assigneering on ette nähtud selleks, et toetada keskkonnahoidliku transpordi paketis määratletud strateegia rakendamist 
(komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 
„Puhas energia ja transport: alternatiivkütuste Euroopa strateegia“ (COM(2013) 17 final). Lisaks toetatakse assigneer- 
inguga komisjoni tööd direktiivi 2014/94/EL artikli 3 kohaselt esitatavate riiklike poliitikaraamistike rakendamise 
järelevalvel ja hindamisel, samuti kõnealuse direktiivi artikliga 10 ette nähtud aruannete ettevalmistamisel. Samuti on 
hõlmatud CO  2 -heite vähendamise strateegiat ja 2016. aasta juulis vastu võetud alternatiivkütuste tegevuskava toetavad 
järelmeetmed.  
Keskkonnasõbralike sõidukite riigihanked  
Direktiivi 2009/33/EÜ täielik ülevõtmine viidi 2013. aasta novembris lõpule. Direktiivi kohaldamise esimese aruande 
tulemused avaldati 18. aprillil 2013. Toimus välishindamine eesmärgiga esitada poliitikasoovitused. Assigneering on ette 
nähtud selleks, et katta direktiivi 2009/33/EÜ artiklis 10 sätestatud aruandlus- ja läbivaatamisnõuetega seotud kulusid 
ning muude tugimeetmete (nt teavitustegevus) kulusid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2829/77, 12. detsember 1977, millega jõustatakse rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki 
meeskonna Euroopa kokkulepe (AETR) (EÜT L 334, 24.12.1977, lk 11), eriti kokkuleppe artikkel 22a.  28.2.2017  ET L 51/723 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86, 22. detsember 1986, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta 
liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4057/86, 22. detsember 1986, ebaõiglase hinnakujunduse kohta meretranspordis 
(EÜT L 378, 31.12.1986, lk 14).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4058/86, 22. detsember 1986, kooskõlastatud tegevuse kohta ookeanikaubanduses vaba 
juurdepääsu tagamiseks mereveostele (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 21).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3577/92, 7. detsember 1992, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta 
merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).  
Nõukogu direktiiv 92/106/EMÜ, 7. detsember 1992, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombi- 
neeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 95/93, 18. jaanuar 1993, ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste 
eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1).  
Nõukogu otsus 93/704/EÜ, 30. november 1993, ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta (EÜT L 329, 
30.12.1993, lk 63).  
Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ, 6. oktoober 1995, ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimise ühtse korra kohta 
(EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35).  
Nõukogu direktiiv 96/53/EÜ, 25. juuli 1996, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele 
siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass 
(EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).  
Nõukogu direktiiv 96/67/EÜ, 15. oktoober 1996, juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades 
(EÜT L 302, 26.11.1996, lk 28).  
Nõukogu direktiiv 1999/37/EÜ, 29. aprill 1999, sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, 
lk 57).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ, 17. juuni 1999, raskete kaubaveokite maksustamise kohta 
teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/30/EÜ, 6. juuni 2000, liidus liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli 
kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), eriti selle artikkel 7.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/15/EÜ, 11. märts 2002, autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud 
isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/30/EÜ, 26. märts 2002, eeskirjade ja korra kehtestamise kohta müra 
tekitava tegevuse piiramiseks ühenduse lennuväljadel (EÜT L 85, 28.3.2002, lk 40).  L 51/724  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/59/EÜ, 27. juuni 2002, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja 
teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10), eriti selle 
artikkel 26.  
Nõukogu ja komisjoni otsus 2002/309/EÜ, Euratom, 4. aprill 2002, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas Šveitsi 
Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 91), eriti Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe artikkel 45.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2027/97, 9. oktoober 1997, lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul 
(EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/25/EÜ, 14. aprill 2003, ro-ro-reisiparvlaevade täpsemate püstuvus- 
nõuete kohta (ELT L 123, 17.5.2003, lk 22), eriti selle artikkel 10.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ, 13. juuni 2003, vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillen- 
nunduses (ELT L 167, 4.7.2003, lk 26).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate 
maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/ 
439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 261/2004, 11. veebruar 2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad 
reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi 
kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse 
Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004, 10. märts 2004, aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta 
ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 551/2004, 10. märts 2004, õhuruumi korraldamise ja kasutamise 
kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 552/2004, 10. märts 2004, Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu 
koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 785/2004, 21. aprill 2004, kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele 
ja õhusõiduki käitajatele (ELT L 138, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega 
muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee 
infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifit- 
seerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).  28.2.2017  ET L 51/725 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse elektroonilise maanteemaksu 
koostalitlusvõime kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 124).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta 
üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2111/2005, 14. detsember 2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, 
millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu ja lennureisijate teavitamist 
lendu teenindavast lennuettevõtjast (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/1/EÜ, 18. jaanuar 2006, ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta 
kaupade autoveol (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/22/EÜ, 15. märts 2006, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) 
nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate autovedusid 
käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 473/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuette- 
võtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2006, 5. juuli 2006, puudega ja liikumispuudega isikute õiguste 
kohta lennureisi puhul (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ, 12. detsember 2006, millega kehtestatakse siseveelaevade 
tehnilised nõuded (ELT L 389, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/126/EÜ, 20. detsember 2006, juhilubade kohta (ELT L 403, 
30.12.2006, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveo- 
teenuse osutamist raudteel ja maanteel (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007, 23. oktoober 2007, rongireisijate õiguste ja kohustuste 
kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja 
ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime 
kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).  L 51/726  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1008/2008, 24. september 2008, ühenduses lennuteenuste osutamist 
käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade sisseveo kohta (ELT L 260, 
30.9.2008, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/96/EÜ, 19. november 2008, maanteede infrastruktuuri ohutuse 
korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse 
valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1), eriti selle 
artiklid 6 ja 14.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 80/2009, 14. jaanuar 2009, toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste 
ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89 (ELT L 35, 
4.2.2009, lk 47).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/12/EÜ, 11. märts 2009, lennujaamatasude kohta (ELT L 70, 14.3.2009, 
lk 11).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/16/EÜ, 23. aprill 2009, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 
28.5.2009, lk 128), eriti selle artikkel 35.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/18/EÜ, 23. aprill 2009, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris 
toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ (ELT L 131, 28.5.2009, lk 114), eriti selle artikkel 23.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/21/EÜ, 23. aprill 2009, lipuriigi nõuete täitmise kohta (ELT L 131, 
28.5.2009, lk 132), eriti selle artikkel 7 ja artikli 10 lõige 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/33/EÜ, 23. aprill 2009, keskkonnasõbralike ja energiatõhusate 
maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/38/EÜ, 6. mai 2009, Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate 
teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides 
(ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa 
Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja 
nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks 
tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 392/2009, 23. aprill 2009, reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta 
õnnetusjuhtumite korral (ELT L 131, 28.5.2009, lk 24).  28.2.2017  ET L 51/727 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1071/2009, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad 
autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele autoveoturule 
juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule 
juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 
14.11.2009, lk 88).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/35/EL, 16. juuni 2010, transporditavate surveseadmete kohta ja millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ 
(ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/40/EL, 7. juuli 2010, mis käsitleb raamistikku intelligentsete trans- 
pordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 
6.8.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 913/2010, 22. september 2010, konkurentsivõimeliseks kaubaveoks 
kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 996/2010, 20. oktoober 2010, tsiviillennunduses toimuvate lennuõn- 
netuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (ELT L 295, 
12.11.2010, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1177/2010, 24. november 2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel 
reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 334, 17.12.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 181/2011, 16. veebruar 2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi ning 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/243/EL, 8. märts 2012, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni 
vahelise koostöömemorandumi (millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik) sõlmimise ning koostöömemoran- 
dumiga seotud menetluskorra sätestamise kohta (ELT L 121, 8.5.2012, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL, 21. november 2012, millega luuakse ühtne Euroopa raudtee- 
piirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 99/2013, 15. jaanuar 2013, Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 
kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 12), eriti selle artikkel 8.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/45/EL, 3. aprill 2014, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende 
haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, 
lk 51).  L 51/728  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/47/EL, 3. aprill 2014, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende 
haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, 
lk 134), eriti artikli 4 lõike 3 punkt b ja artikkel 18.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 165/2014, 4. veebruar 2014, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute 
kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute 
kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid 
käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 376/2014, 3. aprill 2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud 
juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust 
(EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni 
määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL, 22. oktoober 2014, alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu 
kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/413, 11. märts 2015, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust 
liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (ELT L 68, 13.3.2015, lk 9).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus, 6. oktoober 2009, Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse määratluse ja tehniliste elementide 
kohta (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7547 all).  
06 02 06 Transpordi turvalisus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 950 000  1 077 798  2 200 000  1 700 000  1 974 881,56  1 109 948,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni kulude katteks seoses sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja sise-, 
õhu- ja meretranspordi turvalisuse parandamiseks vajaliku eeskirjade ja meetmete analüüsimise, määratlemise, eden- 
damise, seire, hindamise ja rakendamise jaoks ning muu hulgas kolmandate riikide hõlmamiseks, tehniliseks abiks ja 
erikoolituseks.  28.2.2017  ET L 51/729 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 06  (jätkub)  
Peamine eesmärk on turvalisuseeskirjade arendamine ja kohaldamine transpordi valdkonnas ja eelkõige 
— transpordisektoriga seotud kuritahtlike tegude vältimise meetmed; 
— transpordi turvalisuse alaste õigusaktide, tehniliste normide ja haldusjärelevalve tavade ühtlustamine; 
— transpordisektori ühiste näitajate, meetodite ja turvalisusega seotud eesmärkide määramine ning sellise määramise 
jaoks vajalike andmete kogumine; 
— liikmesriikides transpordi turvalisuse valdkonnas võetud meetmete jälgimine kõikide transpordiliikide puhul; 
— rahvusvaheline transpordi turvalisuse koordineerimine; 
— transpordi turvalisuse uurimise toetamine.  
Assigneering on eelkõige ette nähtud sellise inspektorite üksuste loomise ja tööga seotud kulude katmiseks, mis 
kontrolliks, kuidas liikmesriikide lennuväljadel ja sadamates ning sadamarajatiste puhul järgitakse liidu turvalisusalaseid 
õigusakte, sh kõnealuste meetmete laiendamist kolmandatele riikidele, ning kuidas seda tehakse liikmesriikide lipu all 
sõitvate laevade suhtes. Need kulud hõlmavad komisjoni inspektorite päevarahasid ja reisikulusid ning liikmesriikide 
inspektorite kulusid vastavalt asjakohaste õigusaktide sätetele. Neile kuludele tuleb lisada eelkõige kulud, mis on seotud 
inspektorite koolitamisega, ettevalmistavate kohtumistega ja inspekteerimiseks vajalike tarvikutega.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud info ja kommunikatsiooniga ning elektroo- 
niliste ja trükiväljaannetega, millel on otsene seos transpordipoliitika eesmärkide, samuti transpordikasutajate ohutuse ja 
kaitsmisega seotud eesmärkide saavutamisega.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse 
tugevdamise kohta (ELT L 129, 29.4.2004, lk 6).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta 
(ELT L 310, 25.11.2005, lk 28).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse 
ühiseeskirju (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).  L 51/730  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 06  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade sisseveo kohta (ELT L 260, 
30.9.2008, lk 13).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EL) nr 72/2010, 26. jaanuar 2010, millega nähakse ette lennundusjulgestuse valdkonnas korralda- 
tavate komisjoni inspekteerimiste kord (ELT L 23, 27.1.2010, lk 1).  
06 02 51 Üleeuroopaliste võrkude programmi lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  340 000 000  p.m.  630 340 000  0,—  477 142 041,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2236/95, 18. september 1995, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1692/96/EÜ, 23. juuli 1996, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist 
käsitlevate ühenduse suuniste kohta (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002, 21. mai 2002, millega luuakse ühisettevõte Galileo (EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007, 20. juuni 2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi 
andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).  
Komisjoni otsus K(2007) 3512, 23. juuli 2007, millega luuakse üleeuroopalise võrgu valdkonnas antavaid toetusi 
käsitlev mitmeaastane tööprogramm aastateks 2007–2013.  28.2.2017  ET L 51/731 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 67/2010, 30. november 2009, millega kehtestatakse ühenduse rahalise 
abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (ELT L 27, 30.1.2010, lk 20).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 661/2010/EL, 7. juuli 2010, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist 
käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 204, 5.8.2010, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus K(2001) 2654, 19. september 2001, millega kehtestatakse üleeuroopalisele transpordivõrgule 
ühenduse rahalise abi andmise mitmeaastane näidisprogramm aastateks 2001–2006.  
Komisjoni otsus K(2007) 6382, 17. detsember 2007, koostöölepingu sõlmimise kohta komisjoni ja Euroopa Investeeri- 
mispanga vahel seoses TEN-T projektide laenutagamisvahenditega.  
06 02 52 Programmi „Marco Polo“ lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  8 135 000  p.m.  19 185 423  0,—  9 433 670,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 51/732  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 52  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1382/2003, 22. juuli 2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist 
kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo programm) (ELT L 196, 2.8.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1692/2006, 24. oktoober 2006, teise Marco Polo programmi loomise 
kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) 
(ELT L 328, 24.11.2006, lk 1).  
06 02 53 Saastetõrjemeetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  4 688 199  0,—  6 368 844,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõi- 
duohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/733 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
06 02 77 01 Ettevalmistav meede — Euroopa transpordiliikide ühine teabe- ja broneerimisliides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  790 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 03 Ettevalmistav meede — Veeldatud maagaasi kütusena kasutavad laevad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  470 225,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 05 Katseprojekt — Veeremi osatähtsus Euroopa koostalitlusvõime saavutamisel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/734  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Punkt on ette nähtud varasematest aastatest katseprojekti raames tasuda jäänud kohustuste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tühistatakse nõukogu määrus 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 06 Ettevalmistav meede — Üldlennundus — Statistika ja arvandmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  133 986  0,—  57 384,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 07 Katseprojekt — Liiklusummikute kaotamine maanteede infrastruktuuri arukate integreeritud transpordilahenduste abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  650 000  p.m.  650 000  1 300 000,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/735 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 07  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 08 Katseprojekt — Ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi seiresüsteem raskeveokitele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  245 000  350 000  175 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Projekt hõlmab uuringut, et hinnata võimalust töötada Euroopas välja ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi 
seiresüsteem ärilisel otstarbel sõitvatele raskeveokitele. Eesmärk on parandada liiklusohutust, jälgitavust, eeskirjadest ja 
seadustest kinnipidamist ning tagada aus konkurents. Uuringus hinnatakse, kuidas oleks kõige parem ülemaailmse 
satelliitnavigatsioonisüsteemi seiresüsteemi kasutada, et parandada maanteetransporti käsitlevate õigusaktide raken- 
damist. Reaalajas seirega on võimalik võidelda tõhusamalt transpordisektoris esinevate ebaseaduslike tavade ning 
kaupade ja jäätmete salakaubaveo vastu ning kontrollida reaalajas kogu veoautosid ja juhte puudutavat teavet.  
Uuring, mis põhineb olemasolevatel eeskirjadel ja süsteemidel (digitaalsõidumeeriku seire tööajast kinnipidamise 
kontrollimiseks ja sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmed, mis mõõdavad lubatud kaalust kinnipidamist), sisaldab 
järgimisi etappe: 
1) määratleda eesmärgid süsteemi poolt kontrollitavate õigusaktide (nt ohtlike kaupade jälgimine/jälitamine, kabotaaži 
käsitlevad eeskirjad) ja mitme reisijaga sõidukeid käsitlevate tulevaste õigusaktide (nt eCall, sündmussalvestid) 
läbivaatamise kaudu, võttes eriti arvesse komisjoni poolt 2015. aasta märtsis avaldatud uurimuse „Mitme uue 
tehnoloogia ja reguleerimata meetme kasulikkus ja teostatavus seoses sõidukis viibivate reisijate ohutuse ja vähem 
kaitstud liiklejatega“ („Benefit and Feasibility of a Range of New Technologies and Unregulated Measures in the 
fields of Vehicle Occupant Safety and Protection of Vulnerable Road Users“) tulemusi; 
2) määrata kindlaks punktis 1 nimetatud rakenduste talitlusnõuded;  L 51/736  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 08  (jätkub)  
3) luua süsteemi arhitektuur, integreerides sellesse digitaalsõidumeeriku, ja esitada kõikide süsteemi jaoks vajalike 
moodulite tehnilised nõuded; 
4) hinnata turvamehhanisme, et hoida ära pettusi ja häirimist; 
5) kontrollida turule laskmise tingimusi; 
6) hinnata projekti vastuvõetavust maanteetranspordi sektori poolt, pidades selleks avatud konsultatsioone projekti 
kõiki etappe jälgivasse juhtrühma kuuluvate sidusrühmadega; 
7) hinnata mõju potentsiaalsetele õigusaktidele eesmärgiga muuta süsteem kohustuslikuks või rangelt soovituslikuks.  
Sellise integreeritud pardasüsteemi tehniliste aspektide kohta (etapid 1 ja 3) on komisjon uuringud juba teinud. 
Seepärast keskendutakse käesolevas uuringus peamiselt poliitilistele aspektidele (etapid 5 kuni 7) ja tehniliste 
küsimuste täiendamisele (etapid 1 kuni 4).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 09 Katseprojekt – ELi transpordisektori tulevastele põlvkondadele atraktiivseks muutmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Konkurentsis püsimiseks on transpordisektoril vaja heade oskustega, konkurentsivõimelisi ja hästi koolitatud töötajaid. 
Praegu on teatavates valdkondades selge vajadus spetsialiseerunud töötajate järele, sest tööturg ei paku piisavalt 
stiimuleid mõne selle sektori ülimalt spetsialiseerunud töökoha täitmiseks, kuid samas esineb raskusi ka väheseid 
oskusi nõudvate töökohtade täitmisel. Merenduses kaob täielikult järjest rohkem meremeeste töökohti ning liidu 
töötajate ligitõmbamine sellesse sektorisse muutub järjest raskemaks, mille põhjuseks on peamiselt keerulised tööst- 
andardid ja kehvad töötingimused. Lennunduses lahkub järjest rohkem piloote ja salongitöötajaid liidust ning liidus 
aktsepteerib nende hulgast üha rohkem töötajaid töökorraldusi, mis jäävad selle sektori tugeva kaitsega standarditele 
märkimisväärselt alla.  28.2.2017  ET L 51/737 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 09  (jätkub)  
Peale selle on transpordisektorist pensionile minevate töötajate asemele vaja kiiresti koolitada asendustöötajaid.  
Eesmärgid: 
— katseprojekti eesmärk on valmistuda selleks stsenaariumiks ning anda Euroopa Komisjonile ning Euroopa Parla- 
mendile ja nõukogule vahendid, millega nad saaksid teha kindlaks kiireloomulised meetmed negatiivsete tagajärgede 
vältimiseks selle sektori tööturul; 
— samuti on eesmärgiks suurendada transpordiga seotud töökohtade atraktiivsust, teha kindlaks koolituse ja elukestva 
õppe vajadus liidu tasandil, kulud ja tõkked, mis takistavad töötajatel transpordisektorisse sisenemist, ning teha 
ettepanekud asjakohaste meetmete kohta; 
— katseprojektiga püütakse anda laiahaardeline ülevaade selle kohta, millised on transpordisektori tööhõive ja 
koolituse alased vajadused järgmistel aastatel.  
Kavandatavad meetmed: 
— anda ülevaade ametiprofiilidest ja ametialase haridusega seotud nõudmistest, mis on vajalikud kõige nõutumatel 
töökohtadel töötamiseks, ning teha kindlaks peamised ülikoolid, õppekeskused ja juhtivad instituudid, kes pakuvad 
selle sektori jaoks asjakohast ülimalt spetsialiseerunud tehniliste ametiprofiilide väljaõpet; 
— uurimus – vaadata läbi uute põlvkondade karjääri kavandamise võimalused ja teed ning teha koos asjaomaste 
asutuste ja sidusrühmadega, sh tööturu osapooltega, kindlaks stiimulid, millega liidu töötajaid sellesse sektorisse 
tõmmata, ning võimalused luua seos liidu rahastamisvõimaluste või toetusprogrammidega, nt Euroopa noorteal- 
gatus; 
— luua tulevastele töötajatele veebiportaal, kus oleksid toodud peamised karjääri- ja arenguvõimalused ning nendega 
seotud kulud, sh potentsiaalseid vabu töökohti kajastav osa. Platvorm peaks hõlmama kõiki transpordiliike ja olema 
suunatud kõikidele sidusrühmadele. See sisaldaks vahendit kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks. Samuti 
hõlmaks see transpordiliikide kaupa teavet töötingimuste, karjäärivõimaluste jms kohta. Sellistes portaalides 
pööratakse erilist tähelepanu õpipoisiõppele. Portaalide peamine sihtrühm on noored.  
Veebiplatvorm sisaldab ka: 
— moodulit õigusaktide täitmise parema tagamise kohta koos olemasolevate juhendmaterjalide loeteluga (riiklikul ja 
liidu tasandil), samuti teavet nn õiglase suhtumise ja eeskirjade järgimise kultuuri kohta; 
— soolisele tasakaalule pühendatud erimoodulit, et lahendada naistöötajate väga väikese osakaalu probleem trans- 
pordisektoris; 
— tööturu osapoolte tööle suunatud erimoodulit; 
— heade tavade vahetamise vahendit, mille raames esitatakse loetelu hiljutistest kampaaniatest ja näidatakse ära nende 
tulemuslikkus;  L 51/738  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 09  (jätkub)  
— statistilist tuge sektori tööturu analüüsi, sh võrdleva analüüsi koostamiseks muude piirkondadega, ülevaadet 
asjaomastest uuringutest ja statistikast (Eurostati, OECD ja EIGE ning muudest allikatest saadavad andmed) ning 
digitaalmajanduse valdkonnas tehtud tööst.  
Katseprojektiga tuleks teha kindlaks olemasolevad vahendid (sh rahastamine) ja võimalikud tulevased kulutasuvad 
meetmed tööhõive edendamiseks transpordisektoris, sh transpordisektoris häid sotsiaaltavasid edendavad võimalikud 
mõjusad stiimulid (nt sotsiaalharta või sotsiaalauhinnad).  
Katseprojekt peaks platvormi kokku tooma ka komisjoni käigusolevad meetmed, nagu 
— liidu transpordisektori selliste peamiste kutsealade kaardistamine, kus järgmistel aastatel tekib probleem tööjõu 
asendamisega; 
— potentsiaalse kasvu valdkondade ja potentsiaalse inimressursside/oskusteabe puudumise kindlakstegemine selles 
sektoris.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 10 Ettevalmistav meede — Arukas sadamalinn  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  700 000  350 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetme eesmärk on toetada heade tavade vahetust linna-sadama seoste ja arukate sadamalinnade 
uuenduslike projektide kohta. Projektid tuleks viia kooskõlla arukate ja säästvate linnade meetmetega.  28.2.2017  ET L 51/739 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 10  (jätkub)  
Sadamalinnadel on tohutu suur ülesanne tulla toime konkurentsis püsimise ja säästva linnaarengu ühitamisega. 
Sadamafunktsioonide ümberpaigutamine, konteinerveod, sadama ja linna vaheliste liideste ja veepiiri taasarendamine 
ning dialoog linna elanikega on vaid mõned näited. Tuleb leida lahendus, kuidas ühitada linn ja sadam, turism ja tööstus, 
looduslikud ja hoonestatud alad. Aruka linna tulevikuplaanid peavad olema kooskõlas aruka sadamalinna plaanidega. 
Arukas sadamalinn võib näiteks põhineda teadmistel ja IKT-l koos sisemaa liidestega, et veelgi suurendada teenuste 
tõhusust ja parandada kvaliteeti. Meremagistraalide kontseptsiooni silmaspidamine käesolevas ettepanekus on kooskõlas 
strateegiaga „Euroopa 2020“ ning transpordisektorit ja 28. märtsi 2011. aasta valge raamatu „Euroopa ühtse trans- 
pordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (KOM(2011) 144 
(lõplik)) läbivaatamisega.  
Linnadel ja sadamatel on samad probleemid ja võimalused ning seepärast tuleks välja töötada meetmed uuenduslike 
lahenduste elluviimiseks, et a) vähendada nii merelaevadelt kui ka sadama käitamisest tulenevat kasvuhoonegaaside 
heidet, b) töötada välja ühendus sisemaatranspordiga (raudtee, maantee, sisemaaühendused), c) parandada taastuvenergia 
kasutust ja energiatõhusust, d) edendada IKT kasutust ja selle koostalitlusvõimet, e) tugevdada sadamalinnade 
konkurentsi, pidades silmas äärepoolseimate piirkondade strateegilist asukohta ja saartevahelise ühendatuse tähtsust, 
edendada sünergilist toimet linna ja sadama vahel.  
Nendel uuenduslikel meetmetel peaks olema mõju ka mere- ja rannikuturismile. Meetmetes tuleks keskenduda ka 
sadamarajatistele ning sadama ja linna vahelisele dialoogile linna ja sadama planeerimise küsimustes. Sadamate 
mitmekesistamine toimub ka ranniku- ja mereturismi kaudu. Ettevalmistava meetmega tuleks teha kindlaks aruka 
sadamalinna arendamisest saadav kasu kogu Euroopas ja võtta arvesse sadamate kogu väärtust. Meede sisaldab ka 
algatusi luua arukate sadamalinnade Euroopa võrgustik.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 11 Katseprojekt — Teostatavusuuring, millega katsetatakse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselev - 
õtmist põhivõrgukoridorides avaliku ja erasektori partnerlusel põhineva ühisettevõtte kasutamise abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  280 000  400 000  200 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 51/740  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 11  (jätkub)  
Liit on juba palju aastaid toetanud rahaliselt ERTMSi kasutuselevõtmist raudteeliinidel ja veeremiüksustel, et suurendada 
ühtse Euroopa raudteepiirkonna koostalitlusvõimet ja jõuda raudteel ohutuse kõrgeima tasemeni. Eelhinnangute 
kohaselt võib ERTMS tõenäoliselt suurendada ka olemasolevate raudteeliinide võimsust. ERTMSi Euroopa koordinaator 
esitas 2014. aasta detsembris ERTMSi töökava, milles rõhutati ERTMSi käimasolevat kasutuselevõtmist raudteeliinidel ja 
tulevasi vajadusi. Aruandest selgub, et ERTMSi kasutuselevõtmise lõpuleviimiseks põhivõrgukoridorides on vaja üle 50 
aasta ja märkimisväärseid rahalisi ressursse, mis ületavad liidu ja liikmesriikide eelarve võimalused. Praegune liidu 
poliitika, mille põhjal ERTMSi toetati liidu eelarvest, osutus nii tulemuslikkuselt kui ka ulatuselt piiratuks. Kasulikuks 
valikuvõimaluseks tundub olevat erasektori kaasamine.  
Võttes eeskujuks praeguse rahastamissüsteemi, tellis Euroopa Komisjon uurimuse, millega nähakse ette uuendusliku 
rahastamise individuaalsete lahenduste väljatöötamine ERTMSi kasutuselevõtmise toetamiseks, eelkõige üheksas põhi- 
võrgukoridoris. Uuringus on vaadeldud mitut võimalust erasektori kaasamiseks, kuid selleks, et katsetada ärimudelit, 
mis võimaldab ERTMSi toetuse uuenduslikku rahastamist, on uuringu järelmeetmena vaja käivitada Euroopa katse- 
projekt. Võttes arvesse esialgset analüüsi ning komisjoni ja EIP väheseid kogemusi erasektori kaasamises ERTMSi 
kasutuselevõtmisse, on katseprojekti eesmärk hinnata avaliku ja erasektori partnerlusel põhineva ühisettevõtte teosta- 
tavust ERTMSi kasutuselevõtmiseks põhivõrgukoridorides või vähemalt ühes koridoris liidu ja EIP raamistikku 
kasutades. Katseprojektiga hinnatakse, milline on selliste ühisettevõtete moodustamise regulatiivne, õiguslik ja finant- 
steostatavus praeguses raamistikus koridoride tasandil, seega on hõlmatud kõik liikmesriigid, kust lähevad läbi 
põhivõrgukoridorid. Katseprojektiga hinnatakse ka erainvestorite huvi eelkõige sellise liidu toetatava ühisettevõtte 
vastu, samuti ERTMSi valmistajate, taristuettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate huvi. Lisaks võiks selle katseprojektiga või 
järgneva esmatähtsa meetmega toetada konkreetse ühisettevõtte loomist, et toetada ERTMSi kasutuselevõtmist ühes 
põhivõrgukoridoris. Kui see meede osutub edukaks, siis tuleks selle põhjal välja töötada uus liidu programm, mis 
hõlmab kõiki koridore. Ühe koridori praktikas elluviimise eesmärk on katsetada avaliku ja erasektori partnerlusel 
põhinevat ühisettevõtet, mis eriotstarbelise rahastamisvahendina toimides tagab ERTMSi kasutuselevõtmise raames 
taristuettevõtjatele ühe valitud koridori osa rahastamise. Kui kasutuselevõtmine või vähemalt suur osa sellest on lõpule 
viidud, saavad raudtee-ettevõtjad koridoris oma tegevuse täielikust koostalitlusvõimest kasu ja nendelt võib nõuda 
raudteekasutustasude marginaali, et see ühisettevõttele ja selle eraaktsionäridele tagasi maksta. Eeldatakse, et raudtee- 
ettevõtjatel on võimalik seda marginaali maksta, sest kui nad pakuvad reisijatele ja kaubavedajatele kiiremat transporti, 
siis võib see suurendada turu huvi raudteeteenuste järele selles koridoris. Raudteeteenused peaksid tänu ERTMSi 
pakutavale täielikule koostalitlusvõimele muutuma kiiremaks ja hõlpsamaks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 12 Ettevalmistav meede — Kaugjuhitava õhusõiduki süsteemide (RPAS) integreerimine Euroopa õhuruumi aktiivse geotar- 
astuse teenuse kasutamise abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  500 000  250 000  28.2.2017  ET L 51/741 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 12  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava tegevusega tahetakse tutvustada aktiivse geotarastuse teenust alla 150 meetri (500 jalga) kõrgusel 
maapinnast lendavate RPASide (mehitamata õhusõidukid) puhul. Aktiivne geotarastus saavutatakse RPSi (Remote Pilot 
Station – mehitamata õhusõidukit juhtivas maapealses jaamas seisnev kaugjuhtimisjaam) ühendamise teel veebipõhise 
platvormiga. Veebipõhine platvorm näitab RPAS-operatsiooni asukohta ja hindab vastavust eri siseriiklikele õigusak- 
tidele operatsiooni asukohast sõltuvalt. Veebipõhine platvorm võimaldab lennundusstandardeid kasutades luua lennu- 
keelutsoone.  
Veebipõhise platvormi ühendamise abil RPASiga ei ole kasutajatel võimalik suunata RPASi lennukeelutsoonidesse. Neid 
lennukeelutsoone võivad luua, jälgida ja kontrollida vastutavad asutused. Veebipõhise platvormi loodud teavet saab 
jagada ka kõikide sidusrühmadega Euroopa lennundusvõrgustikus.  
See tegevus võib pakkuda lahenduse väikeste mehitamata õhusõidukite ohutule ja turvalisele integreerimisele olemaso- 
levasse lennundusvõrgustikku, tagades mehitatud lennundusega samatasemelise ohutuse, millest saavad kasu kõik RPASi 
valdkonna sidusrühmad. Lennukeelutsoonide kasutamine tagab RPAS-operatsioonide puhul eraelu puutumatuse. Ning 
veelgi olulisem on VKEde aitamine RPAS-tööstuses uute paljutõotavate võimaluste ja töökohtade loomisel Euroopas. 
Veebipõhise platvormi kasutamine võimaldab järgmisi RPAS-teenuseid: aktiivse geotarastuse teenus, mida jälgivad ja 
kontrollivad vastutavad asutused, ning hindamisteenus kohaldatavate õigusaktide kontrollimiseks.  
See platvorm võiks olla kättesaadav eri sidusrühmadele, näiteks RPASi kasutajatele, aeronavigatsiooniteenuste osuta- 
jatele, tsiviillennundusametitele, politseile, hädaabiteenistustele, kaugjuhitava õhusõiduki süsteemide tootjatele ja kvali- 
fitseeritud üksustele. Veebipõhise platvormi puhul kasutatakse kehtivaid lennundusstandardeid, see on vastavuses 
mehitatud lennundusega ning toob kaasa ohutuma, turvalisema ja standardiseeritud integreerimise lennundusvõrgus- 
tikku. Nendele standarditele lisaks peab platvorm olema koostalitlev kõikide RPASidega, et avada Euroopa turg kõikidele 
RPASide tootjatele ja kõikidele RPASide kasutajatele. Viimaks peaks see RPASi lennuliikluse korraldamise platvorm 
olema kohandatav kõikidele liikmesriikidele.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 13 Katseprojekt — Avaliku transporditeenuse uuenduslikud säästva rahastamise viisid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  87 500  125 000  62 500  L 51/742  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 13  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Projektis hinnatakse uusi avaliku transporditeenuse säästva rahastamise viise, mis on eelkõige kooskõlas ökoloogilise 
säästvuse, digitaliseerimise ja juurdepääsetavusega, et parandada majandust ja luua uusi töökohti. Euroopa Komisjoni 
eesmärk on innustada alternatiivseid puhtamaid kütuseid kasutava avaliku transporditeenuse kasutamist, sest see 
vähendaks ummikuid ning keskkonnale ja tervisele kahjulikku heidet linnapiirkondades. Paljud uuringud on näidanud, 
et piletihind mõjutab ainult väikest osa teenuste kogumaksumusest. Kliendid maksavad maksude ja piletimüügisüs- 
teemide eest palju raha. Oluline on leida uued viisid avaliku transporditeenuse rahastamiseks, hinnata uusi mudeleid, 
mis võiksid kodanike kulusid märgatavalt vähendada või need kaotada, säästa avaliku sektori raha ja vähendada 
õhuheidet. Lisaks aitaks parem linnaline liikuvus kaasa suurema arvu reisijate veole. Parem liikuvus aitaks ka ettevõtteid 
ja looks rohkem töökohti. Hea näide selle kohta on Eesti pealinn Tallinn. Projekti eesmärk on teha kindlaks parimad 
tavad ja neid vahetada, hinnata uusi rahastamisviise ja võimalust luua Euroopas üks kontaktpunkt, mis toetaks 
omavalitsusi, kes soovivad rakendada parimaid säästvaid rahastamissüsteeme ja projekte.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 14 Ettevalmistav meede — Euroopa ühtse ja innovatiivse transpordisüsteemi väljaarendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  1 500 000  1 250 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Endine punkt 08 02 77 04  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistava meetme raames varasematel aastatel täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Selle kaheetapilise ettevalmistava meetme eesmärk on selgitada välja tõkked, mis takistavad tõeliselt optimaalse ühtse 
Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamist, ja pakkuda välja meetmed, mis koos võivad aidata edasiminekut 
kiirendada. Meetmega toetatakse täielikult liidu ja komisjoni algatusi. Sellega  28.2.2017  ET L 51/743 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 14  (jätkub)  
— kujundatakse tulevase poliitika väljatöötamist ning teadus- ja innovatsiooniprogramme nii liidu kui ka riiklikul 
tasandil; 
— käsitletakse ühte raamprogrammi „Horisont 2020“ seitsmest prioriteedist, nimelt prioriteeti „arukas, keskkonna- 
hoidlik ja integreeritud transport“; 
— aidatakse kaasa „Euroopa 2020“ juhtalgatuste, nt „juurdepääsu ja puhta transpordi kasutamise suurendamise“ ning 
„innovatsiooni ja tipptaseme edendamise“ rakendamisele.  
Uurimisetapis 
— selgitatakse välja sidusrühmad (sektorid, teadusasutused, haldusorganid, reguleerivad asutused ja kodanikühiskond) 
ning nende arvamused, vajadused ja ootused; 
— selgitatakse süsteemi praegust olukorda: avalik poliitika (kõik tasandid); sektoristruktuurid; turu- ja regulatiivsed 
tingimused; sidusrühmade koostöömehhanismid; transpordiprogrammid; 
— uuritakse samalaadseid küsimusi muudes maailma piirkondades ja selgitatakse välja eeskujud; 
— selgitatakse välja võimalused Euroopa transpordisüsteemi kui terviku parandamiseks ning seda takistavad asjaolud.  
Tegevuskava etapis soovitatakse meetmeid, mida toetavad sidusrühmade esindajad ja mis võivad kiirendada optimaalse 
transpordisüsteemi loomist. Selles etapis uuritakse 
— kas ja milline uus organisatsioon või uued organisatsioonid võiksid eesmärgi saavutamisele kaasa aidata 
olemasolevaid struktuure dubleerimata; 
— kuidas töötada välja tugevam „süsteemi kui terviku“ mõteviis kõigil tasanditel; 
— kuidas soodustada seda, et olemasolevate algatuste raames pöörataks rohkem tähelepanu koostoimele ülejäänud 
süsteemiga; 
— võimalikke poliitilisi algatusi liidu, liikmesriikide ja kohalikul tasandil.  
Meetme lõplik väljund on üleeuroopalise täiesti optimeeritud transpordisüsteemi saavutamise võimaluste ja takistuste 
süvaanalüüs ja kõiki sektoreid esindavad pühendunud sidusrühmad.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/744  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 15 Katseprojekt — Isikliku sõiduautoga seotud alternatiivide alase teadlikkuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
490 000  245 000  
Märkused  
Kontekst  
Umbes 55 % autosõitudest on lühemad kui viis km. Autode keskmine hõivatuse määr on madal, umbes 1,3 isikut auto 
kohta. Need näitajad viitavad sellele, et alternatiivid isikliku sõiduauto kasutamisele on endiselt vähe arenenud ja on 
olemas suur potentsiaal säästvamatele transpordiliikidele üleminekuks.  
Teadlikkuse suurendamine on esimene samm isikliku sõiduauto kasutamisele alternatiivide väljaarendamiseks. Eesmärk 
on ergutada käitumise muutumist näiteks teekonnal kodust tööle ja töölt koju. Juba on olemas mitu algatust isikliku 
sõiduauto kasutamise muutmiseks selliseks individuaalseks kergtranspordiks nagu käimine, jalgrattasõit ning elektrijal- 
grataste kasutamine (millel on potentsiaal olla kõige usaldusväärsem ja kiirem liikumisvahend kuni 10 km vahemaade 
jaoks). Kuid nende peamiselt üksikisiku käitumisele suunatud algatuste kasutuselevõtmist võiks kollektiivse lähenemise 
abil kiirendada.  
Projekt  
Katseprojekt hõlmab järgmist: uute vahendite väljatöötamine teadlikkuse suurendamiseks kollektiivsel tasandil. On palju 
võimalusi eksperimenteerida avaliku ja erasektori ettevõtetes, kohalikus omavalitsuses ja rahvusvahelistel konverentsidel, 
et kasutada uusi vahendeid, et mõõta ja püstitada eesmärke rühma tasandil teistele transpordiliikidele üleminekuks. Neid 
vahendeid nimetatakse rühmakäitumisel põhinevateks süsteemideks, mis kasutavad rahvalt tellimist ja ühendatud 
tehnoloogiaid. Need võimaldavad suuremat paindlikkust, meeskonnavaimu ja pikaajalist kooskõlastamist inimeste 
vahel ning ühtlasi statistikat ja suuri andmehulki käitumise muutumise kohta. Katseprojektiga püütakse töötada välja 
ja levitada uusi vahendeid, et piirata autode kasutamist rangelt vajalikule tasemele.  
Nõuetele vastavus  
— ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu (COP21) kokkuleppe peamine 
eesmärk: „(...) hoida keskmine globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse 
tasemega“. 
— 28. märtsi 2011. aasta valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja 
ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (KOM(2011) 144 (lõplik)), mis sisaldab süsinikdioksiidi vähendamise 
ambitsioonikaid eesmärke: „2030. aastaks peab transpordisektor vähendama kasvuhoonegaaside heidet ligikaudu 
20 % allapoole 2008. aasta taset.“ 
— Euroopa Parlamendi algatusraport säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta, milles rõhutatakse, et Euroopa 
Parlament „on veendunud, et õhusaastel on kohalik, piirkondlik, riiklik ja piiriülene dimensioon ning seetõttu on 
vaja võtta meetmeid kõigil valitsemistasanditel; nõuab seega mitmetasandilise valitsemise tugevdamist, kus kõik 
tegijad vastutavad meetmete eest, mida saab ja tuleks võtta just sellel tasandil.“  28.2.2017  ET L 51/745 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 15  (jätkub)  
— Komisjoni uus teatises transpordi CO  2 -heitmete vähendamise kohta, mis avaldatakse 2016. aasta juuli lõpus, tehakse 
süsinikdioksiidi vähendamine liidu transpordipoliitika peamiseks prioriteediks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 16 Katseprojekt — Euroopa maapiirkondade ühistranspordiga ühendatud säästev jagatud liikuvus (arukate maapiirkondade 
transpordialade käsituse arendamine)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  
Märkused  
Liidu maapiirkondades on järsult suurenenud selliste projektide arv, millega arendatakse ühistranspordi ja motori- 
seerimata üksikisikute liikuvusega ühendatud jagatud liikuvust. Nimetatud projektid põhinevad erinevatel tavapärastel ja 
digitaalsetel vahenditel (nt nutitelefonide rakendustel) ja hõlmavad näiteks ühisauto kasutamist, koossõitu, ühiselt 
sõitmist, hääletamist, ühistaksosid või paindlikke tellimusbusse. Selline areng pakub suurepärast võimalust arukate 
maapiirkondade transpordialade arendamiseks. Katseprojekt parandab teadmisi ja arusaama seoses küsimusega, kas on 
vaja piiriülest lähenemist arukate maapiirkondade transpordialadele, näiteks parimate tavade alaste näidete vahetamist, 
koostalitlusvõimet, jätkusuutlikku piirkondlikku arengut, ühtekuuluvust, teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni.  
Katseprojektil on potentsiaali luua kõikidele osalistele kasulik olukord, näiteks vähendada CO  2 -heidet (COP21 
kokkulepe) ning luua paremad liikuvusalased ühendused äärepoolseimates ja maapiirkondades isikute jaoks, kes ei saa 
või taha omada autot (noored, eakad, sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevad inimesed).  
28. märtsi 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja 
ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (KOM(2011) 144 (lõplik)) sätestatud konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa 
transpordisüsteemi kümnest eesmärgist kaheksas on luua Euroopa mitmeliigilise transpordi teabe-, juhtimis- ja 
maksesüsteemi raamistik 2020. aastaks.  
Lisaks hõlmab valges raamatus nimetatud algatus nr 22 („Tõrgeteta liikuvust uksest ukseni“) selliste meetmete 
kindlaksmääramist, „mida on vaja erinevate reisitranspordiliikide ühtlustamiseks, et tagada eri transpordiliikide abil 
tõrgeteta liikuvus uksest ukseni“. Algatus nr 27 („Reisiteave“) hõlmab inimeste teadlikkuse parandamist „alternatiivsetest 
eratranspordivõimalustest (nt auto kasutamise piiramine, kõndimine ja jalgrattasõit, ühisautode ning linna servas 
asuvate parklate kasutamine, intelligentne piletimüügisüsteem jne)“.  L 51/746  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 16  (jätkub)  
Lisaks on see katseprojekt hea vahend intelligentseid transpordisüsteeme reguleerivate liidu õigusaktide (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/40/EL, 7. juuli 2010, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordis- 
üsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, 
lk 1) ning komisjoni vastav tööprogramm) kohaldamiseks ning programmi „Horisont 2020“ arendamiseks ja digitaa- 
larengu tegevuskava rakendamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 17 Katseprojekt — Ühtse Euroopa taeva õhuruumi ülesehitus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
800 000  400 000  
Märkused  
Euroopa lennuliikluse juhtimist korraldavad 28 aeronavigatsiooniteenuse osutajat maapealsete riigipiiride alusel. 
Õhuruumi killustatusest põhjustatud kulud on hinnanguliselt 4 miljardit eurot aastas. Katseprojektis hinnatakse liidu 
õhuruumi uut ülesehitust, lähtudes ainult liiklusvoogude tõhususest, otsemarsruutidest ja kontrollkeskuste kõige 
tõhusamast arvust. Võetakse arvesse Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga (SESAR) seotud tehno- 
loogiat, et teha kindlaks kõige tõhusamad kasutamiskohad.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 18 Katseprojekt — Piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääsetava transpordi kaardistamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  28.2.2017  ET L 51/747 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 18  (jätkub)  
Märkused  
Katseprojekti eesmärk on arendada välja digitaalne platvorm piiratud liikuvusega isikutele sobivate linnatranspordi 
marsruutide leidmiseks.  
Euroopas on ühel inimesel kuuest mingisugune puue ning elanikkonna vananemisega suureneb aja jooksul järjest 
vajadus sellise teabe järele, mis käsitleb piirangutevabasid transpordivõimalusi linnades. Kuigi omavalitsused ja trans- 
pordiettevõtted teevad tööd transpordi suurema juurdepääsetavuse ja ühtlustamise nimel Euroopas, ei edastata endiselt 
selgelt teavet takistusteta liikuvuse võimaluste kohta ning paljud mõjutatud inimesed peavad endiselt sõltuma eravii- 
siliselt korraldatud transpordivõimalustest.  
Ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise 
kohta seoses toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega (COM(2015) 615 final) (juurdepääsetavuse akt) pandi alus 
puuetega inimeste elu parandamiseks. See on suunatud selliste lahknevate ja sageli vastuoluliste siseriiklike juurdepääse- 
tavuse nõuetest vabanemisele, mis on loonud takistusi ettevõtetele ja on seeläbi takistanud puuetega inimestel saamast 
kasu siseturu võimalustest.  
Katseprojektiga toetatakse kõigepealt teavet piirangutevaba liikuvuse kohta linnapiirkondades ning seejärel ühendatakse 
see teave ühisel veebipõhisel platvormil, mis peaks olema ideaaljuhul kättesaadav mobiilirakenduste ja samalaadsete 
kättesaadavate teabevahendite kaudu. Nimetatud platvormil võetakse näiteks arvesse täpsemat kõndimiskiirust ning 
ühistranspordivõimaluste, teatavate tänavate ja olemasolevate spetsiaalsete transporditeenuste juurdepääsetavust.  
Üks akti keskne küsimus oli transpordi juurdepääsetavamaks muutmine puuetega inimestele, ühtlustades sel eesmärgil 
liikmesriikides juurdepääsetavuse nõudeid. Katseprojekt tugineb seetõttu sellele tööle, aidates juurdepääsetavat 
transporti käsitlevat teavet sihtrühmale paremini edastada. See peaks ergutama transpordiettevõtteid parandama 
kiiremini oma juurdepääsetavuse norme ning ergutama ettevõtteid kasutama ära digitaalmajanduse turuvõimalusi, 
mida see siiani küllaltki suures ulatuses kasutamata potentsiaaliga turg pakub.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
06 02 77 19 Katseprojekt — Turvatud parklad veokitele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
850 000  425 000  L 51/748  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 02 — EUROOPA TRANSPORDIPOLIITIKA  (jätkub)  
06 02 77  (jätkub)  
06 02 77 19  (jätkub)  
Märkused  
Liidul hiljuti suurenenud rändesurve on avaldanud tõsist mõju nii liikluse turvalisusele kui ka autovedude turvalisusele 
mitme liikmesriigi teatavates kohtades, nt Calais’s, kus põgenikud üritavad veokitesse pääseda. Sellele kriisile on vaja 
reageerida ja tagada veokitele turvalised parklad, et vältida surmajuhtumeid pagulaste seas, kaitsta veokijuhte ja aidata 
ära hoida veoettevõtjatele tekitatavat materiaalset kahju.  
Katseprojektiga kaetakse kulud, mis on seotud veokitele turvatud ja valvega parklate loomisega kogu Euroopa peamiste 
autotransporditeede äärde piiriületuskohtade juures, kus piiri ületamise nimel veokitesse ronida üritavate pagulaste suur 
hulk mõjutab liiklust ja veokite turvalisust.  
See assigneering täiendab 5 000 000 eurot, mille komisjoni asepresident Frans Timmermans lubas Prantsuse ametivõi- 
mudele Calais’ pagulaslaagritega toimetulekuks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/749 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
06 03  „HORISONT 2020“ — 
TRANSPORDIGA SEOTUD 
TEADUSTEGEVUS JA 
INNOVATSIOON  
06 03 03  Ühiskondlikud probleemid  
06 03 03 01  Euroopa ressursitõhusa, 
keskkonnasäästliku, ohutu 
ja sujuva transpordisüsteemi 
väljaarendamine  1,1 102 781 794  103 235 669  110 916 737  127 796 246  142 843 911,—  89 643 516,59  86,83  
Artikkel 06 03 03 — 
Vahesumma  102 781 794  103 235 669  110 916 737  127 796 246  142 843 911,—  89 643 516,59  86,83  
06 03 07  Ühisettevõtted  
06 03 07 31  Ühtse Euroopa taeva lennu- 
liikluse uue põlvkonna 
juhtimissüsteemi väljaaren- 
damisega tegelev (SESAR) 
ühisettevõte — Toetuskulud  1,1 3 241 507  3 241 507  p.m.  p.m.  0,—  0,—  0  
06 03 07 32  Ühtse Euroopa taeva lennu- 
liikluse uue põlvkonna 
juhtimissüsteemi väljaaren- 
damisega tegelev (SESAR2) 
ühisettevõte 2  1,1 96 758 493  65 088 493  60 000 000  55 000 000  51 470 000,—  10 517 725,—  16,16  
06 03 07 33  Ühisettevõte Shift2Rail 
(S2R) — Toetuskulud  1,1 1 579 870  1 579 870  1 577 618  1 577 618  1 352 212,—  1 230 304,90  77,87  
06 03 07 34  Ühisettevõte Shift2Rail 
(S2R)  1,1 60 043 130  50 800 000  44 046 382  24 227 092  45 334 167,—  0,—  0  
Artikkel 06 03 07 — 
Vahesumma  161 623 000  120 709 870  105 624 000  80 804 710  98 156 379,—  11 748 029,90  9,73  
06 03 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses  
06 03 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  6 854 172,70  1 185 771,03  
06 03 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  286 259,92  4 874 411,21  
Artikkel 06 03 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  7 140 432,62  6 060 182,24  
06 03 51  Varasemate teadusuur- 
ingute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes 
raamprogramm — EÜ 
(2007–2013)  1,1 p.m.  42 614 143  p.m.  106 595 589  31 864,40  47 976 596,53  112,58  
06 03 52  Enne 2007. aastat 
alustatud teadusuuringute 
raamprogrammide lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  74 791,25  
Peatükk 06 03 — 
Kogusumma  264 404 794  266 559 682  216 540 737  315 196 545  248 172 587,02  155 503 116,51  58,34  L 51/750  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
Märkused  
Kõnealused selgitused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse ajavahemikku 2014–2020 hõlmava teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi 
„Horisont 2020“ tarbeks ning varasemate teadusuuringute programmide (kuues ja seitsmes raamprogramm) lõpulevii- 
miseks.  
Programmil „Horisont 2020“ on keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuses „Innovatiivne liit“ ja teistes 
juhtalgatustes, eelkõige juhtalgatustes „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja 
„Euroopa digitaalne tegevuskava“, ning ka Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Raamprogramm aitab 
ehitada kogu liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, leides teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks 
piisavat lisaraha. Selle elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 kirjeldatud 
eesmärgid, et aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetada riikidevahelist 
koostööd kõikidel tasanditel kogu liidus, muuta Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning 
parandada nende taset vastavalt teadmiste tasemele, tugevdada teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse 
kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas ja tagada selle 
optimaalne kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevuse ja innovatsiooni sisusse. Eriti 
võetakse arvesse vajadust suurendada jõupingutusi, et edendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste 
tegemisel, teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse arvestatakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud ning selliste 
kõrgetasemeliste teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate hindamiste rahas- 
tamine, mille eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa 
teadusruumiga, ning meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud 
eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on liidu üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/751 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
Teatud projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa tasandil teaduslikus ja tehnilises uurimistöös osalevatelt riikidelt saadavad tulud kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ja nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt seoses liidu tegevuses osalemisega, kantakse tulude eelarvestuse punkti 
6 0 3 3 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud tehakse kättesaadavaks punktis 06 03 50 01.  
Peatüki haldusassigneeringud esitatakse artiklis 06 01 05.  
06 03 03 Ühiskondlikud probleemid  
Märkused  
See raamprogrammi „Horisont 2020“ prioriteet on otseselt seotud strateegia „Euroopa 2020“ poliitikaprioriteetide ja 
ühiskondlike probleemidega. Selle tegevuse elluviimiseks kasutatakse probleemipõhist lähenemisviisi, mis ühendab eri 
valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Tegevused hõlmavad kogu tsüklit teadusuur- 
ingutest turuni, keskendudes uue asjana innovatsiooniga seotud tegevustele (nt katsetamine, tutvustamine, katsestendid), 
riigihangete toetamisele, tootekujundusele, lõppkasutajast sõltuvale innovatsioonile, sotsiaalsele innovatsioonile ja 
uuenduste kasutuselevõtule turul. Selle tegevusega toetatakse otse konkreetse valdkonna poliitilist pädevust liidu 
tasandil.  
Rahastamisel keskendutakse järgmisele: 
— arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport; 
— innovatsioon ja teadusuuringud, eriti käitumise muutuste, vedude ümbersuunamise, üldkättesaadavuse, inte- 
greerimise (vastastikune sidumine, koostalitlusvõime ja ühendveod) ja säästvuse (kliimamuutused, gaasi- ja 
müraheite vähendamine) valdkonnas, mis on transpordi- ja turismisektori jaoks keskse tähtsusega.  
06 03 03 01 Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva transpordisüsteemi väljaarendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
102 781 794  103 235 669  110 916 737  127 796 246  142 843 911,—  89 643 516,59  L 51/752  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 03  (jätkub)  
06 03 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni meetmeid, mis peaksid aitama oluliselt kaasa üleminekule uuele 
Euroopa aruka liikuvuse ajajärgule. Selle sätte meetmed peaksid toetama kõigi transpordiliikide jaoks vajalike lahenduste 
loomist ja kasutuselevõttu ning aitama oluliselt vähendada keskkonnale kahjulikke transpordiheiteid, transpordi 
sõltuvust fossiilkütustest ja seega transpordi mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning säilitada loodusvarasid. Selle 
eeldatavaks saavutamiseks investeeritakse konkreetsetesse tegevustesse, eelkõige suurtesse avaliku ja erasektori partner- 
lustesse, mis keskenduvad näiteks lennukite, rongide, sõidukite ja laevade keskkonnahoidlikumaks ja vaiksemaks 
muutmisele, arukate seadmete loomisele, infrastruktuurile ja teenustele ning transpordi ja liikuvuse parandamisele 
linnapiirkonnas.  
Punkti alusel toimuv teadustegevus ja innovatsioon peaks aitama oluliselt optimeerida toimimist ja tõhusust, arvestades 
liikuvusega seotud nõudluse kasvu; punkti meetmed keskenduvad ka liiklusummikute olulisele vähendamisele, inimeste 
ja kaupade liikuvuse olulisele parandamisele, kaubaveo ja logistika valdkonna uute kontseptsioonide arendamisele ning 
õnnetusjuhtumite ja surmaga lõppevate õnnetuste arvu vähendamisele ja turvalisuse suurendamisele. Punkti meetmed 
on tõepoolest ette nähtud selleks, et aidata kaasa Euroopa muutmisele ohutuimaks lennupiirkonnaks ning liikumisele 
selles suunas, et liiklussurmade arv 2050. aastaks oleks null.  
Teadusuuringutel ja innovatsioonil on oluline roll Euroopa transporditööstuse juhtpositsiooni saavutamisel maailmas 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengu toetamisel, samuti uue tehnoloogia kasutuselevõtul ning 
praeguste tootmisprotsesside maksumuse vähendamisel, ning seega aitavad nad kaasa majanduskasvu ning kõrget 
kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomisele Euroopa transpordisektoris. Eeldatakse, et selle assigneeringuga kaetakse 
meetmeid, mille eesmärk on arendada järgmise põlvkonna transpordivahendeid ja uurida täiesti uusi transpordikont- 
septsioone.  
Sotsiaal-majanduslikud uuringud ja tulevikku suunatud tegevus poliitikakujundamisel on ka käesoleva sättega hõlmatud: 
meetmeid, mis toetavad poliitika analüüsimist ja väljatöötamist, sealhulgas transpordi sotsiaal-majanduslikes aspektides, 
on vaja innovatsiooni edendamiseks ning transpordivaldkonnas tekkivate probleemide lahendamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eelkõige artikli 3 lõike 3 
punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/753 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 07 Ühisettevõtted  
06 03 07 31 Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev (SESAR) ühisettevõte — 
Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 241 507  3 241 507  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev (SESAR) ühisettevõte aitab 
kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja 
sujuva transpordisüsteemi väljaarendamise valdkonnas kerkivate ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Ühisettevõtte 
eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi ajakohastamine, koondades ja kooskõlastades kogu 
asjakohase lennuliikluse juhtimisega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse liidus vastavalt tööprogrammile SESAR 
2020 ja lennuliikluse korraldamise üldkavale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 721/2014, 16. juuni 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte 
loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte 
tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 03 07 32 Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev (SESAR2) ühisettevõte 2  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
96 758 493  65 088 493  60 000 000  55 000 000  51 470 000,—  10 517 725,—  L 51/754  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 07  (jätkub)  
06 03 07 32  (jätkub)  
Märkused  
Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev (SESAR2) ühisettevõte 2 
aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, 
ohutu ja sujuva transpordisüsteemi väljaarendamise valdkonnas kerkivate ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Ühiset- 
tevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi ajakohastamine, koondades ja kooskõlastades kogu 
asjakohase lennuliikluse juhtimisega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse liidus vastavalt tööprogrammile SESAR 
2020 ja lennuliikluse korraldamise üldkavale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 721/2014, 16. juuni 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte 
loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte 
tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 03 07 33 Ühisettevõte Shift2Rail (S2R) — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 579 870  1 579 870  1 577 618  1 577 618  1 352 212,—  1 230 304,90  
Märkused  
Ühisettevõte Shift2Rail (S2R) aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige ühiskondlike 
probleemide lahendamist käsitleva prioriteedi alla kuuluva eesmärgi „Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud 
transport“ saavutamisele. Selle eesmärk on aidata luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, samuti aidata minna kiiremini 
ja odavamalt üle atraktiivsemale, konkurentsivõimelisemale, tõhusamale ja säästvamale raudteesüsteemile Euroopas, 
rakendades terviklikku ja kooskõlastatud lähenemisviisi, milles käsitletakse raudteesüsteemi ning selle kasutajate 
teadustöö- ja innovatsioonivajadusi.  28.2.2017  ET L 51/755 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 07  (jätkub)  
06 03 07 33  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 642/2014, 16. juuni 2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail (ELT L 177, 17.6.2014, 
lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 03 07 34 Ühisettevõte Shift2Rail (S2R)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
60 043 130  50 800 000  44 046 382  24 227 092  45 334 167,—  0,—  
Märkused  
Ühisettevõte Shift 2 Rail (S2R) aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige ühiskondlike 
probleemide lahendamist käsitleva prioriteedi alla kuuluva eesmärgi „Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud 
transport“ saavutamisele. Selle eesmärk on aidata luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, samuti aidata minna kiiremini 
ja odavamalt üle atraktiivsemale, konkurentsivõimelisemale, tõhusamale ja säästvamale raudteesüsteemile Euroopas, 
rakendades terviklikku ja kooskõlastatud lähenemisviisi, milles käsitletakse raudteesüsteemi ja selle kasutajate teadustöö- 
ja innovatsioonivajadusi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  L 51/756  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 07  (jätkub)  
06 03 07 34  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 642/2014, 16. juuni 2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail (ELT L 177, 17.6.2014, 
lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
06 03 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses  
06 03 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  6 854 172,70  1 185 771,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
2014.–2020. aastal osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele 
tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
06 03 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  286 259,92  4 874 411,21  28.2.2017  ET L 51/757 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 50  (jätkub)  
06 03 50 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma kulusid, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides enne 
2014. aastat osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, 
mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
06 03 51 Varasemate teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  42 614 143  p.m.  106 595 589  31 864,40  47 976 596,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  L 51/758  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008, 16. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühiset- 
tevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 352, 
31.12.2008, lk 12).  
06 03 52 Enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  74 791,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasematest enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute raamprogrammidest tulenevate 
eelmiste aastate kohustuste katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  28.2.2017  ET L 51/759 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
PEATÜKK 06 03 — „HORISONT 2020“ — TRANSPORDIGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
06 03 52  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust nr 
1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi 
kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/834/EÜ, 30. september 2002, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 
eriprogrammi „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine“ (2002–2006) vastuvõtmise kohta 
(EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1).  L 51/760  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT
 
JAOTIS 07  
KESKKOND  28.2.2017  ET L 51/761 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 07 
KESKKOND  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 01  KESKKONNA POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  63 016 195  63 016 195  61 249 353  61 249 353  65 920 652,89  65 920 652,89  
07 02  KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS 
JA RAHVUSVAHELISEL 
TASANDIL  409 822 325  325 321 942  387 017 092  335 811 734  370 386 410,87  332 069 571,18  
Jaotis 07 — Kogusumma  472 838 520  388 338 137  448 266 445  397 061 087  436 307 063,76  397 990 224,07  L 51/762  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
JAOTIS 07 
KESKKOND  
PEATÜKK 07 01 — KESKKONNA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
07 01  KESKKONNA POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
07 01 01  Keskkonna poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 46 327 744  45 384 139  48 422 348,82  104,52  
07 01 02  Keskkonna poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
07 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 640 624  3 557 474  3 945 365,95  108,37  
07 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 3 269 144  3 339 633  3 315 174,77  101,41  
Artikkel 07 01 02 — Vahesumma  6 909 768  6 897 107  7 260 540,72  105,08  
07 01 03  Keskkonna poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  5,2 2 892 861  2 896 465  3 325 461,31  114,95  
07 01 04  Keskkonna poliitikavaldkonna 
meetmete toetuskulud  
07 01 04 01  Keskkonna ja kliimameetmete 
programmi (LIFE) (keskkonna allpro- 
gramm) toetuskulud  2 1 600 000  1 600 000  1 303 452,04  81,47  
Artikkel 07 01 04 — Vahesumma  1 600 000  1 600 000  1 303 452,04  81,47  
07 01 06  Rakendusametid  
07 01 06 01  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ette- 
võtjate Rakendusamet — Programmist 
LIFE makstav rahaline toetus  2 5 285 822  4 471 642  5 608 850,—  106,11  
Artikkel 07 01 06 — Vahesumma  5 285 822  4 471 642  5 608 850,—  106,11  
Peatükk 07 01 — Kogusumma  63 016 195  61 249 353  65 920 652,89  104,61  
07 01 01 Keskkonna poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
46 327 744  45 384 139  48 422 348,82  28.2.2017  ET L 51/763 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 01 — KESKKONNA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
07 01 02 Keskkonna poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
07 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 640 624  3 557 474  3 945 365,95  
07 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 269 144  3 339 633  3 315 174,77  
07 01 03 Keskkonna poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 892 861  2 896 465  3 325 461,31  
07 01 04 Keskkonna poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud  
07 01 04 01 Keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) (keskkonna allprogramm) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 600 000  1 600 000  1 303 452,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ka järgmiste tegevuste rahastamiseks: 
— projektidega seotud teabevahetuseks, projektide valimiseks, seireks, projekte käsitlevaks aruandluseks ja projekti- 
tulemuste levitamiseks vajalike nõuetekohaste infotehnoloogiasüsteemide (IT-süsteemide) ning programmi poliiti- 
kaeesmärkide saavutamisega otseselt seotud IT-süsteemide arendamine, veebimajutus, hooldamine, turvalisus, 
kvaliteedi tagamine, käitamine ja IT-tugi, mis on vastastikku kasulik komisjonile ning toetuse saajatele ja 
sidusrühmadele. Samuti rahastatakse ametisiseste IT-ekspertide kaasamist, et toetada poliitikakujundamiseks 
vajaliku kriitilise tähtsusega IT-süsteemi arendamist, kvaliteedi tagamist ja turvalisust; 
— programmide ja projektide hindamise, auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi hanked;  L 51/764  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 01 — KESKKONNA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
07 01 04  (jätkub)  
07 01 04 01  (jätkub)  
— tehniline ja/või haldusabi, mis on seotud sellise teabevahetustegevusega nagu sotsiaalmeedia, sealhulgas ametisiseste 
ekspertide kaasamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
07 01 06 Rakendusametid  
07 01 06 01 Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet — Programmist LIFE makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 285 822  4 471 642  5 608 850,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rakendusameti personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud ameti tegevusega 
keskkonna- ja kliimameetmete programmi (LIFE) meetmete haldamisel.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/771/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, 
lk 73).  
Komisjoni otsus C(2013) 9414, 23. detsember 2013, millega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid energia, keskkonna ja 
kliimameetmete, konkurentsivõime ja VKEde, teadusuuringute ja innovatsiooni, IKT, merenduspoliitika ja kalanduse 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/765 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02  KESKKONNAPOLIITIKA 
LIIDUS JA RAHVUS- 
VAHELISEL TASANDIL  
07 02 01  Keskkonnasäästliku ja 
ressursitõhusama 
majanduse ning liidu kesk- 
konnapoliitika ja keskkon- 
naalaste õigusaktide välja- 
töötamise ja rakendamise 
toetamine  2 139 399 233  67 000 000  128 831 000  49 000 000  121 815 800,—  32 641 653,25  48,72  
07 02 02  Bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemise suundumuse 
peatamine ja ümberpöö- 
ramine  2 165 584 150  57 000 000  157 206 000  49 000 000  149 372 750,—  41 484 378,07  72,78  
07 02 03  Parema keskkonnaalase 
juhtimise toetamine kõikidel 
tasanditel  2 59 383 000  50 000 000  55 683 358  40 000 000  51 386 990,86  22 626 800,46  45,25  
07 02 04  Osalemine mitmepoolsetes 
ja rahvusvahelistes kesk- 
konnaalastes lepingutes  4 3 900 000  3 900 000  4 000 000  4 000 000  3 524 580,19  3 524 580,19  90,37  
07 02 05  Euroopa Kemikaaliamet — 
Tegevus ohtlike kemikaalide 
importi ja eksporti käsit- 
levate õigusaktide vald- 
konnas  2 1 139 537  1 139 537  1 039 880  1 039 880  1 222 000,65  1 222 000,65  107,24  
07 02 06  Euroopa Keskkonnaamet  2 35 166 405  35 166 405  35 556 854  35 556 854  41 718 306,72  41 718 306,72  118,63  
07 02 51  Varasemate keskkonnapro- 
grammide lõpuleviimine  2 p.m.  105 000 000  —  153 000 000  0,—  183 520 759,09  174,78  
07 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
07 02 77 02  Ettevalmistavad meetmed — 
Musta mere basseini kesk- 
konnaseire ja Musta mere 
piirkonna arengu ühine 
Euroopa raamprogramm  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  190 422,34  
07 02 77 04  Ettevalmistav meede — Liidu 
ühtlustatud metsateabe 
tulevane õiguslik alus  2 p.m.  p.m.  p.m.  195 000  0,—  350 000,—  
07 02 77 09  Katseprojekt — Süsi- 
nikuvaese põllumajandus- 
tootmise sertifitseerimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/766  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 13  Ettevalmistav meede — Kava 
BEST (liidu äärepoolseimate 
piirkondade ja ülemereriikide 
ja -territooriumide 
bioloogilise mitmekesisuse ja 
ökosüsteemi teenuste vaba- 
tahtlik kava)  2 p.m.  180 000  p.m.  600 000  0,—  868 071,71  482,26  
07 02 77 15  Ettevalmistav meede — 
Ennetavate meetmete välja- 
töötamine kõrbestumise 
peatamiseks Euroopas  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  519 694,46  
07 02 77 16  Katseprojekt — Sademed — 
Magevee kaitse ja tõhus 
kasutamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  815 415,—  
07 02 77 19  Katseprojekt — Mereprahi 
kogumine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  379 870,—  
07 02 77 21  Katseprojekt — Uued 
teadmised merel toimuva 
inimtegevuse ühtseks halda- 
miseks  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  805 551,94  
07 02 77 22  Katseprojekt — Bioloogilise 
mitmekesisuse kaitsmine 
ökoloogiliste saavutuste tule- 
muspõhise tasustamisega  2 p.m.  585 000  p.m.  200 000  0,—  920 819,40  157,41  
07 02 77 23  Katseprojekt — Mitme- 
külgne teavitamine kesk- 
konnaga seotud liidu polii- 
tikast: liidu kodanike kesk- 
konnateadlikkust puudutava 
vajakajäämise kõrvaldamine 
audiovisuaalvahenditega 
(filmid)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
07 02 77 24  Katseprojekt — Ressur- 
sitõhusus praktikas – mine- 
raalainete ringe sulgemine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  271 077,90  
07 02 77 26  Katseprojekt — Kagu- 
Euroopa elektri- ja elek- 
troonikaseadmete romude 
tänapäevase ringlussevõtu 
piirkondliku keskuse 
loomine  2 p.m.  281 000  p.m.  215 000  0,—  210 170,—  74,79  
07 02 77 27  Katseprojekt — Segajäätmete 
ressursitõhus kasutamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  335 000  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/767 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02 77 28  Katseprojekt — Tasakaalu 
kindlaksmääramine seoses 
riigi õigusega reguleerida 
õiguspärase avaliku poliitika- 
valdkonna eesmärke, inves- 
torite õigusega investeer- 
ingute kaitsele ja kodanike 
õigustega keskkonna ja 
tervishoiu valdkonnas, 
pidades silmas Atlandi-ülese 
kaubandus- ja investeerimis- 
partnerluse lepingut  2 p.m.  330 000  200 000  120 000  352 695,—  0,—  0  
07 02 77 29  Katseprojekt — Suutlikkuse 
suurendamine, program- 
miline arendustegevus ja 
kommunikatsioon keskkon- 
namaksude ja eelarvereformi 
valdkonnas  2 p.m.  315 000  p.m.  300 000  993 287,45  0,—  0  
07 02 77 30  Katseprojekt — Euroopa 
rohelise ringmajanduse 
toetamine suutlikkuse 
suurendamise, võrgustike 
loomise ja uuenduslike 
lahenduste jagamise kaudu, 
et tagada ühtlane keskkonna- 
säästlik innovatsioon  2 p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
07 02 77 31  Katseprojekt — Infektsioon- 
haiguste leevendamine eesm- 
ärgiga võidelda Euroopa 
bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemise vastu elupaikade 
direktiivi nõuete kohaselt  2 p.m.  360 000  900 000  450 000  
07 02 77 32  Katseprojekt — Protokollid 
rohelise taristu hindamis- 
kavade loomiseks liidus  2 p.m.  240 000  600 000  300 000  
07 02 77 33  Katseprojekt — Tuuletur- 
biinide mõju leevendamine 
nahkhiire- ja linnupopulat- 
sioonidele ning nende rände- 
teedele  2 p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
07 02 77 34  Katseprojekt — Liikide ja 
elupaikade loetelu Prant- 
susmaa äärepoolseimates 
piirkondades  2 p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
07 02 77 35  Katseprojekt — Äärepool- 
seimate piirkondade ning 
ülemeremaade ja -terri- 
tooriumide ökosüsteemide ja 
nende teenuste seisundi 
kaardistamine ning 
hindamine: ühenduste 
loomine ja ressursside koon- 
damine  2 1 000 000  500 000  L 51/768  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
07 02 77 36  Katseprojekt — Euroopa 
roheliste linnade võrgustik  2 1 000 000  500 000  
07 02 77 37  Katseprojekt — Elamu- 
sektoris tahkete jäätmete 
põletamise mõju välisõhu 
kvaliteedile Euroopas ja 
potentsiaalsed leevendus- 
meetmed  2 750 000  375 000  
07 02 77 38  Katseprojekt — Mesilaste 
abil tehtav keskkonnaseire 
pestitsiidide kasutamise 
kohta  2 500 000  250 000  
07 02 77 39  Katseprojekt — Inimeste ja 
suurkiskjate kooseksis- 
teerimist käsitlevate piir- 
kondlike või kohalike plat- 
vormide loomine, milles 
keskendutakse suurkiskjatele 
suunatud põhimeetmetele 
suure konfliktide sagedusega 
piirkondades  2 500 000  250 000  
07 02 77 40  Katseprojekt — Linnudi- 
rektiivi ja elupaikade 
direktiivi rakendamise tõen- 
duspõhine parandamine: 
süsteemne läbivaatamine ja 
metaanalüüs  2 500 000  250 000  
07 02 77 41  Katseprojekt — Loomkatsete 
alternatiivide edendamine  2 1 000 000  500 000  
Artikkel 07 02 77 — 
Vahesumma  5 250 000  6 116 000  4 700 000  4 215 000  1 345 982,45  5 331 092,75  87,17  
Peatükk 07 02 — 
Kogusumma  409 822 325  325 321 942  387 017 092  335 811 734  370 386 410,87  332 069 571,18  102,07  
07 02 01 Keskkonnasäästliku ja ressursitõhusama majanduse ning liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide 
väljatöötamise ja rakendamise toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
139 399 233  67 000 000  128 831 000  49 000 000  121 815 800,—  32 641 653,25  
Märkused  
Määruses (EL) nr 1293/2013 on sätestatud neli üldeesmärki (artikkel 3) ja keskkonna allprogrammi kolm prioriteetset 
valdkonda (artikkel 9), millest esimene on keskkond ja ressursitõhusus.  
Esimese prioriteetse valdkonna erieesmärgid on sätestatud artiklis 10.  28.2.2017  ET L 51/769 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 01  (jätkub)  
Programmi LIFE raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite kasutuselevõtu, hankemenetluste või muude vajalike meetmete kaudu (artiklid 17, 18, 21 ja 22).  
Vähemalt 81 % programmi LIFE eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (artikli 17 lõige 4).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
07 02 02 Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamine ja ümberpööramine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
165 584 150  57 000 000  157 206 000  49 000 000  149 372 750,—  41 484 378,07  
Märkused  
Määruses (EL) nr 1293/2013 on sätestatud neli üldeesmärki (artikkel 3) ja keskkonna allprogrammi kolm prioriteetset 
valdkonda (artikkel 9), millest teine on loodus ja bioloogiline mitmekesisus.  
Teise prioriteetse valdkonna erieesmärgid on sätestatud artiklis 11.  
Programmi LIFE raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite kasutuselevõtu, hankemenetluste või muude vajalike meetmete kaudu (artiklid 17, 18, 21 ja 22).  
Vähemalt 81 % programmi LIFE eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (artikli 17 lõige 4).  
Vähemalt 55 % keskkonna allprogrammi raames tegevustoetuste kaudu rahastatavatele projektidele ette nähtud 
eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, millega toetatakse looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset (artikli 9 
lõige 3).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  L 51/770  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 03 Parema keskkonnaalase juhtimise toetamine kõikidel tasanditel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
59 383 000  50 000 000  55 683 358  40 000 000  51 386 990,86  22 626 800,46  
Märkused  
Määruses (EL) nr 1293/2013 on sätestatud neli üldeesmärki (artikkel 3) ja keskkonna allprogrammi kolm prioriteetset 
valdkonda (artikkel 9), millest kolmas on keskkonnaalane juhtimine ja teave.  
Kolmanda prioriteetse valdkonna erieesmärgid on sätestatud artiklis 12.  
Programmi LIFE raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite kasutuselevõtu, hankemenetluste või muude vajalike meetmete kaudu (artiklid 17, 18, 21 ja 22).  
Vähemalt 81 % LIFE programmi eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (artikli 17 lõige 4).  
Assigneeringust võib rahastada ka programmide LIFE ja LIFE+ alusel toetatavate projektide (sealhulgas tegevustoetust 
saavate valitsusväliste organisatsioonide projektid) järelevalve, hindamise ja auditeerimisega seotud tehnilise abi kulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  
07 02 04 Osalemine mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes keskkonnaalastes lepingutes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 900 000  3 900 000  4 000 000  4 000 000  3 524 580,19  3 524 580,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kohustuslikke ja vabatahtlikke sissemakseid seoses mitme rahvus- 
vahelise konventsiooni, protokolli ja lepinguga, mille osaline liit on, ning ettevalmistavaid töid seoses tulevaste 
rahvusvaheliste kokkulepetega, millesse liit on kaasatud.  
Mõnel juhul sisaldavad baaskonventsiooniga seotud osamaksed ka järgnevate protokollidega seotud osamakse.  28.2.2017  ET L 51/771 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Liidu toimimise lepingule, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule ja Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu otsus 77/585/EMÜ, 25. juuli 1977, millega sõlmitakse Vahemere saastekaitse konventsioon ja koostatakse 
laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmetest tuleneva Vahemere saaste vältimist käsitlev protokoll (EÜT L 240, 
19.9.1977, lk 1).  
Nõukogu otsus 81/462/EMÜ, 11. juuni 1981, piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 171, 
27.6.1981, lk 11).  
Nõukogu otsus 82/72/EMÜ, 3. detsember 1981, Euroopa f loora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse 
konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 38, 10.2.1982, lk 1).  
Nõukogu otsus 82/461/EMÜ, 24. juuni 1982, metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 210, 19.7.1982, lk 10) ja sellega seotud lepingud.  
Nõukogu otsus 84/358/EMÜ, 28. juuni 1984, naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu 
võitlemist käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 188, 16.7.1984, lk 7).  
Nõukogu otsus 86/277/EMÜ, 12. juuni 1986, õhusaasteainete piiriülese kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööp- 
rogrammi (EMEP) pikaajalist rahastamist käsitleva 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokolli 
sõlmimise kohta (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 1).  
Nõukogu otsus 93/98/EMÜ, 1. veebruar 1993, ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva 
konventsiooni (Baseli konventsiooni) ühenduse nimel sõlmimise kohta (EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1).  
Nõukogu otsus 93/550/EMÜ, 20. oktoober 1993, Atlandi kirdeosas rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva 
koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 267, 28.10.1993, lk 20).  
Nõukogu otsus 93/626/EMÜ, 25. oktoober 1993, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1).  
Nõukogu otsus 94/156/EÜ, 21. veebruar 1994, ühenduse ühinemise kohta 1974. aasta Läänemere piirkonna 
merekeskkonna kaitse konventsiooniga (Helsingi konventsioon) (EÜT L 73, 16.3.1994, lk 1).  
Nõukogu otsus 95/308/EÜ, 24. juuli 1995, millega sõlmitakse ühenduse nimel piiriüleste vooluveekogude ja rahvus- 
vaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsioon (EÜT L 186, 5.8.1995, lk 42).  L 51/772  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 04  (jätkub)  
Nõukogu 27. juuni 1997. aasta otsus piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni ühenduse nimel sõlmimise 
kohta (Espoo konventsioon) (ettepanek EÜT C 104, 24.4.1992, lk 5; otsust ei ole avaldatud).  
Nõukogu otsus 97/825/EÜ, 24. november 1997, mis käsitleb Doonau jõe kaitse ja säästva kasutuse koostöökonvent- 
siooni sõlmimist (EÜT L 342, 12.12.1997, lk 18).  
Nõukogu otsus 98/216/EÜ, 9. märts 1998, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni sõlmimise kohta, 
Euroopa Ühenduse nimel, mis käsitleb kõrbestumise vastu võitlemist põua ja/või kõrbestumise all kõige tõsisemalt 
kannatavates riikides, eelkõige Aafrikas (EÜT L 83, 19.3.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 98/249/EÜ, 7. oktoober 1997, Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 104, 3.4.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 98/685/EÜ, 23. märts 1998, tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 326, 3.12.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 2000/706/EÜ, 7. november 2000, mis käsitleb ühenduse nimel Reini keemilise saaste eest kaitsmise 
konventsiooni sõlmimist (EÜT L 289, 16.11.2000, lk 30).  
Nõukogu otsus 2002/628/EÜ, 25. juuni 2002, mis käsitleb Cartagena bioohutuse protokolli sõlmimist Euroopa 
Ühenduse nimel (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 48).  
Nõukogu otsus 2005/370/EÜ, 17. veebruar 2005, keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse 
osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 124, 
17.5.2005, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/61/EÜ, 2. detsember 2005, mis käsitleb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni saasteainete heite- ja 
ülekanderegistrite protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 32, 4.2.2006, lk 54).  
Nõukogu otsus 2006/507/EÜ, 14. oktoober 2004, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konvent- 
siooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/730/EÜ, 25. september 2006, rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide 
suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse 
nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23).  
Nõukogu otsus 2006/871/EÜ, 18. juuli 2005, Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta 
Euroopa Ühenduse poolt (ELT L 345, 8.12.2006, lk 24).  
Nõukogu otsus 2008/871/EÜ, 20. oktoober 2008, millega kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise 
hindamise protokoll (ELT L 308, 19.11.2008, lk 33).  28.2.2017  ET L 51/773 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 04  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2011/731/EL, 8. november 2011, Euroopa Liidu nimel 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu 
lepingu sõlmimise kohta (ELT L 294, 12.11.2011, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/283/EL, 14. aprill 2014, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele 
juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli Euroopa Liidu nimel 
sõlmimise kohta (ELT L 150, 20.5.2014, lk 231).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/451, 6. märts 2015, mis käsitleb Euroopa Liidu ühinemist ohustatud looduslike looma- ja 
taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) (ELT L 75, 19.3.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 2. veebruaril 2016 esitatud ettepanek: nõukogu otsus elavhõbedat käsitleva Minamata konventsiooni 
sõlmimise kohta (COM(2016) 42 final).  
07 02 05 Euroopa Kemikaaliamet — Tegevus ohtlike kemikaalide importi ja eksporti käsitlevate õigusaktide valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 139 537  1 139 537  1 039 880  1 039 880  1 222 000,65  1 222 000,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Kemikaaliameti personali-, haldus- ja tegevuskulusid 
meetmete puhul, mis on seotud ohtlike kemikaalide eksporti ja importi käsitlevate õigusaktide rakendamisega.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Euroopa Kemikaaliameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 1 183 000 eurot. 2015. aasta eest tagasi nõutud ülejäägist saadav 43 463 euro 
suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 1 139 537 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 649/2012, 4. juuli 2012, ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta 
(ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).  L 51/774  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 06 Euroopa Keskkonnaamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
35 166 405  35 166 405  35 556 854  35 556 854  41 718 306,72  41 718 306,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Keskkonnaameti personali-, haldus- ja tegevuskulude katteks.  
Ameti ülesanne on anda liidule ja liikmesriikidele sellist objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet liidu tasandil, 
mis võimaldaks neil võtta vajalikke keskkonnakaitsemeetmeid, hinnata selliste meetmete tulemusi ja teavitada üldsust.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahel assigneeringute ümberpaigutam- 
istest.  
Sellesse artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on 
kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksetest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni osamaksetest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võidakse eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 
21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0. 
Euroopa Keskkonnaameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 36 309 240 eurot. 2015. aasta eest tagasinõutud ülejäägist saadav 1 142 835 euro 
suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 35 166 405 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 401/2009, 23. aprill 2009, Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa 
keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13).  28.2.2017  ET L 51/775 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 51 Varasemate keskkonnaprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  105 000 000  —  153 000 000  0,—  183 520 759,09  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta eelmiste aastate täitmata kulukohustusi, mis tulenevad eelmiste LIFE 
programmide üldeesmärkidest ning muudest programmidest ja üldistest meetmetest, mille aluseks on ühenduse 
keskkonnameetmete programm.  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Liidu toimimise lepingule, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule ja Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ, 2. aprill 1979, loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse 
kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1655/2000, 17. juuli 2000, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta 
(EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1600/2002/EÜ, 22. juuli 2002, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane 
tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2152/2003, 17. november 2003, metsade ja keskkonna vastastikuse 
mõju seire kohta ühenduses (Forest focus) (ELT L 324, 11.12.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007, 23. mai 2007, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta 
(ELT L 149, 9.6.2007, lk 1).  
07 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
07 02 77 02 Ettevalmistavad meetmed — Musta mere basseini keskkonnaseire ja Musta mere piirkonna arengu ühine Euroopa 
raamprogramm  L 51/776  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 02  (jätkub)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  190 422,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmistel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 04 Ettevalmistav meede — Liidu ühtlustatud metsateabe tulevane õiguslik alus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  195 000  0,—  350 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmistel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/777 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 09 Katseprojekt — Süsinikuvaese põllumajandustootmise sertifitseerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 13 Ettevalmistav meede — Kava BEST (liidu äärepoolseimate piirkondade ja ülemereriikide ja -territooriumide bioloogili se 
mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vabatahtlik kava)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  180 000  p.m.  600 000  0,—  868 071,71  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmistel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/778  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 15 Ettevalmistav meede — Ennetavate meetmete väljatöötamine kõrbestumise peatamiseks Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  519 694,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmistel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 16 Katseprojekt — Sademed — Magevee kaitse ja tõhus kasutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  815 415,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/779 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 19 Katseprojekt — Mereprahi kogumine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  379 870,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 21 Katseprojekt — Uued teadmised merel toimuva inimtegevuse ühtseks haldamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  805 551,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/780  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 22 Katseprojekt — Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine ökoloogiliste saavutuste tulemuspõhise tasustamisega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  585 000  p.m.  200 000  0,—  920 819,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 23 Katseprojekt — Mitmekülgne teavitamine keskkonnaga seotud liidu poliitikast: liidu kodanike keskkonnateadlikkust 
puudutava vajakajäämise kõrvaldamine audiovisuaalvahenditega (filmid)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/781 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 24 Katseprojekt — Ressursitõhusus praktikas – mineraalainete ringe sulgemine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  271 077,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 26 Katseprojekt — Kagu-Euroopa elektri- ja elektroonikaseadmete romude tänapäevase ringlussevõtu piirkondliku keskuse 
loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  281 000  p.m.  215 000  0,—  210 170,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/782  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 27 Katseprojekt — Segajäätmete ressursitõhus kasutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  335 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 28 Katseprojekt — Tasakaalu kindlaksmääramine seoses riigi õigusega reguleerida õiguspärase avaliku poliitikavaldkonna  
eesmärke, investorite õigusega investeeringute kaitsele ja kodanike õigustega keskkonna ja tervishoiu valdkonnas, 
pidades silmas Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingut  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  330 000  200 000  120 000  352 695,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/783 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 29 Katseprojekt — Suutlikkuse suurendamine, programmiline arendustegevus ja kommunikatsioon keskkonnamaksude ja 
eelarvereformi valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  315 000  p.m.  300 000  993 287,45  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 30 Katseprojekt — Euroopa rohelise ringmajanduse toetamine suutlikkuse suurendamise, võrgustike loomise ja uuen- 
duslike lahenduste jagamise kaudu, et tagada ühtlane keskkonnasäästlik innovatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Ringmajanduse poole püüdlemine on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ raames 
kehtestatud ressursitõhususe tegevuskava keskmes. Põhilisi ideid selle kohta, kuidas saavutada võimalikult väheste 
vahenditega võimalikult palju, arendatakse veelgi edasi liidu keskkonnaalases tegevusprogrammis aastani 2020. Ressur- 
sitõhusus ja jätkusuutlikkus on äärmiselt olulised, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid ning parandada 
liidu konkurentsivõimet ja tagada energiajulgeolek. Selle piiri- ja rahvusülese katseprojektiga hõlmatakse kõik liidu 
liikmesriigid. See on täielikult kooskõlas komisjoni teatisega „Ringmajanduse suunas: jäätmevaba Euroopa kava“ 
(COM(2014) 398 final) ning Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooniga ressursitõhususe ja ringmajan- 
dusele ülemineku kohta (vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0266).  L 51/784  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 30  (jätkub)  
Katseprojekti põhieesmärgid on järgmised: 
— määrata kindlaks, analüüsida ja toetada innovatsioonialaseid parimaid tavasid ja olemasolevaid keskkonnahoidlike 
lahenduste võrgustikke, hõlbustades seeläbi teadmussiiret ja uuenduslike lahenduste vahetamist ringmajanduses; 
— töötada välja suutlikkus ja innovatsioonipotentsiaal ning pakkuda põhjalikku analüüsi, et teadlased, tööstusharude 
esindajad, kogukonnad ja üksikisikud saaksid kasu ringmajanduse uutest ja uuenduslikest võimalustest, et lahendada 
seeläbi praegused ja tulevased ühiskondlikud probleemid.  
Projekt kestab kaks aastat ning selle raames keskendutakse järgmistele põhitegevustele: 
— koostatakse analüüs, millega selgitatakse välja kõik lahendustega seotud olemasolevad uuenduslikud tavad ja 
võrgustikud, ning luuakse Euroopa rohelise ringmajanduse ühtne võrgustik, mis hõlmab kõiki potentsiaalselt 
eksisteerivaid võrgustikke, et soodustada teadmussiiret ning võimaldada parimate tavade, uuenduslike lahenduste ja 
rohkemate ringmajanduse mudelite vahetust. Võrgustik kujutab endast ühtlasi probleemide ühise lahendamise 
platvormi ning võimaldab otsest juurdepääsu olulistele ressurssidele, nagu teadusuuringud, analüütilised vahendid, 
rahastamine ja tehniline ekspertiis. See võib kasulik olla ka e-õppe platvormina, et arendada ringmajandusealast 
suutlikkust; 
— suutlikkuse suurendamine, innovatsioonipotentsiaali arendamine ja teadlikkuse parandamine eesmärgiga jagada 
teavet probleemide, võimaluste ja parimate uuenduslike tavade kohta. Igal aastal korraldatakse vähemalt kaks 
foorumit rohelise ringmajanduse teemal ning üks algus- ja üks lõppkonverents Brüsselis. Foorumid on strukture- 
eritud koolitusmoodulite seeriana ning nende raames ergutatakse osalisi aktiivselt kaasa mõtlema, kuidas saaks 
ringmajandusele üleminekut käsitlevaid uuenduslikke lahendusi kohandada nende päritoluriikide jaoks. Muu hulgas 
keskendutakse jätkusuutlikule tarbimisele ning sellele, kuidas saavutada vähema tooraine, saaste ja jäätmete juures 
tõhusam ja tulusam tootmine ning kuidas täita vähema energia, vee ja jäätmete juures rohkem tarbijate vajadusi. 
Tegeletakse ka küsimusega, kuidas kasutada ressursse paremini ja kuidas toota vähem jäätmeid, käsitletakse 
ringmajanduse lahendusi ja keskkonnahoidlikke standardeid ning innovatsiooni ja teadusuuringutesse tehtavaid 
ringmajanduse investeeringuid ja eelarvepoliitika vahendeid; 
— tehakse uuring, et pakkuda konkreetsete sektorite jaoks (näiteks linnaplaneerimine, säästev hoonestus, jäätmed ja 
veevarude majandamine, kaubandus, toidusektor, eelarvepoliitika jms) põhjalikku analüüsi ja poliitilisi valikuvõi- 
malusi, ning määratakse kindlaks juhtuuringud, mis annavad üksikasjalikku teavet uuenduslike tavade ja käsituste 
kohta ringmajanduse edendamiseks eri piirkondades. Muu hulgas tuleks välja pakkuda eri meetmeid, näiteks avaliku 
sektori investeeringuteks tähtsates valdkondades, turupõhiseid instrumente ja regulatiivseid raamistikke liidu 
liikmesriikide jaoks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/785 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 31 Katseprojekt — Infektsioonhaiguste leevendamine eesmärgiga võidelda Euroopa bioloogilise mitmekesisuse vähenemise 
vastu elupaikade direktiivi nõuete kohaselt  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  360 000  900 000  450 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine on ühiskonna jaoks suur probleem. Euroopa bioloogilise mitmekesisuse säilita- 
miseks võttis liit vastu nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku 
loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7) (elupaikade direktiiv), mis on Euroopa looduskait- 
sepoliitika nurgakivi. Selle direktiivi IV lisas on 34 salamandri liigist loetletud 27, mida liidu liikmesriigid peavad 
kaitsma nende ellujäämist ohustavate tegurite eest. Üsna hiljuti kerkis Euroopas esile uus seenpatogeen  Batrachochytrium 
salamandrivorans , mis põhjustab praegu salamandripopulatsiooni massilist vähenemist kolmes liikmesriigis, ohustades 
enamiku Euroopa salamandriliikide ellujäämist. Katseprojektiga aidatakse liikmesriikidel täita oma kohustusi, mis 
tulenevad elupaikade direktiivist. Programm „Horisont 2020“ niisuguste koheste meetmete võtmist ei võimalda.  
Katseprojekti käigus töötatakse välja jätkusuutlikud leevendusmeetmed, et vähendada nii lühikeses kui ka pikas 
perspektiivis mõju, mida avaldab seene  Batrachochytrium salamandrivorans  põhjustatud epideemia, tehes seda koostöös 
kõige enam asjasse puutuvate liikmesriikidega (võttes aluseks kõnealuse seene praeguse esinemise ja riigid, kus 
salamandrite mitmekesisus on kõige suurem, sealhulgas, kuid mitte ainult, Belgia, Madalmaad, Saksamaa, Ühendkun- 
ingriik, Prantsusmaa, Hispaania, Portugal, Itaalia ja Kreeka).  
Lühikeses perspektiivis (esimesel kahel aastal) tehakse katseprojekti raames kindlaks seene praegune levik ohustatud 
salamandripopulatsioonides kogu Euroopas. Seene leviku tõkestamiseks uuritakse katseprojekti käigus ka eri meetodeid 
(tõkete kaitseväärtus, lahjendusefekt, mis tuleneb populatsiooni teatava osa ajutisest eemaldamisest puhangu ajal)  in ja ex 
situ mitut liikmesriiki hõlmavas koostöös. Pikas perspektiivis (kolm aastat) töötatakse välja vaktsineerimise strateegiate 
(kahepaiksete resistentsuse suurendamine seene suhtes) ja bioaugmentatsiooni strateegiate (keskkonna juhtimine 
tingimuste suunas, mis piiravad seene ellujäämist ja mõju kahepaiksetele (nt Schmeller  et al  2014)) kontseptsioonide 
tõestus.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/786  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 32 Katseprojekt — Protokollid rohelise taristu hindamiskavade loomiseks liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  240 000  600 000  300 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
On mitu riiklikku ja piirkondlikku algatust rohelise taristu parandamiseks, võttes arvesse liidu 2013. aasta mais vastu 
võetud rohelise taristu strateegiat ja tunnistades rohelise taristu rolli ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse 
strateegia elluviimises, milles nõutakse kahjustatud ökosüsteemide taastamist vähemalt 15 % ulatuses. Üks tulemus- 
likemaid viise linna rohelise taristu ehitamiseks on linnaplaneerimine, kuid planeerijad nõuavad otsustusprotsessi 
toetamiseks tõenditel põhinevaid hindamisvahendeid ja rohelise taristuga seotud parimaid tavasid. Käesoleva katse- 
projektiga töötatakse välja protokollid konkreetse piirkonna/linna rohelise taristu hindamiskavade loomiseks, mis on 
suunatud kliimamuutuste mõju leevendamisele linnades.  
Projekti eesmärk on seetõttu rohelise taristu loomise, haldamise ja juhtimise edendamiseks protokollide väljatöötamine. 
Teine eesmärk on uurida rohelise taristu potentsiaalset rolli linnakeskkonna vastupanuvõime suurendamise soodus- 
tajana mitmes kontekstis (kogukondades ja organisatsioonides) linnade erinevates sotsiaal-majanduslikes, klimaatilistes 
ja kultuurilistes tingimustes.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 33 Katseprojekt — Tuuleturbiinide mõju leevendamine nahkhiire- ja linnupopulatsioonidele ning nende rändeteedele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2017  ET L 51/787 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 33  (jätkub)  
Katseprojekti eesmärk on koondada olemasolevaid andmeid ja vajaduse korral korraldada täiendavaid uuringuid 
tuuleturbiinide mõju kohta, eelkõige nahkhiire- ja linnupopulatsioonidele ning nende rändeteedele. Kogutud andmete 
põhjal koostatakse suunised, mis on mõeldud ulatuslikuks rakendamiseks ja võimaluse korral seadusandlike ette- 
panekute aluseks, et nimetatud mõju leevendada ja võimaluse korral korvata.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 34 Katseprojekt — Liikide ja elupaikade loetelu Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Komisjon algatas Euroopa ametliku kaardistussüsteemi käsitleva programmi Corine 1991. aastal ning selle peamised 
eesmärgid olid määrata kindlaks biotoobid ja neid kaitsta, võidelda keskkonnareostuse vastu, kaardistada eri liiki 
maakatted ja kaitsta looduskeskkonda. Programmi tulemusena loodud andmebaas asendati Euroopa Liidu loodusteabe 
süsteemi EUNIS andmebaasiga, mis sisaldab Euroopa (looduslike, looduslähedaste, tehislike, maismaal ja vees asuvate) 
elupaikade loendit ja on liidu loodust käsitlevate õigusaktide (Natura 2000) aluseks.  
Loetelusse ei ole siiski kantud liike ja elupaiku, mis asuvad Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades (Martinique, 
Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Réunion ja Mayotte), millest igaüks on bioloogiliselt ja ökoloogiliselt väga omapärane 
ning kus elab väga suur hulk endeemilisi liike.  
Käesoleva katseprojekti eesmärk on kasutada samasuguseid vahendeid kui programmid Corine Biotope ja EUNIS, et 
koostada kõnesolevate piirkondade liikide, elupaikade ja keskkonnatundlike piirkondade loetelu, sest sinna on 
koondunud suur hulk maailma bioloogilisest mitmekesisusest. Uus ühine andmebaas on vajalik selleks, et kindlaks 
teha teadmiste puudujäägid ja võtta vajalikke meetmeid nende piirkondade biotoopide kaitsmiseks, nagu tehakse teistes 
liidu piirkondades.  L 51/788  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 34  (jätkub)  
See meetod, mis on juba tõestanud oma usaldusväärsust ja väärtust teistes liidu piirkondades, on esimene samm 
õigusaktide vastuvõtmiseks Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade bioloogilise mitmekesisuse kaitseks. Kavas on 
kasutada võimalikku koostoimet ettevalmistava meetme BEST raames tehtud tööga.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 35 Katseprojekt — Äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide ökosüsteemide ja nende teenuste 
seisundi kaardistamine ning hindamine: ühenduste loomine ja ressursside koondamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 5. meetme raames nõutakse liikmesriikidelt tungivalt ökosüsteemide ja nende 
teenuste seisundi kaardistamist ja hindamist oma riigi territooriumil. 2012. aastal loodi ökosüsteemide ja nende teenuste 
kaardistamise ja hindamise (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services – MAES) töörühm, kuid MAESi 
digitaalset atlast vaadates on selge, et tehtavates jõupingutustes keskendutakse peamiselt Mandri-Euroopale, kusjuures 
teatav kaardistamine on toimunud juba ka Makaroneesia puhul. See on vastuolus äärepoolseimate piirkondade ning 
ülemeremaade ja -territooriumide väga suure bioloogilise mitmekesisusega, arvestades, et seal esineb näiteks rohkem 
endeemilisi liike kui kogu Mandri-Euroopas. Euroopa ülemereüksused peaksid seetõttu iseenesest ja ELi poolt võetud 
rahvusvahelisi kohustusi arvesse võttes kuuluma ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise algatuse 
keskmesse. On mitu põhjust, miks see nii ei ole, sh maakatte/maakasutuse andmekogude ebapiisavus, väikestel 
hajutatud aladel töötamise logistilised raskused, keelelised ja poliitilised takistused ja kohalike inimressursside nappus.  
BESTi (liidu äärepoolseimate piirkondade ja ülemereriikide ja -territooriumide bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi 
teenuste vabatahtlik kava) poolt kõikide äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide jaoks välja 
töötatud ökosüsteemi profiilid kinnitavad, et bioloogilise mitmekesisuse alastes teadmistes esinevad suured lüngad, mis 
on peamiseks takistuseks ökosüsteemide rahuldaval viisil kaardistamisel ja hindamisel. On selge, et välja tuleb töötada 
metoodikad, mis on kohandatud Euroopa ülemereüksuste tegelikule olukorrale. Nendes tuleks ulatuslikult kasutada 
kohalikke teadmisi, mida rakendatakse NetBiome-CSA poolt kättesaadavaks tehtud koostöövahendite ja selle loodud 
võrgustiku abil.  28.2.2017  ET L 51/789 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 35  (jätkub)  
Katseprojektiga kaasatakse poliitikakujundajad, teadlased ja kodanikuühiskond äärepoolseimate piirkondade ning 
ülemeremaade ja -territooriumide ökosüsteemide ja nende teenuste seisundi kaardistamise ja hindamise metoodika 
väljatöötamisse. Seejuures toetatakse kooskõlastatud ja sünergilist lähenemisviisi, et muuta kõnealuste üksuste geograa- 
filine, poliitiline ja teadmusbaasi killustatus varadeks, koondades ressursse ja töötades välja töökindlad osalusvahendid. 
Projekt algab ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise alase tegevuse hetkeolukorra hindamisega 
osalevates ülemereüksustes ning neis kõigis inim- ja materiaalsete ressursside loetelu koostamise ja selgitamisega. Selles 
on võimalik tugineda liikide ja elupaikade loetelule ning ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise 
alasele kogemusele, mis on kavandatud katseprojekti „Liikide ja elupaikade loetelu Prantsusmaa äärepoolseimates 
piirkondades“ raames, mis võeti vastu 2016. aasta eelarves (punkt 07 02 77 34). Seejärel valitakse juhtuuringute 
tarbeks konkreetne piirkond ja teatav panus, millele hakkab oma töös keskenduma spetsiaalne rühm, kuhu kuuluvad 
kohalikud eksperdid, poliitikakujundajad ja kodanikuühiskonna liikmed, kes on pärit eri äärepoolseimatest piirkon- 
dadest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt.  
Lisaks käegakatsutava panuse andmisele ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise alasesse tegevusse 
on projekti eesmärk näidata alt-üles-lähenemisviisi rakendatavust ja lisaväärtust, kaasates kohalikke osalejaid ja andes 
neile suurema mõjuvõimu. Edu saavutamise korral võimaldab see projekt ökosüsteemide ja nende teenuste kaar- 
distamise ja hindamise metoodika katsetamist ja rakendamist maailma eri piirkondades, esitades metoodikad ja hea tava 
suunised ning aidates liidul saavutada selles valdkonnas ülemaailmse juhtpositsiooni.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 36 Katseprojekt — Euroopa roheliste linnade võrgustik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Katseprojekti abil toetatakse rahaliselt uue Euroopa roheliste linnade võrgustiku väljatöötamist (mis hõlmab ka Euroopa 
Rohelise Pealinna auhinna võitjaid ja auhinnale kandideerinud linnu), et jagada nende säästva linnaarengu alaseid 
kogemusi, teadmisi ja eksperditeadmisi muude Euroopa linnadega. Võrgustiku abil edendatakse keskkonnasäästlikkust 
Euroopa linnades rea konkreetsete toetatud meetmete abil, et aidata kõikidel linnadel (alates nn rohelisematest linnadest 
kuni nendeni, mille keskkonnatoime on vähem arenenud) astuda täiendavaid samme tõelise säästlikkuse suunas 
liikumisel.  
Alates 2010. aastast on liit andnud igal aastal Euroopa Rohelise Pealinna tiitli liidu linnale, kes on järjepidevalt järginud 
rangeid keskkonnastandardeid, on pühendunud praegu järgitavatele ja ambitsioonikatele eesmärkidele edendada 
keskkonna olukorra parandamist ja säästvat arengut ning võib olla eeskujuks, et inspireerida teisi linnu ja edenda 
parimaid tavasid ka kõigi teiste Euroopa linnade hulgas. Olgugi et võitjaks tunnistatud linnad võtavad kogu aasta 
jooksul teatavaid meetmeid rohelise linna kontseptsiooni edendamiseks, on nende eelarve ja tegevuse rakendamisala 
kogu Euroopas levitamiseks väga piiratud.  L 51/790  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 36  (jätkub)  
Projekti idee on võtta eeskuju kõigi kõnealuse auhinna potentsiaalse võitja vääriliseks peetud varasemate kandidaatide 
väga mitmesugustest kogemustest ning konsolideerida need väärtuslikud kogemused ja teavitada nendest ka muid linnu, 
et nad võiksid leida innustust niisugustest meetmetest, samuti mõista, mis on olnud seotud nende võtmisega. 
Tegelikkuses on eesmärk tõhustada Euroopa Rohelise Pealinna auhinna mõju pikas perspektiivis ning saavutada 
ülekanduv mõju kogu piirkondade ja riikide hüvanguks.  
Projekti raames ei piirduta üksnes heade tavade näidete vahetamisega (olgugi et see on projekti oluline osa), vaid 
püütakse ka töötada välja konkreetsed töövahendid ja õppematerjalid, mida saaksid kasutada eri liiki linnavalitsused, kes 
soovivad võtta meetmeid säästvamaks muutumiseks. Neid töövahendeid kombineeritakse strateegiliselt sihipärastatud 
seminaride, õpikodade ja/või konverentsidega, mille eesmärk on suurendada võimalikult palju tööst saadavat keskkon- 
nakasu (st võttes aluseks analüüsi selle kohta, kus liidus oleks võimalik niisuguseid kogemusi kõige kasulikumalt levitada 
kõige suurema mõju saavutamiseks). Katseprojekti puhul on vaja ka eraldada vajalikud assigneeringud võrgustiku 
loomise ja käitamise rahastamiseks.  
Euroopa roheliste linnade võrgustikuga liituma kutsumist alustataks järgmistest linnadest: 
a) auhinna varasemad võitjad: Stockholm (2010); Hamburg (2011); Vitoria-Gasteiz (2012); Nantes (2013); Kopen- 
haagen (2014); Bristol (2015); Ljubljana (2016) ja Essen (2017); 
b) varasemad kandidaadid: Amsterdam, Freiburg, Münster, Oslo, Barcelona, Malmö, Nürnberg, Reykjavik, Frankfurt, 
Brüssel, Glasgow, Nijmegen, 's-Hertogenbosch ja Umeå.  
Liituma kutsutakse ka kõiki tulevasi võitjaid ja kandidaate. Võrgustiku liikmesuse haldamist hakkab korraldama 
komisjon.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 37 Katseprojekt — Elamusektoris tahkete jäätmete põletamise mõju välisõhu kvaliteedile Euroopas ja potentsiaalsed 
leevendusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  28.2.2017  ET L 51/791 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 37  (jätkub)  
Märkused  
Üks kõige kriitilisemaid linnaõhu kvaliteedi probleeme Euroopas, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopas, on liidu piirväärtusi 
suuresti ületavate sissehingatavate tahkete osakeste kõrge taseme (PM10/PM2,5) sage esinemine. Kindlaks on tehtud 
otsesed seosed tahkete osakeste suure kontsentratsiooniga kokkupuute ning südame-veresoonkonna ja hingamisteede 
haigustest tingitud enneaegsete surmade ning suurenenud haigestumise vahel, näiteks haigestumine hingamisteede 
haigustesse laste puhul. Õhusaaste tervikuna ning tahked osakesed õhusaaste eraldi osana klassifitseeriti hiljuti 
kantserogeenseteks. Lisaks on konkreetne oht, mida seostatakse tahkete osakestega, üldiselt seotud toksiliste metallide 
ning sadade kantserogeensete, mutageensete või toksiliste orgaaniliste ühendite sisaldusega.  
Esmaste tahkete osakeste tavapärased allikad, näiteks mootorite väljalaskesüsteemid ja tööstusprotsessid, on nüüdseks 
üsna hästi reguleeritud, välja arvatud mõned väga suured heiteallikad, ning nende panus linnade õhusaastesse on 
suhteliselt väike. Kuid talvel, mil õhukvaliteedi standardite rikkumisi esineb kõige rohkem, on tahkete jäätmete 
põletamine kodumajapidamistes oluliseks ohtlike tahkete osakeste allikaks mitte ainult linnades, vaid ka väikestes 
asulates. Varasemates analüüsides esitatud hinnangute kohaselt põletatakse kodumajapidamistes umbes kolmandik 
tahketest jäätmetest. On võimalik, et elamute ahjudesse aetakse palju tonne rehve, riideid, ehitusjäätmeid, värve ja 
prügi. Jäätmete põletamine põhjustab elamurajoonides väga suuri tahkete osakeste heitkoguseid, mistõttu võivad paljud 
inimesed puutuda kokku ülimalt ohtlike tahkete osakeste väga suure kontsentratsiooniga. Seejuures eraldub suures 
koguses tahma, mis sisaldab pliid, elavhõbedat, kaadmiumi ja muid toksilisi metalle, pestitsiide, soolhapet, isotsüanaati 
ja polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke, avaldades tundlikele inimestele kahjulikku akuutset ja kroonilist tervisemõju.  
See probleem on eriti terav vaestes ringkondades ja piirkondades, kuid õhusaaste olemuse tõttu mõjutab see 
ebasoodsate meteoroloogiliste tingimuste korral suuri alasid. Suure osa elanikkonna tervist mõjutav tahkete jäätmete 
suits põhjustab eeldatavasti ulatusliku SKP vähenemise, sh sellega seotud tööviljakuse vähenemise ja kulusid tervishoiule. 
See probleem teravneb eeldatavasti kütteostuvõimetuse suurenedes paljudes Euroopa osades. Vaja on tulemuslikke 
meetmeid, et hinnata probleemi ulatust ja vähendada selle mõju.  
Projekti põhieesmärgid on järgmised: 
1) teha teadusuuringud, et teha kindlaks, kui suur on elamusektoris tahkete jäätmete põletamise ulatus ja selle panus 
tahkete osakeste saastesse Kesk-, Ida- ja Lõuna-Euroopa eri piirkondades; 
2) eristada jäätmete põletamise tava linna- ja maapiirkondades ning selle mõju kohalikule õhukvaliteedile; 
3) teha kindlaks piirkondade lõikes põletatavate tahkete jäätmete peamiste allikate liigid (põllumajandus, (söe)kaev- 
andusest pärit jäätmed, riided, ehitusjäätmed, rehvid jne); 
4) kaardistada kriitilised kohad piirkondades, kus jäätmete põletamine elamusektoris valmistab eriti suurt muret; 
5) hinnata vaesuse ja elamusektoris toimuva tahkete jäätmete põletamise vahelist suhet ning uurida, kui suur on 
üldsuse sellealane teadlikkus; 
6) suurendada üldsuse teadlikkust erikampaaniate abil (sõnumid, ulatus jne) ning teha kindlaks potentsiaalsed 
meetmed kõnealuse probleemi käsitlemiseks, k.a õigusaktide tulemuslik kontroll ja jõustamine.  
Märksõnad: õhusaaste, tahked osakesed, õhukvaliteedi standardid, piirmäärade ületamine, tahkete jäätmete põletamine, 
kodumajapidamised, elamusektori ahjud, suits, terviseoht, raskmetallid, kantserogeensed ühendid, toksilisus, üldsuse 
teadlikkus, kütteostuvõimetus, vaesed piirkonnad, SKP vähenemine, leevendamine, õigusaktid, õhukvaliteedi paran- 
damine.  L 51/792  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 37  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 38 Katseprojekt — Mesilaste abil tehtav keskkonnaseire pestitsiidide kasutamise kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Käesoleva katseprojekti eesmärk on luua vahend pestitsiididega kokkupuute hindamiseks keskkonnas, kasutades selleks 
mesilasi ja mesindussaadusi. Selles lähenemisviisis on ühendatud keskkonna saasteainete seire ning loomatervis ja 
toiduohutus ning toiduga kindlustatus.  
Mesilased puutuvad oma bioloogiliste vajaduste ja käitumise tõttu kokku erinevate keskkonnamaatriksitega. Korje 
käigus lendavad mesilased ringi suurtel maa-aladel (raadius kuni 15 km). Iga päev laskuvad nad paljudele taimedele, et 
korjata nektarit, taimemahladest toituvate putukate sekreete, õietolmu ja vett ning looduslikke valkaineid taruvaigu 
tootmiseks. Lennates puutuvad nad kokku ka õhuga edasikanduvate tahkete osakestega, mis kleepuvad nende kehak- 
arvade külge, või õhus lahustunud ainetega. Uuringuid, milles mesilasi ja mesilassaadusi on kasutatud keskkonnak- 
valiteedi mõõtmise bioloogiliste seirevahenditena, on tehtud eri kohtades. Juba on kirjeldatud mesilaste abil tehtud 
keskkonnaseire eri tasemeid, mis erinevad oma keerukuse ja tundlikkuse poolest.  
Olles mures mesilaskolooniate kadumise pärast, alustasid mesinikud ja teadlased konkreetsetes Euroopa paikades 
pestitsiidide sisalduse analüüsimist mesilastes ja mesilassaadustes. Tulemused on sageli samad: mesilased puutuvad 
samaaegselt ja järjestikuselt kokku paljude saasteainetega. Üllatuslik on see, et paljudel juhtudel ei olnud avastatud 
pestitsiididele luba antud, teistel juhtudel aga leiti neid looduslikel aladel saasteallikatest kaugel.  
See katseprojekt on kodanike teadusprojekt, mille käigus mitme Euroopa riigi mesinikud koguvad kahe mesindushooaja 
jooksul igal nädalal õietolmuproove. Õietolmu ja pestitsiidide analüüsimine aitab vastavalt kindlaks teha proovide 
botaanilise päritolu ja saastatuse. Analüüsi andmed viiakse georuumilisse konteksti, et teha kindlaks mesilaste toidu ja 
saasteainete võimalikud allikad. Erijuhtudel võidakse koguda värskeid meeproove, et teha kindlaks lehemee võimalik 
saastumine. Lisaks võidakse erijuhtudel teha kohapealne uuring põllumajandustootjate hulgas, kes töötavad 3 km 
raadiuses mesilast, kust proove võetakse, et saada põhjalikke andmeid kasutatavate põllumajandustavade kohta. 
Analüüsides tehakse kindlaks nii lubatud kui ka lubamatud pestitsiidid ja veterinaartooted, mis võimaldab hinnata 
liidu õigusaktide rakendamist pestitsiide kasutamise seisukohast. Projekt kestaks 30 kuud, et proove saaks võtta kahel 
aastal ja oleks võimalik võtta arvesse andmete kõikumisi.  28.2.2017  ET L 51/793 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 38  (jätkub)  
Eeldatavad tulemused: 1) töötada välja mitteinvasiivne keskkonnaseiresüsteem, mida oleks kogu Euroopas lihtne ellu 
rakendada ja reprodutseerida; 2) suurendada teadmisi keskkonnasaaste alal keskkonnaproove kasutades; 3) teha kindlaks 
nii geograafilises kui ka keemilises mõttes problemaatilised alad; 4) kontrollida liidu õigusaktide mõjusust keskkonna ja 
toidu saastamise ennetuse seisukohast; 5) saada andmeid taimede bioloogilise mitmekesisuse kohta maastikul kogu aasta 
vältel; 6) kontrollida CORINE andmebaasi kvaliteeti seoses selliste mudelite loomisega, mis võimaldavad mõõta 
kokkupuudet maastiku tasandil.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 39 Katseprojekt — Inimeste ja suurkiskjate kooseksisteerimist käsitlevate piirkondlike või kohalike platvormide loomin e, 
milles keskendutakse suurkiskjatele suunatud põhimeetmetele suure konf liktide sagedusega piirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Neli peamist suurkiskja liiki Euroopas (pruunkaru, hunt, ilves ja ahm) kuuluvad kaitse seisukohast kõige probleem- 
semate liikide rühmadesse. Komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et mõista nii nende bioloogilisi vajadusi 
kui ka seda, millised konf liktid esinevad sidusrühmade vahel. Olemas on väga mitmesugused konf liktide leevendamise 
kogemused, mis ulatuvad traditsioonilise loomakasvatuse ja jahitavade alastest kohalikest teadmistest kuni kõige 
uuematest kõrgtehnoloogilistest teadusuuringutest saadud teadmisteni, sealhulgas teadmised, mis on saadud projek- 
tidest, mida kohaldatakse kohalikul tasandil ja kaasrahastatakse liidu programmist LIFE. 2012. aastal võimaldas 
prioriseerimisalane tegevus, millesse kaasati mitmesugused eksperdid ja sidusrühmad, määrata kindlaks horisontaalsed 
ja liigipõhised nn põhimeetmed kõikide suurkiskjate populatsioonide jaoks. 2014. aasta suvel loodi ELi platvorm, milles 
käsitletakse inimeste ja suurkiskjate kooseksisteerimist, et võimaldada põllumajandustootjatel, karjustel, looduskaitsjatel, 
jahimeestel, maaomanikel ja teadlastel vahetada ideid ja parimaid tavasid. Platvormi ülesanne on „edendada viise ja 
vahendeid selleks, et minimeerida ja võimaluse korral leida lahendusi inimeste huvide ja suurkiskjate olemasolu vahel 
tekkivatele konf liktidele, vahetades teavet ja tehes koostööd avatud, konstruktiivsel ja vastastikku lugupidaval viisil“.  
Liidu tasandi platvormi tõsiseks probleemiks on läbi arutatud hea tava edastamine ja koostöö suurkiskjatega kohapeal 
kooseksisteerivate sidusrühmadega. Selle liikmetel puuduvad vahendid, et oma liikmetega täies ulatuses suhelda või sõita 
piirkondlikele kohtumistele. Peamiste kooseksisteerimise probleemidega tegelemiseks nende tekke kohas on vaja 
kohalikke rühmitusi. Samal ajal on ülimalt oluline luua ühendusi liidu tasandiga ja parandada nii vertikaalset kui ka 
horisontaalset suhtlust valitsemistasandite vahel, et teabe edastamine oleks tulemuslik. Projekti eesmärk on seetõttu luua 
mitu kohalikku või piirkondlikku sidusrühmade katserühmitust, võttes aluseks ELi platvormi mudeli. Seejuures 
tuginetaks ka muude piirkondlike platvormide, nt programmi LIFE projektide raames loodud platvormide kogemustele.  L 51/794  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 39  (jätkub)  
Meetodid ja nõuded  
— Katseuuringute tarbeks valitakse Euroopas kaks piirkonda, kus esineb tõsiseid konf likte, mis on seotud inimeste ja 
suurkiskjate kooseksisteerimisega, ning kus on katsetatud väheseid lahendusi. 
— Luuakse piirkondlik platvorm, milles käsitletakse inimeste ja suurkiskjate kooseksisteerimist ning millesse kaasatakse 
niisuguste sidusrühmade rühmitus, mis esindavad peamisi huvirühmasid, kes sellel alal tegutsevad, võttes 
lähtealuseks ELi platvormi kokkuleppe ja võttes arvesse muude piirkondlike platvormide kogemusi. 
— Võttes aluseks Euroopa suurkiskjate populatsioonidele suunatud põhimeetmed, pannakse koos sidusrühmadega 
paika prioriteedid, et määrata kindlaks, millistel põhimeetmetel on millistes asukohtades kõige suurem elluviimise 
potentsiaal. Seejuures keskendutaks meetmetele, mis on seotud konf liktide lahendamise, teabevahetuse, sotsiaal- 
majanduslike probleemide vähendamise ning kõigile kasulike sotsiaal-majanduslike hüvede loomisega, tehes seda 
kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud liidu loodusdirektiivides ja ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias 
aastani 2020. 
— Toetatakse kahe või kolme meetme rakendamist (mida rahastatakse katseprojekti raames).  
Meetme edendamiseks määrataks meetme koordineerimise eest vastutajaks üks põhiline toetuse saaja, kes tegeleks ka 
kohalike platvormide väljaselgitamise ja loomisega ning juhiks liidu ja piirkondlike platvormide koostoimet. Põhiline 
toetuse saaja haldab iga piirkondliku platvormi eelarvet, mille eesmärk on ergutada sidusrühmade osalust, toetada 
üksikuid liikmeid õppereisidel või piirkondlikel kohtumistel osalemisel ning rahastada põhimeetmeid, mille kasuks 
otsustavad piirkondlikud platvormid. Oluline on ka asjakohase vahenduse tagamine, sh platvormi liikmete valimisel.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 40 Katseprojekt — Linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi rakendamise tõenduspõhine parandamine: süsteemne läbivaa- 
tamine ja metaanalüüs  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  28.2.2017  ET L 51/795 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 40  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Komisjon tegi hiljuti linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuse kontrolli, et hinnata neid järgmise viie 
kriteeriumi alusel: tulemuslikkus, tõhusus, sidusus, asjakohasus ja liidu lisaväärtus. Hindamise käigus ilmnes, et 
peamised linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivust takistavad tõkked on seotud ebapiisava rakendamise, vähese 
integratsiooni ning vastuoludega muude poliitikavaldkondade ja majandussektorite suhtes, samuti ebapiisava koostööga 
asjaomaste sidusrühmade ja organisatsioonide vahel. Lüngad teadmistes ja ebapiisav juurdepääs teabele tõsteti sidus- 
rühmade poolt esile märkimisväärsete rakendamisel esinevate probleemidena, sealhulgas seoses kõnealuste direktii- 
videga heaks kiidetud alade ja liikide tulemuslikkuse ja tõhususega. Lisaks jäid linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi 
rakendamise parandamise soovituste, vahendite ja juhtuuringute analüüs ja kogumine toimivuskontrolli ulatusest välja.  
Katseprojektiga kõrvaldatakse need puudujäägid ja aidatakse parandada linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi raken- 
damist niisuguste teadmiste, tõendite, vahendite ja põhimõtete süsteemse kogumise ja analüüsimise abil, mis võivad 
aidata parandada linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi tulemuslikkust.  
Võttes arvesse väga suuri kogemusi, mida teadlased ja muud teadmiste omajad on kogu liidus kogunud, on 
tulemuslikuks edasiliikumise viisiks seetõttu süsteemse läbivaatamise ja metaanalüüsi koostamine ning parema raken- 
damise suuniste tervikliku kogumi väljatöötamine. Praeguseid sellealaseid lähenemisviise võiks täiendada teadusr- 
ingkondade kaasamisega, et need osaleksid vajaliku teadmusbaasi väljatöötamisel, mis on kõikehõlmavuse, geograafilise 
esindatuse ja kvaliteedi maksimeerimise kulutasuv viis.  
Katseprojektis keskendutakse sellise süsteemse läbivaatamise teostamisele ja niisuguse ettevalmistava meetme esimeste 
sammude väljatöötamisele, mille eesmärk on parandusettepanekute rakendamine. Läbivaatamise kesksed elemendid on 
järgmised: 
a) luua kõikehõlmav andmebaas vastastikku hinnatud väljaannete ja muude teadmiste kohta kõikide ELi liikmesriikide 
ulatuses, kogudes ja organiseerides vahendeid, põhimõtteid, suuniseid, soovitusi ja juhtuuringute kogemusi, mis 
näitavad, kuidas parandada linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi rakendamist. Andmebaas tugineb juba toimivus- 
kontrolli teostamise ajal kogutud kirjanduse andmebaasile ja laiendab seda ning see hõlmab ulatuse ning geograafia 
ja poliitilise asjakohasuse alusel kategoriseerimist; 
b) hinnata, kuidas: 
— oleks võimalik suurendada kavandamise, haldamise ja seire tulemuslikkust; 
— oleks võimalik parandada kulutõhusust vastuolude vähendamise ja olemasolevate rahaliste vahendite parema 
kasutamise abil; 
— mõjutavad muud liidu poliitikameetmed linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi rakendamist ning kus oleks 
võimalik teha edusamme vastuolude vähendamiseks ja poliitika integratsiooni suurendamiseks; 
— oleks võimalik parandada jõustamismehhanisme ja haldust, et suurendada võimalikult palju liidu rolli 
linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi tulemuslikul rakendamisel; 
c) korraldada õpikodasid, et koguda teavet, arutada valikuvõimalusi, tõlgendada tõendite kohaldamist, luua tõendus- 
põhiseid suuniseid ja teha kindlaks tulevased teadmusvajadused (viis õpikoda kokku vähemalt 100 osalejaga);  L 51/796  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 40  (jätkub)  
d) teha tulemuste töökindel metaanalüüs, sealhulgas eri poliitikavahendite kulutasuvuse ja kulutõhususe kvantitatiivne 
võrdlus; 
e) koostada hoolikalt regionaliseeritud, ulatusest lähtuvate ja mittenormatiivsete soovituste kogum; 
f) avada soovitused aruteluks ja vastastikuseks hindamiseks, mida teevad teadusringkonnad, et parandada võimalikult 
palju tulemuste kvaliteeti ja suurendada läbipaistvust, samuti tõhustada seega kõikide asjaomaste sidusrühmadega 
tehtavat koostööd.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
07 02 77 41 Katseprojekt — Loomkatsete alternatiivide edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Loomkatseid kasutatakse Euroopas neljal eri eesmärgil: alusuuringud, rakendusuuringud, toksikoloogia ja õpetamine.  
Direktiivis 2010/63/EL sätestatakse Euroopa raamistik teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitseks, 
kehtestades õigusliku nõude järgida asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid.  
Nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi põhjenduses 28, sõltub katsetes kasutatavate loomade heaolu suurel määral 
nende töötajate teadmistest ja ametialasest pädevusest, kes teostavad järelevalvet katsete üle, kes sooritavad katseid ja kes 
kontrollivad loomade eest iga päev hoolitsevat personali. Seetõttu on hädavajalik, et loomade heaolu küsimustega seoses 
oleks liikmesriikides niisuguste ülesannete täitmise eest vastutav personal nõuetekohaselt teavitatud, koolitatud ja 
vilunud ning et niisugusel personalil oleks juurdepääs kogu asjaomasele teabele, vahenditele ja oskusteabele, mis 
annavad võimaluse kasutada loomkatsete alternatiive.  
Üks peamisi alternatiivide väljatöötamise ja kasutamise takistusi seisneb selles, et teadusvaldkondade vahel puuduvad 
ühendused ja teabe ühiskasutusse andmine, mistõttu on takistatud olemasolevate meetodite edasiarendamine ja 
kasutamine loomkatsete tegijate poolt.  28.2.2017  ET L 51/797 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
PEATÜKK 07 02 — KESKKONNAPOLIITIKA LIIDUS JA RAHVUSVAHELISEL TASANDIL  (jätkub)  
07 02 77  (jätkub)  
07 02 77 41  (jätkub)  
Projekti eesmärk on edendada loomkatsete alternatiivide kasutamist liidus. Alternatiivide ulatuslikuma kasutamise 
soodustamiseks tuleb võtta kasutusele täiendavad vahendid ja neid tuleb paremini koordineerida, et kõigepealt 
vähendada kasutatavate loomade arvu ja lõpuks niisugused tavad üldse kaotada.  
Olemasolevate organite (nt ECVAM) pädevusi ja vahendeid suurendades püütakse katseprojektiga parandada teabe ja 
teadmiste vahetamist teadusringkondade, liidu ametite, riiklike ametiasutuste ja loomkatsete kasutajate vahel liidu 
liikmesriikides, kajastades poliitilist lähenemisviisi, mille liit võttis omaks direktiivi 2010/63/EL kehtestamisega.  
Selle eesmärk on edendada aktiivselt olemasolevaid loomkatsete alternatiive, hõlbustada uute alternatiivsete meetodite 
valideerimist, korraldada teavituskampaaniaid, soodustada eri liikmesriikide teadlaste ja ametiasutuste vahel teabe, 
teadmiste ja parimate tavade vahetamist olemasolevate meetodite kohta, selle kohta, kuidas neid kasutada, ja selle 
kohta, mida on vaja uute meetodite väljatöötamiseks või olemasolevate meetodite parandamiseks.  
Katseloomateaduse haridus- ja koolitusplatvormi ETPLAS (Education and Training Platform for Laboratory Animal) 
pädevusi ja vahendeid suurendades püütakse katseprojektiga pakkuda ka konkreetseid koolituskursusi, sealhulgas 
veebipõhiseid kursusi, mitte ainult teadlastele nende töövaldkonnast sõltuvalt (nt alusuuringud või toksikoloogia), 
arstidele ja veterinaararstidele, vaid ka tööstuse sidusrühmadele.  
Katseprojekti raames tuleks luua ka foorum aruteluks ja ettepanekuteks, mille eesmärk on ergutada ja optimeerida 
teadusuuringuid, et töötada välja alternatiive, luua ühendusi liidu reguleerimisstruktuuri ja riiklike reguleerimisstruk- 
tuuride vahel ning liikuda alternatiivsete meetodite liidus tulemuslikumaks muutmise suunas.  
Katseprojektil peaks olema tähtis roll kehtivate õigusaktide rakendamisel ja niisuguse eesmärgi saavutamisel, mida järgib 
ka komisjon ja milleks on loomkatsete lõplik asendamine alternatiivsete meetoditega.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/798  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 07 — KESKKOND
 
JAOTIS 08  
TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON  28.2.2017  ET L 51/799 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 08 
TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 01  POLIITIKAVALDKONNA 
„TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON“ 
HALDUSKULUD  330 480 222  330 480 222  326 792 757  326 792 757  308 618 156,15  308 618 156,15  
08 02  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUD  5 646 818 801  5 359 033 635  5 333 570 831  4 926 092 012  5 724 074 090,30  5 252 249 864,43  
08 03  EURATOMI PROGRAMM 
— KAUDSED MEETMED  215 504 757  222 147 040  191 374 718  148 815 738  179 525 503,95  214 380 219,16  
08 05  SÖE JA TERASE 
TEADUSFONDI UURIMIS- 
PROGRAMM  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  47 347 161,—  45 107 209,14  
Jaotis 08 — Kogusumma  6 192 803 780  5 911 660 897  5 851 738 306  5 401 700 507  6 259 564 911,40  5 820 355 448,88  L 51/800  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
JAOTIS 08 
TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON  
Märkused  
Need märkused kehtivad kõigi selle jaotise eelarveridade kohta.  
Käesoleva jaotise kohaselt toetatakse teadus- ja innovatsioonitegevuse raames kahte olulisemat uurimisprogrammi – 
raamprogrammi „Horisont 2020“ ja Euratomi programmi. Jaotis hõlmab ka söe ja terase teadusfondi uurimispro- 
grammi.  
Tegevuse eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et aidata kaasa 
Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, toetades riikidevahelist koostööd kõikidel tasanditel kogu 
Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset vastavalt 
teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt 
ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas, ja tagada selle optimaalne kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust pingutada rohkem, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Artiklid ja punktid hõlmavad ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetasemeliste teadus- ja 
tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulusid, samuti eri- ja raampro- 
grammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamist ning kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate selliste hindamiste rahastamist, mille 
eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning 
meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogram- 
midega ette nähtud meetmed.  
Need assigneeringud on mõeldud katma ka halduskulusid, sealhulgas personalihalduse kulusid, olenemata sellest, kas 
kõnealuse personali suhtes kohaldatakse personalieeskirju või mitte, samuti teabe, trükiste, haldus- ja tehniliste 
toimingutega seotud kulusid ning teatavaid muid kuluartikleid, mis kuuluvad sisemise taristu juurde ja on seotud selle 
meetme eesmärgi saavutamisega, mille lahutamatuks osaks nad on, kaasa arvatud toimingud ja algatused, mida on vaja 
liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse strateegia ettevalmistamiseks ja järelevalveks.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
teadus- ja tehnikauuringutealases koostöös. Rahaline toetus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 1 5 
ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  28.2.2017  ET L 51/801 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
Tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt seoses liidu tegevustes osalemisega, kantakse tulude eelarvestuse punkti 
6 0 3 3 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud eraldatakse punktide 08 02 50 01, 08 03 50 01 ja 08 04 50 01 kohaselt.  
Käesoleva jaotise haldusassigneeringud eraldatakse artikli 08 01 05 kohaselt.  L 51/802  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
08 01  POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA 
INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  
08 01 01  Poliitikavaldkonnas „Teadusuuringud ja innov- 
atsioon“ töötavate ametnike ja ajutiste teenistu- 
jatega seotud kulud  5,2 9 036 770  8 644 598  8 838 832,18  97,81  
08 01 02  Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innov- 
atsioon“ koosseisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
08 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 333 599  282 168  207 770,36  62,28  
08 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 531 032  369 192  389 018,91  73,26  
Artikkel 08 01 02 — Vahesumma  864 631  651 360  596 789,27  69,02  
08 01 03  Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innov- 
atsioon“ info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  5,2 564 287  551 707  607 173,06  107,60  
08 01 05  Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innov- 
atsioon“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide 
toetuskulud  
08 01 05 01  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  1,1 94 221 251  96 541 173  98 354 139,—  104,39  
08 01 05 02  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised 
töötajad  1,1 26 116 578  27 238 539  26 773 157,—  102,51  
08 01 05 03  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide muud halduskulud  1,1 45 500 949  49 036 366  42 217 342,58  92,78  
08 01 05 11  Euratomi programmi teadus- ja innovatsioonipro- 
gramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistu- 
jatega seotud kulud  1,1 9 702 170  9 448 832  10 574 665,—  108,99  
08 01 05 12  Euratomi programmi teadus- ja innovatsioonipro- 
gramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  1,1 709 823  727 200  720 000,—  101,43  
08 01 05 13  Euratomi programmi teadus- ja innovatsioonipro- 
grammide muud halduskulud  1,1 3 272 850  3 272 850  2 187 632,26  66,84  
Artikkel 08 01 05 — Vahesumma  179 523 621  186 264 960  180 826 935,84  100,73  
08 01 06  Rakendusametid  
08 01 06 01  Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet — 
Eraldised raamprogrammist „Horisont 2020“  1,1 45 122 000  40 981 475  38 677 409,—  85,72  28.2.2017  ET L 51/803 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 02  Teadusuuringute Rakendusamet — Eraldised raam- 
programmist „Horisont 2020“  1,1 62 627 224  59 972 046  54 456 061,80  86,95  
08 01 06 03  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Raken- 
dusamet — Raamprogrammist „Horisont 2020“ 
makstav rahaline toetus  1,1 27 390 168  24 877 409  20 825 577,—  76,03  
08 01 06 04  Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — Raam- 
programmist „Horisont 2020“ makstav rahaline 
toetus  1,1 5 351 521  4 849 202  3 789 378,—  70,81  
Artikkel 08 01 06 — Vahesumma  140 490 913  130 680 132  117 748 425,80  83,81  
Peatükk 08 01 — Kogusumma  330 480 222  326 792 757  308 618 156,15  93,38  
08 01 01 Poliitikavaldkonnas „Teadusuuringud ja innovatsioon“ töötavate ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 036 770  8 644 598  8 838 832,18  
08 01 02 Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innovatsioon“ koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
08 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
333 599  282 168  207 770,36  
08 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
531 032  369 192  389 018,91  
08 01 03 Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innovatsioon“ info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
564 287  551 707  607 173,06  L 51/804  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 05 Poliitikavaldkonna „Teadusuuringud ja innovatsioon“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
08 01 05 01 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
94 221 251  96 541 173  98 354 139,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 02.  
08 01 05 02 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
26 116 578  27 238 539  26 773 157,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katteks, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse 
määratud koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudsetes meetmetes tuumavaldkonnaväliste programmide raames.  28.2.2017  ET L 51/805 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 05  (jätkub)  
08 01 05 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 02.  
08 01 05 03 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
45 500 949  49 036 366  42 217 342,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammi tuumavaldkonna- 
väliste programmide kaudsete meetmete juhtimisega kaasnevate muude halduskulude katmiseks, sealhulgas liidu 
delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude rahastamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmi või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, audi- 
teerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolitus- ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 51/806  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 05  (jätkub)  
08 01 05 03  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 02.  
08 01 05 11 Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 702 170  9 448 832  10 574 665,—  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis on seotud Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate 
ametnike ja ajutiste teenistujatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega, kes osalevad 
kaudsetes meetmetes tuumaprogrammide raames.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 03.  
08 01 05 12 Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
709 823  727 200  720 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude rahastamiseks, mis on seotud Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooni- 
programme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud koosseisu- 
väliste töötajatega, kes osalevad kaudsetes meetmetes tuumaprogrammide raames.  28.2.2017  ET L 51/807 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 05  (jätkub)  
08 01 05 12  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 03.  
08 01 05 13 Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 272 850  3 272 850  2 187 632,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euratomi programmi teadus- ja innovatsiooniprogrammi tuumaprogrammide kaudsete 
meetmete juhtimisega kaasnevate muude halduskulude katmiseks, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud 
töötajatega seotud muude halduskulude rahastamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmi või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, audi- 
teerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolitus- ja esinduskulude katmiseks.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 08 03.  L 51/808  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06 Rakendusametid  
08 01 06 01 Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet — Eraldised raamprogrammist „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
45 122 000  40 981 475  38 677 409,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti selliste tegevuskulude katteks, mis on seotud tema 
tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) ning Euroopa Ühenduse 
teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitleva seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 
meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/972/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“ (ELT L 400, 
30.12.2006, lk 243).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  28.2.2017  ET L 51/809 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/779/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Raken- 
dusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ (ELT L 346, 20.12.2013, lk 58).  
Komisjoni 20. detsember 2013. aasta otsus C(2013) 9428, millega Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile 
delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid eesliiniuuringute valdkonnas, 
eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid, muudetud komisjoni 12. detsembri 2014. aasta 
otsusega C(2014) 9437.  
08 01 06 02 Teadusuuringute Rakendusamet — Eraldised raamprogrammist „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
62 627 224  59 972 046  54 456 061,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Teadusuuringute Rakendusameti selliste tegevuskulude katteks, mis on seotud tema 
tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) ning Euroopa Ühenduse 
teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitleva seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 
meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  L 51/810  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/973/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 270).  
Nõukogu otsus nr 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2008/46/EÜ, 14. detsember 2007, millega luuakse teadusuuringute rakendusamet, et juhtida ühenduse 
eriprogrammide „Inimesed“, „Võimekus“ ja „Koostöö“ teatavaid osasid teadusuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 11, 15.1.2008, lk 9).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/778/EL, 13. detsember 2013, millega asutatakse Teadusuuringute Rakendusamet ja 
tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/46/EÜ (ELT L 346, 20.12.2013, lk 54).  28.2.2017  ET L 51/811 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 02  (jätkub)  
Komisjoni otsus C(2013) 9418, 20. detsember 2013, millega Teadusuuringute Rakendusametile delegeeritakse volitused 
täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus 
kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
08 01 06 03 Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet — Raamprogrammist „Horisont 2020“ makstav rahaline 
toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
27 390 168  24 877 409  20 825 577,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti selliste tegevuskulude katteks, 
mis on seotud tema tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) ning 
Euroopa Ühenduse teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitleva seitsmenda raamprogrammi 
(2007–2013) meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1230/2003/EÜ, 26. juuni 2003, millega võetakse vastu energeetika 
mitmeaastane tegevusprogramm „Arukas energeetika – Euroopa“ (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  L 51/812  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2004/20/EÜ, 23. detsember 2003, millega luuakse „Aruka energeetika rakendusasutus“, mis korraldab 
ühenduse tegevust energeetika valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 85).  
Komisjoni otsus 2007/372/EÜ, 31. mai 2007, millega muudetakse otsust 2004/20/EÜ, et muuta Aruka energeetika 
rakendusasutus konkurentsivõime ja uuendustegevuse täitevasutuseks (ELT L 140, 1.6.2007, lk 52).  
Komisjoni otsus K(2007) 3198, 9. juuli 2007, milles käsitletakse Euroopa aruka energiakasutuse programmi 
(2003–2006), Marco Polo programmi (2003–2006), konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi 
(2007–2013) ning Marco Polo programmi (2007–2013) rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks Konkurent- 
sivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutusele delegeeritavaid volitusi, mis eelkõige hõlmab ühenduse eelarvesse kantud 
assigneeringute kasutamist.  
Komisjoni rakendusotsus 2013/771/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, 
lk 73).  
Komisjoni otsus C(2013) 9414, 23. detsember 2013, millega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid energia, keskkonna ja 
kliimameetmete, konkurentsivõime ja VKEde, teadusuuringute ja innovatsiooni, IKT, merenduspoliitika ja kalanduse 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
08 01 06 04 Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — Raamprogrammist „Horisont 2020“ makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 351 521  4 849 202  3 789 378,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti selliste tegevuskulude katteks, mis on seotud 
tema tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) ning Euroopa 
Ühenduse teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust käsitleva seitsmenda raamprogrammi 
(2007–2013) meetmete haldamisel.  28.2.2017  ET L 51/813 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 01 — POLIITIKAVALDKONNA „TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON“ HALDUSKULUD  (jätkub)  
08 01 06  (jätkub)  
08 01 06 04  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/801/EL, 23. detsember 2013, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Raken- 
dusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsusega 2008/593/EÜ muudetud otsus 2007/60/EÜ (ELT L 352, 24.12.2013, 
lk 65).  
Komisjoni otsus C(2013) 9235, 23. detsember 2013, millega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile delegeeritakse 
volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsiooni- 
taristu, transpordi- ja energeetikauuringute ning innovatsiooni valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse 
kantud assigneeringuid.  L 51/814  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 02  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUD  
08 02 01  Tipptasemel teadus  
08 02 01 01  Eesliiniuuringute tugev- 
damine Euroopa Teadus- 
nõukogu kaudu  1,1 1 753 136 644  935 198 152  1 622 722 376  591 884 144  1 706 365 095,93  426 606 975,—  45,62  
08 02 01 02  Teadusuuringute tugev- 
damine erieesmärgi „Tul- 
evased ja kujunemis- 
järgus tehnoloogiad“ 
kaudu  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
08 02 01 03  Euroopa teadustaristu 
(sh e-taristu) tõhus- 
tamine  1,1 200 959 521  244 123 783  183 905 321  83 564 914  193 681 145,—  153 244 367,—  62,77  
Artikkel 08 02 01 — 
Vahesumma  1 954 096 165  1 179 321 935  1 806 627 697  675 449 058  1 900 046 240,93  579 851 342,—  49,17  
08 02 02  Tööstuslik juhtpo- 
sitsioon  
08 02 02 01  Juhtpositsioon nano- 
tehnoloogia, kõrgtehno- 
loogiliste materjalide, 
lasertehnoloogia, 
biotehnoloogia ning 
kõrgtehnoloogilise 
tootmise ja töötlemise 
valdkonnas  1,1 556 192 455  415 708 687  504 175 361  407 929 917  519 248 106,—  297 035 900,28  71,45  
08 02 02 02  Riskikapitali kättesaa- 
davuse parandamine 
teadus- ja innovatsioo- 
niinvesteeringute jaoks  1,1 400 331 277  358 772 793  329 381 199  337 572 482  410 836 506,31  409 849 267,52  114,24  
08 02 02 03  Väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtete 
(VKEde) innovatiivsuse 
suurendamine  1,1 42 032 876  1 226 502  36 120 567  31 169 883  34 105 056,39  4 869 366,51  397,01  
Artikkel 08 02 02 — 
Vahesumma  998 556 608  775 707 982  869 677 127  776 672 282  964 189 668,70  711 754 534,31  91,76  
08 02 03  Ühiskonna ees seisvate 
probleemide lahen- 
damine  
08 02 03 01  Elukestva tervise ja 
heaolu parandamine  1,1 530 484 227  448 768 061  524 745 272  299 890 040  588 228 532,43  373 709 857,13  83,27  
08 02 03 02  Piisava ohutu, tervisliku 
ja kvaliteetse toidu ja 
muude biotoorainel 
põhinevate toodetega 
varustamise tagamine  1,1 185 315 580  160 057 663  142 233 804  89 735 746  97 048 684,—  79 239 788,39  49,51  
08 02 03 03  Üleminek usaldus- 
väärsele, säästvale ja 
konkurentsivõimelisele 
energiasüsteemile  1,1 321 697 313  227 788 241  335 369 074  242 548 217  322 852 089,90  155 567 028,86  68,29  
08 02 03 04  Ressursitõhusa, kesk- 
konnasäästliku, ohutu ja 
sujuva Euroopa trans- 
pordisüsteemi loomine  1,1 374 512 012  327 823 067  331 555 393  174 476 315  164 157 496,—  177 192 707,54  54,05  28.2.2017  ET L 51/815 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 05  Ressursitõhusa ja klii- 
mamuutustele 
vastupidava majanduse 
ning tooraine jätku- 
suutliku varu tagamine  1,1 311 465 457  239 716 355  284 530 369  150 855 696  306 477 896,54  113 159 661,24  47,21  
08 02 03 06  Kaasava, innovaatilise ja 
analüütilise Euroopa 
ühiskonna edendamine  1,1 115 787 740  106 192 615  112 411 389  117 834 666  121 198 032,15  58 563 127,53  55,15  
Artikkel 08 02 03 — 
Vahesumma  1 839 262 329  1 510 346 002  1 730 845 301  1 075 340 680  1 599 962 731,02  957 432 170,69  63,39  
08 02 04  Tipptasemel teadmiste 
levitamine ja osalemise 
laiendamine  1,1 140 157 850  108 860 005  105 470 711  47 808 292  95 923 167,—  68 963 813,23  63,35  
08 02 05  Raamprogrammi 
„Horisont 2020“ hori- 
sontaalmeetmed  1,1 114 734 030  104 622 798  109 162 522  79 820 088  47 450 000,—  20 100 000,—  19,21  
08 02 06  Teadus ühiskonna 
osalusel ja ühiskonna 
heaks  1,1 58 457 571  54 171 621  53 497 266  40 461 390  56 466 691,—  21 834 153,17  40,31  
08 02 07  Ühisettevõtted  
08 02 07 31  Innovatiivsete ravimite 
teise algatuse (IMI 
2) ühisettevõte 
— Toetuskulud  1,1 1 265 453  1 265 453  1 200 000  1 200 000  690 300,—  690 300,—  54,55  
08 02 07 32  Innovatiivsete ravimite 
teise algatuse (IMI 2) 
ühisettevõte  1,1 173 798 000  74 953 762  197 787 000  68 973 824  217 593 970,—  62 000 000,—  82,72  
08 02 07 33  Biotoorainel põhinevate 
tööstusharude ühiset- 
tevõte — Toetuskulud  1,1 2 285 155  2 285 155  1 946 263  1 946 263  1 459 414,—  1 459 414,—  63,86  
08 02 07 34  Biotoorainel Põhinevate 
Tööstusharude Ühiset- 
tevõte  1,1 78 889 310  66 887 748  156 136 237  60 148 775  206 390 497,—  18 042 892,—  26,97  
08 02 07 35  Ühisettevõte Clean Sky 
2 — Toetuskulud  1,1 3 037 689  3 037 689  2 625 785  2 625 785  1 919 026,—  1 914 428,—  63,02  
08 02 07 36  Ühisettevõte Clean Sky 
2 1,1 189 833 010  167 476 200  194 773 655  177 301 922  349 972 868,—  97 145 039,—  58,01  
08 02 07 37  Kütuseelementide ja 
vesiniku valdkonna teine 
ühisettevõte (FCH 
2) — Toetuskulud  1,1 55 406  55 406  454 948  454 948  480 558,—  479 406,—  865,26  L 51/816  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 38  Kütuseelementide ja 
vesiniku valdkonna teine 
ühisettevõte (FCH 2)  1,1 91 990 225  139 529 054  102 166 319  47 344 982  112 322 124,—  29 915 275,—  21,44  
Artikkel 08 02 07 — 
Vahesumma  541 154 248  455 490 467  657 090 207  359 996 499  890 828 757,—  211 646 754,—  46,47  
08 02 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia aren- 
damises  
08 02 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  154 714 699,42  36 233 713,93  
08 02 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(kuni 2014. aastani)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 166 986,04  81 893 512,13  
Artikkel 08 02 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  156 881 685,46  118 127 226,06  
08 02 51  Teadusuuringute 
eelmise raamprogrammi 
lõpuleviimine — 
Seitsmes raam- 
programm — EÜ 
kaudsed meetmed 
(2007–2013)  1,1 p.m.  1 169 097 029  p.m.  1 867 645 867  10 499 511,21  2 554 883 740,74  218,53  
08 02 52  Teadusuuringute 
eelmiste raampro- 
grammide lõpuleviimine 
— Kaudsed meetmed 
(kuni aastani 2007)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  1 272 856  1 075 637,98  7 656 130,23  
08 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
08 02 77 01  Katseprojekt — Koos- 
kõlastatud teadu- 
suuringud homöopaatia 
ja taimeteraapia kasu- 
tamise kohta loomak- 
asvatuses  2 p.m.  50 000  p.m.  75 000  0,—  0,—  0  28.2.2017  ET L 51/817 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 03  Katseprojekt — Teadus- 
ja arendustegevus 
vaesusega seotud 
unarhaiguste valdkonnas 
üldise tervisekindlustuse 
saavutamiseks 2015. 
aasta järgsel perioodil  1,1 p.m.  565 796  p.m.  300 000  750 000,—  0,—  0  
08 02 77 05  Katseprojekt — Emade 
vaktsineerimine: tead- 
likkuse tõstmine emade 
vaktsineerimise edenda- 
miseks madala sisse- 
tulekuga riikides  1,1 p.m.  200 000  600 000  300 000  
08 02 77 06  Ettevalmistav meede — 
Euroopa noorema ja 
vanema põlvkonna 
ühine aktiivne poliitiline 
otsustus- ja kaasarääki- 
misõigus  1,1 p.m.  400 000  600 000  250 000  
08 02 77 07  Katseprojekt — Mittein- 
vasiivse optilis-akustilise 
kohapealse kalaluure 
optimeerimine, 
kasutades UFO eelproto- 
tüüpi, et tõhustada 
Euroopa Keskkon- 
naameti kalavarude 
hindamist ning mere- 
strateegia raamdirektiivi 
rakendamist  2 p.m.  p.m.  p.m.  100 000  
08 02 77 08  Katseprojekt — Auto- 
maatse mitteinvasiivse 
optilis-akustilise UFO 
testahela süsteemi välja- 
töötamine, et toetada 
kalade elurikkuse seiret 
ja muid merestrateegia 
raamdirektiivi näitajaid 
tähtsamates merepiir- 
kondades  2 p.m.  p.m.  p.m.  600 000  
08 02 77 09  Katseprojekt — Kliitori 
taastamise ravisuund 
Euroopa Liidus  2 400 000  200 000  
Artikkel 08 02 77 — 
Vahesumma  400 000  1 415 796  1 200 000  1 625 000  750 000,—  0,—  0  
Peatükk 08 02 — 
Kogusumma  5 646 818 801  5 359 033 635  5 333 570 831  4 926 092 012  5 724 074 090,30  5 252 249 864,43  98,01  L 51/818  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
Märkused  
Need märkused kehtivad kõigi selle peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse teadusuuringute ja uuendustegevuse raamprogrammi „Horisont 2020“ jaoks, mis hõlmab 
ajavahemikku 2014–2020 ning millesse koondatakse kõik liidu olemasolevad teadusuuringute ja innovatsioonira- 
hastud, sealhulgas teadusuuringute raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi innov- 
atsiooniga seotud meetmed ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) tegevus. Programmil on keskne 
roll Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuses „Innovatiivne liit“ ja teistes juhtalgatustes, eelkõige juhtalgatustes 
„Digitaalarengu tegevuskava“, „Ressursitõhus Euroopa“ ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ning ka Euroopa 
teadusruumi (ERA) arendamises ja toimimises. Raamprogramm „Horisont 2020“ aitab kaasa teadmiste- ja innov- 
atsioonipõhise majanduse ülesehitamisele kõikjal liidus, aidates hankida teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks 
piisavalt lisaraha. Assigneeringut kasutatakse ka teadusuuringute varasemate programmide (seitsmes raamprogramm ja 
sellele eelnevad programmid) lõpuleviimiseks.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
08 02 01 Tipptasemel teadus  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ peamine eesmärk on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada 
pidev maailmatasemel teadusuuringute jätkumine liidu pikaajalise konkurentsivõime kindlustamiseks. Programmi 
raames toetatakse parimaid ideid ja liidu andekaid teadlasi, võimaldatakse teadlastele juurdepääs prioriteetsele teadus- 
taristule ning muudetakse liit maailma parimate teadlaste silmis atraktiivseks. Rahastatavad teadusuuringute valdkonnad 
määratakse kindlaks vastavalt teaduse vajadustele ja võimalustele, temaatilisi prioriteete ei ole eelnevalt kindlaks 
määratud. Teadusuuringute tegevuskava koostatakse koostöös teadusringkondadega ja teadusuuringuid rahastatakse 
pädevuse taseme järgi.  28.2.2017  ET L 51/819 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 01  (jätkub)  
08 02 01 01 Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 753 136 644  935 198 152  1 622 722 376  591 884 144  1 706 365 095,93  426 606 975,—  
Märkused  
Euroopa Teadusnõukogu (ERC) põhitegevus on pakkuda toetusena pikaajalist atraktiivset rahastamist tippteadlastele ja 
nende meeskondadele pöördeliste ja paljulubavate, kuid riskantsete teadusuuringutega tegelemiseks. Eriprioriteet on 
suurepäraste alustavate teadlaste abistamine iseseisvaks saamisel, andes neile piisavat toetust ülitähtsas etapis, mil nad 
panevad kokku oma uurimismeeskonda või -programmi. Samuti toetab ERC vajaduse korral teadusmaailma uusi, 
kujunemisjärgus tööviise, mis võivad anda murrangulisi tulemusi, ning soodustab rahastatavate teadusuuringute 
kaubandusliku ja sotsiaalse innovatsiooni potentsiaali uurimist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 1 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus C(2014) 5008, 22. juuli 2014, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2013) 8632, 
10. detsember 2013, millega võetakse vastu raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogrammi 2014.–2015. 
aasta töökava – liidu teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi täpsem eesmärk on „eeslii- 
niuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“.  
Komisjoni otsus C(2014) 9437, 12. detsember 2014, millega muudetakse otsust C(2013) 9428, 20. detsember 2013, 
millega Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega 
seotud ülesandeid eesliiniuuringute valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni otsus, 17. veebruar 2015 (ELT C 58, 18.2.2015, lk 3), millega muudetakse otsust C(2013) 8915, 
12. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu (ELT C 373, 20.12.2013, lk 23).  L 51/820  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 01  (jätkub)  
08 02 01 02 Teadusuuringute tugevdamine erieesmärgi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Erieesmärgi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ kaudu toetatakse teaduse ja tehnoloogia alusuuringuid, mis 
käsitlevad uut tulevikutehnoloogiat ning seavad kahtluse alla praegused paradigmad ja tungivad tundmatutesse 
valdkondadesse. Lisaks toetatakse erieesmärgi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ raames mitut paljulubavat 
uurimisteemat, millel on potentsiaali tekitada piisaval hulgal omavahel seotud projekte, mis uurivad kõnealuseid 
valdkondi üheskoos ja laiaulatuslikult ning täiendavad Euroopa teadmistepagasit. Lõpuks toetatakse erieesmärgi „Tul- 
evased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ raames kaugeleulatuvate eesmärkidega suuri teadusuuringuid, mille eesmärk 
on teaduslik läbimurre. Nende tegevuste puhul on kasulik kooskõlastada Euroopa ja riikide tegevuskavad.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 1 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 01 03 Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
200 959 521  244 123 783  183 905 321  83 564 914  193 681 145,—  153 244 367,—  
Märkused  
Teadusuuringute taristutega seotud tegevus tagab Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi ja muude tipptasemel 
teadustaristuüksuste käivitamise ja toimimise, sealhulgas piirkondlike partnerüksuste arendamise kuni 2020. aastani ja 
pärast seda. Lisaks tagatakse riikide teadustaristute lõimimine ja juurdepääs nendele ning e-taristu väljaarendamine, 
kasutuselevõtt ja tööshoidmine. Tegevuse eesmärk on ärgitada teadustaristut toimima tehnoloogia varase kasutuselev- 
õtjana, edendada teadus- ja arenduskoostööd tööstusega, soodustada teadustaristu tööstusotstarbelist kasutamist ning 
ergutada innovatsiooniklastrite loomist.  28.2.2017  ET L 51/821 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 01  (jätkub)  
08 02 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 1 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 02 Tööstuslik juhtpositsioon  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ nimetatud prioriteedi eesmärk on muuta liit atraktiivsemaks teadus- ja innovatsioo- 
niinvesteeringute jaoks, edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni ettevõtjapõhise kavaga ning kiirendada uue 
tehnoloogia arendamist, mis tuleviku ettevõtjaid ja majanduskasvu toetavad. Sellega kaasnevad suured investeeringud 
oluliste tööstustehnoloogiate arendamiseks, mis suurendab liidu ettevõtjate kasvupotentsiaali, pakkudes neile vajalikul 
määral rahalisi vahendeid ja aidates uuenduslikel VKEdel saada maailma tippettevõteteks.  
08 02 02 01 Juhtpositsioon nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, lasertehnoloogia, biotehnoloogia ning kõrgtehno- 
loogilise tootmise ja töötlemise valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
556 192 455  415 708 687  504 175 361  407 929 917  519 248 106,—  297 035 900,28  
Märkused  
Juhtpositsiooni saavutamiseks progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas antakse sihtotstarbelist toetust 
nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia ning kõrgtehnoloogilise tootmise ja töötlemisega 
seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevuse jaoks. Rõhuasetus on erinevate tehnoloogiate seostel ja üksteisele 
lähenemisel. Lisaks pööratakse tähelepanu teadus- ja arendustegevusele, suuremahulistele katseprojektidele ja tutvus- 
tamistegevusele, katsestendidele ja eluslaboritele, prototüüpide loomisele ja katsesarja toodete valideerimisele. Tegevuse 
eesmärk on suurendada tööstuse konkurentsivõimet, ergutades tööstust ja eelkõige VKEsid investeerima rohkem 
teadusuuringutesse ja innovatsiooni.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 2 punkti a alapunktid ii–v.  L 51/822  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 02  (jätkub)  
08 02 02 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 02 02 Riskikapitali kättesaadavuse parandamine teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
400 331 277  358 772 793  329 381 199  337 572 482  410 836 506,31  409 849 267,52  
Märkused  
Selle tegevuse eesmärk on aidata teadus- ja arendusvaldkonnas tegutsevatel äriühingutel ja muud liiki organisatsioonidel 
pääseda finantsinstrumentide abil lihtsamini juurde laenudele, tagatistele ja vastutagatistele ning hübriidinstrumentidele, 
vahefinantseerimisele ja omakapitali kaudu rahastamisele. Laenu- ja omakapitalivahendeid hallatakse nõudluspõhiselt, 
kuid vahendeid eraldatakse ka prioriteetsetele sektoritele või muudele liidu programmidele, kui kasutusele võetakse 
täiendavad vahendid. Eesmärk on meelitada teadus- ja arendusvaldkonda erainvesteeringuid. Euroopa Investeerimis- 
pangal ja Euroopa Investeerimisfondil on volitatud üksustena oluline roll iga finantsinstrumendi rakendamisel komisjoni 
nimel ja tema partnerina. Osa assigneeringutest on ette nähtud Euroopa Investeerimisfondi kapitalibaasi suurendamiseks 
sissemakstud kapitalina.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 2 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 02 03 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
42 032 876  1 226 502  36 120 567  31 169 883  34 105 056,39  4 869 366,51  28.2.2017  ET L 51/823 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 02  (jätkub)  
08 02 02 03  (jätkub)  
Märkused  
Selleks et toetada VKEde osalemist raamprogrammis „Horisont 2020“, on loodud turule suunatud erirahastu igat liiki 
innovatiivsete VKEde jaoks, kes soovivad areneda, kasvada ja osaleda rahvusvahelisel turul. Lisaks toetatakse intensiivsete 
teadusuuringutega tegelevaid VKEsid, kes osalevad riikidevahelistes teadusprojektides, ja naiste juhitavaid idufirmasid. 
Kavas on toetada ka VKEde innovatsioonisuutlikkuse suurendamise ja innovatsiooni raamtingimuste parandamise alast 
tegevust.  
Määruse (EL) nr 1291/2013 kohaselt toetatakse VKEde innovatsiooni VKEde rahastamisvahendi rakendamisega, millel 
on ühtne juhtimissüsteem ja mida rakendatakse alt-üles käsitust järgides. Kõnealuse määruse II lisa kohaselt eraldatakse 
vähemalt 20 % erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ ning prioriteedi 
„Ühiskondlikud väljakutsed“ kogueelarvest VKEde ja sealhulgas algselt 5 % sihtotstarbelise VKEde rahastamisvahendi 
jaoks. Kogu programmi „Horisont 2020“ kehtivusaja jooksul eraldatakse erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võim- 
aldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ ning prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed“ kogueelarvest sihtotstarbelise 
VKEde rahastamisvahendi jaoks vähemalt 7 %.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 2 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 Ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamine  
Märkused  
Programmi „Horisont 2020“ kõnealune prioriteet vastab otseselt Euroopa 2020. aasta strateegias määratletud poliitika- 
prioriteetidele ja ühiskondlikele probleemidele. Meetmete elluviimiseks kasutatakse probleemipõhist lähenemisviisi, mis 
koondab eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Meetmed hõlmavad kogu tsüklit 
teadusuuringutest turuleviimiseni, keskendudes uuendusena innovatsiooniga seotud tegevusele, nagu katsetamine, 
tutvustamine ja proovisüsteemid, riigihangete toetamine, disain, lõppkasutaja vajadustest lähtuv innovatsioon, sotsiaalne 
innovatsioon ning innovatiivsete lahenduste turuleviimine. Tegevustega toetatakse otseselt konkreetse valdkonna polii- 
tilist pädevust liidu tasandil, järgides sootundlikku lähenemisviisi ja seades eesmärgiks meeste ja naiste tasakaalustatud 
osaluse.  L 51/824  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 01 Elukestva tervise ja heaolu parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
530 484 227  448 768 061  524 745 272  299 890 040  588 228 532,43  373 709 857,13  
Märkused  
Meetme eesmärk on kindlustada kõigile kogu eluks tervis ja heaolu, luua kõrgetasemelised ja majanduslikult 
jätkusuutlikud tervishoiu- ja hooldussüsteemid ning muuta arstiabi individuaalsemaks ja tulemuslikumaks, luua uusi 
töökohti ning saavutada tervishoiusektoris ja sellega seotud majandusharudes majanduskasv. Meede on suunatud 
tervislike eluviiside edendamisele ja haiguste ennetamisele (nt tervist mõjutavate tegurite mõistmine ning paremate 
preventiivsete vaktsiinide väljatöötamine). Erilist tähelepanu pööratakse tervisehäirete soolistele ja vanusega seotud 
eripäradele. Kavas on panna rõhku ka sellele, et haigusi, puudeid ja teovõime vähenemist ohjata ja ravida, selleks 
tõhustatakse individuaalset lähenemist meditsiini valdkonnas, kasutades näiteks kliinilises töös uusi teadmisi ja 
laiendades innovatsioonitegevust, kasutades tõhusamalt tervishoiuandmeid ning toetades sõltumatut ja iseseisvat 
toimetulekut. Lisaks püütakse parandada ennetuse ja ravi pakkumisega seotud otsuste tegemist, teha kindlaks parimad 
tavad ja toetada nende levitamist tervishoiusektoris ning toetada integreeritud hooldust ja tehnoloogilise, organis- 
atsioonilise ja sotsiaalse innovatsiooni kasutuselevõttu, mis annaks rohkem võimalusi eelkõige eakamatele ja puudega 
inimestele selleks, et püsida aktiivse ja iseseisvana. Ühtlasi põhinevad meetmed sootundlikul lähenemisviisil, mis võtab 
muu hulgas arvesse naiste seisundit nii ametliku kui ka mitteametliku hoolduse valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 02 Piisava ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodetega varustamise tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
185 315 580  160 057 663  142 233 804  89 735 746  97 048 684,—  79 239 788,39  28.2.2017  ET L 51/825 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 02  (jätkub)  
Märkused  
Tegevuse eesmärk on luua jätkusuutlikumaid ja tootlikumaid põllumajandus- ja metsandussüsteeme, arendades samas 
maapiirkondade elatusvahendite edendamiseks ette nähtud teenuseid, kontseptsioone ja poliitikameetmeid. Lisaks 
pööratakse tähelepanu, et tervislik ja ohutu toit oleks kõigile kättesaadav ning konkurentsivõimeliste toidutöötlemism- 
eetodite puhul kasutataks vähem ressursse ja tekitataks vähem kõrvalsaadusi. Lisaks tehakse jõupingutusi vee-elusres- 
sursside säästvaks kasutamiseks (nt jätkusuutlik ja keskkonnahoidlik kalandus). Edendatakse ka vähese CO  2 -heitega, 
ressursitõhusat, jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist Euroopa biotehnoloogiatööstust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 03 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
321 697 313  227 788 241  335 369 074  242 548 217  322 852 089,90  155 567 028,86  
Märkused  
Teadustegevus, mille eesmärk on tagada kindel, saastevaba ja tõhus energiavarustus, keskendub ELi energiatarbimise ja 
CO  2 -jalajälje vähendamisele ning odava ja vähese CO  2 -heitega toodetud elektri tarnimisele. Jõupingutuste aluseks on 
energialiidu ja Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) eesmärgid ja prioriteedid.  
Keskendutakse teadus-, arendus- ja laiaulatuslikule tutvustamistegevusele uuenduslike taastuvate energiaallikate ning 
süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia valdkonnas. Tegevuse puhul pannakse rõhku ka valdkondadevah- 
elistele teadusuuringutele energiatehnoloogia vallas ning üleeuroopaliste teadusprogrammide ja maailmatasemel 
vahendite ühisele rakendamisele. Lisaks edendatakse vahendeid, meetodeid ja mudeleid, millega pakkuda jõulist ja 
läbipaistvat poliitilist tuge, ning edendatakse energiauuenduste turuletoomist.  L 51/826  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 03  (jätkub)  
Vähemalt 85 % assigneeringutest eraldatakse taastuvate energiaallikate ja energia tõhusust käsitlevatele poliitikavaldkon- 
dadele, sh arukad võrgud, energia salvestamine ning „Arukad linnad ja ühendused“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 04 Ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
374 512 012  327 823 067  331 555 393  174 476 315  164 157 496,—  177 192 707,54  
Märkused  
Kõnealuse tegevuse raames pannakse rõhku ressursitõhusa transpordi (nt elektriliste ja vähesaastavate või saastevabade 
õhusõidukite, sõidukite ja laevade uue põlvkonna arendamise ja kasutuselevõtu kiirendamine) ning vähemate ummi- 
kutega, ohutuma ja turvalisema liikuvuse (nt terviklik uksest-ukseni-transport ja logistika) edendamisele. Tegevus 
keskendub Euroopa transpordisektori tootva tööstuse ja sellega seotud teenuste konkurentsivõime ja tulemuslikkuse 
parandamisele, näiteks järgmise põlvkonna uuenduslike transpordivahendite väljatöötamisele ja ettevalmistuste tege- 
misele järgnevate uute põlvkondade tulekuks. Tegevuse eesmärk on parandada arusaamist transpordiga seotud sotsiaal- 
majanduslikest suundumustest ja väljavaadetest ning pakkuda poliitikakujundajatele tõenditepõhiseid andmeid ja 
analüüse.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  28.2.2017  ET L 51/827 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 05 Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
311 465 457  239 716 355  284 530 369  150 855 696  306 477 896,54  113 159 661,24  
Märkused  
Tegevuse peamine eesmärk on saavutada ressursitõhus ja kliimamuutustele vastupidav majandus ning tagada tooraine 
jätkusuutlik varu, et täita maailma rahvastiku kasvust tulenevaid vajadusi planeedi loodusvarade jätkusuutlikkuse piires. 
Seega pannakse rõhku kliimamuutuste vastu võitlemisele ja nendega kohanemisele, loodusressursside ja ökosüsteemide 
jätkusuutlikule haldamisele ning ökoinnovatsiooni kaudu keskkonnahoidlikule majandusele ülemineku võimaldamisele. 
Lisaks töötatakse välja laiahaardeline ja jätkusuutlik ülemaailmne keskkonnaseire ning teabesüsteemid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt e.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 03 06 Kaasava, innovaatilise ja analüütilise Euroopa ühiskonna edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
115 787 740  106 192 615  112 411 389  117 834 666  121 198 032,15  58 563 127,53  L 51/828  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 03  (jätkub)  
08 02 03 06  (jätkub)  
Märkused  
Kõnealuse tegevuse eesmärk on aidata muuta Euroopa ühiskond kaasavamaks, innovaatilisemaks ja analüütilisemaks, 
edendades arukat, kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu. Tegevus toetab kooskõlastatud poliitikakujundamist, 
töötades välja tõendusmaterjali, tööriistu, tulevikku suunatud meetmeid ja katseprojekte, et suurendada teadus- ja 
innovatsioonipoliitika rahvusvahelist tõhusust ja majanduslikku mõju ning saavutada hästi toimiv Euroopa teadusruum 
ja innovaatiline liit. Tegevuse eesmärk on ka innovatsioonilõhe kaotamine, ühiskonna osaluse tagamine teadustöös ja 
innovatsioonis, soolise tasakaalu tugevdamine uurimisrühmades, sidusa ja tõhusa koostöö edendamine kolmandate 
riikidega ning Euroopa intellektuaalse baasi – Euroopa ajaloo ja arvukate Euroopa-siseste ja -väliste mõjude – mõistmise 
arendamine, mis on tänapäeval meie elu inspiratsiooniallikaks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt f.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 04 Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
140 157 850  108 860 005  105 470 711  47 808 292  95 923 167,—  68 963 813,23  
Märkused  
Kõnealuste tegevuste eesmärk on täielikult ära kasutada Euroopa talendipagasi potentsiaali ning tagada, et innov- 
atsioonist juhitud majanduse kasu on võimalikult suur ja see on laialdaselt jaotunud kogu liidus vastavalt tipptaseme 
põhimõttele. Tippteadmiste keskuste edendamise ja nende omavahel ühendamisega aitavad kavandatud tegevused 
tugevdada Euroopa teadusruumi.  
Tegevused keskenduvad järgmistele teemadele: tipptasemel teadusasutuste ning teadus- ja arendustegevuse ja innov- 
atsiooniga vähem tegelevate piirkondade koostöö, mille eesmärk on luua uued tippkeskused (või tõsta märkimisväärselt 
olemasolevate tippkeskuste taset) teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevates liikmesriikides ja 
piirkondades, teadusasutuste mestimine, „Euroopa teadusruumi õppetoolide“ asutamine, poliitika toetusvahend riikliku/ 
piirkondliku teadus- ja innovatsioonipoliitika kujundamise, rakendamise ja hindamise täiustamiseks, Euroopa ja rahvus- 
vaheliste võrgustikega piisavalt mitteseotud tippteadlaste ja innovaatorite jaoks rahvusvahelistesse võrgustikesse juur- 
depääsu toetamine ning riiklike kontaktpunktide rahvusvaheliste võrgustike haldus- ja operatiivsuutlikkuse suuren- 
damine, sealhulgas koolituse kaudu.  28.2.2017  ET L 51/829 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ja eriti selle artikli 3 
lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 05 Raamprogrammi „Horisont 2020“ horisontaalmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
114 734 030  104 622 798  109 162 522  79 820 088  47 450 000,—  20 100 000,—  
Märkused  
Assigneering hõlmab horisontaalseid meetmeid, mis toetavad programmi „Horisont 2020“ rakendamist. Kõnealuste 
meetmete eesmärk võib näiteks olla teabe vahetamise ja levitamise toetamine, tulemuste kasutamine innovatsiooni ja 
konkurentsivõime edendamiseks ning sõltumatute ekspertide kaasamine projektikavandite hindamisse. Assigneering 
võib hõlmata ka valdkonnaülest tegevust, mis on seotud programmi „Horisont 2020“ mitme prioriteediga.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 06 Teadus ühiskonna osalusel ja ühiskonna heaks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
58 457 571  54 171 621  53 497 266  40 461 390  56 466 691,—  21 834 153,17  L 51/830  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 06  (jätkub)  
Märkused  
Kõnealuse tegevuse eesmärk on seada sisse toimiv koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, et meelitada teadusesse uusi 
talente ja siduda teaduse tipptase ühiskondliku teadlikkuse ja vastutusega. Tähelepanu pööratakse teadusõppe ja -karjääri 
muutmisele noorte jaoks ligitõmbavaks, soolisele võrdõiguslikkusele, kodanike huvide ja väärtuste paremale integreeri- 
misele teadustöösse ja innovatsiooni, valitsustava väljaarendamisele vastutustundlike teadusuuringute ja innovatsiooni 
edendamiseks kõikide huvirühmade, s.o teadlaste, riigiasutuste, tööstussektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonide 
poolt.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ja eriti selle artikli 3 
lõige 5.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
08 02 07 Ühisettevõtted  
08 02 07 31 Innovatiivsete ravimite teise algatuse (IMI 2) ühisettevõte — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 265 453  1 265 453  1 200 000  1 200 000  690 300,—  690 300,—  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ühisettevõtte haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 557/2014, 6. mai 2014, innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta 
(ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/831 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 32 Innovatiivsete ravimite teise algatuse (IMI 2) ühisettevõte  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
173 798 000  74 953 762  197 787 000  68 973 824  217 593 970,—  62 000 000,—  
Märkused  
Innovatiivsete ravimite teise algatuse (IMI 2) ühisettevõtte raames teevad koostööd Euroopa Komisjon ja biofarmaatsi- 
atööstus ning tegevuse aluseks võetakse IMI 2 eelkäija, innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) saavutatud tulemused. IMI 2 
eesmärk on parandada ravimite väljatöötamist, toetades teadlaskonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja 
biofarmaatsiatööstuse vahelist teadus- ja arendusalast koostööd, et pakkuda patsientidele tõhusamaid ja ohutumaid 
ravimeid.  
Innovatiivsete ravimite algatuse teine ühisettevõte aitab rakendada programmi „Horisont 2020“, eelkõige täita 
prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid“ erieesmärk „Tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu kõigi jaoks“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 557/2014, 6. mai 2014, innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta 
(ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 33 Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 285 155  2 285 155  1 946 263  1 946 263  1 459 414,—  1 459 414,—  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ühisettevõtte haldus- ja jooksvad kulud.  L 51/832  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 33  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 560/2014, 6. mai 2014, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta 
(ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 34 Biotoorainel Põhinevate Tööstusharude Ühisettevõte  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
78 889 310  66 887 748  156 136 237  60 148 775  206 390 497,—  18 042 892,—  
Märkused  
Euroopa Komisjoni ja biotoorainel põhinevate tööstusharude (BPT) ühisettevõte on seadnud eesmärgiks aidata täita BPT- 
algatuse eesmärke, nimelt saavutada ressursitõhusam ja jätkusuutlikum vähese CO  2 -heitega majandus ning suurendada 
majanduskasvu ja tööhõivet, eriti maapiirkondades, arendades Euroopas jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoo- 
rainel põhinevaid tööstusharusid, mis põhinevad säästval viisil biomassi hankivatel täiustatud biorafineerimistehastel.  
Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte aitab kaasa programmi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige 
prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid“ erieesmärgi „Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus ja metsandus, mere-, 
merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus“ ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku 
tehnoloogia alal“ komponendi „Juhtpositsioon progressi võimaldava tehnoloogia alal“ elluviimisele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 560/2014, 6. mai 2014, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta 
(ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).  28.2.2017  ET L 51/833 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 34  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 35 Ühisettevõte Clean Sky 2 — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 037 689  3 037 689  2 625 785  2 625 785  1 919 026,—  1 914 428,—  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ühisettevõtte haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 558/2014, 6. mai 2014, ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, 
lk 77).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 36 Ühisettevõte Clean Sky 2  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
189 833 010  167 476 200  194 773 655  177 301 922  349 972 868,—  97 145 039,—  
Märkused  
Euroopa Komisjoni ja Euroopa lennundustööstuse ühisettevõtte Clean Sky 2 tegevus põhineb oma eelkäija Clean Sky 
saavutatud tulemustel. Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärk on parandada Euroopa lennundustehnoloogia keskkon- 
namõju kõrgetasemeliste teadusuuringute ning täiemahulise tutvustamistegevusega keskkonnahoidliku lennutranspor- 
ditehnoloogia valdkonnas, et suurendada lennundussektori konkurentsivõimet tulevikus. Tehnikaalast tegevust aren- 
datakse mitmesuguste tehnikavaldkondade kaudu ja selle eesmärk on töötada välja täismõõdus katseeksemplarid 
kõikides lennundusvaldkondades.  L 51/834  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 36  (jätkub)  
Ühisettevõte Clean Sky 2 aitab rakendada programmi „Horisont 2020“, eelkõige täita prioriteedi „Ühiskonnapro- 
bleemid“ erieesmärki „Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 558/2014, 6. mai 2014, ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, 
lk 77).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 07 37 Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte (FCH 2) — Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
55 406  55 406  454 948  454 948  480 558,—  479 406,—  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ühisettevõtte haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 559/2014, 6. mai 2014, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise 
kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/835 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 07  (jätkub)  
08 02 07 38 Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte (FCH 2)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
91 990 225  139 529 054  102 166 319  47 344 982  112 322 124,—  29 915 275,—  
Märkused  
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte (FCH 2) on avalik-õiguslik partnerlus komisjoni, tööstusharu 
ja teadusrühmituse vahel ja tema tegevus põhineb 7. teadusuuringute raamprogrammi alusel asutatud eelkäija 
saavutatud tulemustel. Ühisettevõte FCH 2 eesmärk on kõrvaldada kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogia turustamist 
takistavad tegurid, muutes kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia süsteemid odavamaks ja tõhusamaks ning tõendades 
nende kasutatavust, pannes nii aluse liidu tugeva, jätkusuutliku ja üleilmselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja 
vesiniku sektori loomisele. Selle assigneeringuga on kavas katta ühisettevõtte FCH 2 tegevuskulud.  
Ühisettevõte FCH 2 aitab kaasa programmi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige prioriteedi „Ühiskonnapro- 
bleemid“ erieesmärkide – üleminek usaldusväärsele, taskukohasele, üldsuse poolt aktsepteeritavale, jätkusuutlikule ja 
konkurentsivõimelisele energiasüsteemile ning ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordis- 
üsteemi loomine – täitmisele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu määrus (EL) nr 559/2014, 6. mai 2014, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise 
kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
08 02 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
08 02 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  154 714 699,42  36 233 713,93  L 51/836  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 50  (jätkub)  
08 02 50 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad ajavahemikul 2014–2020 teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
08 02 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (kuni 2014. aastani)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 166 986,04  81 893 512,13  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad kuni 2014. aastani teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  28.2.2017  ET L 51/837 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 51 Teadusuuringute eelmise raamprogrammi lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ kaudsed meetmed 
(2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 169 097 029  p.m.  1 867 645 867  10 499 511,21  2 554 883 740,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/972/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“ (ELT L 400, 
30.12.2006, lk 243).  
Nõukogu otsus nr 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise 
tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).  L 51/838  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 521/2008, 30. mai 2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 
ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1).  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsioon TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (ELT C 175 E, 
10.7.2008, lk 591.)  
08 02 52 Teadusuuringute eelmiste raamprogrammide lõpuleviimine — Kaudsed meetmed (kuni aastani 2007)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 272 856  1 075 637,98  7 656 130,23  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
EFTA riikide rahaline osalus on eranditult seotud nende osalemisega raamprogrammiga ette nähtud tuumaenergiavälises 
tegevuses.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  28.2.2017  ET L 51/839 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 52  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust nr 
1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi 
kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/834/EÜ, 30. september 2002, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 
eriprogrammi „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine“ (2002–2006) vastuvõtmise kohta 
(EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/835/EÜ, 30. september 2002, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi struktureerimine“ (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, 
lk 44).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1209/2003/EÜ, 16. juuni 2003, ühenduse osalemise kohta Euroopa ja 
arengumaade pikaajalise koostöö kaudu uute HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi vastaste ravimenetluste väljaarenda- 
misele suunatud uurimis- ja arendustegevuse programmis, mille on algatanud mitmed liikmesriigid (ELT L 169, 
8.7.2003, lk 1).  
08 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
08 02 77 01 Katseprojekt — Kooskõlastatud teadusuuringud homöopaatia ja taimeteraapia kasutamise kohta loomakasvatuses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  50 000  p.m.  75 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/840  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
08 02 77 03 Katseprojekt — Teadus- ja arendustegevus vaesusega seotud unarhaiguste valdkonnas üldise tervisekindlustuse saavuta - 
miseks 2015. aasta järgsel perioodil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  565 796  p.m.  300 000  750 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
08 02 77 05 Katseprojekt — Emade vaktsineerimine: teadlikkuse tõstmine emade vaktsineerimise edendamiseks madala sisse- 
tulekuga riikides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  200 000  600 000  300 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  
Aastatuhande arengueesmärkide lõpuleviimata tegevuskava kontekstis ja eesmärgiga kaitsta rasedaid naisi ja nende 
imikuid selliste haiguste eest nagu malaaria, HIV, tuberkuloos, gripp või teetanus, millesse haigestumus ja suremus on 
suur, kujutab emade vaktsineerimise edendamine endast unikaalset võimalust tulemuslikult edendada naiste ja laste 
tervist (aastatuhande arengueesmärgid nr 5 ja 4) kulutõhusal ja õiglasel viisil. Vaktsiinid on ühed kõige tõhusamad 
praegu kättesaadavad ennetusvahendid nakkushaiguste leviku ning nende komplikatsioonide ja tüsistuste vähenda- 
miseks. Enamiku raseduse ajal vaktsineerimisega välditavate haiguste mõju on suurim madala sissetulekuga riikides, kus 
on ka nende tagajärjed emade ja imikute jaoks sageli dramaatilised.  28.2.2017  ET L 51/841 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 05  (jätkub)  
Emade vaktsineerimise puhul on tegemist paljutõotava sekkumismeetmega, mille puhul vaktsineeritakse rasedaid naisi, 
et kaitsta vastsündinuid, kes on ise veel vaktsineerimiseks liiga väikesed. Neonataalne suremus hõlmab igal aastal 
hinnanguliselt 600 000 nakkustest põhjustatud surma, millest osa saab emade vaktsineerimisega vältida. Lisaks saab 
emade vaktsineerimisega ära hoida osa 965 000 enneaegsest sünnist tulenevat surma, hoida ära osa nakkushaigustest 
põhjustatud surnult sünde, mis hinnanguliselt moodustavad surnult sündidest 10–50 %.  
Samas on neid piirkondi puudutavad olemasolevad tõendid emade vaktsineerimisega välditavate haiguste tagajärgede 
ning rasedatel naistel kasutatavate vaktsiinide ohutuse ja tõhususe kohta praegu mittetäielikud ja puudulikud. 
Kvaliteetsete andmete ja kindlate tõendite kogumine vaktsineerimisega välditavate haiguste tagajärgede kohta rasedatel 
naistel ja nende imikutel madala sissetulekuga riikides on otsustava tähtsusega ning see on neis piirkondades tulevikus 
emade vaktsineerimise poliitika tegevuskava kindlaksmääramise eeltingimus.  
Eesmärk: selgitada välja vaktsineerimisega välditavate haiguste tagajärjed rasedatel naistel ja nende imikutel madala 
sissetulekuga riikides ning hinnata seda, kuidas mõjutavad neid tagajärgi sellised kaasnevad haigused nagu HIV-viirus, 
tuberkuloos ja Chagasi tõbi.  
Eesmärgid: tuginedes hiljutistele tõenditele, on projekti eesmärk mõõta vaktsineerimisega välditavate haiguste (kesken- 
dutakse peamiselt B-grupi streptokokile, RSV-nakkusele, läkaköhale, gripile, teetanusele ja punetistele) tagajärgi rasedatel 
naistel ja nende imikutel ning uurida Sahara-taguse Aafrika; Ladina-Ameerika ja Kariibi mere tüüpilistes piirkondades 
seda, kuidas mõjutavad rasedatel naistel neid tagajärgi sellised kaasnevad haigused nagu HIV, tuberkuloos või HIV ja 
tuberkuloosi samaaegne esinemine.  
Projektiga võib aidata edendada ka loa saanud vaktsiinide ja väljatöötamisjärgus olevate vaktsiinide hindamist rasedate 
naiste puhul madala sissetulekuga riikides, kus neid vaktsiine vajatakse kõige rohkem (s.t projektiga võib toetada emade 
gripi vastu vaktsineerimise platvormi loomist, mis on osa sünnituseelse hoolduse platvormist arengumaades), uurida 
emade vaktsineerimisel esinevaid takistusi ning aidata koostada emade vaktsineerimise poliitika tegevuskava ja seada 
vastavad prioriteedid. Lisaks on asjaomane projekt aktuaalne, arvestades dünaamilist hoiakut, mille ülemaailmsed 
tervishoiuga tegelevad sidusrühmad on vaktsineerimise mõju suhtes võtnud, ning arvestades asjaolu, et järgmise 
kümnendi jooksul lisavad madala ja keskmise sissetulekuga riigid oma riiklikesse vaktsineerimisprogrammidesse uued 
elupäästvad vaktsiinid. Projekt võib aidata algatada avaliku ja erasektori koostööd ning põhja-lõuna teadusalast 
koostööd.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
08 02 77 06 Ettevalmistav meede — Euroopa noorema ja vanema põlvkonna ühine aktiivne poliitiline otsustus- ja kaasarääki- 
misõigus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  600 000  250 000  L 51/842  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Alusuuringud liidu tasandil olukorrast kõigis liikmesriikides tegevusvaldkondade leidmiseks või pigem poliitiliste 
järelduste tegemiseks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
08 02 77 07 Katseprojekt — Mitteinvasiivse optilis-akustilise kohapealse kalaluure optimeerimine, kasutades UFO eelprototüüpi, et 
tõhustada Euroopa Keskkonnaameti kalavarude hindamist ning merestrateegia raamdirektiivi rakendamist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  100 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  
Kavandatav uurimus on täiesti uudne, kuivõrd selles sünkroniseeritakse kõrge resolutsiooniga (kesk- ja kaugvälja) 
akustiline ja (lähivälja) optiline kujutis (alavalgustus, kõrgsagedus) kokkusobitus- ja kalibreerimismehhanismi abil, selleks 
et teisendada lähivälja teave kaugvälja teabeks ja vastupidi. Eesmärgiks on määrata peamistes piirkondades kvantita- 
tiivselt kindlaks kalade arvukus, biomass ja mitmekesisus ning muud merestrateegia raamdirektiivi näitajad (täiendavate 
(keskkonna-) mõõteseadmete abil). Liikumatute kujutiste (mis saadakse tavavaatluste käigus) asemel tekitatakse „video- 
kujutis“, milles kasutatav hindamismeetod järgib rahvusvahelisi (ICES) standardeid. Süsteem tervikuna peaks töötama 
iseseisvalt, pidevalt ja mitteinvasiivselt, ning energia säästmiseks sündmuspõhiselt.  
Uurimisinstituut annab projekti käsutusse tasuta uurimisplatvormina optilis-akustilise riistvara (veealune kalajälgi- 
misjaam, UFO) mustrituvastamise algoritmide optimeerimiseks ja sellega seotud uurimistegevuseks.  
Taotletav summa hõlmab muu hulgas kalade biomeetrilist mõõdistamist, kalade vanuse, pikkuse, biomassi ja koguse 
ning foto/videokujutise suhte modelleerimist, rifiefekti kvantitatiivset hindamist märgistamise abil, bioloogiliste 
tulemuste kalibreerimist (ühendamist) akustiliste ja optiliste tulemustega, seire ülesehituse optimeerimist bioloogilisest 
perspektiivist, rände ja üksikkalade eristamist (kesk- ja kaugvälja kalaluure), mõõtesüsteemi toimimise sündmusepõhist 
kontrolli, kauguse hindamist (lähivälja stereomeetrika), kalade eristamist (lähivälja kalaluure) ning optiliste tulemuste 
kalibreerimist (ühendamist) akustiliste ja bioloogiliste tulemustega.  28.2.2017  ET L 51/843 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
08 02 77 08 Katseprojekt — Automaatse mitteinvasiivse optilis-akustilise UFO testahela süsteemi väljatöötamine, et toetada kala de 
elurikkuse seiret ja muid merestrateegia raamdirektiivi näitajaid tähtsamates merepiirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  600 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  
Kavandatav uurimus on täiesti uudne, kuivõrd selles sünkroniseeritakse kõrge resolutsiooniga (kesk- ja kaugvälja) 
akustiline ja (lähivälja) optiline kujutis (alavalgustus, kõrgsagedus) kokkusobitus- ja kalibreerimismehhanismi abil, selleks 
et teisendada lähivälja teave kaugvälja teabeks ja vastupidi. Eesmärgiks on määrata peamistes piirkondades kvantita- 
tiivselt kindlaks kalade arvukus, biomass ja mitmekesisus ning muud merestrateegia raamdirektiivi näitajad (täiendavate 
(keskkonna-) mõõteseadmete abil). Liikumatute kujutiste (mis saadakse tavavaatluste käigus) asemel tekitatakse „video- 
kujutis“, milles kasutatav hindamismeetod järgib rahvusvahelisi (ICES) standardeid. Süsteem tervikuna peaks töötama 
iseseisvalt, pidevalt ja mitteinvasiivselt, ning energia säästmiseks sündmuspõhiselt (Kas see on kala või miski muu? Kui 
see on kala, siis lülitada kogu mõõtesüsteem tööle). Kaks testiahelasse kuuluvat veealust kalajälgimisjaama õpetatakse 
teineteisega suhtlema ja asjakohast teavet vahetama (näit mis puudutab rifiefekti).  
Taotletav summa hõlmab muu hulgas kalade biomeetrilist mõõdistamist, kalade vanuse, pikkuse, biomassi ja koguse 
ning foto/videokujutise suhte modelleerimist, rifiefekti kvantitatiivset hindamist märgistamise abil, bioloogiliste 
tulemuste kalibreerimist (ühendamist) akustiliste ja optiliste tulemustega, seire ülesehituse optimeerimist bioloogilisest 
perspektiivist, rände ja üksikkalade eristamist (kesk- ja kaugvälja kalaluure), mõõtesüsteemi toimimise sündmusepõhist 
kontrolli, kauguse hindamist (lähivälja stereomeetrika), kauguse hindamist (lähivälja stereomeetrika) ning optiliste 
tulemuste kalibreerimist (ühendamist) akustiliste ja bioloogiliste tulemustega, testahela riistvara ja tehniliste sensorite 
liidestamist.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/844  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 02 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUD  (jätkub)  
08 02 77  (jätkub)  
08 02 77 09 Katseprojekt — Kliitori taastamise ravisuund Euroopa Liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
400 000  200 000  
Märkused  
Viimastel aastatel üles kerkinud oluline küsimus puudutab naiste suguelundite moonutamise järgset kliitori taastamist. 
Kliitori taastamine on suhteliselt uus kirurgiline operatsioon ja kuigi huvi selle operatsiooni vastu on, puuduvad tõendid 
selle turvalisuse ja efektiivsuse kohta. Korduvalt on tähelepanu juhitud tulevastele uuringulünkadele seoses lühi- ja 
pikaajaliste komplikatsioonide määra ning pikaajaliste tulemustega, nagu suguvõime, kehakuvand ja sugu, ühiskondlik ja 
esteetiline identiteet. Konkreetsemalt on selgusetu, millised naised võiksid sellisest kirurgilisest sekkumisest kasu saada ja 
kes võiksid saada suuremat kasu alternatiivsest ravist, nt psühholoogilisest ja seksuaalteraapiast.  
Projekt leiab neile küsimustele vastuse. Esiteks individualiseeritakse ja analüüsitakse olemasolevaid (mitteametlikke) 
suuniseid, protokolle ja häid tavasid liidus. Teiseks uuritakse kinnitatud ja standarditud instrumendi abil komplik- 
atsioonide määra, operatsioonijärgset suguiga, suguvõimet, vulva valulikkust, kehakuvandit või sooidentiteeti naiste 
puhul, kes on selle operatsiooni läbinud või läbivad projekti kehtivuse ajal, ja naiste puhul, kes seda ei ole teinud. 
Lõpetuseks töötatakse välja soovitused kliitori taastamise ravisuundade parimate tavade kohta liidus.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/845 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 03  EURATOMI 
PROGRAMM — 
KAUDSED MEETMED  
08 03 01  Euratomi programmi 
tegevuskulud  
08 03 01 01  Euratom — Termotuu- 
maenergeetika  1,1 152 023 159  131 090 873  132 239 003  132 233 979  122 147 186,—  132 325 094,41  100,94  
08 03 01 02  Euratom — Tuuma 
lõhustamine ja kiirgus- 
kaitse  1,1 63 481 598  83 064 877  59 135 715  p.m.  54 937 437,60  38 315 726,14  46,13  
Artikkel 08 03 01 — 
Vahesumma  215 504 757  214 155 750  191 374 718  132 233 979  177 084 623,60  170 640 820,55  79,68  
08 03 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia aren- 
damises  
08 03 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia aren- 
damises (2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 433 464,10  600 376,28  
08 03 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia aren- 
damises (kuni 
2014. aastani)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 540,72  8 702 591,73  
Artikkel 08 03 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 436 004,82  9 302 968,01  
08 03 51  Euratomi eelmise 
teadusuuringute raam- 
programmi lõpule- 
viimine (2007–2013)  1,1 p.m.  7 991 290  p.m.  16 387 468  4 875,53  34 181 134,26  427,73  
08 03 52  Enne 2007. aastat 
alustatud Euratomi 
teadusuuringute raam- 
programmide lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  194 291  0,—  255 296,34  
Peatükk 08 03 — 
Kogusumma  215 504 757  222 147 040  191 374 718  148 815 738  179 525 503,95  214 380 219,16  96,50  L 51/846  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
Märkused  
Euratomi teadus- ja koolitusprogramm aastateks 2014–2018 („Euratomi programm“) täiendab tuumaenergiaalase 
teadus- ja koolitustegevuse valdkonnas programmi „Horisont 2020“. Selle üldine eesmärk on arendada tuumaener- 
giaalast teadus- ja koolitustegevust ja pidevalt suurendada tuumaohutust ja kiirguskaitset ning aidata pikemas 
perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO  2 -heite ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele. Kõnealuse teadustegevuse 
edendamise kaudu toetab Euratomi programm konkreetsete tulemuste saavutamist raamprogrammi „Horisont 2020“ 
kolmes prioriteetses valdkonnas: tipptasemel teadus, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonnaprobleemid.  
Euratomi programmi kaudsed meetmed on suunatud kahe valdkonna arendamisele: tuumaohutus ja kiirguskaitse ning 
termotuumasünteesi-alased teadusuuringud ja arendustegevus.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
08 03 01 Euratomi programmi tegevuskulud  
Märkused  
Kaudsete meetmete osas hõlmab Euratomi programmi reguleerimisala tuumaohutust ja kiirguskaitset ning termotuu- 
masünteesi-alaseid teadusuuringuid ja arendustegevust, mille eesmärk on tagada ITERi projekti edu ja võimaldada 
Euroopal sellest kasu saada. See toetab konkreetsete tulemuste saavutamist programmi „Horisont 2020“ kolmes 
prioriteetses valdkonnas: tipptasemel teadus, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonna ees seisvate probleemide lahen- 
damine.  
08 03 01 01 Euratom — Termotuumaenergeetika  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
152 023 159  131 090 873  132 239 003  132 233 979  122 147 186,—  132 325 094,41  
Märkused  
Euratomi termotuumasünteesi-alase tegevuse raames toetatakse ühiseid teadusuuringuid, mis on seotud termotuu- 
masünteesi arendamise kokkuleppe tegevuskavasse kaasatud sidusrühmadele nimetatud tegevuskavaga ette nähtud 
ülesannete rakendamisega. Lisaks sellele toetatakse ühistegevust, mille eesmärk on arendada välja ja kvalifitseerida 
materjalid näidisjaama jaoks, ning ühistegevust, mis on seotud reaktori käitamisega ning mille käigus arendatakse ja 
esitletakse kõiki tuumasünteesi-näidisjaama jaoks asjakohaseid tehnoloogialahendusi. Lisaks hõlmab tegevus teadmiste 
haldamist ja tehnosiiret käesoleva programmi alusel kaasrahastatavatest teadusuuringutest nende kõiki innovaatilisi 
aspekte ellurakendavasse tööstusesse. Tegevuse raames on kavas toetada ka Euratomi programmi rakendusalasse 
kuuluvate põhiliste teadustaristute väljaehitamist, remontimist, kasutamist ja pidevat kättesaadavust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1314/2013, 16. detsember 2013, Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitus- 
programmi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 
2020“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 948), ning eriti selle artikli 3 lõike 2 punktid e–h.  28.2.2017  ET L 51/847 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 01  (jätkub)  
08 03 01 02 Euratom — Tuuma lõhustamine ja kiirguskaitse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
63 481 598  83 064 877  59 135 715  p.m.  54 937 437,60  38 315 726,14  
Märkused  
Euratomi tuumalõhustamisalase tegevuse raames toetatakse ühist teadustegevust, mis on seotud liidus kasutusel olevate 
reaktorisüsteemidega või süsteemidega, mis võidakse tulevikus kasutusele võtta. Lisaks on tegevuse eesmärk aidata välja 
töötada lõplike tuumajäätmete käitlemise võimalused. Samuti toetatakse ühist ja/või koordineeritud teadustegevust, mis 
eelkõige käsitleb väikese doosiga (tööstuses, meditsiinis või keskkonnas kasutamisega) seotud riske. Euratomi tuumalõ- 
hustamisalase tegevuse raames toetatakse ka ühist koolitus- ja vahetustegevust teaduskeskuste ja tööstussektori vahel 
ning eri liikmesriikide ja assotsieerunud riikide vahel ning eri valdkondi hõlmava tuumaalase pädevuse säilitamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1314/2013, 16. detsember 2013, Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitus- 
programmi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 
2020“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 948), ning eriti selle artikli 3 lõike 2 punktid a–d.  
08 03 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
08 03 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 433 464,10  600 376,28  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad ajavahemikul 2014–2020 teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  L 51/848  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 50  (jätkub)  
08 03 50 01  (jätkub)  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
08 03 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (kuni 2014. aastani)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 540,72  8 702 591,73  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad kuni 2014. aastani teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
08 03 51 Euratomi eelmise teadusuuringute raamprogrammi lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  7 991 290  p.m.  16 387 468  4 875,53  34 181 134,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  28.2.2017  ET L 51/849 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 51  (jätkub)  
Programm hõlmab kaht valdkonda:  
termotuumasünteesi-alased teadusuuringud hõlmavad mitmesugust tegevust alusuuringutest kuni tehnoloogiaaren- 
duseni, suurprojektide arendamist ning koolitus- ja väljaõppealast tegevust. Termotuumasünteesil on võimalused 
tagada peaaegu piiramatud nn rohelise energia varud ning ITER (rahvusvaheline katsetermotuumareaktor) on selle 
lõppeesmärgi poole liikumisel oluline järgmine samm. ITERi programmi rakendamine on seetõttu praeguse liidu 
strateegia keskpunktis. Sellega peab kaasnema tugev ja fookustatud Euroopa teadus- ja arendustegevuse programm, et 
valmistuda ITERi ekspluateerimiseks ning arendada tehnoloogiat ja teadmiste baasi, mida on vaja selle töötamise ajal ja 
hiljem.  
Uuringud tuumalõhustamise valdkonnas, mille eesmärk on usaldusväärse teadusliku ja tehnilise aluse loomine, et 
kiirendada pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutu korraldamise praktilist arengut, edendada tuumaenergia 
ohutut, tõhusamat ja konkurentsivõimelisemat kasutamist ning tagada tugev ja sotsiaalselt vastuvõetav süsteem inimeste 
ja keskkonna kaitseks kiirguse eest.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 60).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1908/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/976/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 404).  
Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste 
levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/94/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat 
eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 33).  
08 03 52 Enne 2007. aastat alustatud Euratomi teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  194 291  0,—  255 296,34  L 51/850  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 03 — EURATOMI PROGRAMM — KAUDSED MEETMED  (jätkub)  
08 03 52  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 94/268/Euratom, 26. aprill 1994, Euroopa Aatomienergiaühendusega seotud teadus- ja koolitus- 
tegevuse valdkonda käsitleva Euroopa Ühenduse raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 115, 6.5.1994, lk 31).  
Nõukogu otsus 96/253/Euratom, 4. märts 1996, millega kohandatakse otsust 94/268/Euratom Euroopa Aatomiener- 
giaühendusega seotud teadus- ja koolitustegevuse valdkonda käsitleva Euroopa Ühenduse raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 72).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Nõukogu otsus 1999/64/Euratom, 22. detsember 1998, Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus- ja 
koolitustegevust käsitleva viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 34).  
Nõukogu otsus 2002/668/Euratom, 3. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse kuuendat raamprogrammi, mis ühtlasi aitab kaasa Euroopa teadusruumi 
loomisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 34).  
Nõukogu otsus 2002/837/Euratom, 30. september 2002, millega võetakse vastu tuumaenergiaalase teadus- ja 
koolitustegevuse eriprogramm (Euratom) (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, lk 74).  28.2.2017  ET L 51/851 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
PEATÜKK 08 05 — SÖE JA TERASE TEADUSFONDI UURIMISPROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
08 05  SÖE JA TERASE 
TEADUSFONDI UURI- 
MISPROGRAMM  
08 05 01  Terasealane uurimis- 
programm  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  34 496 094,—  34 763 756,34  
08 05 02  Söealane uurimis- 
programm  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  12 851 067,—  10 343 452,80  
Peatükk 08 05 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  47 347 161,—  45 107 209,14  
Märkused  
Söe ja terase teadusfondist rahastatakse igal aastal innovaatilisi projekte, et parandada ELi söe- ja terasetööstuse ohutust, 
tõhusust ja konkurentsivõimet. See loodi 2002. aastal, võttes eeskuju Euroopa Söe- ja Teraseühenduse edust. Eelarve 
jaotamine söe (27,2 %) ja terase (72,8 %) vahel on määratud nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/76/EÜ, 
millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finant- 
stagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, 
lk 22).  
08 05 01 Terasealane uurimisprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  34 496 094,—  34 763 756,34  
Märkused  
Terase teadusprogrammiga seotud tegevuse eesmärk on arendada terase tootmise protsessi, et parandada toote kvaliteeti 
ja suurendada tootlikkust. Soovitud edasiarenduste lahutamatuks osaks peab olema heidete, energiatarbimise ja 
keskkonnamõju vähendamine ning toormaterjalide kasutamise ja ressursside säilitamise parandamine.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2008/376/EÜ, 29. aprill 2008, söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle 
programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (EÜT L 130, 20.5.2008, lk 7).  
08 05 02 Söealane uurimisprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  12 851 067,—  10 343 452,80  L 51/852  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOVATSIOON
 
PEATÜKK 08 05 — SÖE JA TERASE TEADUSFONDI UURIMISPROGRAMM  (jätkub)  
08 05 02  (jätkub)  
Märkused  
Söealaste teadusprojektidega seotud tegevuse eesmärk on vähendada kaevanduste tootmiskulusid, parandada toodete 
kvaliteeti ja vähendada söe kasutamise kulusid. Teadusprojektide eesmärgiks peab olema ka teaduslik ja tehnoloogiline 
progress, et saada paremini aru maardlate toimimisest ja ohjamisest seoses mäesurve, eralduvate gaaside, plahvatusohu, 
tuulutuse ja kõikide muude kaevandustöid mõjutavate teguritega. Selliste eesmärkidega teadusprojektid loovad eelduse, 
et saadavad tulemused on lühikese või keskmise tähtajaga rakendatavad liidu toodangu olulise osa suhtes.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2008/376/EÜ, 29. aprill 2008, söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle 
programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (EÜT L 130, 20.5.2008, lk 7).  28.2.2017  ET L 51/853 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD JA INNOV ATSIOON
 
JAOTIS 09  
SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA  L 51/854  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 09 
SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 01  SIDEVÕRKUDE, SISU JA 
TEHNOLOOGIA POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  117 057 015  117 057 015  117 303 475  117 303 475  120 420 732,52  120 420 732,52  
09 02  DIGITAALNE ÜHTNE 
TURG  19 965 000  20 136 500  19 583 000  20 817 000  19 222 529,58  18 180 076,51  
09 03  EUROOPA ÜHENDAMISE 
RAHASTU — TELEKOM- 
MUNIKATSIOONI- 
VÕRGUD  123 348 258  117 224 000  140 417 661  79 544 909  94 404 781,32  24 428 919,22  
09 04  „HORISONT 2020“  1 614 987 087  1 778 809 916  1 396 861 728  2 027 749 775  1 604 435 268,25  1 693 214 219,34  
09 05  LOOV EUROOPA  132 691 000  131 532 199  129 148 500  127 641 498  128 933 125,83  124 410 312,74  
Jaotis 09 — 
Kogusumma  2 008 048 360  2 164 759 630  1 803 314 364  2 373 056 657  1 967 416 437,50  1 980 654 260,33  28.2.2017  ET L 51/855 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
JAOTIS 09 
SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA  
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
09 01  SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNO- 
LOOGIA POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
09 01 01  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 44 726 291  43 222 990  43 784 614,44  97,89  
09 01 02  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
09 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 588 036  2 536 752  2 530 953,—  97,79  
09 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 806 103  1 891 695  2 093 076,98  115,89  
Artikkel 09 01 02 — Vahesumma  4 394 139  4 428 447  4 624 029,98  105,23  
09 01 03  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 2 792 861  2 758 538  3 008 546,95  107,72  
09 01 04  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
09 01 04 01  Euroopa ühendamise rahastu 
toetuskulud — Info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia  1,1 609 000  497 000  332 496,—  54,60  
09 01 04 02  Programmi „Loov Euroopa“ allpro- 
grammi MEDIA toetuskulud  3 1 471 680  1 414 980  1 439 376,83  97,81  
Artikkel 09 01 04 — Vahesumma  2 080 680  1 911 980  1 771 872,83  85,16  
09 01 05  Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
poliitikavaldkonna teadusuuringute ja 
innovatsiooni programmide 
toetuskulud  
09 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programme rakendavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud 
— „Horisont 2020“  1,1 41 300 000  43 255 948  44 362 058,03  107,41  L 51/856  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
09 01 05  (jätkub)  
09 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programme rakendavad koosseisuvälised 
töötajad — „Horisont 2020“  1,1 10 963 044  11 242 239  10 700 250,—  97,60  
09 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide muud juhtimiskulud 
— „Horisont 2020“  1,1 10 800 000  10 483 333  12 169 360,29  112,68  
Artikkel 09 01 05 — Vahesumma  63 063 044  64 981 520  67 231 668,32  106,61  
Peatükk 09 01 — Kogusumma  117 057 015  117 303 475  120 420 732,52  102,87  
09 01 01 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
44 726 291  43 222 990  43 784 614,44  
09 01 02 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
09 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 588 036  2 536 752  2 530 953,—  
09 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 806 103  1 891 695  2 093 076,98  
09 01 03 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 792 861  2 758 538  3 008 546,95  28.2.2017  ET L 51/857 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
09 01 04 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
09 01 04 01 Euroopa ühendamise rahastu toetuskulud — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
609 000  497 000  332 496,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ka ette nähtud programmide või meetmete määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis 
on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt artiklid 09 03 01, 09 03 02 ja 09 03 03.  
09 01 04 02 Programmi „Loov Euroopa“ allprogrammi MEDIA toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 471 680  1 414 980  1 439 376,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistamise, järelevalve, hindamise ja edendamisega seonduvaid 
kulusid, mida on vaja programmi „Loov Euroopa“ juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks; eelkõige uuringute, 
ekspertide kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest priori- 
teetidest, mis on seotud käesoleva punkti üldeesmärkidega) seotud kulude, infotöötlemiseks ja -vahetuseks kasutatavate 
IT-võrkudega seotud kulude ning kõigi muude tehnilise- ja haldusabikulude katmiseks, mida komisjon programmi 
juhtimisega seoses kannab.  L 51/858  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
09 01 04  (jätkub)  
09 01 04 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 15 04.  
09 01 05 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia poliitikavaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni programmide toetuskulud  
09 01 05 01 Teadusuuringute ja innovatsiooni programme rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — „Horisont 
2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
41 300 000  43 255 948  44 362 058,03  28.2.2017  ET L 51/859 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
09 01 05  (jätkub)  
09 01 05 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 09 04.  
09 01 05 02 Teadusuuringute ja innovatsiooni programme rakendavad koosseisuvälised töötajad — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 963 044  11 242 239  10 700 250,—  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse nende teadusuuringute ja innovatsiooni programme („Horisont 2020“) rakendavate koos- 
seisuväliste töötajatega seotud kulud, kes osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude 
programmide raames, sealhulgas liidu delegatsioonide koosseisuvälised töötajad.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa. L 51/860  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 01 — SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
09 01 05  (jätkub)  
09 01 05 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 09 04.  
09 01 05 03 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide muud juhtimiskulud — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 800 000  10 483 333  12 169 360,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teadusuuringute ja innovatsiooni programmide („Horisont 2020“) kaasnevate, sealhulgas 
liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude katmiseks tuumaprogrammide ja 
muude programmide raames.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 09 04.  28.2.2017  ET L 51/861 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 02  DIGITAALNE ÜHTNE 
TURG  
09 02 01  Liidu tegevuspõhimõtete 
määramine ja raken- 
damine elektroonilise side 
valdkonnas  1,1 3 615 000  3 580 000  3 530 000  4 100 000  3 289 829,24  2 613 165,97  72,99  
09 02 03  Euroopa Liidu Võrgu- ja 
Infoturbeamet (ENISA)  1,1 10 242 000  10 242 000  10 070 000  10 070 000  9 425 949,—  9 425 949,—  92,03  
09 02 04  Elektroonilise Side 
Euroopa Reguleerivate 
Asutuste Ühendatud 
Amet (BEREC) — Büroo  1,1 4 026 000  4 026 000  4 072 000  4 072 000  4 017 243,84  4 017 243,84  99,78  
09 02 05  Meetmed seoses digitaalse 
infosisu, audiovisuaal- ja 
muu meediatööstusega  3 1 082 000  1 026 000  1 061 000  1 200 000  989 507,50  1 304 948,50  127,19  
09 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
09 02 77 02  Katseprojekt — Mass- 
iteabevahendite mitmek- 
esisuse vaatlusvahendi 
kasutamine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  114 832,—  
09 02 77 03  Katseprojekt — Ajakir- 
janduse ja massiteabe- 
vahendite vabaduse 
Euroopa keskus  3 p.m.  p.m.  p.m.  400 000  0,—  603 937,20  
09 02 77 04  Ettevalmistav meede 
— Ajakirjanduse ja mass- 
iteabevahendite vabaduse 
Euroopa keskus  3 1 000 000  1 000 000  500 000  600 000  1 000 000,—  0,—  0  
09 02 77 05  Ettevalmistav meede — 
Massiteabevahendite 
mitmekesisuse vaatlus- 
vahendi kasutamine  3 p.m.  262 500  350 000  375 000  500 000,—  100 000,—  38,10  
Artikkel 09 02 77 — 
Vahesumma  1 000 000  1 262 500  850 000  1 375 000  1 500 000,—  818 769,20  64,85  
Peatükk 09 02 — 
Kogusumma  19 965 000  20 136 500  19 583 000  20 817 000  19 222 529,58  18 180 076,51  90,28  L 51/862  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 01 Liidu tegevuspõhimõtete määramine ja rakendamine elektroonilise side valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 615 000  3 580 000  3 530 000  4 100 000  3 289 829,24  2 613 165,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste meetmete kogumi rahastamiseks, mille eesmärgid on järgmised: 
— kooskõlastada konkurentsi, investeeringute ja majanduskasvu paremat õigusraamistikku elektroonilise side 
valdkonna mitmes küsimuses: majandusanalüüs, mõjuhinnang, poliitika kujundamine, õigusnormidele vastavus; 
— viia ellu liidu poliitikat elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste valdkonnas ja vaadata seda läbi, et käivitada 
kõnealuse dünaamiliselt areneva sektori vajadustega seotud algatused (elektroonilise side sidumine audiovisuaal- 
teenuste ja sisu edastamisega); 
— hõlbustada digitaalse ühtse turu rakendamist nende meetmete puhul, mis on seotud lairibaühenduse eesmärkidega 
reguleerimise, poliitika ja avaliku sektori finantsabi kaudu, sealhulgas kooskõlastamine ühtekuuluvuspoliitikaga 
valdkondades, mis on olulised elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks; 
— töötada välja poliitika ja koordineerimismeetmed, mis tagavad, et liikmesriigid rakendavad oma riiklikud lairibaü- 
henduse kavad püsivate ja mobiilsete taristute ja nende võimaliku ühendamise osas, sealhulgas riigi sekkumis(t)e 
sidusus ja majanduslik tõhusus liidu ja liikmesriikide tasandil; 
— töötada välja poliitika ja õigusaktid, keskendudes elektrooniliste sidevõrkude ja teenuste juurdepääsu ja lubadega 
seotud küsimustele, nimelt koostalitlusvõime, seotus, tsiviilehitus, seadusandjate sõltumatus ja uued meetmed ühtse 
turu tugevdamiseks; 
— edendada asjakohaste õigusaktide seiret ja rakendamist kõikides liikmesriikides; 
— pakkuda rikkumismenetluste koordineerimist ja rääkida kaasa asjaomastes riigiabi küsimustes; 
— töötada välja poliitika ja õigusaktid, keskendudes eriti jaemüügi ja tarbijatega seotud küsimustele, nimelt võrgu 
neutraalsus, kommutatsioon, rändlus, nõudluse ja kasutamise stimuleerimine ning universaalteenus; 
— töötada välja ja rakendada järjepidevaid turupõhiseid õigusakte, mida kohaldaksid riiklikud reguleerivad asutused, ja 
vastata nimetatud asutuste teadetele, mis käsitlevad asjaomaseid turge, konkurentsi ja asjakohast reguleerivat 
sekkumist, eelkõige seoses järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudega; 
— töötada välja piiriülene poliitika, tagamaks, et liikmesriigid haldavad kogu raadiospektri kasutust, sealhulgas siseturu 
eri segmente, nagu elektrooniline side, lairibainternet ja innovatsioon;  28.2.2017  ET L 51/863 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 01  (jätkub)  
— toetada ja jälgida sideteenuste uue reguleeriva raamistiku rakendamist (muu hulgas vastavalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva 
raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33)) artiklis 7 sätestatud mehhanismile); 
— võimaldada kolmandatel riikidel rakendada poliitikat, mille raames nad avavad turud liidu turgudega samas ulatuses; 
— toetada ja jälgida raadiospektripoliitika programmi rakendamist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 243/ 
2012/EL, 14. märts 2012, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, 
lk 7)); 
— töötada välja liidu autoriõiguse poliitika, mis käsitleks eelkõige autoriõigusega kaitstud sisu levitamist internetis 
digitaalsel ühtsel turul, seejuures hinnates liidu või liikmesriikide õigusraamistikust või tööstusharu tavadest 
tulenevaid õiguslikke ja majanduslikke tõkkeid; 
— töötada digitaalse ühtse turu raames välja liidu elektroonilise kaubanduse poliitika, eelkõige Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti 
elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta)) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1) 
seotud küsimustes, ning rakendada ja jälgida seda poliitikat, seejuures hinnates elektroonilise kaubanduse siseturu 
raamistikust või samalaadsetest meetmetest tulenevaid õiguslikke ja majanduslikke tõkkeid; 
— toetada meetmeid, mis tagavad tõeliselt paljusid sidusrühmi kaasava interneti halduse ja kaitsevad interneti jätkuvat 
stabiilsust ja turvalisust, et kasutada täielikult ära võimalusi, mida elektrooniline kaubandus pakub nii majandusele 
kui ka ühiskonnale; 
— jätkata komisjoni 12. veebruari 2014. aasta teatise „Internet – põhimõtted ja juhtimine. Euroopa roll interneti 
haldamise tuleviku kujundamisel“ (COM(2014) 72 final) rakendamist ja võtta meetmeid seoses ettepanekutega, mis 
on esitatud nõukogu 27. novembri 2014. aasta järeldustes interneti haldamise kohta ja Euroopa Parlamendi 
11. veebruari 2015. aasta resolutsioonis Interneti Haldamise Foorumi mandaadi pikendamise kohta (2015/ 
2526(RSP)); 
— tagada Interneti Haldamise Foorumi jätkuv rahaline toetamine ja interneti haldamist käsitleva üleeuroopalise arutelu 
(EuroDIG) rahaline toetamine, et kindlustada nende rahastamise stabiilsus ja seega toimimine; see hõlmab mõlema 
kogu mõju suurendamiseks ette nähtud algatuste rahalist toetamist; 
— tähtsustada IKTd 2015. aasta järgsete säästva arengu eesmärkide väljatöötamisel, muu hulgas kolmandatele riikidele 
suunatud elektronsidealaste suutlikkuse ja usalduse suurendamise meetmete kaudu.  
Nende meetmete konkreetsed eesmärgid on järgmised: 
— liidu poliitika ja strateegia väljatöötamine sideteenuste ja -võrkude valdkonnas (sealhulgas elektroonilise side ja 
audiovisuaalsete keskkondade lähenemine, internetiga seotud aspektid jne); 
— raadiospektripoliitika arendamine liidus;  L 51/864  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 01  (jätkub)  
— tegevuse arendamine mobiil- ja satelliitside sektorites, eelkõige seoses sagedustega, ning nõudluse stimuleerimine; 
— kõnealustes valdkondades valitseva olukorra ja vastu võetud õigusaktide, samuti riigiabi otsuste analüüsimine; 
— sektori rahalise olukorra ja investeeringute osatähtsuse analüüsimine; 
— selliste Euroopa poliitikasuundade ja algatuste kooskõlastamine, mis on seotud rahvusvahelise keskkonnaga (nt 
WRC, CEPT jms); 
— digitaalse ühtse turuga seonduvate algatuste ja tegevuse väljatöötamine; 
— ühtekuuluvuspoliitikaga seonduvate algatuste ja tegevuse väljatöötamine; 
— raadiospektripoliitika programmiga seonduva andmebaasi väljatöötamine ja hooldamine ning muud programmi 
järelevalve ja rakendamisega seotud meetmed; 
— liidu lähenemisviisi toetamine ja levitamine paljusid sidusrühmi kaasava interneti halduse küsimuses.  
Need meetmed hõlmavad muu hulgas analüüside ja eduaruannete koostamist, sidusrühmadega ja avalikkusega 
konsulteerimist, teatiste ja seadusandlike ettepanekute koostamist, õigusaktide kohaldamise jälgimist, teadete tõlkimist 
ning direktiivi 2002/21/EÜ artikli 7 kohaseid konsultatsioone.  
Assigneeringuga kaetakse eelkõige analüüside ja ekspertide aruannete, eriotstarbeliste uuringute, hindamisaruannete, 
koordineerimistegevuse, toetuste ja teatavate meetmete osalise rahastamisega seotud lepinguid.  
Lisaks on see ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud ekspertide kohtumiste, teabeürituste, liikmemaksude, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või selles artiklis nimetatud 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
09 02 03 Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 242 000  10 242 000  10 070 000  10 070 000  9 425 949,—  9 425 949,—  28.2.2017  ET L 51/865 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse ameti töötajatega seonduvad kulud ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning ainult tööpro- 
grammiga seotud tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet loodi selleks, et suurendada Euroopa Liidu ja liikmesriikide ja selle tulemusel ka ettevõtjate suutlikkust vältida 
võrgu- ja infoturbega seotud probleeme ning nendega toime tulla ja neile reageerida. Selle eesmärgi saavutamiseks 
arendab Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet kõrgetasemelisi teadmisi ja soodustab ulatuslikku koostööd riikliku ja 
erasektori esindajate vahel.  
Ameti eesmärk on pakkuda komisjonile ja liikmesriikidele abi ja nõuandeid tema pädevusse kuuluvates võrgu- ja 
infoturbega seotud küsimustes ning abistada soovi korral komisjoni tehnilises ettevalmistavas töös võrgu- ja infotur- 
bealaste liidu õigusaktide ajakohastamisel ja väljatöötamisel.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 23 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Finantsmääruse artikli 208 ja liidu loodud asutuste puhul raamfinantsmääruse asjaomaste artiklite alusel on 
suurendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu osatähtsust.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus 2017. aastal on kokku 10 322 000 eurot. Tagasinõutud ülejääk on 80 000 eurot ja see lisatakse eelarvesse 
kantud 10 242 000 eurole.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 526/2013, 21. mai 2013, mis käsitleb Euroopa Liidu Võrgu- ja 
Infoturbeametit (ENISA) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 460/2004 (ELT L 165, 18.6.2013, lk 41).  L 51/866  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 04 Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) — Büroo  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 026 000  4 026 000  4 072 000  4 072 000  4 017 243,84  4 017 243,84  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse büroo töötajatega seonduvad kulud ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning ainult tööpro- 
grammiga seotud tegevuskulud (jaotis 3).  
BEREC tegutseb spetsialiseeritud ja sõltumatu nõuandva eksperdiasutusena, mis abistab komisjoni ja riikide regu- 
leerivaid asutusi liidu elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisel, et edendada järjepidevat regulatiivset 
lähenemisviisi kogu liidus. BEREC ei ole liidu asutus ega juriidiline isik.  
Büroo on juriidilise isiku staatusega liidu asutus ning pakub BERECile professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid, 
täites talle määrusega (EÜ) nr 1211/2009 antud ülesandeid.  
Büroo peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest assigneeringute ümberpaigu- 
tamisest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 23 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Finantsmääruse artikli 208 ja liidu loodud asutuste puhul raamfinantsmääruse asjaomaste artiklite alusel on 
suurendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu osatähtsust.  
Büroo ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus 2017. aastal on kokku 4 246 000 eurot. Tagasinõutud ülejääk on 220 000 eurot ja see lisatakse eelarvesse 
kantud 4 026 000 eurole.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009, 25. november 2009, millega luuakse elektroonilise side 
Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo (ELT L 337, 18.12.2009, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/867 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 05 Meetmed seoses digitaalse infosisu, audiovisuaal- ja muu meediatööstusega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 082 000  1 026 000  1 061 000  1 200 000  989 507,50  1 304 948,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL (audiovisuaalmeedia teenuste 
osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta) (audiovisuaalmeedia 
teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1) rakendamine; 
— meediasektori arengu, sealhulgas meediakanalite paljususe, meediavabaduse ja meediaoskuse jälgimine; 
— audiovisuaalsektori ning teineteisele läheneva meedia- ja infosisutööstusega seotud majandus- ja õigusteabe 
kogumine, levitamine ja analüüs.  
See on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos meetmete eesmärkide saavutamisega või käesolevas artiklis nimetatud 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
09 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
09 02 77 02 Katseprojekt — Massiteabevahendite mitmekesisuse vaatlusvahendi kasutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  114 832,—  L 51/868  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 03 Katseprojekt — Ajakirjanduse ja massiteabevahendite vabaduse Euroopa keskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  400 000  0,—  603 937,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 04 Ettevalmistav meede — Ajakirjanduse ja massiteabevahendite vabaduse Euroopa keskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  1 000 000  500 000  600 000  1 000 000,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/869 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 04  (jätkub)  
Märkused  
Ettevalmistava meetme põhieesmärk on aidata kaasa ajakirjanduse ja massiteabevahendite vabaduse Euroopa keskuse 
loomisele. See lähtub Euroopa Liidu põhiõiguste hartast ja Euroopa ajakirjandusvabaduse hartast. Keskus hakkab 
toimima ühtse kontaktpunktina, mille poole saavad pöörduda ajakirjandusorganisatsioonid, üksikisikud ja meediaette- 
võtjad, kes seisavad silmitsi massiteabevahendite vabaduse rikkumistega. See toimib ka häirekeskusena äärmuslike 
juhtumite puhul, näiteks korraldades kogu maailmas abi vajavatele ajakirjanikele toetust. See viib ellu või koordineerib 
mitut meedet, mille eesmärk on tugevdada massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust ning mis võivad hõlmata 
meediatöötajatele suunatud koolitust, aruandeid, teabekogumismissioone, konverentse ja toetustegevust.  
Ettevalmistav meede saab kasu komisjoni loodud massiteabevahendite vabaduse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise 
töörühma tööst ning selle raames järgitakse soovitusi, mis on esitatud Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta 
resolutsioonis ühesuguste tingimuste kohta meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis, ning nõukogu 2013. aasta 
novembri järeldusi, milles kutsutakse komisjoni üles „jätkama selliste projektide toetamist, mille eesmärk on ajakirjanike 
ja meedia valdkonnas tegutsejate kaitse parandamine“.  
Lisaks rakendab Leipzigis asuv ajakirjanduse ja massiteabevahendite vabaduse Euroopa keskus 500 000 euro suurust 
eritoetuskava, mis on suunatud piiriülesele uurivale ajakirjandusele. Selle aluseks on katseprojekt, mille teemaks on 
Euroopa uurimisstipendiumid piiriülesele uurivale ajakirjandusele. Niisuguste projektide toetamine tugevdaks Euroopa 
avalikku sfääri ajal, mil kõnealune intensiivne valdkond on muutunud muutuva meediamaastiku tõttu keerulisemaks. 
Seda kava rakendab ajakirjanduse ja massiteabevahendite vabaduse Euroopa keskus ning selle abil toetatakse uurimist, 
millesse on kaasatud ajakirjanikud vähemalt kahest liikmesriigist. Tulemused avaldatakse asjaomastes liikmesriikides. 
Ettevalmistav meede tagab niisugust liiki toetuse jätkusuutlikkuse, tuginedes Euroopa uurimisstipendiumide katse- 
projekti tulemustele, et ergutada piiriülest uurivat ajakirjandust ja teabe jagamist.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 02 77 05 Ettevalmistav meede — Massiteabevahendite mitmekesisuse vaatlusvahendi kasutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  262 500  350 000  375 000  500 000,—  100 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  L 51/870  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 02 — DIGITAALNE ÜHTNE TURG  (jätkub)  
09 02 77  (jätkub)  
09 02 77 05  (jätkub)  
Selle ettevalmistava meetmega jätkatakse 2013. ja 2014. aastal Euroopa Parlamendi rahastatud katseprojekti, mille 
peamine eesmärk oli katsetada ja kohaldada massiteabevahendite mitmekesisuse vaatlusvahendit, mille töötas 2009. 
aastal komisjoni taotlusel välja Euroopa ülikoolide konsortsium.  
Vaatlusvahendit puudutavat katseprojekti rakendab praegu Euroopa Ülikool-Instituudi Robert Schumani nimelise 
süvauuringute keskuse massiteabevahendite mitmekesisuse ja vabaduse keskus, akadeemiline institutsioon, mille asutas 
2011. aastal Euroopa Komisjon, et edendada liidu jätkuvaid jõupingutusi massiteabevahendite mitmekesisuse ja 
meediavabaduse paremaks kaitseks Euroopas ning selle hindamiseks, milliseid meetmeid tuleb nende eesmärkide 
saavutamisele kaasaaitamiseks Euroopa või liikmesriikide tasandil võtta. Katseprojekti raames katsetab massiteabe- 
vahendite mitmekesisuse ja vabaduse keskus 2009. aastal välja töötatud vaatlusvahendi ühtlustatud versiooni üheksast 
liikmesriigist koosneva valimi peal. Valimisse kuuluvad Belgia, Bulgaaria, Eesti, Itaalia, Kreeka, Prantsusmaa, Taani, 
Ungari ja Ühendkuningriik. Need riigid valiti objektiivsete kriteeriumide alusel, et tagada võimalikult suur neutraalsus ja 
võimaldada vaatlusvahendi igakülgset rakendamist eri asjaoludel.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/871 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 03  EUROOPA ÜHENDAMISE 
RAHASTU — TELEKOM- 
MUNIKATSIOONIVÕRGUD  
09 03 01  Avalikust ja/või erasek- 
torist rahastatavate lairi- 
baühenduse projektide 
koostamine  1,1 p.m.  300 000  p.m.  450 000  900 000,—  300 000,—  100,00  
09 03 02  Telekommunikatsiooni- 
taristu projekte toetavaid 
erainvesteeringuid 
soodustava keskkonna 
loomine — Euroopa ühen- 
damise rahastu lairibaü- 
hendus  1,1 p.m.  45 000 000  37 287 000  18 643 500  10 000 000,—  0,—  0  
09 03 03  Üleeuroopaliste digiteenuste 
taristute koosvõime, 
säästva kasutuselevõtu, 
toimimise ja ajakohas- 
tamise ning Euroopa 
tasandil koordineerimise 
edendamine  1,1 104 018 258  71 830 000  103 130 661  60 166 409  83 492 781,32  19 311 736,97  26,89  
09 03 04  WiFi4EU — Toetus 
kohaliku tasuta WiFi kasu- 
tuselevõtmiseks  1,1 19 330 000  p.m.  
09 03 51  Varasemate programmide 
lõpuleviimine  
09 03 51 01  Programmi „Safer Internet“ 
lõpuleviimine (2009–2013)  1,1 p.m.  94 000  p.m.  285 000  12 000,—  4 817 182,25  5 124,66  
09 03 51 02  Programmi „Safer Internet 
plus“ lõpuleviimine 
— Interneti ja uute võrgu- 
tehnoloogiate ohutuma 
kasutamise edendamine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 09 03 51 — 
Vahesumma  p.m.  94 000  p.m.  285 000  12 000,—  4 817 182,25  5 124,66  
Peatükk 09 03 — 
Kogusumma  123 348 258  117 224 000  140 417 661  79 544 909  94 404 781,32  24 428 919,22  20,84  
Märkused  
Need märkused kehtivad kõigi selle peatüki eelarveridade kohta.  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa. L 51/872  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 01 Avalikust ja/või erasektorist rahastatavate lairibaühenduse projektide koostamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  450 000  900 000,—  300 000,—  
Märkused  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa Euroopa ühendamise rahastu eesmärkide saavutamisele, mis on 
sätestatud määruse (EL) nr 283/2014 artiklis 3.  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa Euroopa ühendamise rahastu lairibaühendusega seotud eesmärkide 
saavutamisele uuringute ja programmi rakendamist toetavate meetmete, eelkõige tehnilise abi kaudu, nagu on määr- 
atletud määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 2.  
Artikli alusel võetavaid meetmeid viiakse tavaliselt ellu kas toetuste või riigihangete kaudu, kas otsese juhtimise raames 
finantsmääruse artikli 58 lõike 1 punkti a tähenduses või kaudse juhtimise raames finantsmääruse artikli 58 lõike 1 
punkti c tähenduses.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 5 lõike 2 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi 
telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/ 
97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14), eelkõige selle artikli 6 lõige 9 ning selle lisa punkt 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 03 02 Telekommunikatsioonitaristu projekte toetavaid erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine — Euroopa 
ühendamise rahastu lairibaühendus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  45 000 000  37 287 000  18 643 500  10 000 000,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/873 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 02  (jätkub)  
Märkused  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa Euroopa ühendamise rahastu eesmärkide saavutamisele, mis on 
sätestatud määruse (EL) nr 283/2014 artiklis 3.  
Artikli alusel võetavate meetmetega toetatakse ühist huvi pakkuvaid projekte lairibavõrkude valdkonnas.  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa nimetatud eesmärkide saavutamisele finantsinstrumentide kaudu 
vastavalt määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 7 lõikele 4.  
Kulud katavad rahalise abi lairibavõrkudele, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 283/2014 artiklis 2.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eriti selle artikli 7 lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi 
telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/ 
97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14), eelkõige selle artikli 6 lõige 7 ning selle lisa punkt 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 03 03 Üleeuroopaliste digiteenuste taristute koosvõime, säästva kasutuselevõtu, toimimise ja ajakohastamise ning Euroopa 
tasandil koordineerimise edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
104 018 258  71 830 000  103 130 661  60 166 409  83 492 781,32  19 311 736,97  
Märkused  
Artikli alusel võetavad meetmed aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 283/ 
2014 artiklis 3.  
Nendega toetatakse ühist huvi pakkuvaid projekte digiteenuste taristu valdkonnas.  L 51/874  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 03  (jätkub)  
Artikli alusel võetavate meetmetega toetatakse üldiselt nimetatud eesmärke toetuste ja hankemenetluste kaudu: 
— põhiteenusplatvorme, mida rahastatakse üldiselt hankemenetluste kaudu; 
— üldteenuseid, mida rahastatakse üldiselt toetuste kaudu.  
Kuludest kaetakse digiteenuste taristute kogu tsüklit, sealhulgas teostatavusuuringuid, rakendamist, pidevat toimimist ja 
ajakohastamist, koordineerimist ja hindamist ning tehnilist abi, nagu see on kindlaks määratud määruse (EL) nr 283/ 
2014 artiklis 2. Rõhk ei ole mitte üksnes digiteenuste taristute ja nendega seotud teenuste väljatöötamisel, vaid ka 
selliste platvormide ja teenuste toimimisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), ning eriti selle artikli 4 lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi 
telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/ 
97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14), eelkõige selle artikli 6 lõiked 1–6 ja 9 ning selle lisa punktid 1 ja 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 03 04 WiFi4EU — Toetus kohaliku tasuta WiFi kasutuselevõtmiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 330 000  p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
See assigneering on ette nähtud selleks, et toetada avalikke ülesandeid täitvaid üksusi, kes paigaldavad kohalikke traadita 
side juurdepääsupunkte avaliku elu keskustes, näiteks haldusasutustes, raamatukogudes, tervishoiuasutustes ja avalikel 
välialadel.  28.2.2017  ET L 51/875 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eriti selle artikli 4 lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi 
telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/ 
97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14), eelkõige selle artikli 6 lõiked 1–6 ja 9 ning selle lisa punktid 1 ja 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 14. septembril 2016 esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega 
muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 seoses internetiühenduse edendamisega maapiirkondades 
(COM(2016) 589 final).  
09 03 51 Varasemate programmide lõpuleviimine  
09 03 51 01 Programmi „Safer Internet“ lõpuleviimine (2009–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  94 000  p.m.  285 000  12 000,—  4 817 182,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustuste katmiseks, mis on seotud programmiga „Safer Internet“.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa. L 51/876  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 03 — EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU — TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGUD  (jätkub)  
09 03 51  (jätkub)  
09 03 51 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse mitmeaastane 
ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (ELT L 348, 
24.12.2008, lk 118).  
09 03 51 02 Programmi „Safer Internet plus“ lõpuleviimine — Interneti ja uute võrgutehnoloogiate ohutuma kasutamise edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustuste katmiseks, mis on seotud programmiga „Safer Internet plus“.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 854/2005/EÜ, 11. mai 2005, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane 
programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks (ELT L 149, 11.6.2005, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/877 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 04  „HORISONT 2020“  
09 04 01  Tipptasemel teadus  
09 04 01 01  Teadusuuringute tugev- 
damine tulevaste ja kujune- 
misjärgus tehnoloogiate 
valdkonnas  1,1 322 099 260  216 700 000  215 400 890  244 098 326  243 726 534,40  106 488 106,62  49,14  
09 04 01 02  Euroopa teadustaristu (sh e- 
taristu) tõhustamine  1,1 108 536 406  100 482 000  97 889 261  95 000 000  108 386 200,—  100 058 865,04  99,58  
Artikkel 09 04 01 — 
Vahesumma  430 635 666  317 182 000  313 290 151  339 098 326  352 112 734,40  206 546 971,66  65,12  
09 04 02  Juhtpositsioon tööstuses  
09 04 02 01  Juhtpositsioon info- ja 
kommunikatsioonitehno- 
loogia valdkonnas  1,1 796 050 777  843 080 000  723 681 812  799 548 750  877 465 113,42  556 102 550,01  65,96  
Artikkel 09 04 02 — 
Vahesumma  796 050 777  843 080 000  723 681 812  799 548 750  877 465 113,42  556 102 550,01  65,96  
09 04 03  Ühiskonna probleemid  
09 04 03 01  Elukestva tervise ja heaolu 
parandamine  1,1 112 415 266  110 408 000  118 188 002  142 332 732  135 691 299,—  68 429 298,25  61,98  
09 04 03 02  Kaasava, innovatiivse ja 
turvalise Euroopa ühiskonna 
edendamine  1,1 47 214 020  40 538 000  36 564 471  47 093 653  42 935 845,—  16 982 895,32  41,89  
09 04 03 03  Turvalise Euroopa 
ühiskonna edendamine  1,1 49 556 358  42 673 000  45 791 092  50 080 000  53 355 278,—  24 826 611,57  58,18  
Artikkel 09 04 03 — 
Vahesumma  209 185 644  193 619 000  200 543 565  239 506 385  231 982 422,—  110 238 805,14  56,94  
09 04 07  Ühisettevõtted  
09 04 07 31  Ühisettevõte ECSEL — 
Euroopa juhtpositsiooni 
tugevdamine elektroonika- 
komponentide ja -süs- 
teemide toel — Toetuskulud  1,1 1 377 397  1 377 397  1 019 130  1 019 130  809 527,—  809 527,—  58,77  
09 04 07 32  Ühisettevõte ECSEL – 
Euroopa juhtpositsiooni 
tugevdamine elektroonika- 
komponentide ja -süs- 
teemide toel  1,1 168 037 603  128 734 204  153 127 070  120 651 306  102 455 287,—  55 691 374,07  43,26  
Artikkel 09 04 07 — 
Vahesumma  169 415 000  130 111 601  154 146 200  121 670 436  103 264 814,—  56 500 901,07  43,42  L 51/878  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 04 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses  
09 04 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  33 884 107,89  3 276 119,84  
09 04 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 566 235,—  42 683 102,13  
Artikkel 09 04 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  36 450 342,89  45 959 221,97  
09 04 51  Seitsmenda raampro- 
grammi (2007–2013) 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  269 111 000  p.m.  484 237 378  864 428,09  660 395 793,70  245,40  
09 04 52  Enne 2007. aastat 
alustatud teadusuuringute 
raamprogrammide lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
09 04 53  Konkurentsivõime ja uuen- 
dustegevuse raampro- 
grammi lõpuleviimine 
— Info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogramm  
09 04 53 01  Konkurentsivõime ja uuen- 
dustegevuse raampro- 
grammi lõpuleviimine 
— Info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia poliitika 
toetusprogramm 
(2007–2013)  1,1 p.m.  16 820 000  p.m.  38 588 500  295 413,45  55 990 806,29  332,88  
09 04 53 02  Enne 2007. aastat alustatud 
info- ja kommunikatsiooni- 
tehnoloogia programmide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 09 04 53 — 
Vahesumma  p.m.  16 820 000  p.m.  38 588 500  295 413,45  55 990 806,29  332,88  28.2.2017  ET L 51/879 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
09 04 77 01  Katseprojekt — Avatud 
teadmustehnoloogiad: 
teadmiste kaardistamine ja 
kinnitus  1,1 p.m.  1 166 315  p.m.  1 600 000  2 000 000,—  749 999,—  64,31  
09 04 77 02  Katseprojekt — Ühendatud 
tervise nimel: heaolu- ja 
tervishoiulahendused avatud 
juurdepääsuga FTTH- 
võrkudes  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  431 662,50  
09 04 77 03  Katseprojekt — REIsearch 
(Research Excellence Inno- 
vation Framework) — 
Euroopa teadusruumi 
konkurentsivõime suuren- 
damine teadlaste, kodanike, 
tööstuse ja poliitikute 
vahelise suhtluse paran- 
damise kaudu  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  400 000  0,—  297 508,—  
09 04 77 04  Katseprojekt — Euroopa 
digitaalarengu tegevuskava 
kohtub Silicon Valleyga  1,1 p.m.  100 000  150 000  75 000  
09 04 77 05  Ettevalmistav meede — 
Avatud teadmustehno- 
loogiad: teadmiste kaardis- 
tamine ja kinnitus  1,1 1 000 000  750 000  1 500 000  750 000  
09 04 77 06  Katseprojekt — Digitaalos- 
kused: uued erialad, uued 
õppemeetodid, uued 
töökohad  1,1 p.m.  320 000  400 000  200 000  
09 04 77 07  Katseprojekt — Uute tehno- 
loogiate ja digitaalsete 
vahendite kasutamise väljaa- 
rendamine hariduses  1,1 p.m.  200 000  400 000  200 000  
09 04 77 08  Ettevalmistav meede — 
REIsearch (Research 
Excellence Innovation 
Framework) – Euroopa 
teadusruumi konkurent- 
sivõime suurendamine tead- 
laste, kodanike, tööstuse ja 
poliitikute vahelise suhtluse 
parandamise kaudu  1,1 1 000 000  1 000 000  750 000  375 000  
09 04 77 09  Ettevalmistav meede — 
Nutikad tehased Ida- 
Euroopas  1,2 p.m.  1 500 000  2 000 000  1 000 000  L 51/880  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 10  Katseprojekt — Parimate 
tavade raamistik võitluseks 
laste seksuaalse kuritarvi- 
tamise vastu  1,1 1 000 000  500 000  
09 04 77 11  Katseprojekt — Algoritmid- 
ealase teadlikkuse suuren- 
damise algatus  1,1 600 000  300 000  
09 04 77 12  Katseprojekt — Digitaalsed 
edendajad VKEdes: digi- 
teerimise toetamine, et 
suurendada VKEde suut- 
likkust tegutseda rahvus- 
vaheliselt ja teha uuendusi  1,2 1 000 000  500 000  
09 04 77 13  Ettevalmistav meede — 
Digikeskuste võrgustik  1,1 1 500 000  750 000  
09 04 77 14  Ettevalmistav meede — 
Euroopa tööstuse digitehno- 
loogiale üleminek  1,1 1 500 000  750 000  
09 04 77 15  Katseprojekt — Veebi juur- 
depääsetavuse nõuete 
vaikimisi kohaldamine veebi 
loomevahendite ja -plat- 
vormide puhul (vaikimisi 
juurdepääs veebile)  1,1 600 000  300 000  
09 04 77 16  Katseprojekt — Haavatavaid 
inimesi infoühiskonnas 
käsitlev Euroopa platvorm: 
parimate tavade ja sotsiaal- 
majandusliku mõju kaardis- 
tamine haavatavate kogu- 
kondade mõjuvõimu 
suurendamiseks info- ja 
kommunikatsioonitehno- 
loogia (IKT) abil  1,2 750 000  375 000  
09 04 77 17  Katseprojekt — Start This 
Up! Idufirmadel põhinev 
ökosüsteem (ühendab 
ülikoole, ettevõtjaid ja 
idufirmade keskust Lääne- 
Pomorze vojevoodkonnas), 
mis kasutab ära piir- 
kondlikku potentsiaali 
väljaspool Poola keskseid 
linnu  1,2 750 000  375 000  
Artikkel 09 04 77 — 
Vahesumma  9 700 000  8 886 315  5 200 000  5 100 000  2 000 000,—  1 479 169,50  16,65  
Peatükk 09 04 — 
Kogusumma  1 614 987 087  1 778 809 916  1 396 861 728  2 027 749 775  1 604 435 268,25  1 693 214 219,34  95,19  
Märkused  
Kõnealused märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse 2014.–2020. aasta teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ jaoks 
ning varasemate teadusuuringute programmide (seitsmes raamprogramm ja sellele eelnenud raamprogrammid) ja info- 
ja kommunikatsioonitehnoloogia programmide (IKT poliitika toetamise programm (2007–2013) ja 2007. aastale 
eelnenud programmid) lõpuleviimiseks.  28.2.2017  ET L 51/881 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Programmile „Horisont 2020“ kuulub keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ ja muude 
juhtalgatuste, eelkõige algatuste „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa 
digitaalne tegevuskava“ rakendamises, samuti Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Programm „Horisont 
2020“ aitab ehitada liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, võimaldades kaasata piisavalt vahendeid 
teadus-, arendus- ja uuendustegevuse täiendavaks rahastamiseks.  
Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et 
aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel 
tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset 
vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja 
kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu liidus, ja tagada selle optimaalne kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevuse ja innovatsiooni sisusse. Eriti 
võetakse arvesse vajadust pingutada rohkem, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste 
tegemisel, teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse kantakse ka komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetasemeliste 
teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate selliste hindamiste rahastamine, mille 
eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning 
meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogram- 
midega ette nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) 
osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  L 51/882  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu tegevuses, kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3 
ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud eraldatakse punktis 09 04 50 01.  
Käesoleva peatüki haldusassigneeringud kantakse artiklisse 09 01 05.  
09 04 01 Tipptasemel teadus  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ peamine eesmärk on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada 
pidev maailmatasemel teadusuuringute jätkumine liidu pikaajalise konkurentsivõime kindlustamiseks. Sellega toetatakse 
parimaid ideid, arendatakse talente liidus, võimaldatakse teadlastele juurdepääs prioriteetsele teadustaristule ning 
muudetakse liit maailma parimate teadlaste silmis atraktiivseks. Rahastatav teadustegevus määratakse kindlaks 
vastavalt teadusringkondade vajadustele ja võimalustele, seadmata varem temaatilisi prioriteete. Teadusuuringute 
tegevuskava koostatakse tihedas koostöös teadusringkondadega ning uurimistegevust rahastatakse taseme alusel.  
09 04 01 01 Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
322 099 260  216 700 000  215 400 890  244 098 326  243 726 534,40  106 488 106,62  
Märkused  
Erieesmärk on soodustada pöördeliselt uue tehnoloogia tekkimist teaduslikel alustel põhinevate uute ja väga riskantsete 
ideede uurimise teel. Paindliku toetuse andmisega sihipärasele valdkondadevahelisele koostööle erineva mahuga 
teadusuuringutes ning uuenduslike uurimistavade kasutuselevõtuga püütakse leida ja kasutada võimalusi, mis annavad 
kodanikele, majandusele ja ühiskonnale pikaajalist kasu.  
Erieesmärk „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ on suunatud igasugusele teaduspõhisele innovatsioonile: alates 
õrnade kujunemisjärgus ideede varasest väikesemahulisest uurimisest alt-üles-põhimõttel kuni uute teadlaste ja inno- 
vaatikakogukondade loomiseni kujunemisjärgus pöördelistes uurimisvaldkondades ning suurte ühiste teadusuuringute 
algatamiseni kaugelevaatavate sihtide saavutamiseks koostatud tegevuskava alusel.  28.2.2017  ET L 51/883 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 01  (jätkub)  
09 04 01 01  (jätkub)  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastusalgatusi. Punkti kantakse ka kulud, mis 
on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, komisjoni 
korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud 
kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide 
jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende 
tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 1 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 01 02 Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
108 536 406  100 482 000  97 889 261  95 000 000  108 386 200,—  100 058 865,04  
Märkused  
Erieesmärk on anda Euroopale tipptasemel teadustaristu, mida saavad kasutada kõik Euroopa ja muu maailma teadlased, 
ning kasutada täiel määral ära selle potentsiaal teaduse ja innovatsiooni edendamiseks.  
Tegevusega keskendutakse e-taristu väljaarendamisele, kasutuselevõtule ja tööshoidmisele. Lisaks nähakse ette meetmed 
innovatsiooniks, teadustaristu inimressursside suurendamiseks, poliitika kujundamiseks ja rahvusvaheliseks koostööks.  L 51/884  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 01  (jätkub)  
09 04 01 02  (jätkub)  
On tarvis ühtset ja teenustepõhist lähenemisviisi, et saavutada e-taristu, mis vastaks Euroopa teaduse, tööstuse ja 
ühiskonna vajadustele, st et töötataks välja ja võetaks kasutusele laiadele teadusringkondadele sobivad ühtsed e-taristu 
teenused. On vaja maksimeerida riikliku tasandi e-taristu väljatöötamise kooskõlastatus ja koostoime ning laiendada e- 
taristud väljapoole teadust, et need hõlmaks ka tööstust ja ühiskonda.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastusalgatusi. Punkti kantakse ka kulud, mis 
on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, komisjoni 
korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud 
kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide 
jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende 
tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
1 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 02 Juhtpositsioon tööstuses  
Märkused  
Tegemist on programmi „Horisont 2020“ prioriteediga, mille eesmärk on suurendada liidu atraktiivsust teadusuur- 
ingutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute jaoks, stimuleerides meetmeid, mille tegevuskava määravad kindlaks 
ettevõtjad, ning kiirendada uue tehnoloogia arendamist, et toetada ettevõtjaid ja majanduskasvu tulevikus. Prioriteedi 
raames tehakse suuri investeeringuid olulisimatesse tööstustehnoloogiatesse, suurendatakse liidu ettevõtetele piisava 
rahastuse pakkumisega nende kasvuvõimalusi ning aidatakse uuenduslikel VKEdel saada maailma tippettevõteteks.  28.2.2017  ET L 51/885 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 02  (jätkub)  
09 04 02 01 Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
796 050 777  843 080 000  723 681 812  799 548 750  877 465 113,42  556 102 550,01  
Märkused  
Erieesmärk on säilitada ja saavutada üleilmne juhtpositsioon progressi võimaldavate tehnoloogiate valdkonnas, mis 
toetavad konkurentsivõimet kõigis olemasolevates ja tulevastes tööstusharudes ja valdkondades. Kooskõlas Euroopa 
digitaalse ühtse turuga on IKT valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni erieesmärk pakkuda Euroopale IKT arengust 
tulenevaid võimalusi, mille ärakasutamine toob kasu nii kodanikele, ettevõtetele kui ka teadlastele.  
IKT on innovatsiooni ja konkurentsivõime alus paljudel erinevatel eraõiguslikel ja avalik-õiguslikel turgudel ja erinevates 
sektorites ning võimaldab teaduslikku progressi kõikides valdkondades. Järgmise kümne aasta jooksul on digitaaltehno- 
loogia ning IKT-komponentide, -taristu ja -teenuste muundav mõju kõikides eluvaldkondades üha enam nähtav.  
Meetmetega tugevdatakse liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne juhtpositsioon info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia abil, ning tagatakse, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa kodanikele, 
äriühingutele, tööstusele ja valitsusasutustele. Erieesmärgi „Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
valdkonnas“ meetmed põhinevad peamiselt teadus- ja innovatsioonikavadel, mille on koostanud tööstusharud ja 
ettevõtjad koostöös teadusringkondadega ja milles keskendutakse erasektori investeeringute stimuleerimisele.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastusalgatusi. Punkti kantakse ka kulud, mis 
on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, komisjoni 
korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud 
kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide 
jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende 
tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
2 punkti a alapunkt i.  L 51/886  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 02  (jätkub)  
09 04 02 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 03 Ühiskonna probleemid  
Märkused  
Tegemist on programmi „Horisont 2020“ prioriteediga, mille eesmärk on lahendada strateegias „Euroopa 2020“ esitatud 
olulisi ühiskondlikke probleeme. Meetmeid rakendatakse probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri 
valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Meetmed hõlmavad kõikvõimalikku tegevust 
teadusuuringutest turuleviimiseni, keskendudes uuendusena innovatsiooniga seotud tegevusele, nagu katsetamine, 
tutvustamine ja proovisüsteemid, riigihangete toetamine, disain, lõppkasutaja vajadustest lähtuv innovatsioon, sotsiaalne 
innovatsioon ning innovatiivsete lahenduste turuleviimine. Meetmetega toetatakse otseselt konkreetse valdkonna polii- 
tilist pädevust liidu tasandil.  
09 04 03 01 Elukestva tervise ja heaolu parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
112 415 266  110 408 000  118 188 002  142 332 732  135 691 299,—  68 429 298,25  
Märkused  
E-tervise tegevuskava (2012–2020) siht on arendada ja kasutada e-tervist, et lahendada mitu 21. sajandi esimese poole 
kõige pakilisemat tervishoiu- ja tervishoiusüsteemi probleemi, nimelt: 
— hoida paremini vaos kroonilisi haigusi ja hulgihaigestumust ning täiustada tõhusaid haiguste ärahoidmise ja tervise 
edendamise meetodeid; 
— muuta tervishoiusüsteemid jätkusuutlikumaks ja tõhusamaks, vallandades innovatsioonipotentsiaali, parandades 
patsiendi-/isikukeskseid tervishoiuteenuseid, suurendades kodanike mõjuvõimu ning kannustades organisatsioonilisi 
muudatusi; 
— edendada piiriülest tervishoidu, terviseohutust, solidaarsust, universaalsust ja võrdsust; 
— parandada e-tervise toodete ja teenuste arendamise õiguslikke ja turutingimusi.  28.2.2017  ET L 51/887 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 03  (jätkub)  
09 04 03 01  (jätkub)  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad tooted ja teenused on osutunud kasulikuks abivahendiks selliste 
suurte väljakutsete lahendamisel nagu isiklik tervisetehnoloogia, kaugtervishoid ja kaughoolekande lahendused, pikema 
aktiivse ja iseseisva elu toetamine ja hooldamine kodus. Samuti kujutab see endast uut suurt kasvuvõimalust, kuna info- 
ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste jaoks kerkivad esile uued suured tervise, demograa- 
filiste muutuste ja heaoluga seotud turud.  
Meetmed hõlmavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamist ja kasutamist tervise, heaolu ja väärika 
vananemise algatuste puhul. Seejuures tuginetakse uutele alustehnoloogiatele, mis moodustavad osa info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogiast ettepaneku „Juhtpositsiooni saavutamiseks progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia 
valdkonnas“ raames, nagu mikro-/nanosüsteemid, manussüsteemid, robootika, „Tuleviku internet“ ja pilvetehnoloogia. 
Samuti toetutakse turvalisust ja eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate täiendavale arendamisele.  
Toetatakse ka intelligentset elukeskkonda käsitleva teadus- ja arendustegevuse programmi, et selle kaudu oleks võimalik 
aidata kaasa info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste kättesaadavusele turul ja nende 
kasutamisele, täiendavalt toetatakse ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia innovatsiooni- ja katseprojekte, et järgida 
täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevat Euroopa innovatsioonipartnerlust ja tegevuskava „E-tervis 2020“.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastamise algatusi. Punkti kantakse ka kulud, 
mis on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, 
komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega 
seotud kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide 
jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende 
tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 51/888  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 03  (jätkub)  
09 04 03 02 Kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa ühiskonna edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
47 214 020  40 538 000  36 564 471  47 093 653  42 935 845,—  16 982 895,32  
Märkused  
Erieesmärk on edendada seoses enneolematute muutuste ja üleilmse vastastikuse sõltuvuse suurenemisega kaasavat, 
innovatiivset ja analüüsivat Euroopa ühiskonda.  
Meetmed hõlmavad nelja peamist valdkonda: info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinev avaliku sektori innov- 
atsioon, Euroopa intellektuaalse aluse mõistmine ja säilitamine, õppimine ning kaasamine.  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva avaliku sektori innovatsiooni all mõistetakse info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia kasutamist uute protsesside, toodete, teenuste ja abimeetodite loomisel ja rakendamisel, mille 
tulemusel kasvab märkimisväärselt avalike teenuste kulutõhusus ning paraneb tulemuslikkus ja kvaliteet. Avalik haldus 
peaks tulevikus juba olemuslikult olema digitaalne ja piiriülene. Meetmed hõlmavad tõhusate, avatud ja kodaniku- 
kesksete avalike teenuste edendamist, mis kaasavad avalikku sektorit innovatsioonis ja muutustes osalejana, ning 
piiriüleseid innovatsioonimeetmeid või avalike teenuste tõrgeteta osutamist.  
Teise valdkonna peamine eesmärk on aidata mõista Euroopa intellektuaalset alust, Euroopa ajalugu ja arvukaid Euroopa- 
siseseid ja -väliseid mõjusid, mis on tänapäeval meie elu inspiratsiooniallikaks. Lisaks on eesmärgiks edendada 
juurdepääsu kultuuripärandile ja kultuuripärandi kasutamist.  
Kolmanda valdkonna eesmärk on toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdast kasutuselevõttu Euroopa 
koolides ja koolitusasutustes.  
Neljanda valdkonna raames püütakse eakaid (üle 65-aastaseid), töötuid ja madala haridustasemega isikuid, sisser- 
ändajaid, hooldust vajavaid isikuid, kaugetes või vaesemates piirkondades elavaid isikuid, puudega isikuid ning 
kodutuid täielikult ühiskonda kaasata. Meetmetes keskendutakse neile isikutele vajaliku digitaaloskuse andmisele ja 
juurdepääsu võimaldamisele digitaalsele tehnoloogiale. Samuti toetatakse meetmeid, millega soodustatakse kaasavusele 
ja vastutusele rohkem tähelepanu pööravaid IKT-alaseid uuendusi.  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastamise algatusi. Punkti kantakse ka 
projektide läbivaatamisel osalevate sõltumatute ekspertidega seotud kulud, komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi 
pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kulutused uuringutele, 
analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide jälgimise ja hindamisega seotud 
kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa 
arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Käesoleva assigneeringuga rahastatakse osaliselt ka liidu toetust valitsustevahelisele raamistikule üleeuroopalise teadus- 
ja tehnoloogiaalase koostöö valdkonnas (COST).  28.2.2017  ET L 51/889 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 03  (jätkub)  
09 04 03 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt f.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 03 03 Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
49 556 358  42 673 000  45 791 092  50 080 000  53 355 278,—  24 826 611,57  
Märkused  
Erieesmärk on edendada turvalist ühiskonda, toetades liidu ja selle kodanike vabaduse ja julgeoleku kaitsmist.  
Integreeritud meetmestiku kaudu töötatakse välja lahendusi meie ühiskonna ja majanduse kaitsmiseks neid toetavate 
info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate juhuslike ja inimtegevusest põhjustatud toimimishäirete eest; pakutakse välja 
lahendusi seoses läbivalt turvaliste IKT-süsteemide, -teenuste ja -rakendustega; tagatakse eraelu puutumatusega seotud 
inimõigus digitaalses ühiskonnas; pakutakse tööstusele stiimuleid turvalise info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
tootmiseks; stimuleeritakse turvalise info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuselevõtmist.  
Eesmärk on tagada ühtsel digitaalsel turul küberjulgeolek, usaldus ja privaatsus, püüdes samal ajal parandada liidu 
julgeoleku-, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia- ning teenustetööstuse konkurentsivõimet. Veel üks eesmärk on 
suurendada kasutajate usaldust osaluse vastu digitaalühiskonnas ning saada üle kodanike kahtlustest seoses nende 
isikuandmete avalikustamisega internetis turvalisusprobleemide tõttu (näiteks interneti kasutamisel pangateenuste või 
kaupade ostmiseks).  L 51/890  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 03  (jätkub)  
09 04 03 03  (jätkub)  
Meetmed hõlmavad koostööd, võrkude loomist ja riiklike kavade kooskõlastamise algatusi. Punkti kantakse ka 
projektide läbivaatamisel osalevate sõltumatute ekspertidega seotud kulud, komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi 
pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kulutused uuringutele, 
analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide jälgimise ja hindamisega seotud 
kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa 
arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt g.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 07 Ühisettevõtted  
09 04 07 31 Ühisettevõte ECSEL — Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel — 
Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 377 397  1 377 397  1 019 130  1 019 130  809 527,—  809 527,—  
Märkused  
Ühisettevõte ECSEL aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige prioriteedi „Juhtpositsioon 
tööstuses“ alajaotuse „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia“ elluviimisele. Ühisettevõtte eesmärk on hoida Euroopat 
elektrooniliste komponentide ja süsteemide alal esirinnas ja kiiremini vähendada tootmiseni kuluvat aega.  28.2.2017  ET L 51/891 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 07  (jätkub)  
09 04 07 31  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Nõukogu määrus (EL) nr 561/2014, 6. mai 2014, ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 07 32 Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
168 037 603  128 734 204  153 127 070  120 651 306  102 455 287,—  55 691 374,07  
Märkused  
Ühisettevõte ECSEL aitab kaasa raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele ja eelkõige prioriteedi „Juhtpositsioon 
tööstuses“ alajaotuse „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia“ elluviimisele. Ühisettevõtte eesmärk on hoida Euroopat 
elektrooniliste komponentide ja süsteemide alal esirinnas ja kiiremini vähendada tootmiseni kuluvat aega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  L 51/892  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 07  (jätkub)  
09 04 07 32  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Nõukogu määrus (EL) nr 561/2014, 6. mai 2014, ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
09 04 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses  
09 04 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  33 884 107,89  3 276 119,84  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 2014.–2020. aastaks selliste kulude katmiseks, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloo- 
giaarenduse valdkonna projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt 
saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kirjendatud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
09 04 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  2 566 235,—  42 683 102,13  28.2.2017  ET L 51/893 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 50  (jätkub)  
09 04 50 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna 
projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, 
mille alusel avatakse täiendavaid assigneeringuid enne 2014. aastat.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kirjendatud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
09 04 51 Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  269 111 000  p.m.  484 237 378  864 428,09  660 395 793,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seitsmenda raamprogrammiga (2007–2013) seotud varasemate kohustuste katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  L 51/894  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008, 20. detsember 2007, millega luuakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, 
lk 21).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloo- 
giaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52).  
09 04 52 Enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 2007. aasta eelsete teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimisega seotud varasemate 
kohustuste katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  28.2.2017  ET L 51/895 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 52  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust nr 
1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi 
kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/834/EÜ, 30. september 2002, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 
eriprogrammi „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine“ (2002–2006) vastuvõtmise kohta 
(EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/835/EÜ, 30. september 2002, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi struktureerimine“ (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, 
lk 44).  
09 04 53 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi lõpuleviimine — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogramm  
09 04 53 01 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi lõpuleviimine — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogramm (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  16 820 000  p.m.  38 588 500  295 413,45  55 990 806,29  L 51/896  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 53  (jätkub)  
09 04 53 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustuste katmiseks, mis on seotud algatusega „Konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogramm – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogramm“.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
09 04 53 02 Enne 2007. aastat alustatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustuste katmiseks, mis on seotud programmiga „eContent Plus“ 
(võrgud telekommunikatsioonisektoris) ja mitmeaastase programmiga „MODINIS“.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2236/95, 18. september 1995, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/897 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 53  (jätkub)  
09 04 53 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2717/95/EÜ, 9. november 1995, EURO-ISDNi (integraalteenuste digitaalvõrk) 
kui üleeuroopalise võrgu arendamise suuniste kohta (EÜT L 282, 24.11.1995, lk 16).  
Nõukogu otsus 96/339/EÜ, 20. mai 1996, millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm Euroopa 
multimeediamaterjalidega tegeleva sektori arengu stimuleerimiseks ja multimeediamaterjalide kasutamise edendamiseks 
tekkivas infoühiskonnas (INFO 2000) (EÜT L 129, 30.5.1996, lk 24).  
Nõukogu otsus 96/664/EÜ, 21. november 1996, mitmeaastase programmi vastuvõtmise kohta, millega edendatakse 
ühenduse infoühiskonna keelelist mitmekesisust (EÜT L 306, 28.11.1996, lk 40).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1336/97/EÜ, 17. juuni 1997, üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke 
käsitlevate suuniste kohta (EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12).  
Nõukogu otsus 98/253/EÜ, 30. märts 1998, millega võetakse vastu Euroopas infoühiskonna loomise soodustamist 
käsitlev ühenduse mitmeaastane programm (Infoühiskond) (EÜT L 107, 7.4.1998, lk 10).  
Nõukogu otsus 2001/48/EÜ, 22. detsember 2000, millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm, et 
stimuleerida Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ülemaailmsetes võrkudes ja edendada 
infoühiskonna keelelist mitmekesisust (EÜT L 14, 18.1.2001, lk 32).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2256/2003/EÜ, 17. november 2003, millega võetakse vastu mitmeaastane 
programm (2003–2005), mis käsitleb e-Euroopa 2005 tegevuskava järelevalvet, heade tavade levitamist ning võrgu- ja 
infoturvet (MODINIS) (ELT L 336, 23.12.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 456/2005/EÜ, 9. märts 2005, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane 
tegevuskava digitaalse infosisu juurdepääsetavuse, kasulikkuse ja kasutatavuse suurendamiseks Euroopas (ELT L 79, 
24.3.2005, lk 1).  
09 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
09 04 77 01 Katseprojekt — Avatud teadmustehnoloogiad: teadmiste kaardistamine ja kinnitus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 166 315  p.m.  1 600 000  2 000 000,—  749 999,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/898  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 02 Katseprojekt — Ühendatud tervise nimel: heaolu- ja tervishoiulahendused avatud juurdepääsuga FTTH-võrkudes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  500 000  0,—  431 662,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 03 Katseprojekt — REIsearch (Research Excellence Innovation Framework) — Euroopa teadusruumi konkurentsivõime 
suurendamine teadlaste, kodanike, tööstuse ja poliitikute vahelise suhtluse parandamise kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  400 000  0,—  297 508,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2017  ET L 51/899 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa digitaalarengu tegevuskava kohtub Silicon Valleyga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  100 000  150 000  75 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Juba aastakümneid tõmbab tuhandeid ettevõtjaid ligi Silicon Valley – piirkond, millel on ainulaadne uuenduskeskkond. 
Paljud Euroopa ettevõtjad on seal loonud ka oma edukad ettevõtted, genereerinud teadmisi ja teinud üleilmseid 
investeeringuid. Silicon Valley on ka paljude digitaalvaldkonna idufirmade ja digitaalse innovatsiooni sünnikoht. 
Euroopa Komisjoni uue digitaalse ühtse turu strateegia kontekstis on vaja platvormi Silicon Valleyga digitaalarengu 
tegevuskava teemal suhtlemiseks, Silicon Valleys asuva välismaal elavate liidu kodanike kogukonnaga ühenduses 
püsimiseks ning sildade loomiseks Euroopa digitaalkeskkonna ja Silicon Valley vahel. Sellega tekitatakse koostoimet, 
suurendatakse teadlikkust Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja selle raames idufirmadele pakutava toetuse kohta (nt 
Euroopa idufirmade algatus „Startup Europe“), lisaks toimib see ka Silicon Valleys saadud teadmiste ja kogemuste 
jagamise kanalina. Samuti võimaldaks see Euroopal tuua oma digitaalarengu tegevuskava lähemale Silicon Valleys 
asuvale välismaal elavate liidu kodanike kogukonnale, eriti selliste uute reformidega seoses nagu digitaalne ühtne turg ja 
kapitaliturgude liit. Teised riigid juba tegelevad sellise tegevusega. India korraldab Silicon Valleys regulaarselt TiECon 
konverentsi, näiteks selleks, et luua Silicon Valleys tegutsevate India ekspertide ja nende kodumaa vahel tugevam sild. 
Konverentsi TiECon külastavad tuhanded India ettevõtjad ja tegevjuhid olulistest India ettevõtetest. Euroopa Komisjon 
toetab 2015. aastal projekti „Welcome“ raames Silicon Valleys asuvate idufirmadega seotud üritust nimega „Startup 
Europe Comes to Silicon Valley“ (SEC2SV). 2016. aastaks kavandatava katseprojektiga on ette nähtud Silicon Valleys 
Euroopa digitaalvaldkonna konverentsi korraldamine, millega kaasnevad üritused ja kohtumised, millega luuakse 
kontakte välismaal elavate liidu kodanikega ning milles keskendutakse eelkõige digitaalmajandusele, digitaalsele innov- 
atsioonile ja digiteerimisele. Käesolevas algatuses kasutataks ära ka 2015. aasta algatuse raames saadud kogemusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/900  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 05 Ettevalmistav meede — Avatud teadmustehnoloogiad: teadmiste kaardistamine ja kinnitus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  750 000  1 500 000  750 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Kõrgharidus ja teadusuuringud arenevad kiiresti. Uute teadmustehnoloogiate loomine eeldab õpetajate, õppijate ja 
teadlaste, aga ka kõigi muude uute turunõudmistega kohanemist vajavate inimeste koolitamist. Paljud püüdlused – 
näiteks kodanike teadusalgatused, teaduslikud avastusmängud ja massidele mõeldud veebipõhised kursused – näitavad, 
et haridus ja teadus – nii nagu paljud teised valdkonnad – arenevad kiiresti. Et sellise uue õppesüsteemi kogu potentsiaali 
tööturu huvides täielikult ära kasutada, on vaja ka meetodeid, millega õpitu kvaliteeti hinnata. See tähendab, et tuleb 
luua mehhanism, mis võimaldaks üksikisikutel hinnata oma pädevust (ehk luua individuaalne teadmuskaart), tööturul 
nõutavaid oskusi ning õpiteed, mis neid kahte võiks ühendada, ning seega pakkuda igale inimesele õiget sisu. Ainult sel 
viisil on võimalik tagada, et igale sihtrühmale tehakse kättesaadavaks just talle vajalik sisu. Õpitee jälgimiseks tuleks 
tagada omandatud teadmiste kinnitus kas veebitunnistuste või omistatavate märkide kaudu.  
Seda tüüpi sotsiaalsest ja tehnoloogilisest innovatsioonist oleks kasu kõigile kodanikele, olenemata nende rahalistest 
võimalustest, kõneldavatest keeltest, vanusest, tervisest või kultuuritaustast. Seega aitaks selline projekt vähendada 
teadmiste taseme erinevust ja töötust, aidates eelkõige praegu töötuid noori, et suurendada nende õppimisvõimalusi ja 
leida uusi karjäärivõimalusi.  
Käesoleva katseprojekti üldeesmärk on esitleda kogu Euroopat hõlmavat info- ja kommunikatsioonitehnoloogial 
põhinevat süsteemi, millega lühendatakse Euroopa kodanike koolitusele ja ümberõppele kuluvat aega veebipõhiste 
kursuste ja avatud õppematerjalide kasutamise maksimeerimise kaudu. Katseprojektiga töötatakse välja ja võetakse 
kasutusele internetipõhiseid teenuseid integreeriv tehnoloogiaplatvorm, mis hõlmab muu hulgas järgmisi mooduleid: 
— oskuste/pädevuste kaardistamine; 
— kohandatud õpiteed (haridusteenuste, sh spetsiaalsete avatud õppematerjalide kaudu); 
— mehhanismid omandatud teadmiste kinnitamiseks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/901 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 06 Katseprojekt — Digitaaloskused: uued erialad, uued õppemeetodid, uued töökohad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  320 000  400 000  200 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektiga valmistatakse Euroopa majandus, tööturg ja haridusraamistikud ette uuteks digitaaloskusteks, 
julgustades uute digitaalerialade tunnustamist ja luues ühise metoodika, mis võimaldab liikmesriikidel olla uue 
digirevolutsiooni esirinnas. See eeldab liikmesriikide ekspertidest koosneva mitme töörühma loomist, kes vahetavad 
ideid ja soovitavad lahendusi, kuidas võiks haridussüsteem valmistada inimesi ette uuteks digitaaloskusteks, kuidas neid 
uusi erialasid määratleda ja tunnustada ning millised on uute digitaalsete töökohtadega seonduvad nõudmised, 
tingimused ja sotsiaalne staatus. Eesmärk on valmistada ette materjalid ja ettepanekud, mis võimaldavad liidul ja 
liikmesriikidel valmistuda uueks nihkeks Euroopa majanduses. Selle katseprojekti alusel võetavad konkreetsed meetmed 
viivad konsultatsioonideni liikmesriikide ning hariduse, sotsiaalteenuste ja tööturu valdkonna sidusrühmade vahel.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 07 Katseprojekt — Uute tehnoloogiate ja digitaalsete vahendite kasutamise väljaarendamine hariduses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  200 000  400 000  200 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekti käigus selgitatakse välja parimad Euroopas kasutatavad mudelid ja parimad tavad uute tehnoloogiate ja 
digitaalsete vahendite kasutamiseks hariduses. Projektiga suurendatakse kesksete sihtrühmade teadlikkust ja teadmisi 
digitaalhariduse plussidest ja mehhanismidest Euroopa uue tehnoloogia hariduslike vahendite väljatöötamiseks ja 
elluviimiseks.  L 51/902  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 08 Ettevalmistav meede — REIsearch (Research Excellence Innovation Framework) – Euroopa teadusruumi konkurent- 
sivõime suurendamine teadlaste, kodanike, tööstuse ja poliitikute vahelise suhtluse parandamise kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  1 000 000  750 000  375 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Meetmega püütakse kiirendada Euroopa intellektuaalkapitali täielikku kasutamist uute meediavahendite abil kodanike, 
ettevõtjate ja teadlaste huvides. Edukale katseprojektile tugineva ettevalmistava meetmega laiendatakse platvormi 
tegevust.  
Ettevalmistav meede hõlmab sotsiaalvõrgustike kontseptsioonil e-taristu platvormi laiendamist, et hõlbustada teadlaste, 
poliitikute ja kodanike otsest suhtlust Euroopa teadusruumis meedia osalusel.  
Inspireerituna strateegias „Euroopa 2020“ välja toodud ühiskondlikest probleemidest toetatakse REIsearchiga virtuaalk- 
lastrite loomist kesksete teemade ümber ja luuakse otsene tee teadlaste ja ühiskonna vahelise avatud dialoogi pida- 
miseks.  
Meetmega edendatakse teadlaste, kodanike ja poliitikute vahelist aktiivset suhtlust Euroopa meedia ja sotsiaalvõrgustike 
kaasamise abil, et toetada kodanike osalemist teadusalaste eesmärkide seadmisel, käimasolevates teadusuuringutes ning 
aruteludes uuringute tulemuste ja mõju kohta ühiskonnale, poliitikale ja edaspidisele teadustegevusele. Sellega toetatakse 
tõenditel põhinevat poliitikakujundamist kõigi liidu meetmete osas kooskõlas kvaliteetsema õigusloome püüdlustega. 
REIsearch toetab teaduspõhist poliitikakujundamist, võimaldades kõigil tutvuda teadusalase teabega ja sisaldades 
teadmiste kriitilist massi, et äratada usaldust kõigis platvormi kasutajates. See on neutraalne platvorm, mis ei ole 
kallutatud ei riikliku päritolu ega erialase tausta järgi. Arutelud on seotud nende aluseks olevate teaduslike tõenditega.  28.2.2017  ET L 51/903 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 08  (jätkub)  
14 kuud kestnud edukale katseprojektile tuginedes laieneb REIsearch ettevalmistavaks meetmeks saades ja katab 
täismahus sotsiaalprobleeme, mis võimaldab selle kasutajatel tegelda enda valitud küsimustega ja ise otsustada klastrite 
ning arutelusuundade üle. Lisaks platvormile endale integreerib REIsearch terve rea vahendeid, nt suurandmete/ 
sotsiaalmeedia andmehankimine, uued tehisintellekti ja semantilise veebi rakendused, et saada teavet teadusliku 
konsensuse ja arutelude suundade ja voogude kohta.  
Ettevalmistava meetme eesmärgid: 
— laiendada ja tugevdada 2015. aastal beetaversioonina kasutusele võetud usaldusväärset kasumit mittetaotlevat e- 
taristut (mis sarnaneb sotsiaalvõrgustikega), et edendada aktiivsemat suhtlust ja arutelusid erialade ja sektorite vahel 
ning piiriüleselt; 
— analüüsida ja hinnata beetaversiooni kasutuselevõtmise tulemusi ja töötada välja otsingualgoritmid ja suundumuste 
kaardistamise suutlikkuse aluseks olevad andmekaevandamismehhanismid; 
— edendada veelgi koostalitlusvõimet olemasolevate teadusuuringute andmebaaside ja platvormidega, kasutades selleks 
ühte juurdepääsupunkti kõigi riikide ja erialade teadusuuringute tulemustele (koostalitlusvõime), millega on 
ühendatud olemasolevad Euroopa algatused; 
— suurendada virtuaalklastrite arvu, et hõlmata kõik „ühiskondlikud probleemid“, mis tooks kokku teadlased, tööstuse, 
kodanikud ja poliitikud, et edendada koostööd nende põhiteemade osas; 
— luua nende virtuaalklastrite ja kodanike vahel otsene dialoog Euroopa juhtiva meediaga loodava ühenduse kaudu.  
Ettevalmistava meetmega püütakse reageerida mõnele digitaalarengu tegevuskavas ja programmis „Horisont 2020“ 
nimetatud vajadusele ja probleemile. Sellega toetatakse ka Euroopa teadusruumi aluseks olevaid taristuid, mis on väga 
olulised mootorid Euroopa innovatsioonipotentsiaali avamiseks, mis viib töökohtade loomise ja majanduskasvuni.  
Meetmega käsitletavad aktuaalsed küsimused: IKT hiljutine areng on näidanud, kuidas sotsiaalvõrgustike ja e-taristute 
mõjuvõim võib aidata ära kasutada võrgustike potentsiaali.  
Teadusuuringute e-taristute praeguse veebikeskkonnaga seotud probleemid on järgmised: 
— suurus: enamik olemasolevatest võrgustikest on liiga väikesed, et hõlmata muud peale oma konkreetse valdkonna ja 
teadlaste rühma (komisjoni statistika järgi on keskmine teadlaste veebivõrgustiku suurus umbes 100 kasutajat). Vaja 
on suurt koostalitlusvõimelist võrgustikku, mis võimaldaks teadlastel ja muudel sidusrühmadel leida tuttava vahendi 
abil vajalikku teavet eri sektoritest ja valdkondadest; 
— ulatus: tavaliselt ühendavad võrgustikud sama valdkonna ja sektori kasutajaid. Euroopa innovatsioonisuutlikkuse 
vallapäästmiseks on vaja teha erialadevaheliste (sektori- ja valdkondadevaheliste) ühenduste loomine lihtsamaks;  L 51/904  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 08  (jätkub)  
— usaldusväärsus: üks peamisi põhjuseid, miks suured teadusuuringute võrgustikud ei ole olnud edukad, on see, et 
praegused suhted rajanevad ikka veel isiklikel suhetel ja veebiidentiteete ei usaldata. Erialadevaheliste ühenduste 
tõeliseks edendamiseks on vaja süsteemi, milles isiku tuvastamine loob turvalise keskkonna kõigile kasutajatele; 
— usaldus: see on igasuguse võrgustiku kõige tähtsam aspekt. Turu-uuringud viitavad sellele, et koostöös sidus- 
rühmadega tuleks töötada välja Euroopa sotsiaalvõrgustikud/taristud, need peaksid olema kasumit mittetaotlevad ja 
neil peaks olema koos teadlastega välja töötatud selge intellektuaalomandi poliitika.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 09 Ettevalmistav meede — Nutikad tehased Ida-Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 500 000  2 000 000  1 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega püütakse tagada ühtne, koordineeritud ja jätkusuutlik lähenemisviis, kindlustada, arendada ja 
süvendada kõigi Ida-Euroopa asjaomaste sidusrühmade (ettevõtlus, teadusringkonnad, teadusorganisatsioonid ja kodani- 
kuühiskond) kaasatust ning teavitada, valmistada ette ja aidata Euroopa selle osa piirkondlikel üksustel arendada 
projekte komisjoni nutikate tehaste kava alusel. Meede hõlmab neid deindustrialiseerimisest tõsiselt mõjutatud Ida- 
Euroopa piirkondi, kuhu ei ole veel nutikaid tehaseid kavandatud ega käiku lastud, ning neid piirkondi, kus on vaja 
tööstuslikku võimekust parandada.  
Ettevalmistava meetmega püütakse ka määrata kindlaks, hinnata ja toetada tööstusliku potentsiaali kasutamist valitud 
piirkonnas ning uurida sealset innovatsioonipotentsiaali ja selle laiendamise võimalusi. See on selgelt mõeldud 
tööstuslike konkurentsieeliste ja spetsialiseerumispotentsiaali tuvastamiseks piirkondlikul tasandil, mis põhineb ettevõt- 
likkuse avastamise protsessil, rajades juhtimisstruktuuri ja raamistiku jätkuvaks koostööks ettevõtjate ja teadlaste vahel 
ning toetamaks asjakohaste poliitikadokumentide ettevalmistamist.  28.2.2017  ET L 51/905 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 10 Katseprojekt — Parimate tavade raamistik võitluseks laste seksuaalse kuritarvitamise vastu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Küberkuritegevus on kasvav tööstusharu. Tänapäeva omavahel äärmiselt ühendatud maailmas liigub laste seksuaalset 
kuritarvitamist kujutav materjal kahjuks üle riigipiiride seninägematus ulatuses. See on tõenäoliselt üks küberkuri- 
tegevuse kõige jäledamaid vorme. Viimastel aastatel on selle kohutava kuriteoliigiga seotud probleemid laienenud, kuna 
tehnoloogia on edasi arenenud ning kuritegude toimepanijad ning laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali 
levitajad ja tootjad on muutunud raskemini tabatavateks. Lisaks leiavad INHOPE võrgustiku vihjeliini sisuanalüütikud iga 
päev järjest rohkem graafilist ja vägivaldset sisu, mille ohvrid on järjest nooremad, sealhulgas veel mitterääkivad lapsed, 
kuna nõudlus uue materjali järele kasvab.  
INHOPE liikmete vihjeliinid pakuvad väärtuslikku avalikku teenust, et digitaalsed kodanikud saaksid võtta meetmeid, 
andes anonüümselt teada kahtlustatavast laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavast materjalist, kui nad võrgus sellega 
kokku puutuvad. Kuna selleks ette nähtud politseiüksused on kogu maailmas ülekoormatud, on riiklikud vihjeliinid 
politsei jaoks olulised partnerid tagamaks, et nad saavad vaid pilte, mis on kindlalt tunnistatud laste seksuaalset 
kuritarvitamist kujutavaks materjaliks (vastavalt vastuvõtva riigi õigusaktidele). INHOPE vihjeliinid on osutunud 
kasulikuks teatamise ja kõrvaldamise protsessis kõigis liikmesriikides ja väljaspool neid ning alates 1999. aastast on 
INHOPE võrgustiku liikmete arv igal aastal suurenenud, samal ajal kui lisaks aitavad need kaasa ohvrite tuvastamisele.  
Kuna igal lapsel on õigus ilma vägivalla ja kuritarvitusteta lapsepõlvele ning olla kaitstud kahju eest, tehakse katse- 
projekti käigus kvalitatiivseid uuringuid, et teha kindlaks laste seksuaalse kuritarvitamise vastu võitlevate vihjeliinide 
probleemid liikmesriikides. Need uuringud aitavad luua parimate tavade raamistiku, mis võib toetada vihjeliinide 
arendamist ja parendamist kogu liidus. See, mis võib ühes liikmesriigis toimida, ei pruugi toimida teises liikmesriigis 
ning seetõttu on vaja uuringuid, et aidata saada üle riikide ees seisvatest probleemidest ning teha kindlaks, kuidas 
töötada eri sidusrühmadega, nagu õiguskaitseasutused, ministeeriumid ja tööstus. Kvalitatiivsete uuringute abil tehakse 
kindlaks laste seksuaalse kuritarvitamise vastu võitlevate vihjeliinide kõige olulisemad probleemid liikmesriikides. 
Uuringuid tehakse intervjuude, juhtuuringute, küsitluste jne kujul eesmärgiga teha kindlaks vihjeliinide ees seisvad 
probleemid ja takistused.  L 51/906  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 10  (jätkub)  
Võttes arvesse tema ainulaadset positsiooni ja eksperditeadmisi selles valdkonnas, võiks selle raamistiku välja arendada 
INHOPE – ülemaailmne interneti vihjeliinide võrgustik, mis hõlmab kõiki liikmesriike.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 11 Katseprojekt — Algoritmidealase teadlikkuse suurendamise algatus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  
Märkused  
Katseprojekti eesmärk on käsitleda algoritmide potentsiaalset mõju ja vajadust nende läbipaistvuse järele, et tuua kasu 
kodanikele ja meie demokraatiatele, ning aidata kaasa digitaalse ühtse turu arengule.  
Katseprojektis võiks keskenduda allpool esitatud teemadele: 
— lõppkasutajate teadlikkuse suurendamine algoritmide rollist digitaalühiskonnas; 
— algoritmide potentsiaalse positiivse ja negatiivse mõju spektri hindamine ning diskrimineerivate tavadeni viivate 
tehniliste ja muude kui tehniliste aspektide peale mõtlemine. Hindamisel võiks tõsta esile tõenäolisi algoritmidest 
tulenevaid võimalusi ning uurida, kuidas algoritmid mõjutavad ja loovad võimalusi innovatsiooniks, VKEdele, eraelu 
puutumatuseks, sõnavabaduseks ja teabe vabaks liikumiseks ning kuidas oleks algoritmide läbipaistvust võimalik 
tasakaalustada, nt ärisaladuste kaitsmise abil; 
— hindamistulemuste alusel ja asjakohaste sidusrühmade kaasamisel niisuguse asjakohase ja proportsionaalse poliitilise 
reageeringu kaalumine, milles käsitletakse vajadust läbipaistvuse, usalduse ja teadlikkuse suurendamise järele, kuid 
ka institutsioonilist ja võimekusalast mõju potentsiaalse valitsusjärelevalve puhul. See võiks hõlmata algoritmide 
sporaadiliste testide tegemist ja jälgimist, et tagada algoritmide vastavus eetilistele ja konkurentsivõimelistele 
parimatele tavadele, ning tarbijate ja kodanike jaoks arusaadava baasteabe koostamist. See võimaldaks kasutajatel 
algoritmide kriteeriumide põhitüüpe paremini mõista ning teha teadlikke valikuid.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/907 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 11  (jätkub)  
Alusaktid  
Katseprojekt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste 
üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 49 lõike 2 tähenduses.  
Euroopa Liidu toimimise leping (ELT C 83, 30.3.2010, lk 47), eriti selle artiklid 10 ja 169.  
Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT C 83, 30.3.2010, lk 389), eriti selle artiklid 8, 11 ja 38.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, 27. aprill 2016, füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete 
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete 
kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1), eriti selle artikkel 22.  
Komisjoni 25. mai 2016. aasta teatis „Veebiplatvormid ja digitaalne ühtne turg. Euroopa võimalused ja probleemid“ 
(COM(2016) 288 final).  
Komisjoni talituste töödokument „Veebiplatvormid“, mis on lisatud teatisele veebiplatvormide ja digitaalse ühtse turu 
kohta (SWD(2016) 172 final).  
09 04 77 12 Katseprojekt — Digitaalsed edendajad VKEdes: digiteerimise toetamine, et suurendada VKEde suutlikkust tegutseda 
rahvusvaheliselt ja teha uuendusi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Dünaamiliste, kasvule suunatud VKEde ja idufirmade toetamine digitehnoloogiaga tutvumisel ja selle integreerimisel 
oma põhitegevusse on väga oluline tegur, mis aitab äriühingutel arendada äritegevust, suurendada innovatsioonisuut- 
likkust ja siseneda uutele turgudele, misläbi paraneb nende konkurentsivõime. Suurel enamikul VKEdest, eriti traditsioo- 
nilistes sektorites tegutsevatel väikeettevõtjatel, on suuri raskusi uute digitehnoloogiate – nt andmeanalüüsi, e- 
kaubanduse, robootika, mikroelektroonika ja mehhatroonika – potentsiaali ja nende eeliste mõistmisel, mida digitehno- 
loogia rakendamine annab nende tegevuses, tootmisprotsessis ja kliendisuhetes.  L 51/908  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 12  (jätkub)  
Sellega seoses on katseprojekti peamine eesmärk viia kasvule orienteeritud VKEd kokku digitaalvaldkonna kvalifit- 
seeritud ekspertidega, et kõrvaldada piisava tehnoloogilise pädevuse puudumine äriühingutes ja anda äriühingutele 
asjakohased vahendid ning teha võimalikuks nende digitehnoloogiale üleminek, mis on vajalik vahend rahvusvaheliselt 
tegutsemiseks kas siseturul või kolmandates riikides.  
Üsna sageli ei ole kasvule suunatud VKEdel ja idufirmadel võimalik kasutada oma inimressursse uue tehnoloogia pideva 
arengu jälgimiseks, isegi mitte osalise tööajaga. Seetõttu võimaldab kokkuviimine digitaalse edendajaga äriühingutel 
avastada ja kohaldada sobivaid digitehnoloogiaid, uurida uusi võimalusi innovatsiooni osas ning suurendada suutlikkust 
siseneda uutele turgudele, ka liidus. Ühtlasi annab see noortele digitaalsetele edendajatele – äriinkubaatoritest või 
ülikoolidest tulevatele erioskustega ekspertidele – võimaluse kasutada oma tehnikaalaseid teadmisi toimivas VKEs.  
Projekt võimaldab noortel digitaalvaldkonna kvalifitseeritud ekspertidel (kes ei ole lihtsalt IT-juhid) töötada teises 
liikmesriigis asutatud kasvule suunatud VKEdes kuni kuus kuud vastavalt äriühingute digiteerimisvajadustele.  
Katseprojekti kesksed elemendid on järgmised: 
— toetus kokkuviimise etapis (äriühingu valik, vabad töökohad (sh EURESe portaalis olevad) ja töölevõtmine); 
— digitaalsete edendajate suunamine VKEdesse (ELi toetus, millest kaetakse digitaalsete edendajate nõustamisteenused); 
— VKEdele ja digitaalsetele edendajatele pakutav koolitus/juhendamispakett; 
— rahvusvahelisel tasandil tegutsemine, innovatsioon, mobiilsus ja ettevõtlus.  
Katseprojektiga aidatakse VKEdel minna üle digitehnoloogiale.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 13 Ettevalmistav meede — Digikeskuste võrgustik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  28.2.2017  ET L 51/909 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 13  (jätkub)  
Märkused  
Ettevalmistava meetmega suurendatakse digikeskuste ja kiirendite potentsiaali kogu Euroopas, pannes nad tegema 
koostööd, arendama ühiseid projekte ja ehitama üles digikogukonda, mis on võimeline suurendama Euroopa konku- 
rentsivõimet selles sektoris. Seega ühendatakse meetmega kõik Euroopa digitaalvaldkonna sidusrühmad ja digikeskused, 
et töötada välja lõimimis- ja koostöökava, mis on mõeldud ühisprojektide koostamiseks ja Euroopa digikiirendite 
loomiseks, mis saavad kasutada ära kogu Euroopas oleva potentsiaali. Meetmega võetakse sihikule kõige innova- 
tiivsemad keskused ja kiirendid, millel on suure lisaväärtuse ja kordistava mõju potentsiaal. Seetõttu hõlmab ettev- 
almistav meede keskuste ja kiirendite võrgustiku ning nende suhteliste eeliste kindlakstegemist, nende praeguse staatuse 
ning arengu- ja koostööpotentsiaali hindamist, aktiivse ja dünaamilise ekspertide ja sidusrühmade töörühma moodus- 
tamist, konkreetsetele kavadele tugineva ühise lõimimiskava koostamist ning selliste poliitiliste lahenduste väljatöö- 
tamist, mis võivad aidata tugevdada sidemeid ja koostööd Euroopa keskuste ja kiirendite vahel.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 14 Ettevalmistav meede — Euroopa tööstuse digitehnoloogiale üleminek  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  
Märkused  
Ettevalmistava meetmega tagatakse ühtne, koordineeritud ja jätkusuutlik lähenemisviis, tagatakse kõigi Euroopa tööstuse 
digitehnoloogiale üleminekust huvitatud asjaomaste sidusrühmade (äriühingud, teadusasutused, uurimisasutused ja 
kodanikuühiskond) osalus ning arendatakse ja süvendatakse seda ning teavitatakse, valmistatakse ette ja aidatakse 
töötada välja projekte uue üleminekuga toimetulekuks.  
Meede hõlmab neid digiteerimisest tõsiselt mõjutatud piirkondi ja sektoreid, kus ei ole digiteerimisprogrammi/-kava, 
ning neid, kelle tööstuslikku võimekust on vaja parandada.  
Ettevalmistava meetmega määratakse kindlaks tööstusliku potentsiaali kasutamine digiteerimisprotsessis, hinnatakse ja 
toetatakse seda ning uuritakse selle innovatsioonipotentsiaali ja laiendamisvõimalusi.  
Ettevalmistav meede on selgelt mõeldud tööstuslike konkurentsieeliste ja digitaalse spetsialiseerumise potentsiaali välja 
selgitamiseks sektori tasandil, tuginedes ettevõtlikkuse avastamise protsessidele, rajades juhtimisstruktuuri ja raamistiku 
jätkuvaks koostööks ettevõtjate ja teadlaste vahel ning toetamaks vajalike poliitikadokumentide ettevalmistamist.  L 51/910  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 14  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 15 Katseprojekt — Veebi juurdepääsetavuse nõuete vaikimisi kohaldamine veebi loomevahendite ja -platvormide puhul 
(vaikimisi juurdepääs veebile)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  
Märkused  
Katseprojektiga julgustatakse ja toetatakse otseselt Euroopa standardi EN 301 549 V1.1.2 asjakohaste juurdepää- 
sunõuete kasutuselevõttu, andes toetusi äriühingutele ja ühendustele või muudele mittetulundusrühmitustele, kes 
võtavad oma loomevahendites või -platvormides vaikevalikuna kasutusele kõnealusele Euroopa standardile vastavad 
seadistused. Eriliseks prioriteediks on avatud lähtekoodiga või vabalt kasutatavad vahendid ja platvormid. Need toetused 
on avatud ka liikmesriikide ametiasutustele, kes arendavad asutusesiseseid veebi loomevahendeid või -platvorme avaliku 
sektori veebisaitide jaoks, ja neid võib kasutada teenuseid testivate kasutajate palkamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 16 Katseprojekt — Haavatavaid inimesi infoühiskonnas käsitlev Euroopa platvorm: parimate tavade ja sotsiaal-majan- 
dusliku mõju kaardistamine haavatavate kogukondade mõjuvõimu suurendamiseks info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia (IKT) abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  28.2.2017  ET L 51/911 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 16  (jätkub)  
Märkused  
Projekti raames töötatakse välja interaktiive veebikaart, milles võetakse kokku olemasolevad parimad tavad, mis on välja 
töötatud haavatavate või ebasoodsas olukorras olevate rühmade paremaks integreerimiseks infoühiskonda kõigis 28 
liikmesriigis.  
Parimad tavad hõlmavad teavet olemasolevate vahendite, tavade, võimsuste, süsteemide, taristute ja standardite kohta.  
Selle katseprojektiga aidatakse sidusrühmadel mõista, mis on juba olemas, ning kasutada juba kohalikul või riiklikul 
ning Euroopa tasandil olemas olevate vahenditega saadud kogemusi.  
Sellega võimaldatakse sidusrühmadel vältida meetmete dubleerimist ja „ratta uuesti leiutamist“, samuti võimaldatakse 
aga teadmiste koondamist, et haavatavaid kogukondi Euroopas paremini integreerida ning suurendada teabevahetust 
avaliku sektori, erasektori ja kodanikuühiskonna sidusrühmade vahel.  
Projekti võiks arendada kooskõlas ülemaailmse internetipoliitika jälgimise platvormiga ja Euroopa interneti foorumiga.  
Otsene tulemus: interaktiivne veebikaart, mida majutab veebiplatvorm, kus on kaardistatud olemasolevad parimad 
tavad.  
Üldine ülevaade  
Infoühiskonna aspektid esinevad kõikides eluvaldkondades ja on muutunud igapäevaelu lahutamatuks osaks tööl, kodus 
ja suhtlemisel.  
Internet ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kiirendavad muutusi; need kujutavad endast ka ideaalset vahendit, 
mis võib aidata haavatavatel inimestel täies ulatuses avastada infoühiskonna pakutavaid võimalusi ning kasutada 
täielikult oma inimõigusi liidu kodanikena.  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib pakkuda olulise keskkonna, mis võimaldab kõigi, eelkõige haavatavates 
oludes elavate inimeste mõjuvõimu suurendamist ning aidata tegeleda kogu liidus toimuvate demograafiliste 
muutustega.  
Sihtrühmaks olevad haavatavad inimesed on järgmised: 
— puudega inimesed / eakad; 
— tõrjutud noored ja lapsed; 
— töötud või sotsiaalsete probleemidega inimesed;  L 51/912  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 04 — „HORISONT 2020“  (jätkub)  
09 04 77  (jätkub)  
09 04 77 16  (jätkub)  
— inimesed, kes on määratletud marginaliseeritud inimestena ning keda mõjutavad praegused sotsiaal-majanduslikud 
või poliitilised aspektid (praegused haavatavused).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 04 77 17 Katseprojekt — Start This Up! Idufirmadel põhinev ökosüsteem (ühendab ülikoole, ettevõtjaid ja idufirmade keskust 
Lääne-Pomorze vojevoodkonnas), mis kasutab ära piirkondlikku potentsiaali väljaspool Poola keskseid linnu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  
Märkused  
Arendades edasi idufirmade keskuse taristut (nt Business Link) Szczecinis, toob projekt kokku ettevõtjad ja Lääne- 
Pomorze vojevoodkonna ülikoolide tudengid, teadlased ja õppejõud eesmärgiga luua idufirmadele sõbralikum 
keskkond.  
Selleks et liidus, sh Poolas, idufirmadele ebasoodsat turuolukorda muuta, tehakse algust katseprojektiga, mille eesmärk 
on luua ökosüsteem, mis vastab turu kolmele põhivajadusele (teadmiste, uute ideede ja oskusteabe jagamine idufirmade 
süsteemi ülesehitamiseks).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/913 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
09 05  LOOV EUROOPA  
09 05 01  Meediavaldkonna 
allprogramm — Riikid- 
evaheline ja rahvus- 
vaheline tegevus ning 
riikidevahelise ringluse ja 
liikuvuse edendamine  3 107 118 000  101 000 000  100 712 000  98 115 407  107 383 125,83  73 565 270,46  72,84  
09 05 05  Multimeediameetmed  3 22 573 000  26 997 455  26 186 500  22 590 000  18 550 000,—  26 928 117,83  99,74  
09 05 51  MEDIA varasemate 
programmide meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  395 416  —  5 471 576  0,—  22 583 394,58  5 711,30  
09 05 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
09 05 77 01  Ettevalmistav tegevus — 
Audiovisuaalteoste levi- 
tamine digitaalkeskkonnas  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  833 529,87  
09 05 77 02  Katseprojekt — Euroopa 
integratsiooni edendamine 
kultuuri kaudu, pakkudes 
uusi subtiitritega versioone 
valitud teleprogrammidest 
kogu Euroopas  3 p.m.  939 328  p.m.  339 515  2 000 000,—  0,—  0  
09 05 77 03  Ettevalmistav meede — 
Subtiitritega varustamise 
meede (sh ühispanus- 
tamine) Euroopa linateoste 
leviku laiendamiseks  3 1 000 000  1 000 000  500 000  250 000  1 000 000,—  500 000,—  50,00  
09 05 77 04  Katseprojekt — 
Meediaoskus kõigile  3 500 000  450 000  250 000  125 000  
09 05 77 05  Ettevalmistav meede — 
Euroopa kultuurilise sisuga 
teleprogrammide subtii- 
tritega varustamine kõikjal 
Euroopas  3 1 500 000  750 000  1 500 000  750 000  
Artikkel 09 05 77 — 
Vahesumma  3 000 000  3 139 328  2 250 000  1 464 515  3 000 000,—  1 333 529,87  42,48  
Peatükk 09 05 — 
Kogusumma  132 691 000  131 532 199  129 148 500  127 641 498  128 933 125,83  124 410 312,74  94,59  
09 05 01 Meediavaldkonna allprogramm — Riikidevaheline ja rahvusvaheline tegevus ning riikidevahelise ringluse ja 
liikuvuse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
107 118 000  101 000 000  100 712 000  98 115 407  107 383 125,83  73 565 270,46  L 51/914  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada programmi „Loov Euroopa“ meediavaldkonna allprogrammiga 
seonduvaid järgmiseid meetmeid: 
— soodustada audiovisuaalsektori elukutsete esindajate oskuste ja pädevuste omandamist ja parandamist ning 
võrgustike arendamist, sealhulgas digitehnoloogia kasutamist, et tagada kohanemine turu arenguga, katsetada uusi 
meetodeid publiku arendamiseks ja uusi ärimudeleid; 
— suurendada audiovisuaalsektori ettevõtjate suutlikkust luua selliseid Euroopa audiovisuaalteoseid, millel oleks liidus 
ja mujal levipotentsiaali, ning soodustada Euroopa ja rahvusvahelist ühistootmist, muu hulgas koos teleringhääl- 
ingutega; 
— ergutada tegutsejatevahelist teabevahetust, soodustades audiovisuaalsektori ettevõtjate juurdepääsu turgudele ja 
ärivahenditele, et suurendada nende projektide nähtavust liidu ja rahvusvahelistel turgudel; 
— toetada kinolevi audiovisuaalteoste riikidevahelise turunduse, brändimise, levitamise ja linastamisega; 
— edendada audiovisuaalteoste riikidevahelist turundust, brändimist ja levitamist kõigil muudel platvormidel kui kino; 
— toetada publiku arendamist kui vahendit, mille abil elavdada huvi Euroopa audiovisuaalteoste vastu ja parandada 
neile juurdepääsu, iseäranis reklaami, ürituste, filmikultuurilise pädevuse ja festivalide kaudu; 
— toetada uusi levitamisviise, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2017  ET L 51/915 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov 
Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).  
09 05 05 Multimeediameetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 573 000  26 997 455  26 186 500  22 590 000  18 550 000,—  26 928 117,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanike üldise liidualase teavitamise rahastamiseks eesmärgiga teha nähtavamaks liidu 
institutsioonide töö, tehtud otsused ja Euroopa ülesehituse etapid, mis võimaldaks kodanikel kasutada täiel määral oma 
õigust olla teavitatud ja kaasatud Euroopa poliitikasse. See hõlmab peamiselt multimeedia (raadio, televisioon, internet 
jne) ja teabetoodete tootmise ja/või levitamise, sealhulgas kohalikest ja riiklikest meediakanalitest koosnevate Euroopa 
asjadest uudiseid edastavate üleeuroopaliste võrkude ning asjaomase poliitika väljatöötamiseks vajalike vahendite 
rahastamist ja kaasrahastamist. Osa assigneeringust kasutatakse olemasolevate meetmete järjepidevuse tagamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste toetuskulude katmiseks, mis tulenevad näiteks uuringutest, koosolekutest, 
järelkontrollist, ekspertide tehnilisest ja haldusabist, mis ei hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete 
teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid, käimasolevate või kavandatavate meetmete hindamisest ja auditeeri- 
misest, teostatavusuuringutest ja trükistest ning reisikulude ja reisimisega seotud kulude tagasimaksmisest ekspertidele.  
Vajaduse korral võib hankemenetluste ja toetuse andmise menetluste käigus sõlmida ka raampartnerlusi, millega 
soodustada sellest assigneeringust rahastatavate üleeuroopaliste võrgustike jaoks stabiilse rahastamisraamistiku tagamist.  L 51/916  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 05  (jätkub)  
Komisjon peaks võtma selle artikli täitmisel nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelise teaberühma (IGI) 
kohtumiste tulemusi.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
09 05 51 MEDIA varasemate programmide meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  395 416  —  5 471 576  0,—  22 583 394,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2017  ET L 51/917 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 51  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2000/821/EÜ, 20. detsember 2000, Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja 
nende müügi edendamise soodustamiseks mõeldud programmi rakendamise kohta (MEDIA Plus – arendamine, 
levitamine ja müügi edendamine) (2001–2005) (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 163/2001/EÜ, 19. jaanuar 2001, Euroopa audiovisuaalprogrammide tööstuse 
kutsetöötajate koolitusprogrammi (MEDIA-koolitus) rakendamise kohta (2001–2005) (EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1718/2006/EÜ, 15. november 2006, toetusprogrammi rakendamise kohta 
Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007“) (ELT L 327, 24.11.2006, lk 12).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1041/2009/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse kolmandate riikide 
valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus (ELT L 288, 4.11.2009, lk 10).  
09 05 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
09 05 77 01 Ettevalmistav tegevus — Audiovisuaalteoste levitamine digitaalkeskkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  833 529,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/918  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 77  (jätkub)  
09 05 77 02 Katseprojekt — Euroopa integratsiooni edendamine kultuuri kaudu, pakkudes uusi subtiitritega versioone valitud 
teleprogrammidest kogu Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  939 328  p.m.  339 515  2 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 05 77 03 Ettevalmistav meede — Subtiitritega varustamise meede (sh ühispanustamine) Euroopa linateoste leviku laiendamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  1 000 000  500 000  250 000  1 000 000,—  500 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Selle ettevalmistava meetmega jätkatakse muudetud nimetuse all ettevalmistavat meedet „Ühispanustamine subtii- 
trimisse Euroopa linateoste leviku laiendamiseks“.  
Vaatamata subtiitritega varustamisele antavale MEDIA toetusele, ei ole paljud Euroopa teosed (telesarjad, dokumentaal- 
filmid, filmid jne) sageli kättesaadavad, eriti suhteliselt väikestes liikmesriikides, millel puudub ühine ametlik keel teise 
riigiga. Üks põhjus on selliste teoste suhteliselt väike kommertspotentsiaal ja vajalikud kulud, eriti subtiitritega 
varustamise kulud. Sellega seoses toetatakse meetmega uuenduslikku lahendust, nt ühispanustamist, mis aitaks 
vähendada subtiitritega varustamise kulusid. See võimaldaks laiendada Euroopa filmide levikut ja potentsiaalset 
vaatajaskonda, eriti kättesaadavate veebiteenuste kaudu.  28.2.2017  ET L 51/919 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 77  (jätkub)  
09 05 77 03  (jätkub)  
Ettevalmistav meede hõlmab seega järgmist: 
— katsetada ja töötada välja uuenduslikud lahendused/protsessid/mudelid subtiitritega varustamiseks praegu turul 
olevatest lahendustest kulutõhusamalt; 
— kohaldada seda uuenduslikku protsessi hästi koostatud Euroopa teoste kataloogi suhtes, millel on selge toimetuslik 
liin; 
— toetada teoste kättesaadavust veebiteenuste kaudu.  
Ettevalmistava meetme oodatavad tulemused: 
— aitab vähendada Euroopa filmide kättesaadavaks tegemisega seonduvaid kulusid, soodustades subtiitritega varus- 
tamise kulutõhusate lahenduste väljatöötamist; 
— suurendab Euroopa audiovisuaalteoste pakkumist ja populaarsust internetis ning rikastab liidus kättesaadavate 
tellitavate videoteenuste katalooge; 
— parandab Euroopa audiovisuaalteoste levikut liidus ning tugevdab Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 05 77 04 Katseprojekt — Meediaoskus kõigile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  450 000  250 000  125 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 51/920  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 77  (jätkub)  
09 05 77 04  (jätkub)  
Katseprojekti peamine eesmärk on kujundada inimestest kriitilised meediakodanikud ja kindlameelsed meedia õigluse 
toetajad, kes suudavad analüüsida meediakommunikatsiooni ja teabepoliitikat. Ka keskendutakse katseprojektis sellele, et 
parandada kodanike suutlikkust koostada meediakirjutisi, mis kajastavad nende elukogemusi. Korraldatakse konverentse, 
seminare ja koolitusprogramme ning erilist tähelepanu pööratakse tegevusele, millega edendatakse võimet eristada 
teavet propagandast; arendatakse loovust meediakirjutiste koostamisel; koostatakse programme vähemuste lõimimiseks; 
edendatakse parimate tavade jagamist sidusrühmade ja riikide vahel ning antakse vahendid otsedemokraatia kogemiseks. 
Katseprojekt tervikuna on suunatud kõikvõimalikele meediavahenditele (raadio, internet, ringhääling, ajalehed), seda 
kasutatakse igat liiki keskkondades ja see on suunatud kõigile vanuserühmadele. Esmatähtsaks loetakse vähekval- 
ifitseeritud inimesed ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed. Katseprojekt esitatakse Euroopa Komisjoni projekti- 
konkursile.  
Katseprojekti eesmärk on viia ellu eksperimentaalmeetmeid, et suurendada igas vanuses kodanike kriitilist mõtlemist 
meedia suhtes ning proovida selliste meetmete teostatavust ja kasulikkust. Kriitiline mõtlemine hõlmab muu hulgas 
muid oskusi, nt suutlikkust eristada teavet propagandast, analüüsida meediakommunikatsiooni ja uudistemeedia 
poliitikat ning olla sotsiaalmeedia valdkonnas suheldes tähelepanelik. Katseprojekti lõppeesmärk on parandada 
sotsiaalseid, kognitiivseid, loomingulisi ja tehnilisi oskusi, et ergutada kodanikuaktiivsust ja teadlikkust sellest, kui 
oluline on tegutseda ning ühiskondlikus ja demokraatlikus elus otseselt osaleda.  
Katta tuleks kõik meediavahendid (raadio, internet, ringhääling, ajalehed ja sotsiaalmeedia).  
Sihtrühma kuuluvad igas vanuses kodanikud ning erilist tähelepanu pööratakse vähemustele, vähese kvalifikatsiooniga 
ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele inimestele. Geograafiliselt tuleks katseprojekti viia ellu paljudes liikmesriikides, 
ideaaljuhul kõigis liikmesriikides.  
Katseprojekt hõlmab eri sotsiaalmeedia kampaaniad, parimate tavade levitamist ja elluviimist, konverentse, seminare ja 
koolitusprogramme, mille kõigi eesmärk on edendada üht või enamat erieesmärki meediapädevuse valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
09 05 77 05 Ettevalmistav meede — Euroopa kultuurilise sisuga teleprogrammide subtiitritega varustamine kõikjal Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  750 000  1 500 000  750 000  28.2.2017  ET L 51/921 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
PEATÜKK 09 05 — LOOV EUROOPA  (jätkub)  
09 05 77  (jätkub)  
09 05 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Olemasolev katseprojekt punkti 09 05 77 02 „Euroopa integratsiooni edendamine kultuuri kaudu, pakkudes uusi 
subtiitritega versioone valitud teleprogrammidest kogu Euroopas“ all on muudetud ettevalmistavaks meetmeks punkti 
09 05 77 05 „Euroopa kultuurilise sisuga teleprogrammide subtiitritega varustamine kõikjal Euroopas“ all.  
See ettevalmistav meede on jätk Euroopa Parlamendi poolt 2014. ja 2015. aastal rahastatud katseprojektile ja 2016. 
aastal rahastatud ettevalmistavale meetmele, mille eesmärk oli teha terve rea valitud telesaadete kõikjal Euroopas 
subtiitritega varustamise abil kindlaks, kas kultuurisaadetel oleks Euroopas vaatajaid.  
2014. aastal rahastatud katseprojekti jätkab praegu kultuurisuunitlusega Euroopa telekanal ARTE, mis on pakkunud 
alates 2015. aasta oktoobrist 600 tundi teleprogrammi aastas neljas keeles (prantsuse, saksa, inglise ja hispaania keeles) 
ning lisas nendele keeltele alates 2016. aasta novembrist poola keele.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/922  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA
 
JAOTIS 10  
OTSENE TEADUSTEGEVUS  28.2.2017  ET L 51/923 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 10 
OTSENE TEADUSTEGEVUS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 01  OTSESE TEADUSTEGEVUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  334 469 370  334 469 370  331 938 960  331 938 960  394 046 715,40  394 046 715,40  
10 02  „HORISONT 2020“ — TEADU- 
SUURINGUTE ÜHISKESKUSE 
OTSEMEETMED LIIDU POLIITI- 
KAVALDKONDADE TOETA- 
MISEKS  27 183 960  26 500 000  25 686 697  26 350 000  35 515 100,20  42 447 202,20  
10 03  EURATOMI PROGRAMM — 
OTSESED MEETMED  10 773 000  10 600 000  10 666 000  12 400 000  11 380 017,50  11 343 538,61  
10 04  TEADUSUURINGUTE ÜHIS- 
KESKUSE MUU TEGEVUS  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  33 216 527,42  44 109 616,35  
10 05  TEADUSUURINGUTE ÜHIS- 
KESKUSE POOLT EURATOMI 
ASUTAMISLEPINGU ALUSEL 
LÄBI VIIDUD TUUMAALASEST 
TEGEVUSEST TULENEVAD 
VARASEMAD KOHUSTUSED  29 310 000  30 000 000  28 543 000  32 000 000  30 282 322,35  26 585 481,28  
Jaotis 10 — Kogusumma  401 736 330  401 569 370  396 834 657  402 688 960  504 440 682,87  518 532 553,84  L 51/924  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
JAOTIS 10 
OTSENE TEADUSTEGEVUS  
Märkused  
Need märkused kehtivad otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna kõigi eelarveridade kohta (välja arvatud 
peatükk 10 05).  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud 
— töötajatega, kes töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel, 
ning koosseisuväliste töötajatega, kes rakendavad teadus- ja innovatsiooniprogramme; 
— personalikuludega (näiteks lähetuste, väljaõppe, meditsiiniteenuste ja värbamisega seotud kulud); 
— Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisasutuste käitamisega ja toimimisega, haldusabiga, asutuste ohutuse ja 
julgeolekuga, IT-kuludega, ühekordsete kuludega ja olulise teadustaristuga; 
— teadus- ja toetustegevusega, sealhulgas uurimistööga, teadus- ja tehniliste seadmetega, teenuste allhankelepingutega 
jne; 
— uurimis- ja teadustoega seotud ülesannetega, mida Teadusuuringute Ühiskeskus täidab konkurentsipõhiselt liidu 
poliitika toetamiseks või kolmandate isikute nimel.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 4 ja 6 2 2 5 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Muid tulusid võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks peatükis 10 02, 10 03 või 10 04 või artiklis 10 01 05 
vastavalt nende otstarbele.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide osamaksudest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Mõne kõnealuse projekti jaoks on ette nähtud võimalus kaasata kolmandaid riike või kolmandate riikide organis- 
atsioone, kes osalevad Euroopa teadus- ja tehnikauuringutealases koostöös. Rahaline toetus kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 3 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud eraldatakse punktide 10 02 50 01 ja 10 03 50 01 kohaselt.  28.2.2017  ET L 51/925 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
10 01  OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
10 01 05  Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna 
teadus- ja innovatsiooniprogrammide 
toetuskulud  
10 01 05 01  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavate 
ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud 
kulud  1,1 139 760 000  137 841 590  143 429 903,56  102,63  
10 01 05 02  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavad koos- 
seisuvälised töötajad  1,1 33 300 000  32 688 000  60 760 149,92  182,46  
10 01 05 03  Teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi 
„Horisont 2020“ muud halduskulud  1,1 58 163 970  58 163 970  72 454 551,26  124,57  
10 01 05 04  Uue olulise teadustaristuga seotud muud 
kulud — „Horisont 2020“  1,1 2 000 000  2 000 000  2 058 761,20  102,94  
10 01 05 11  Teadus- ja innovatsiooniprogramme raken- 
davate ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud — Euratomi programm  1,1 54 200 000  54 200 000  55 270 664,65  101,98  
10 01 05 12  Teadus- ja innovatsiooniprogramme 
rakendavad koosseisuvälised töötajad — 
Euratomi programm  1,1 10 000 000  10 000 000  18 462 646,22  184,63  
10 01 05 13  Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud 
halduskulud — Euratomi programm  1,1 35 045 400  35 045 400  39 610 038,59  113,02  
10 01 05 14  Uue olulise teadustaristuga seotud muud 
kulud — Euratomi programm  1,1 2 000 000  2 000 000  2 000 000,—  100,00  
Artikkel 10 01 05 — Vahesumma  334 469 370  331 938 960  394 046 715,40  117,81  
Peatükk 10 01 — Kogusumma  334 469 370  331 938 960  394 046 715,40  117,81  
10 01 05 Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 1, 6 2 2 4 ja 6 2 2 5 kantud tulude 
alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid. Selliseid tulusid kasutatakse muu hulgas töötajate ja vahenditega seotud 
selliste kulude katmiseks, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuses liidu poliitikat toetavate tegevuste ning 
kolmandate isikute jaoks tehtud tööga.  L 51/926  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Assigneeringuid võib täiendada Teadusuuringute Ühiskeskuse vahenditega, mis on teenitud konkurentsipõhise osalemise 
käigus liidu poliitikat toetavates kaudsetes meetmetes ning teaduslikus ja tehnilises tegevuses. Teadusuuringute 
Ühiskeskuse juhtimise all rakendatavad konkurentsile avatud meetmed on: 
— hanke- ja toetuste andmise menetluste järel rakendatavad meetmed; 
— kolmandate isikute nimel rakendatavad meetmed; 
— tegevused, mida tehakse teiste institutsioonide või komisjoni muude talitustega tehniliste või teadusteenuste osuta- 
miseks sõlmitud halduskokkulepete alusel.  
10 01 05 01 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
139 760 000  137 841 590  143 429 903,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes töötavad 
Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel ja kelle ülesandeks on teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ ning eelkõige järgmiste meetmete rakendamine: 
— otsemeetmed, mis seisnevad Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuste teadustegevuses, teaduslikus ja tehnilises 
toetustegevuses ja teadusuuringutes; 
— kaudsed meetmed, mis seisnevad Teadusuuringute Ühiskeskuses konkurentsitingimuste kohase tegevuse raames 
rakendatud programmides.  
Personalikulud hõlmavad põhipalka, toetusi, mitmesuguseid hüvitisi ja makseid, mis põhinevad põhikirjasätetel, 
sealhulgas kulusid, mis on seotud tööleasumisega, töötamiskoha vahetusega ja töölt lahkumisega.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/927 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 02.  
10 01 05 02 Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
33 300 000  32 688 000  60 760 149,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud koosseisuväliste töötajatega, kes ei tööta 
Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel (st lepingulised töötajad, stipen- 
diaadid, riikide lähetatud eksperdid ja külalisteadlased), kuid tegelevad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendamisega.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest osalustest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
osutatud eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 02.  
10 01 05 03 Teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi „Horisont 2020“ muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
58 163 970  58 163 970  72 454 551,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalikulud, mis ei ole hõlmatud punktidega 10 01 05 01 ja 10 01 05 02, sealhulgas lähetuste, koolituse, 
meditsiini- ja sotsiaalteenuste, konkursside korraldamise ja kandidaatide intervjueerimisega seotud kulud ning 
esinduskulud;  L 51/928  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 03  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesannete täitmiseks kasutatavate vahenditega. Need hõlmavad 
järgmist: 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse töö ja toimimisega: hoonete, tehnilise infrastruktuuri ja 
teadusaparatuuri korrapärane hooldus; energiavarustus ja avalikud teenused; küte, jahutus ja ventilatsioon; 
materjalid ja seadmed; ruumide, teede ja ehitiste puhastamine; jäätmekäitlus jne; 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse instituutidele antava haldusabiga: mööbel, kantseleikulud, 
telekommunikatsioon, dokumendid ja väljaanded, transport, mitmesugused tarvikud, üldkindlustus jne; 
— kulud, mis on seotud turvalisuse ja julgeolekuga: töötervishoid ja tööohutus, kiirguskaitse, tuleohutus jne; 
— IT-kulud: arvutisaalid, riist- ja tarkvara, võrguteenused, infosüsteemid, tugikeskus ning kasutajatugi jne; 
— ühekordsed kulud, mis hõlmavad renoveerimis-, rekonstrueerimis- ja ehitustöid Teadusuuringute Ühiskeskuse 
tegevuskohtades. Siia kuuluvad ka näiteks erakorralise hoolduse, remonditööde ja uute standardite kohaldamise 
jm-ga seotud kulud. Sellest võib rahastada ka teadustaristuid, mis ei ole hõlmatud punktiga 10 01 05 04.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 02.  
10 01 05 04 Uue olulise teadustaristuga seotud muud kulud — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 000 000  2 000 000  2 058 761,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud olulise teadustaristu projektidega seotud kulude katmiseks, eelkõige hõlmab see uute 
hoonete ehitamist, olemasolevate hoonete täielikku renoveerimist ning tegevuskoha tehnikataristuga seotud oluliste 
seadmete soetamist.  28.2.2017  ET L 51/929 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 04  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 02.  
10 01 05 11 Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud — Euratomi 
programm  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
54 200 000  54 200 000  55 270 664,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes töötavad 
Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel ja kelle ülesandeks on teadus- ja 
innovatsiooniprogrammide – Euratomi programmi ning eelkõige järgmiste meetmete rakendamine: 
— otsemeetmed, mis seisnevad Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuste teadustegevuses, teaduslikus ja tehnilises 
toetustegevuses ning teadusuuringutes; 
— kaudsed meetmed, mis seisnevad Teadusuuringute Ühiskeskuses konkurentsitingimuste kohase tegevuse raames 
rakendatud programmides.  
Personalikulud hõlmavad põhipalka, toetusi, mitmesuguseid hüvitisi ja makseid, mis põhinevad põhikirjasätetel, 
sealhulgas kulusid, mis on seotud tööleasumisega, töötamiskoha vahetusega ja töölt lahkumisega.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 03.  L 51/930  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 12 Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad — Euratomi programm  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 000 000  10 000 000  18 462 646,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud koosseisuväliste töötajatega, kes ei tööta 
Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel (st lepingulised töötajad, stipen- 
diaadid, riikide lähetatud eksperdid ja külalisteadlased), kuid tegelevad teadus- ja innovatsiooniprogrammide – Euratomi 
programmi rakendamisega.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 03.  
10 01 05 13 Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud — Euratomi programm  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
35 045 400  35 045 400  39 610 038,59  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalikulud, mis ei ole hõlmatud punktidega 10 01 05 11 ja 10 01 05 12, sealhulgas lähetuste, koolituse, 
meditsiini- ja sotsiaalteenuste, konkursside korraldamise ja kandidaatide intervjueerimisega seotud kulud, esin- 
duskulud jne; 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesannete täitmiseks kasutatavate vahenditega. Need hõlmavad 
järgmist: 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse töö ja toimimisega: hoonete, tehnilise infrastruktuuri ja 
teadusaparatuuri korrapärane hooldus; energiavarustus ja avalikud teenused; küte, jahutus ja ventilatsioon; 
materjalid ja seadmed; ruumide, teede ja ehitiste puhastamine; jäätmekäitlus jne; 
— kulud, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse instituutidele antava haldusabiga: mööbel, kantseleikulud, 
telekommunikatsioon, dokumendid ja väljaanded, transport, mitmesugused tarvikud, üldkindlustus jne; 
— kulud, mis on seotud turvalisuse ja julgeolekuga: töötervishoid ja tööohutus, kiirguskaitse, tuleohutus jne;  28.2.2017  ET L 51/931 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 01 — OTSESE TEADUSTEGEVUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
10 01 05  (jätkub)  
10 01 05 13  (jätkub)  
— IT-kulud: arvutisaalid, riist- ja tarkvara, võrguteenused, infosüsteemid, tugikeskus, kasutajatugi jne; 
— ühekordsed kulud, mis hõlmavad renoveerimis-, rekonstrueerimis- ja ehitustöid Teadusuuringute Ühiskeskuse 
tegevuskohtades. Siia kuuluvad ka näiteks erakorralise hoolduse, remonditööde ja uute standardite kohalda- 
misega jm seotud kulud. Sellest võib rahastada ka teadustaristuid, mis ei ole kaetud punktiga 10 01 05 14.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 03.  
10 01 05 14 Uue olulise teadustaristuga seotud muud kulud — Euratomi programm  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 000 000  2 000 000  2 000 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud olulise teadustaristu projektidega seotud kulude katmiseks, eelkõige hõlmab see uute 
hoonete ehitamist, olemasolevate hoonete täielikku renoveerimist ning tegevuskoha tehnikataristuga seotud oluliste 
seadmete soetamist.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 10 03.  L 51/932  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 02  „HORISONT 2020“ — 
TEADUSUURINGUTE 
ÜHISKESKUSE OTSE- 
MEETMED LIIDU 
POLIITIKAVALD- 
KONDADE TOETA- 
MISEKS  
10 02 01  Raamprogramm 
„Horisont 2020“ — 
Kliendikeskne teaduslik 
ja tehniline tugi liidu 
poliitikavaldkondadele  1,1 27 183 960  25 500 000  25 186 697  24 500 000  25 274 547,68  27 185 189,37  106,61  
10 02 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
10 02 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia 
arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  8 539 949,51  8 764 932,31  
10 02 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia 
arendamises (kuni 
2014. aastani)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  325 125,85  1 398 318,22  
Artikkel 10 02 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  8 865 075,36  10 163 250,53  
10 02 51  Seitsmenda raampro- 
grammi lõpuleviimine 
— Otsesed meetmed 
(2007–2013)  1,1 p.m.  600 000  p.m.  1 600 000  1 375 477,16  5 089 210,97  848,20  
10 02 52  Teadusuuringute 
eelmiste raampro- 
grammide lõpuleviimine 
— Otsesed meetmed 
(kuni aastani 2007)  1,1 p.m.  p.m.  —  —  0,—  9 551,33  
10 02 77  Katseprojekt ja ettev- 
almistavad meetmed  
10 02 77 01  Katseprojekt — Euroopa 
Komisjoni avaliku sektori 
innovatsioonilabori 
asutamine  1,1 p.m.  400 000  500 000  250 000  
Artikkel 10 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  400 000  500 000  250 000  
Peatükk 10 02 — 
Kogusumma  27 183 960  26 500 000  25 686 697  26 350 000  35 515 100,20  42 447 202,20  160,18  28.2.2017  ET L 51/933 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
Märkused  
Need märkused kehtivad kõigi selle peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringuid kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks ajavahemikul 2014–2020 raamprogrammi 
„Horisont 2020“ alusel.  
Programmil „Horisont 2020“ on tähtis roll Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu 
strateegia (strateegia „Euroopa 2020“) elluviimisel, kuna see pakub liidu kõrgetasemeliste teadusuuringute ja innov- 
atsiooni rahastamiseks ühist strateegilist raamistikku ning toimib seega era- ja riiklike investeeringute suurendamise 
vahendina, loob uusi töövõimalusi ning tagab Euroopa pikaajalise jätkusuutlikkuse, majanduskasvu, majanduse arengu, 
sotsiaalse kaasatuse ja tööstusliku konkurentsivõime, ning käsitleb samuti liidu ees seisvaid ühiskondlikke probleeme.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust rohkem pingutada, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
10 02 01 Raamprogramm „Horisont 2020“ — Kliendikeskne teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitikavaldkondadele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
27 183 960  25 500 000  25 186 697  24 500 000  25 274 547,68  27 185 189,37  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse pakutava teadusliku 
ja tehnilise toega ning keskuse teadustegevusega vastavalt raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogrammi 
VI osale „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda“, et pakkuda liidu poliitikavald- 
kondadele kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge. Teadusuuringute Ühiskeskus võtab tähelepanu keskmesse 
järgmise: 
— tipptasemel teadus: Teadusuuringute Ühiskeskus teeb teadusuuringuid, et suurendada poliitikakujundamisel kasu- 
tatavat teaduspõhist tõendusbaasi ning uurida (sealhulgas eesliiniprogrammi abil) alles kujunemisjärgus olevaid 
teadus- ja tehnoloogiavaldkondi;  L 51/934  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 01  (jätkub)  
— juhtpositsioon tööstuses: Teadusuuringute Ühiskeskus aitab suurendada liidu konkurentsivõimet, toetades standard- 
imisprotsessi ja standardeid, kasutades ühiste normide kehtestamisele eelnevaid teadusuuringuid, etalonmaterjalide 
ja võrdlusmõõtmiste arendamist ning meetodite ühtlustamist viies keskses valdkonnas (energeetika, transport, 
juhtalgatus „Euroopa digitaalarengu tegevuskava“, turvalisus ja ohutus, tarbijakaitse). Ta hindab uute tehnoloogiate 
ohutust sellistes valdkondades nagu energeetika, transport, tervishoid ja tarbijakaitse. Ühiskeskus hõlbustab eelkõige 
ühiskondlike probleemide lahendamiseks kosmosetehnoloogia ja selle valdkonnaga seotud andmete kasutamist, 
ühtlustamist ja kinnitamist; 
— ühiskondlikud probleemid: Teadusuuringute Ühiskeskus teeb järgmiste valdkondadega seotud teadusuuringuid: 
tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu; toiduainetega kindlustatus, jätkusuutlik põllumajandus ja metsandus, 
mere-, merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus; turvaline, puhas ja tõhus energia; arukas, keskkonnahoidlik 
ja integreeritud transport; kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained; Euroopa muutuvas maailmas – 
kaasav, uuendusmeelne ja turvaline ühiskond; turvaline ühiskond – Euroopa ja selle kodanike vabaduse ja turvalisuse 
kaitsmine.  
Assigneering hõlmab erikulusid, mis on seotud teadus- ja toetustegevusega, sealhulgas teadusliku või tehnilise varustuse 
soetamisega, teadus- ja tehnikaalaste teenuste allhangetega, teabele juurdepääsuga, tarbekaupade soetamisega jne. See 
hõlmab asjaomaste projektidega vahetult seotud teadusinfrastruktuurialaseid kulusid.  
Assigneering on ette nähtud mis tahes liiki kulude katmiseks seoses teadusuuringute ja teadusliku toega tegevustele, mis 
käesoleva artikli alusel on usaldatud Teadusuuringute Ühiskeskusele konkurentsitingimuste kohaselt liidu poliitika 
toetamiseks ja kolmandate isikute nimel.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 
lõige 6.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104), eriti selle artikli 5 lõige 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/935 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
10 02 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  8 539 949,51  8 764 932,31  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud ajavahemikul 2014–2020 teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020“ osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt 
isikutelt või riikidelt saadavate tuludega, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
10 02 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (kuni 2014. aastani)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  325 125,85  1 398 318,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud kuni 2014. aastani tuumaenergiavälise valdkonna 
teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt 
isikutelt või riikidelt saadavate tuludega, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
10 02 51 Seitsmenda raamprogrammi lõpuleviimine — Otsesed meetmed (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  600 000  p.m.  1 600 000  1 375 477,16  5 089 210,97  L 51/936  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/975/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu 
elluviidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raampro- 
grammi (2007–2013) eriprogrammi (ELT L 400, 30.12.2006, lk 368).  
10 02 52 Teadusuuringute eelmiste raamprogrammide lõpuleviimine — Otsesed meetmed (kuni aastani 2007)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  —  —  0,—  9 551,33  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/937 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 52  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
10 02 77 Katseprojekt ja ettevalmistavad meetmed  
10 02 77 01 Katseprojekt — Euroopa Komisjoni avaliku sektori innovatsioonilabori asutamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Üha enam liikmesriike tunnistab, et uute poliitikameetmete ja avalike teenuste arendamisel tuleks kasutada 
kavandamisel ja innovatsioonil põhinevat lähenemisviisi. Mitu algatust on juba hakanud näitama, kuidas kasutajakeskse 
kavandamise meetmete integreerimine poliitikakujundamise protsessi võib aidata säästa raha, saavutada suuremat mõju 
ning tagada, et poliitika oleks kodanikukesksem. Sellise poliitikalabori loomise üle arutatakse Teadusuuringute 
Ühiskeskuses ning katseprojektiga kiirendatakse labori asutamist.  
Komisjoni 2013. aasta disainipõhise innovatsiooni tegevuskava ning komisjoni avaliku sektori innovatsiooni eksper- 
dirühm on toonud välja positiivse mõju, mida innovatsiooni süvalaiendamine avalikus sektoris võib majanduskasvule 
avaldada.  
Seepärast olekski Euroopa Komisoni avaliku sektori innovatsioonilabori asutamine eksperdirühma soovituse kohaselt 
kasulik.  L 51/938  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 02 — „HORISONT 2020“ — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED LIIDU POLIITIKAVALDKONDADE 
TOETAMISEKS  (jätkub)  
10 02 77  (jätkub)  
10 02 77 01  (jätkub)  
Katseprojekti üks põhieesmärk on koostöö riiklike, piirkondlike ja kohalike osalejatega, et suurendada nende võimet 
rakendada liidu poliitikat, tehes koostööd samalaadsete kohapealsete struktuuridega või toetades uute asutamist. Labor 
toetab püüdlusi parandada liidu vahendite kasutamist ning liidu õigusaktide rakendamist.  
Komisjonisisese innovatsioonirühmana toetab labor ka Euroopa institutsioone vanade õigusaktide ümberkujundamisel 
ning iteratiivsema ja kulutõhusama lähenemisviisi leidmisel poliitika kujundamisele, alates ideede genereerimise etapist 
kuni rakendamiseni. See hõlmab selliste tehnikate kasutamist nagu juhuslikud kontrollkatsed, biheivioristlik majandus- 
teadus, kasutaja juhitavad katsed ja süsteemmõtlemine, näiteks kavandades uusi liidu rahastamisprogramme VKEde 
jaoks või leides uusi võimalusi bürokraatia vähendamiseks.  
Labor toimib ka koordineerimispunktina üleeuroopalistele algatustele liikmesriikides ning teadmiste ja kogemuste 
jagamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/939 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 03  EURATOMI 
PROGRAMM — 
OTSESED MEETMED  
10 03 01  Euratomi otsene teadus- 
tegevus  1,1 10 773 000  10 500 000  10 666 000  11 500 000  10 723 654,57  9 427 127,94  89,78  
10 03 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
10 03 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadu- 
suuringutes ja tehno- 
loogia arendamises 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  296 657,44  592 953,63  
10 03 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadu- 
suuringutes ja tehno- 
loogia arendamises (kuni 
2014. aastani)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  36 304,84  
Artikkel 10 03 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  296 657,44  629 258,47  
10 03 51  Seitsmenda raampro- 
grammi lõpuleviimine 
— Euratom 
(2007–2013)  1,1 p.m.  100 000  p.m.  900 000  359 705,49  1 287 152,20  1 287,15  
10 03 52  Enne 2007. aastat 
alustatud Euratomi 
raamprogrammide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  —  —  0,—  0,—  
Peatükk 10 03 — 
Kogusumma  10 773 000  10 600 000  10 666 000  12 400 000  11 380 017,50  11 343 538,61  107,01  
Märkused  
Selgitused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogramm (2014–2018) („Euratomi programm“) on teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ lahutamatu osa. Euratomi programmiga tugevdatakse 
tuumaalast teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning koordineeritakse liikmesriikide teadusalaseid jõupingutusi, 
vältides tegevuse dubleerimist, säilitades kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades optimaalse rahastamise riiklikest 
vahenditest.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  L 51/940  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  (jätkub)  
Euratomi programmi üldeesmärk on arendada tuumaenergiaalast teadus- ja koolitustegevust, pidevalt suurendada 
tuumaohutust ja kiirguskaitset ning aidata pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO  2 -heite ohutule, tõhusale ja 
turvalisele vähendamisele. See hõlmab nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudseid meetmeid, s.o tuumasünteesiener- 
giaalast teadus- ja arendustööd, tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alaseid teadusuuringuid, kui ka otseseid meetmeid 
tuumajulgeoleku ja -ohutuse alal. Teadusuuringute Ühiskeskus pakub sõltumatut kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist 
tuge ühenduse poliitikastrateegiate rakendamisele ja jälgimisele, eelkõige tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud 
teadusuuringute ja koolitustegevuse valdkonnas. Kõnealuste eesmärkide kaudu toetab Euratomi programm konkreetsete 
tulemuste saavutamist raamprogrammi „Horisont 2020“ kolmes prioriteetses valdkonnas: tipptasemel teadus, juhtpo- 
sitsioon tööstuses ja ühiskonna ees seisvad probleemid. Need eesmärgid on selgelt seotud strateegiate „Euroopa 2020“ ja 
„Energia 2020“ eesmärkidega ning Euroopa teadusruumi loomise ja haldamisega.  
10 03 01 Euratomi otsene teadustegevus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 773 000  10 500 000  10 666 000  11 500 000  10 723 654,57  9 427 127,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud Teadusuuringute Ühiskeskuse teadusliku ja 
tehnilise toe ning teadusuuringutega, et rakendada Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi 
(2014–2018). Euratomi programmi alusel võetavate otseste meetmete erieesmärgid on järgmised: 
— suurendada tuumaohutust, mis hõlmab tuumareaktorite ja -kütuse ohutust, tuumajäätmete käitlemist, sealhulgas 
geoloogilist lõppladustamist ning partitsioneerimist ja transmutatsiooni; dekomisjoneerimine ja hädaolukorraks 
valmisolek; 
— tuumajulgeoleku suurendamine, sh tuumaenergiaalased kaitsemeetmed, tuumarelva leviku tõkestamine, ebasea- 
dusliku tuumarelvakaubandusega võitlemine ja tuumaalase kohtuekspertiisi täiustamine; 
— standardimiseks vajaliku tuumateadusbaasi viimine tipptasemele; 
— teabehalduse, hariduse ja koolituse edendamine; 
— liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitika toetamine.  
Assigneering hõlmab ka toiminguid, mis on vajalikud nende kaitsemeetmete rakendamiseks vastavalt Euratomi asuta- 
mislepingu II jao 7. peatükile ja nende kohustuste täitmiseks, mis tulenevad tõkestamislepingust ja Rahvusvahelist 
Aatomienergiaagentuuri toetava komisjoni programmi rakendamisest.  
See hõlmab erikulusid, mis on seotud teadus- ja toetustegevusega, sealhulgas teadusliku või tehnilise varustuse 
soetamisega, teadus- ja tehnikaalaste teenuste allhangetega, teabele juurdepääsuga, tarbekaupade soetamisega jne. See 
hõlmab asjaomaste projektidega vahetult seotud teadusinfrastruktuurialaseid kulusid.  
Assigneering on ette nähtud mis tahes liiki kulude katmiseks seoses teadusuuringute ja teadusliku toega tegevustele, mis 
käesoleva artikli alusel on usaldatud Teadusuuringute Ühiskeskusele konkurentsitingimuste kohaselt liidu poliitika 
toetamiseks ja kolmandate isikute nimel.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/941 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  (jätkub)  
10 03 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104), eriti selle artikli 5 lõige 4.  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1314/2013, 16. detsember 2013, Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitus- 
programmi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 
2020“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 948).  
10 03 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
10 03 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  296 657,44  592 953,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud ajavahemikus 2014–2020 Euratomi programmis 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavate tuludega, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
10 03 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises (kuni 2014. aastani)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  36 304,84  L 51/942  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  (jätkub)  
10 03 50  (jätkub)  
10 03 50 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud kuni 2014. aastani Euratomi programmis 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavate tuludega, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 3 1 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
10 03 51 Seitsmenda raamprogrammi lõpuleviimine — Euratom (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  100 000  p.m.  900 000  359 705,49  1 287 152,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 60).  
Nõukogu otsus 2006/977/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete 
kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse 
seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) eriprogrammi (ELT L 400, 30.12.2006, lk 434).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1908/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).  28.2.2017  ET L 51/943 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 03 — EURATOMI PROGRAMM — OTSESED MEETMED  (jätkub)  
10 03 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste 
levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/95/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete 
kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi 
(2012–2013) eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 40).  
10 03 52 Enne 2007. aastat alustatud Euratomi raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  —  —  0,—  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete rahastamiseks.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/64/Euratom, 22. detsember 1998, Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus- ja 
koolitustegevust käsitleva viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 34).  
Nõukogu otsus 2002/668/Euratom, 3. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse kuuendat raamprogrammi, mis ühtlasi aitab kaasa Euroopa teadusruumi 
loomisele (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 34).  L 51/944  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 04  TEADUSUURINGUTE 
ÜHISKESKUSE MUU 
TEGEVUS  
10 04 02  Kolmandate isikute eest 
osutatud teenused ja 
tehtud tööd  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 181 330,77  5 159 172,29  
10 04 03  Konkurentsipõhine 
teaduslik ja tehniline 
tugi liidu poliitikavald- 
kondadele  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  22 931 865,51  19 871 832,05  
10 04 04  Kõrgvooreaktori 
käitamine  
10 04 04 01  Kõrgvooreaktori 
käitamine — Kõrgvoo- 
reaktoriga seotud lisapro- 
grammid  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  7 083 331,14  15 602 705,26  
10 04 04 02  Kõrgvooreaktori 
käitamine — Varasemate 
kõrgvooreaktoriga seotud 
lisaprogrammide lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  20 000,—  3 475 906,75  
Artikkel 10 04 04 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  7 103 331,14  19 078 612,01  
Peatükk 10 04 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  33 216 527,42  44 109 616,35  
10 04 02 Kolmandate isikute eest osutatud teenused ja tehtud tööd  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 181 330,77  5 159 172,29  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud selliste assigneeringute kirjendamiseks, mis on vajalikud kolmandate isikute eest täidetud 
mitmesuguste ülesannetega seotud kulude jaoks. See hõlmab teadusuuringuid ja teenuste osutamist lepingu alusel nii 
kolmandatele isikutele (tööstus, riiklikud ja piirkondlikud omavalitsused) kui ka liikmesriikide uurimisprogrammidele. 
Artikkel võib hõlmata järgmist: 
— tarned, teenuste osutamine ja üldised tasulised tööd, sealhulgas sertifitseeritud etalonained; 
— rajatiste käitamine liikmesriikide nimel, sealhulgas Teadusuuringute Ühiskeskuse Petteni üksuse kõrgvooreaktori 
kiiritus kolmandatele isikutele; 
— teadustegevus ja täiendavad teenused konkreetsete uurimisprogrammide raames, sealhulgas tööstusorganis- 
atsioonidele, millesse kuulumise eest peavad tööstusvaldkonna esindajad maksma liitumistasu ja iga-aastast 
liikmemaksu;  28.2.2017  ET L 51/945 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  (jätkub)  
10 04 02  (jätkub)  
— koostöökokkulepped kolmandate isikutega.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 3 ja 6 2 2 4 kantud tulu alusel eraldada 
täiendavaid assigneeringuid.  
Artiklis eraldatakse täiendavad assigneeringud vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2, et katta 
konkreetseid kulusid seoses kolmandate isikutega sõlmitavate lepingutega tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 3 kantavate 
tulude summa ulatuses.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 89/340/EMÜ, 3. mai 1989, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse tööd kolmandatele isikutele 
seoses Euroopa Majandusühendusega (EÜT L 142, 25.5.1989, lk 10).  
Nõukogu järeldused, 26. aprill 1994, Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli kohta (EÜT C 126, 7.5.1994, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 21 ja 183.  
10 04 03 Konkurentsipõhine teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitikavaldkondadele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  22 931 865,51  19 871 832,05  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud nende assigneeringute kirjendamiseks, mis on vajalikud selliste erinevate teadusliku toega seotud 
ülesannete konkreetsete kulude katmiseks, mida Teadusuuringute Ühiskeskus täidab konkurentsipõhiselt liidu poliitika- 
valdkondade toetamiseks väljaspool raamprogrammi „Horisont 2020“. Artiklis eraldatakse täiendavad assigneeringud 
vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2, et katta Euroopa institutsioonide talitustega sõlmitavate 
lepingutega seotud konkreetseid kulusid tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 6 kantavate tulude summa ulatuses.  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 4 kantud tulu alusel eraldada täiendavaid 
assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 89/340/EMÜ, 3. mai 1989, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse tööd kolmandatele isikutele 
seoses Euroopa Majandusühendusega (EÜT L 142, 25.5.1989, lk 10).  
Nõukogu järeldused, 26. aprill 1994, Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli kohta (EÜT C 126, 7.5.1994, lk 1).  L 51/946  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  (jätkub)  
10 04 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 21 ja 183.  
10 04 04 Kõrgvooreaktori käitamine  
10 04 04 01 Kõrgvooreaktori käitamine — Kõrgvooreaktoriga seotud lisaprogrammid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  7 083 331,14  15 602 705,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõrgvooreaktoriga seotud lisaprogrammide rakendamise käigus tekkinud kulude osaliseks 
katmiseks.  
Lisaprogrammi teaduslikud ja tehnilised eesmärgid on järgmised: 
— ohutu, kindla ja usaldusväärse neutronvoo kättesaadavuse tagamine katse-eesmärkidel; 
— teadus- ja arendustegevus: tuumamaterjale ja tuumkütust käsitlev teadustegevus eesmärgiga suurendada 
olemasolevate ja tulevaste tuumareaktorite ohutust (nii tuumalõhustumise kui ka tuumasünteesi korral); meditsiinis 
kasutatavad radioisotoobid, reaktorite vananemine ja tööea haldamine, jäätmete käitlemine; 
— sellise koolituskeskuse käitamine, mis pakub võimalusi doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele, kes teevad 
teadustööd siseriiklike või Euroopa programmide raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt eraldatakse selle punkti jaoks eelarveaasta jooksul täiendavad assigneeringud 
vastavalt tuludele, mis saadakse asjaomastest liikmesriikidest (praegu Madalmaad, Belgia ja Prantsusmaa) ja mis 
kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 1.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2012/709/Euratom, 13. november 2012, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse jaoks rakendatava kõrgvooreaktori täiendava teadusprogrammi (aastateks 2012–2015) vastuvõtmise kohta 
(ELT L 321, 20.11.2012, lk 59).  
Alusaktid  
Ettepanek: nõukogu otsus, …./…/Euratom, ... , Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse 
jaoks rakendatava kõrgvooreaktori täiendava teadusprogrammi (aastateks 2016–2019) vastuvõtmise kohta 
(COM(2017) …final).  28.2.2017  ET L 51/947 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  (jätkub)  
10 04 04  (jätkub)  
10 04 04 02 Kõrgvooreaktori käitamine — Varasemate kõrgvooreaktoriga seotud lisaprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  20 000,—  3 475 906,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõrgvooreaktoriga seotud lisaprogrammide rakendamise käigus tekkinud ja eelmistel 
eelarveaastatel kasutada olnud kulukohustuste assigneeringutega hõlmamata kulude osaliseks katmiseks.  
Lisaprogrammi teaduslikud ja tehnilised eesmärgid on järgmised: 
— ohutu, kindla ja usaldusväärse neutronvoo kättesaadavuse tagamine katse-eesmärkidel; 
— teadus- ja arendustegevus: tuumamaterjale ja tuumkütust käsitlev teadustegevus eesmärgiga suurendada 
olemasolevate ja tulevaste tuumareaktorite ohutust (nii tuumalõhustumise kui ka tuumasünteesi korral); meditsiinis 
kasutatavad radioisotoobid, reaktorite vananemine ja tööea haldamine, jäätmete käitlemine; 
— sellise koolituskeskuse käitamine, mis pakub võimalusi doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele, kes teevad 
teadustööd siseriiklike või Euroopa programmide raames.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt eraldatakse selle punkti jaoks eelarveaasta jooksul täiendavad assigneeringud 
vastavalt tuludele, mis saadakse asjaomastest liikmesriikidest ja mis kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 2 2 1.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 84/1/Euratom, EMÜ, 22. detsember 1983, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Majandusühenduse jaoks rakendatav teadusprogramm (1984–1987) 
(EÜT L 3, 5.1.1984, lk 21).  
Nõukogu otsus 88/523/Euratom, 14. oktoober 1988, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm (EÜT L 286, 20.10.1988, lk 37).  
Nõukogu otsus 92/275/Euratom, 29. aprill 1992, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa 
Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm (1992–1995) (EÜT L 141, 23.5.1992, lk 27).  
Nõukogu otsus 96/419/Euratom, 27. juuni 1996, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa 
Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm (1996–1999) (EÜT L 172, 11.7.1996, lk 23).  L 51/948  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 04 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MUU TEGEVUS  (jätkub)  
10 04 04  (jätkub)  
10 04 04 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2000/100/Euratom, 24. jaanuar 2000, millega võetakse vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2004/185/Euratom, 19. veebruar 2004, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaü- 
henduse jaoks teostatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (ELT L 57, 25.2.2004, lk 25).  
Nõukogu otsus 2007/773/Euratom, 26. november 2007, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse jaoks teostatava täiendava teadusprogrammi pikendamise kohta ühe aasta võrra (ELT L 312, 30.11.2007, 
lk 29).  
Nõukogu otsus 2009/410/Euratom, 25. mai 2009, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaü- 
henduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (ELT L 132, 29.5.2009, lk 13).  
Nõukogu otsus 2012/709/Euratom, 13. november 2012, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomiener- 
giaühenduse jaoks rakendatava kõrgvooreaktori täiendava teadusprogrammi (aastateks 2012–2015) vastuvõtmise kohta 
(ELT L 321, 20.11.2012, lk 59).  28.2.2017  ET L 51/949 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 05 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE POOLT EURATOMI ASUTAMISLEPINGU ALUSEL LÄBI VIIDUD 
TUUMAALASEST TEGEVUSEST TULENEVAD VARASEMAD KOHUSTUSED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 05  TEADUSUURINGUTE 
ÜHISKESKUSE POOLT 
EURATOMI ASUTAMIS- 
LEPINGU ALUSEL LÄBI 
VIIDUD TUUMAA- 
LASEST TEGEVUSEST 
TULENEVAD 
VARASEMAD 
KOHUSTUSED  
10 05 01  Euratomi vananenud 
tuumarajatiste tegevuse 
lõpetamine ja jäätmete 
lõpphoiustamine  1,1 29 310 000  30 000 000  28 543 000  32 000 000  30 282 322,35  26 585 481,28  88,62  
Peatükk 10 05 — 
Kogusumma  29 310 000  30 000 000  28 543 000  32 000 000  30 282 322,35  26 585 481,28  88,62  
10 05 01 Euratomi vananenud tuumarajatiste tegevuse lõpetamine ja jäätmete lõpphoiustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 310 000  30 000 000  28 543 000  32 000 000  30 282 322,35  26 585 481,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Teadusuuringute Ühiskeskuse asutamisest alates ühiskeskuse tehtud toimingutest tulenevate 
tuumaenergiaalaste kohustuste vähendamise ja kõrvaldamise tegevusprogrammi rahastamiseks.  
See on ette nähtud suletud tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja sellistest rajatistest pärit jäätmetega seotud kulude 
rahastamiseks.  
Assigneering on samuti ette nähtud selliste komisjoni toimingute rahastamiseks, mida tehakse vastavalt Euratomi 
asutamislepingu artiklis 8 sätestatud volitustele kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 
2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finants- 
juhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 17. märtsi 1999. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Teadusuuringute Ühiskeskuses Euratomi 
asutamislepingu alusel läbi viidud tuumaalasest tegevusest tulenevate varasemate kohustuste kohta „Tuumarajatiste 
tegevuse lõpetamine ja jäätmekäitlus“ (COM(1999) 114 final).  
Komisjoni 19. mai 2004. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja 
jäätmekäitluse kohta „Teadusuuringute Ühiskeskuse (TÜK) Euratomi asutamislepingu alusel tehtud tegevusest tulenev 
tuumaalane vastutus“ (SEK(2004) 621 (lõplik)).  L 51/950  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
PEATÜKK 10 05 — TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE POOLT EURATOMI ASUTAMISLEPINGU ALUSEL LÄBI VIIDUD 
TUUMAALASEST TEGEVUSEST TULENEVAD VARASEMAD KOHUSTUSED  (jätkub)  
10 05 01  (jätkub)  
Komisjoni 12. jaanuari 2009. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tuumakäitiste dekomisjoneerimine ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemine: Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi asutamislepingu kohase tegevusega seotud 
tuumatehnoloogiakohustuste täitmine“ (KOM(2008) 903 (lõplik)).  
Komisjoni 25. oktoobri 2013. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tuumakäitiste dekomisjoneerimine ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemine: Teadusuuringute Ühiskeskuse Euratomi asutamislepingu kohase tegevusega seotud 
tuumatehnoloogiakohustuste täitmine“ (COM(2013) 734 final).  28.2.2017  ET L 51/951 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS
 
JAOTIS 11  
MERENDUS JA KALANDUS  L 51/952  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 11 
MERENDUS JA KALANDUS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 01  MERENDUSE JA 
KALANDUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA 
HALDUSKULUD  43 874 839  43 874 839  42 687 571  42 687 571  42 939 025,16  42 939 025,16  
11 03  KOHUSTUSLIKUD 
OSAMAKSED PIIR- 
KONDLIKE KALAVARUDE 
MAJANDAMISE ORGANIS- 
ATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE 
ORGANISATSIOONIDE 
LIIKMETENA JA JÄTKU- 
SUUTLIKU KALANDUSE 
KOKKULEPETES 
OSALEJANA  123 590 478  118 590 478  56 154 250  55 654 250  135 379 806,58  125 537 306,58  
Reservid (40 02 41)  14 809 522  14 809 522  79 515 750  76 610 750  
138 400 000  133 400 000  135 670 000  132 265 000  135 379 806,58  125 537 306,58  
11 06  EUROOPA MERENDUS- JA 
KALANDUSFOND (EMKF)  922 865 078  590 406 361  895 648 394  437 984 953  1 655 884 551,08  791 362 930,57  
Jaotis 11 — Kogusumma  1 090 330 395  752 871 678  994 490 215  536 326 774  1 834 203 382,82  959 839 262,31  
Reservid (40 02 41)  14 809 522  14 809 522  79 515 750  76 610 750  
1 105 139 917  767 681 200  1 074 005 965  612 937 524  1 834 203 382,82  959 839 262,31  28.2.2017  ET L 51/953 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
JAOTIS 11 
MERENDUS JA KALANDUS  
PEATÜKK 11 01 — MERENDUSE JA KALANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
11 01  MERENDUSE JA KALANDUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
11 01 01  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonnas töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  5.2 30 427 605  29 715 805  30 250 934,94  99,42  
11 01 02  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
11 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5.2 2 326 625  2 194 611  2 775 770,—  119,30  
11 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5.2 2 572 607  2 602 903  2 512 202,—  97,65  
Artikkel 11 01 02 — Vahesumma  4 899 232  4 797 514  5 287 972,—  107,93  
11 01 03  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5.2 1 900 002  1 896 494  2 078 684,22  109,40  
11 01 04  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
11 01 04 01  Merenduse ja kalanduse poliitika- 
valdkonna toetuskulud — Mitteo- 
peratiivne haldus- ja tehniline abi  2 3 700 000  3 700 000  3 415 610,—  92,31  
Artikkel 11 01 04 — Vahesumma  3 700 000  3 700 000  3 415 610,—  92,31  
11 01 06  Rakendusametid  
11 01 06 01  Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet — 
Euroopa Merendus- ja Kaland- 
usfondist (EMKF) makstav rahaline 
toetus  2 2 948 000  2 577 758  1 905 824,—  64,65  
Artikkel 11 01 06 — Vahesumma  2 948 000  2 577 758  1 905 824,—  64,65  
Peatükk 11 01 — Kogusumma  43 874 839  42 687 571  42 939 025,16  97,87  L 51/954  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 01 — MERENDUSE JA KALANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
11 01 01 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
30 427 605  29 715 805  30 250 934,94  
11 01 02 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
11 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 326 625  2 194 611  2 775 770,—  
11 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 572 607  2 602 903  2 512 202,—  
11 01 03 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 900 002  1 896 494  2 078 684,22  
11 01 04 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
11 01 04 01 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna toetuskulud — Mitteoperatiivne haldus- ja tehniline abi  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 700 000  3 700 000  3 415 610,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) mitteoperatiivse tehnilise abi rahastamiseks 
vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 58 ning määruse (EL) nr 508/2014 artiklile 92.  28.2.2017  ET L 51/955 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 01 — MERENDUSE JA KALANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
11 01 04  (jätkub)  
11 01 04 01  (jätkub)  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud peakontori koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) 850 000 euro ulatuses, sealhulgas sellised toetuskulud (käesolevate 
assigneeringutega rahastatavate koosseisuväliste töötajate esinduskulud, koolitus, kohtumised, lähetused), mida on 
vaja EMKFi rakendamiseks ja EMKFi eelkäija Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimiseks vajaliku 
tehnilise abiga; 
— kulud, mis on seotud koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad või riikide lähetatud 
eksperdid) kolmandates riikides asuvates liidu delegatsioonides, samuti logistika ja infrastruktuuriga seotud 
lisakulud, näiteks koolituste, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis on otseselt seotud niisuguste 
koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu käesoleva punkti assigneering- 
utest; 
— kulud, mis on seotud kolmandate riikide delegatsioonide lähetuskuludega, et osaleda kalanduskokkuleppeid 
käsitlevatel läbirääkimistel ja ühiskomiteedes; 
— kulud, mis on seotud uuringute, hindamismeetmete, auditeerimise, ekspertide kohtumiste ning sidusrühmade 
osalemisega erakorralistel koosolekutel, seminaridel ja konverentsidel, kus arutatakse merendus- ja kalanduspoliitika 
olulisi küsimusi, jagatakse teavet ja tutvustatakse trükiseid; 
— infotehnoloogiaga (IT) (nii seadmed kui ka teenused) seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud teadlaste osalemisega piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kohtumistel; 
— muud kulud, mis on seotud mitteoperatiivse tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele 
ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu 
ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, on ette nähtud üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  L 51/956  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 01 — MERENDUSE JA KALANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
11 01 06 Rakendusametid  
11 01 06 01 Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet — Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) makstav 
rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 948 000  2 577 758  1 905 824,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rakendusameti personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud rakendusameti tegevusega 
Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi meetmete haldamisel.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Komisjoni otsus C(2013) 9414, 23. detsember 2013, millega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid energia, keskkonna ja 
kliimameetmete, konkurentsivõime ja VKEde, teadusuuringute ja innovatsiooni, IKT, merenduspoliitika ja kalanduse 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni otsus C(2014) 4636, 11. juuli 2014, millega muudetakse 23. detsembri 2013. aasta otsust C(2013) 9414 
seoses volituste delegeerimisega Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusametile liidu programmide 
rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks merenduspoliitika ja kalanduse valdkonnas, eelkõige seoses volitusega 
kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
Komisjoni rakendusotsus 2013/771/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega 
Ettevõtjate Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, 
lk 73).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/957 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA 
MUUDE RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 03  KOHUSTUSLIKUD 
OSAMAKSED PIIR- 
KONDLIKE KALA- 
VARUDE MAJAN- 
DAMISE ORGANIS- 
ATSIOONIDE JA 
MUUDE RAHVUS- 
VAHELISTE ORGA- 
NISATSIOONIDE 
LIIKMETENA JA 
JÄTKUSUUTLIKU 
KALANDUSE 
KOKKULEPETES 
OSALEJANA  
11 03 01  Liidu kalalaevade 
kolmandate riikide 
vetes toimuva kala- 
püügiga seonduva 
tegevuse juhiste 
väljatöötamine (jät- 
kusuutliku 
kalanduse kokku- 
lepped)  2 118 390 478  113 390 478  50 654 250  50 654 250  131 142 884,10  121 300 384,10  106,98  
Reservid (40 02 41)  14 809 522  14 809 522  79 515 750  76 610 750  
133 200 000  128 200 000  130 170 000  127 265 000  131 142 884,10  121 300 384,10  
11 03 02  Kalavarude majan- 
damise ja merenduse 
juhtimise jätku- 
suutliku arengu 
edendamine 
kooskõlas ühise 
kalanduspoliitika 
eesmärkidega 
(kohustuslikud 
osamaksud rahvus- 
vahelistele organis- 
atsioonidele)  2 5 200 000  5 200 000  5 500 000  5 000 000  4 236 922,48  4 236 922,48  81,48  
Peatükk 11 03 — 
Kogusumma  123 590 478  118 590 478  56 154 250  55 654 250  135 379 806,58  125 537 306,58  105,86  
Reservid (40 02 41)  14 809 522  14 809 522  79 515 750  76 610 750  
138 400 000  133 400 000  135 670 000  132 265 000  135 379 806,58  125 537 306,58  
11 03 01 Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine 
(jätkusuutliku kalanduse kokkulepped)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 03 01  118 390 478  113 390 478  50 654 250  50 654 250  131 142 884,10  121 300 384,10  
Reservid (40 02 41)  14 809 522  14 809 522  79 515 750  76 610 750  
Kogusumma  133 200 000  128 200 000  130 170 000  127 265 000  131 142 884,10  121 300 384,10  L 51/958  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  (jätkub)  
11 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis tulenevad kalanduskokkulepetest kolmandate riikidega, mille 
üle liit on läbirääkimisi pidanud või mida ta kavatseb uuendada või mille üle ta kavatseb uuesti läbirääkimisi alustada.  
Lisaks võib liit uute kalandusalaste partnerluskokkulepete sõlmimiseks pidada läbirääkimisi, mida oleks vaja rahastada 
sellest artiklist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 861/2006, 22. mai 2006, millega kehtestatakse liidu finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika 
rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas (ELT L 160, 14.6.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) 
ja eelkõige selle artikkel 31.  
Määrused ja otsused, mis käsitlevad kalanduse valdkonnas vastu võetud kokkulepete ja/või protokollide sõlmimist liidu/ 
ühenduse ning järgmiste riikide valitsuste vahel:  
Staatus (2016. aasta 
septembri seisuga)  Riik  Õiguslik alus  Kuupäev  EÜT/ELT  Kestus  
Ajutiselt kohaldatavad 
või kehtivad lepingud 
(2017. aastal makstav 
rahaline hüvitis 
artiklis 11 03 01)  Cabo Verde  Otsus 2014/948/EL  15. detsember 
2014  L 369, 
24.12.2014  23.12.2014–22.12.2018  
Côte d’Ivoire  Otsus 2014/102/EL  28. jaanuar 2014  L 54, 22.2.2014  1.7.2013–30.6.2018  
Gröönimaa  Otsus (EL) 2015/2103  16. november 
2015  L 305, 
21.11.2015  1.1.2016–31.12.2020  
Libeeria  Otsus (EL) 2015/2312  30. november 
2015  L 328, 
12.12.2015  9.12.2015–8.12.2020  
Madagaskar  Otsus 2014/929/EL  15. detsember 
2014  L 365, 
19.12.2014  1.1.2015–31.12.2018  
Mauritaania  Otsus (EL) 2015/2191  10. november 
2015  L 315, 
1.12.2015  16.11.2015–15.11.2019  
Maroko  Otsus 2013/785/EL  16. detsember 
2013  L 349, 
21.12.2013  15.7.2014–14.7.2018  
São Tomé ja 
Príncipe  Otsus 2014/334/EL  19. mai 2014  L 168, 7.6.2014  23.5.2014–22.5.2018  
Seišellid  Otsus 2014/5/EL  16. detsember 
2013  L 4, 9.1.2014  18.1.2014–17.1.2020  
Senegal  Otsus 2014/733/EL  8. oktoober 2014  L 304, 
23.10.2014  20.10.2014–19.10.2019  
Cooki saared  Otsus (EL) 2016/776  29. aprill 2016  L 131, 
20.5.2016  2016–2020 (täpne 
kuupäev sõltub allakirju- 
tamisest)  28.2.2017  ET L 51/959 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  (jätkub)  
11 03 01  (jätkub)  
Staatus (2016. aasta 
septembri seisuga)  Riik  Õiguslik alus  Kuupäev  EÜT/ELT  Kestus  
Lepingute läbi- 
rääkimine või seadus- 
andlik menetlus on 
pooleli (rahaline 
hüvitis 
artiklis 40 02 41)  Mauritius  Otsus 2014/146/EL  28. jaanuar 2014  L 79, 18.3.2014  28.1.2014–27.1.2017  
Komoorid  Otsus 2014/369/EL  13. mai 2014  L 179, 
19.6.2014  1.1.2014–31.12.2016  
Guinea-Bissau  Otsus 2014/782/EL  16. oktoober 
2014  L 328, 
13.11.2014  24.11.2014–23.11. 
2017  
Mosambiik  Otsus 2012/306/EL  12. juuni 2012  L 153, 
14.6.2012  1.2.2012–31.1.2015  
Gabon  Otsus 2013/462/EL  22. juuli 2013  L 250, 
20.9.2013  24.7.2013–23.7.2016  
11 03 02 Kalavarude majandamise ja merenduse juhtimise jätkusuutliku arengu edendamine kooskõlas ühise 
kalanduspoliitika eesmärkidega (kohustuslikud osamaksud rahvusvahelistele organisatsioonidele)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 200 000  5 200 000  5 500 000  5 000 000  4 236 922,48  4 236 922,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu aktiivset osalust meres leiduvate kalavarude pikaajalise säilitamise 
ja säästva kasutamise eest vastutavate piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide tegevuses. Assigneeringust 
kaetakse kohustuslikud osamaksud muu hulgas järgmistele piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele 
ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele: 
— Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR), 
— Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (NASCO), 
— Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT), 
— Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC), 
— Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO), 
— India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC), 
— Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM), 
— Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO), 
— India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA),  L 51/960  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  (jätkub)  
11 03 02  (jätkub)  
— Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC, ex-MHLC), 
— Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping (AIDCP), 
— Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC), 
— Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO), 
— Siniuim-tuuni kaitse konventsiooni komisjon (CCSBT), 
— metsloomade rändliikide kaitse konventsioon.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta liidu osamakseid 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel 
loodud organisatsioonidele, eelkõige Rahvusvahelisele Süvamerepõhja Organisatsioonile ja Rahvusvahelise Mereõiguse 
Kohtule.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3179/78, 28. detsember 1978, Euroopa Majandusühenduse sõlmitud Loode-Atlandi 
tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni kohta (EÜT L 378, 30.12.1978, lk 1).  
Nõukogu otsus 81/608/EMÜ, 13. juuli 1981, Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni 
kohta (EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21).  
Nõukogu otsus 81/691/EMÜ, 4. september 1981, Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni vastuvõtmise 
kohta (EÜT L 252, 5.9.1981, lk 26).  
Nõukogu otsus 82/461/EMÜ, 24. juuni 1982, metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni sõlmimise kohta 
(EÜT L 210, 19.7.1982, lk 10).  
Nõukogu otsus 82/886/EMÜ, 13. detsember 1982, Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 378, 
31.12.1982, lk 24).  
Nõukogu otsus 86/238/EMÜ, 9. juuni 1986, ühenduse ühinemise kohta rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse 
konventsiooniga, mida muudeti Pariisis 10. juulil 1984. aastal alla kirjutatud konventsiooni osalisriikide täievoliliste 
esindajate konverentsi lõppaktile lisatud protokolliga (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).  
Nõukogu otsus 95/399/EÜ, 18. september 1995, ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodus- 
tamise lepinguga (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).  
Nõukogu otsus 98/392/EÜ, 23. märts 1998, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organis- 
atsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa 
Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).  
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3).  28.2.2017  ET L 51/961 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 03 — KOHUSTUSLIKUD OSAMAKSED PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONIDE JA MUUDE 
RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE LIIKMETENA JA JÄTKUSUUTLIKU KALANDUSE KOKKULEPETES OSALEJANA  (jätkub)  
11 03 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 98/416/EÜ, 16. juuni 1998, Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga 
(EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34).  
Nõukogu otsus 2002/738/EÜ, 22. juuli 2002, Euroopa Ühenduse Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja 
majandamise konventsiooniga ühinemise kohta (EÜT L 234, 31.8.2002, lk 39).  
Nõukogu otsus 2005/75/EÜ, 26. aprill 2004, ühenduse ühinemise kohta Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega 
kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (ELT L 32, 4.2.2005, lk 1).  
Nõukogu otsus 2005/938/EÜ, 8. detsember 2005, rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu Euroopa 
Ühenduse nimel heakskiitmise kohta (ELT L 348, 30.12.2005, lk 26).  
Nõukogu otsus 2006/539/EÜ, 22. mai 2006, Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta 
konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta 
Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).  
Nõukogu otsus 2008/780/EÜ, 29. september 2008, India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta 
Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 268, 9.10.2008, lk 27).  
Nõukogu otsus 2012/130/EL, 3. oktoober 2011, Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise 
konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (ELT L 67, 6.3.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22), 
ja eelkõige selle artiklid 29 ja 30.  
Nõukogu otsus (EL) 2015/2437, 14. detsember 2015, Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise 
kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) 
Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 336, 23.12.2015, lk 27).  L 51/962  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 06  EUROOPA MERENDUS- JA 
KALANDUSFOND (EMKF)  
11 06 09  Erimeetmed, mille eesmärk 
on soodustada kuni 1999. 
aastani Marokoga sõlmitud 
kalanduskokkuleppe kohal- 
damisalas olnud kala- 
laevade ja kalurite tegevuse 
ümberkorraldamist  2 —  —  —  —  0,—  0,—  
11 06 11  Euroopa Kalandusfondi 
(EKF) meetmete lõpule- 
viimine — Tegevuse 
tehniline abi (2007–2013)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  745 079,84  
11 06 12  Euroopa Kalandusfondi 
(EKF) meetmete lõpule- 
viimine — Lähenemis- 
eesmärk (2007–2013)  2 p.m.  5 000 000  p.m.  100 000 000  565 576,—  416 736 481,82  8 334,73  
11 06 13  Euroopa Kalandusfondi 
(EKF) meetmete lõpule- 
viimine — Muud kui lähen- 
emiseesmärgi meetmed 
(2007–2013)  2 p.m.  5 000 000  p.m.  32 000 000  0,—  154 176 391,07  3 083,53  
11 06 14  Kalatoodetega seotud 
sekkumistegevuse meetmete 
lõpuleviimine (2007–2013)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  497 310,51  565 889,81  
11 06 15  Äärepoolseimatele piirkon- 
dadele mõeldud kaland- 
usprogrammi meetmete 
lõpuleviimine (2007–2013)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
11 06 51  Varasemate programmide 
(enne 2000. aastat) lõpule- 
viimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
11 06 52  Kalanduse Arendusrahastu 
(2000–2006) lõpuleviimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
11 06 60  Jätkusuutliku ja konkurent- 
sivõimelise kalanduse ja 
vesiviljeluse ning kaland- 
uspiirkondade tasakaa- 
lustatud ja kaasava terri- 
toriaalse arengu eden- 
damine ja ühise kaland- 
uspoliitika rakendamise 
kiirendamine  2 818 478 098  480 000 000  805 423 852  217 319 000  1 567 021 714,—  134 487 252,86  28,02  
11 06 61  Liidu integreeritud meren- 
duspoliitika edasiaren- 
damise ja rakendamise 
toetamine  2 38 426 980  27 656 608  38 426 980  25 342 000  32 536 295,95  16 922 129,35  61,19  
11 06 62  Ühise kalanduspoliitika ja 
integreeritud merenduspo- 
liitikaga kaasnevad 
meetmed  28.2.2017  ET L 51/963 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 01  Teaduslik nõustamine ja 
andmete kogumine  2 9 070 000  6 900 000  8 680 015  14 000 000  8 046 944,—  21 347 261,80  309,38  
11 06 62 02  Kontroll ja jõustamine  2 15 510 000  25 000 000  10 510 967  17 105 000  14 877 083,60  19 325 915,55  77,30  
11 06 62 03  Vabatahtlikud osamaksud 
rahvusvahelistele organis- 
atsioonidele  2 7 970 000  7 100 000  7 978 580  6 900 000  7 712 382,36  7 777 852,68  109,55  
11 06 62 04  Juhtimine ja kommunik- 
atsioon  2 7 419 000  5 430 000  5 078 000  4 509 000  6 004 817,10  3 587 349,50  66,07  
11 06 62 05  Turuteave  2 4 370 000  4 568 000  4 900 000  4 100 000  4 047 880,—  2 428 728,—  53,17  
Artikkel 11 06 62 — 
Vahesumma  44 339 000  48 998 000  37 147 562  46 614 000  40 689 107,06  54 467 107,53  111,16  
11 06 63  Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond (EMKF) — 
Tehniline abi  
11 06 63 01  Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond (EMKF) — 
Operatiivne tehniline abi  2 3 850 000  4 081 954  4 080 000  4 300 000  4 210 547,56  2 520 765,29  61,75  
11 06 63 02  Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond (EMKF) — 
Liikmesriigi taotlusel antav 
operatiivne tehniline abi, 
mida haldab komisjon  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 11 06 63 — 
Vahesumma  3 850 000  4 081 954  4 080 000  4 300 000  4 210 547,56  2 520 765,29  61,75  
11 06 64  Euroopa Kalanduskontrolli 
Amet  2 17 021 000  17 021 000  9 070 000  9 070 000  9 364 000,—  9 364 000,—  55,01  
11 06 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
11 06 77 02  Katseprojekt — Kaland- 
ussektori ühise majandamise 
ja jätkusuutliku juhtimise 
vahendid: teadlaste ja sidus- 
rühmade teaduskoostöö 
edendamine  2 p.m.  p.m.  p.m.  359 953  0,—  0,—  
11 06 77 05  Katseprojekt — Ühtse 
vahendi loomine kalandus- ja 
vesiviljelustoodete toote- 
nimetuste jaoks  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  285 000,—  
11 06 77 06  Ettevalmistav meede — Mere 
kaitsjad  2 p.m.  85 892  p.m.  480 000  0,—  369 522,20  430,22  L 51/964  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 07  Katseprojekt — Riiklike ja 
rahvusvaheliste keskkonna- 
või kalandusalaste õigu- 
saktide alusel loodud või 
loodavate merekaitsealade 
võrgustiku kasutuselevõtt 
eesmärgiga edendada liidu 
kalapüügi tootmisvõimsusi 
Vahemerel maksimaalsete 
jätkusuutlike saagikuste ning 
kalanduse majandamise 
ökosüsteemipõhise käsitluse 
alusel  2 p.m.  361 656  p.m.  400 000  0,—  723 310,80  200,00  
11 06 77 08  Katseprojekt — Väikesema- 
hulise kalapüügi toetus- 
meetmed  2 p.m.  586 251  p.m.  600 000  0,—  0,—  0  
11 06 77 09  Katseprojekt — Äärepool- 
seimate piirkondade väike- 
laevade jaoks innovatiivsete 
ja väikese mõjuga avamere- 
püügitavade väljatöötamine, 
sealhulgas heade tavade 
vahetus ja kalandusalased 
katsed  2 p.m.  500 000  p.m.  750 000  1 000 000,—  0,—  0  
11 06 77 10  Katseprojekt — Kalandus- ja 
vesiviljelustoodetega seotud 
vabatahtlike väidete 
hindamine Euroopas  2 p.m.  125 000  250 000  125 000  
11 06 77 11  Katseprojekt — Kaland- 
uskontrolli ajakohastamine ja 
laevaseire optimeerimine 
uuenduslike Euroopa 
süsteemide abil  2 p.m.  240 000  500 000  250 000  
11 06 77 12  Katseprojekt — Euroopa 
rannavalveteenistuse 
loomine  2 p.m.  375 000  750 000  375 000  
11 06 77 13  Ettevalmistav meede — 
Väikeste kaubalaevade 
kaptenite ühine õppekava  2 750 000  375 000  
Artikkel 11 06 77 — 
Vahesumma  750 000  2 648 799  1 500 000  3 339 953  1 000 000,—  1 377 833,—  52,02  
Peatükk 11 06 — 
Kogusumma  922 865 078  590 406 361  895 648 394  437 984 953  1 655 884 551,08  791 362 930,57  134,04  28.2.2017  ET L 51/965 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artiklis 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikliga 39 on ette nähtud finantskorrektsioonid, millest saadud tulu kantakse tulude 
eelarvestuse artiklisse 6 5 2.  
Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklitega 97, 98 ja 99 on ette nähtud finantskorrektsioonid, millest saadud tulu kantakse 
tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 3.  
Määruse (EÜ) nr 1303/2013 artiklitega 85, 144 ja 145 on ette nähtud finantskorrektsioonid, millest saadud tulu 
kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 4.  
Selle tulu alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21, kui neid assigneeringuid 
on vaja konkreetsetel juhtudel, et kindlustada eelnevalt otsustatud korrektsioonide tühistamise või vähendamisega 
seotud riske.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Eelmakse tagasi makstud summad loetakse sihtotstarbeliseks sisetuluks vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4 ja 
need tuleb kanda eelarvestuse punkti 6 1 5 0 või 6 1 5 7.  
Pettustevastase võitluse meetmeid rahastatakse artikli 24 02 01 alusel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 174, 175 ja 177.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  L 51/966  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused.  
11 06 09 Erimeetmed, mille eesmärk on soodustada kuni 1999. aastani Marokoga sõlmitud kalanduskokkuleppe 
kohaldamisalas olnud kalalaevade ja kalurite tegevuse ümberkorraldamist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
— —  —  —  0,—  0,—  
Märkused  
Käesolev assigneering on ette nähtud selliste erimeetme rahastamiseks, mille eesmärk on toetada kalalaevade ja kalurite 
tegevuse ümberkorraldamist, mis kuni 1999. aastani olid sõltuvad Marokoga sõlmitud kalanduskokkuleppest.  
Seoses laeva „Prestige“ uppumisega eraldatakse 30 000 000 eurot erimeetmeteks, millega hüvitada kaluritele ning 
karpide ja vähiliste tootmise ja vesiviljelusega seotud tööstusele õlireostuse tagajärjel tekkinud kahju.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2561/2001, 17. detsember 2001, mille eesmärk on soodustada kuni 1999. aastani Marokoga 
sõlmitud kalanduskokkuleppe kohaldamisalas olevate kalalaevade ja kalurite tegevuse ümberkorraldamist 
(EÜT L 344, 28.12.2001, lk 17).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2372/2002, 20. detsember 2002, millega kehtestatakse erimeetmed „Prestige’i“ õlireostusest 
kahjustatud Hispaania kalanduse, karpide ja vähiliste tootmise ning akvakultuuri hüvitamiseks (EÜT L 358, 31.12.2002, 
lk 81).  
11 06 11 Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimine — Tegevuse tehniline abi (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  745 079,84  28.2.2017  ET L 51/967 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasemate programmitöö perioodide täitmata kulukohustusi, mis on 
seotud EKFi tehnilise abi meetmetega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 46. Tehnilise abi meetmed 
hõlmavad uuringuid, hindamisi, partneritele suunatud meetmeid, teabe levitamisega seotud meetmeid, juhtimiseks, 
järelevalveks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks ette nähtud arvutisüsteemide paigaldamist, käitamist ja 
vastastikust sidumist, hindamismeetodite ning kõnealuse valdkonna tavasid käsitleva teabevahetuse täiustamist, samuti 
rannikuäärsete kalastusvööndite säästva arenguga tegelevaid osalisi hõlmavate riikidevaheliste ja Euroopa Liidu 
võrgustike loomist.  
Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, auditi-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa 
Kalandusfondi rakendamiseks.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katmiseks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused); 
— teabe ja trükistega seotud kulud; 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud; 
— teenuste osutamise lepingud; 
— toetus koostöövõrgustikule ja parimate tavade vahetamisele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
11 06 12 Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimine — Lähenemiseesmärk (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  5 000 000  p.m.  100 000 000  565 576,—  416 736 481,82  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada täitmata kulukohustusi, mis on seotud Euroopa Kalandusfondi (EKF) 
tegevusprogrammi lähenemiseesmärgiga 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil.  L 51/968  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 12  (jätkub)  
Artikli alusel rahastatavate toimingute puhul tuleb arvesse võtta vajadust säilitada püsiv ja kestev tasakaal kalalaevastiku 
püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel, samuti vajadust edendada ohutuskultuuri kalastusvaldkonnas.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada varasemate programmitöö perioodide täitmata kulukohustusi, mis 
on seotud kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise rahastamisega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
11 06 13 Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimine — Muud kui lähenemiseesmärgi meetmed (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  5 000 000  p.m.  32 000 000  0,—  154 176 391,07  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada täitmata kulukohustusi, mis on seotud Euroopa Kalandusfondi (EKF) 
meetmetega, mis ei kuulu lähenemiseesmärgi alla ja on seotud 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi kulukohus- 
tustega.  
Artikli alusel rahastatavate toimingute puhul tuleb arvesse võtta vajadust edendada ohutuskultuuri kalandusvaldkonnas.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada varasemate programmitöö perioodide täitmata kulukohustusi, mis 
on seotud kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise rahastamisega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).  
11 06 14 Kalatoodetega seotud sekkumistegevuse meetmete lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  497 310,51  565 889,81  28.2.2017  ET L 51/969 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 14  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000, 17. detsember 1999, kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta 
(EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1).  
11 06 15 Äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud kalandusprogrammi meetmete lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel programmitöö perioodidel täitmata jäänud kulukohustusi, 
mis on seotud Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate 
kalandussaaduste turustamisel nende piirkondade kaugusest tulenevate lisakulude hüvitamise kavaga.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 791/2007, 21. mai 2007, millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning 
Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvi- 
tuskava (ELT L 176, 6.7.2007, lk 1).  
11 06 51 Varasemate programmide (enne 2000. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/970  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 51  (jätkub)  
Märkused  
Endised artiklid 11 06 03, 11 06 05, 11 06 06 ja 11 06 08  
Assigneering on ette nähtud selleks, et Kalanduse Arendusrahastu saaks rahastada 2000. aastale eelnenud 
programmitöö perioodidest täitmata jäänud kohustusi.  
Käesolev assigneering on ette nähtud selleks, et Kalanduse Arendusrahastu saaks täita varasematel programmitöö 
perioodidel võetud kohustusi, mis on seotud uuenduslike meetmete, ettevalmistus-, seire- ja hindamismeetmete ning 
asjakohastes määrustes sätestatud tehnilise abi meetmetega. Sellest rahastatakse ka varasemaid mitmeaastaseid 
meetmeid, eelkõige neid, mis on vastu võetud ja mida on rakendatud muude eespool nimetatud määruste alusel, kuid 
mis ei kuulu struktuurifondide esmatähtsate eesmärkide hulka. Seda assigneeringut kasutatakse vajaduse korral ka 
Kalanduse Arendusrahastu vahenditest rahastatavate meetmete rahastamiseks, mille jaoks ei ole saadaval või eraldatud 
kulukohustuste assigneeringuid programmitöö perioodiks 2000–2006.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2088/85, 23. juuli 1985, Vahemere kompleksprogrammide kohta (EÜT L 197, 27.7.1985, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4028/86, 18. detsember 1986, ühenduse kalandus- ja akvakultuurisektori struktuuride 
parandamis- ja kohandamismeetmete kohta (EÜT L 376, 31.12.1986, lk 7).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3760/92, 20. detsember 1992, millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuurisüsteem 
(EÜT L 389, 31.12.1992, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2847/93, 12. oktoober 1993, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav 
kontrollisüsteem (EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2468/98, 3. november 1998, mis käsitleb ühenduse poolt kalapüügi- ja akvakultuurisektori 
saaduste töötlemiseks ja turustamiseks antava struktuuriabi kriteeriume ja korda (EÜT L 312, 20.11.1998, lk 19).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  28.2.2017  ET L 51/971 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2792/1999, 17. detsember 1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struk- 
tuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10).  
Alusaktid  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi kalandussektori ümberkujundamist käsitleva 
ühenduse algatuse („Pesca“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 1).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ühenduse algatuse („Regis II“) raames 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 44).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama piirialade arendamist, piiriülest koostööd ja teatavaid energiavõrke käsitleva 
ühenduse algatuse („Interreg II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 60).  
Komisjoni 16. mai 1995. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse jaoks eriprogrammis 
rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades („Peace I“) (EÜT C 186, 20.7.1995, 
lk 3).  
Komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning 
regioonide komiteele, mis käsitleb eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes 
maakondades (1995–1999) („Peace I“) (KOM(1997) 642 (lõplik)).  
11 06 52 Kalanduse Arendusrahastu (2000–2006) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Endised artiklid 11 06 01, 11 06 02 ja 11 06 04.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et Kalanduse Arendusrahastu saaks rahastada programmitöö perioodist 
2000–2006 täitmata jäänud kohustusi.  L 51/972  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 52  (jätkub)  
Samuti on see ette nähtud selleks, et Kalanduse Arendusrahastu saaks rahastada täitmata jäänud kohustusi seoses 
2000.–2006. aasta programmitöö perioodi rahu ja leppimise saavutamise eriprogrammija ja programmitöö perioodist 
2000–2006 varem täitmata jäänud kohustusi, mis on seotud eesmärgiga 1 mittehõlmatud sihtpiirkondadega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1263/1999, 21. juuni 1999, Kalanduse Arendusrahastu kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 54).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eelkõige selle artikli 2 lõige 4.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2792/1999, 17. detsember 1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struk- 
tuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10).  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige punkti 44 alapunkt b.  
Komisjoni otsus 1999/501/EÜ, 1. juuli 1999, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks struktuurifondide 
eesmärgi 1 jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute soovituslik jaotus ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT L 194, 
27.7.1999, lk 49), eelkõige selle põhjendus 5.  
11 06 60 Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise kalanduse ja vesiviljeluse ning kalanduspiirkondade tasakaalustatud ja 
kaasava territoriaalse arengu edendamine ja ühise kalanduspoliitika rakendamise kiirendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
818 478 098  480 000 000  805 423 852  217 319 000  1 567 021 714,—  134 487 252,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta EMKFi tegevusprogrammidega seotud kulusid, selleks et suurendada 
tööhõivet ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, edendada innovaatilist, konkurentsivõimelist 
ja teadmistel põhinevat kalandust ja vesiviljelust, toetada väikesemahulist kalapüüki, arvestades iga liikmesriigi eripära, 
edendada jätkusuulikku ja ressursitõhusat kalandust ja vesiviljelust ning kiirendada ühise kalanduspoliitika rakendamist.  28.2.2017  ET L 51/973 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 60  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikli 5 punktid a, c ja d.  
11 06 61 Liidu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
38 426 980  27 656 608  38 426 980  25 342 000  32 536 295,95  16 922 129,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis tulenevad integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise 
toetamise programmist, sealhulgas: 
— Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk; 
— projektid, sh katse- ja koostööprojektid; 
— ühise teabejagamiskeskkonna tegevuskava rakendamine; 
— merealade ruumilist piiriülest planeerimist käsitlevad katseuuringud; 
— IT-rakendused, nt merendusalane foorum ja Euroopa mereatlas;  L 51/974  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 61  (jätkub)  
— üritused ja konverentsid; 
— merealade strateegiate väljatöötamine ja järeltegevused; 
— merevaatlussüsteemi kaasrahastamise, ostmise ja haldamise algatused ning tehnilised vahendid Euroopa mere- 
vaatlus- ja andmevõrgu süsteemi väljatöötamiseks, loomiseks ning haldamiseks, et hõlbustada süsteemi kuuluvate 
liikmesriikide ja/või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise koostöö kaudu merealaste andmete ja teadmiste 
kogumist, omandamist, koondamist, töötlemist, kvaliteedikontrolli, taaskasutamist ja levitamist; 
— sekretariaadi- ja tugiteenused; 
— Euroopa ja vesikonna ulatuses tehtavad uuringud, et välja selgitada kasvutõkked, hinnata uusi võimalusi ja määrata 
kindlaks inimtegevuse mõju merekeskkonnale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikli 5 punkt b.  
11 06 62 Ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitikaga kaasnevad meetmed  
11 06 62 01 Teaduslik nõustamine ja andmete kogumine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 070 000  6 900 000  8 680 015  14 000 000  8 046 944,—  21 347 261,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liidu rahaline toetus, mis koosneb väljamaksetest liikmesriikidele kulude katmiseks seoses andmete kogumise, 
haldamise ja kasutamisega mitmeaastaste riiklike programmide raames, mis algavad 2013. aastal,  28.2.2017  ET L 51/975 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 01  (jätkub)  
— komisjoni poolt (vajaduse korral koostöös liikmesriikidega) ellu viidavate ning ühise kalanduspoliitika rakenda- 
miseks ja väljatöötamiseks vajalike uuringute ja katseprojektide (sealhulgas säästvate kalapüügitehnikate alter- 
natiivsete variantide) rahastamine, 
— teadusasutuste, sh kalavarude hindamise eest vastutavate rahvusvaheliste nõuandvate organite, sõltumatute 
ekspertide ja muude teadusasutuste teaduslike arvamuste ning soovituste koostamine ja esitamine, 
— komisjoni kantud kulud andmete kogumise, haldamise ja kasutamisega seotud teenuste kasutamisel, kalandusek- 
spertide kohtumiste korraldamisel ja juhtimisel ning kalanduse teadusliku ja tehnilise pädevusega seonduvate 
tööprogrammide juhtimisel, andmekõnede ja andmestike töötlemisel, ettevalmistustöö tegemisel teaduslike 
arvamuste ja soovituste esitamiseks, 
— liikmesriikidevaheline koostöö andmekogumise valdkonnas, sh piirkondlike andmebaaside loomine ja haldamine 
piirkondlikku koostööd hõlbustavate andmete säilitamiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ning andmete kogumise ja 
haldamise täiustamiseks ja teadusliku taseme tõstmiseks, et toetada kalamajandust, 
— Teadusuuringute Ühiskeskuse või liidu muu nõuandeorganiga sõlmitud halduskokkulepped, et tagada kalanduse 
teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele sekretariaaditeenused ning teha andmete eelanalüüs ja valmistada need ette 
kalandusressurssidega seotud olukorra hindamiseks, 
— hüvitised, mis makstakse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee liikmetele ja/või kalanduse teadus-, 
tehnika- ja majanduskomitee kutsutud välisekspertidele ning seoses teenuste taotlemisega, kooskõlas otsusega 
2005/629/EÜ (või hilisema otsusega, millega kõnealune otsus asendatakse).  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1543/2000, 29. juuni 2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika 
elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks (EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008, 25. veebruar 2008, kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist 
käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta 
(ELT L 60, 5.3.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  L 51/976  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikli 84 punkt a.  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2005/629/EÜ, 26. august 2005, kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee moodustamise kohta 
(ELT L 225, 31.8.2005, lk 18).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 665/2008, 14. juuli 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 
(kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kaland- 
uspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 186, 15.7.2008, 
lk 3).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1078/2008, 3. november 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kantud kuludega kalanduse lähteandmete kogumisel ja haldamisel 
(ELT L 295, 4.11.2008, lk 24).  
11 06 62 02 Kontroll ja jõustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 510 000  25 000 000  10 510 967  17 105 000  14 877 083,60  19 325 915,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta väljamakseid ajavahemikku 2007–2013 hõlmavate meetmete rakenda- 
miseks ja seoses liikmesriikide kantud kuludega ühise kalanduspoliitika puhul kohaldatavate järelevalve- ja kontrollisüs- 
teemidega, mille alla kuuluvad: 
— investeeringud, mis on seotud haldusasutuste või erasektori tehtud kontrollimisega, sh sellise uue kontrollitehno- 
loogia rakendamisega nagu laevade tuvastamise süsteemidega (VDS) ühendatud elektrooniline andmete regis- 
treerimise süsteem (ERS), laevaseiresüsteemid (VMS), automaatne identifitseerimissüsteem (AIS), ning kontrolliva- 
hendite ostmise ja ajakohastamisega; 
— kalandusvaldkonnas kontrolli- ja seireülesannete järelevalve eest vastutavate riigiametnike koolitus ja vahetuspro- 
grammid;  28.2.2017  ET L 51/977 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 02  (jätkub)  
— inspekteerimis- ja vaatlussüsteemide katseprogrammide rakendamine; 
— järelevalve, kontrolli ja seirega pädevatele asutustele kaasnevad kulud, mis hõlmavad tasuvusanalüüsi, kulude 
hindamist ja auditeerimist; 
— algatused, sh seminarid ja meediavahendid, mille eesmärk on kalurite jt osaliste, nagu inspektorite, prokuröride ja 
kohtunike ning üldsuse hulgas suurendada teadlikkust seoses vajadusega võidelda vastutustundetu ja ebaseadusliku 
kalapüügiga ning seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamisega; 
— jälgitavust võimaldavate süsteemide ja menetluste rakendamine ning mootorivõimsuse jälgimise kaudu laevastiku 
püügimahu kontrollimist võimaldavate vahendite rakendamine; 
— katseprojektid, nt videovalve.  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta ka kontrollimeetmeid seoses EMKFi eelarve otsese täitmisega: 
— patrull-laevade, õhusõidukite ja helikopterite ühine ostmine ja/või prahtimine sama geograafilise piirkonna mitme 
liikmesriigi poolt, tingimusel et vähemalt 60 % ajast kasutatakse neid kalanduse kontrollimiseks; 
— uue kontrollitehnoloogia hindamine ja arendamine ning andmevahetusprotsessid; 
— tegevuskulud, mis on seotud ühise kalanduspoliitika rakendamise kontrollimise ja hindamisega komisjoni poolt, 
eelkõige kontrolli, inspekteerimise ja auditeerimisega seotud lähetused, komisjoni ametnike varustus ja koolitus, 
koosolekute korraldamine ja neil osalemine, sealhulgas teabe ja parimate tavade vahetamine liikmesriikide vahel, 
uuringud, IT-teenused ja teenuseosutajad, ning inspekteerimisvahendite ost või prahtimine komisjoni poolt määruse 
(EÜ) nr 1224/2009 X jaotise kohaselt; 
— määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 36 ja määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud riikidevaheliste kontrolli-, 
uurimis- ja rakendussüsteemide väljatöötamisele ja testimisele suunatud riigiüleste projektide rakendamise 
toetamine; 
— rahvusvahelised koolitusprogrammid kalapüügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavatele isikutele; 
— algatused, sealhulgas seminarid ja meedia töövahendid, mis on suunatud liidu määruste tõlgendamise ja sellega 
seotud kontrolli ühtlustamisele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20. detsember 2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja 
säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).  L 51/978  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 02  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, 29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata 
ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, 
(EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 
(ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kaland- 
uspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikkel 86.  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2007, 11. aprill 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohalda- 
tavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu (ELT L 97, 12.4.2007, lk 30).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, 8. aprill 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/ 
2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).  
11 06 62 03 Vabatahtlikud osamaksud rahvusvahelistele organisatsioonidele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 970 000  7 100 000  7 978 580  6 900 000  7 712 382,36  7 777 852,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu vabatahtlikke osamaksusid ÜRO organisatsioonidele ja muudele 
mereõiguse alal tegutsevatele rahvusvahelistele organisatsioonidele, sealhulgas: 
— uute jätkusuutliku kalanduse kokkulepetega seotud ettevalmistustöö,  28.2.2017  ET L 51/979 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 03  (jätkub)  
— osamaksud ja registreerimistasud rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide kohtumistel, kus liidul on vaatlejas- 
taatus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 217), nt Rahvusvaheline Vaalanduskomisjon ning Majandus- 
koostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), 
— mõne piirkondliku projekti järelmeetmete ja rakendamise toetamine, soodustades eelkõige täpselt määratletud 
rahvusvahelist ühiskontrolli- ja inspekteerimistegevust. Assigneering peaks hõlmama ka Lääne-Aafrika riikide ja 
Vaikse ookeani lääneosa riikidega sõlmitavaid seireprogramme, 
— liidule huvi pakkuvate uute rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide ettevalmistamise rahaline toetamine, 
— liidule erilist huvi pakkuvate rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide teadustöö rahaline toetamine, 
— rahaline osalus tegevuses (lepinguosaliste töö-, mitteametlikud ja erakorralised koosolekud), millega toetatakse 
Euroopa Liidu huvisid rahvusvahelistes organisatsioonides ning tugevdatakse koostööd liidu partneritega nendes 
organisatsioonides. Sellega seoses kannab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)) kolmandate riikide esin- 
dajate rahvusvaheliste foorumite raames toimuvatel läbirääkimistel ja koosolekutel osalemise kulud siis, kui nende 
riikide osavõtt on vajalik Euroopa Liidu huvide seisukohast, 
— toetused piirkondlikele asutustele, millega rannikuriigid on asjaomases alampiirkonnas seotud.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 punktile d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artikkel 88.  L 51/980  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 04 Juhtimine ja kommunikatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 419 000  5 430 000  5 078 000  4 509 000  6 004 817,10  3 587 349,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste toimingute rahastamiseks, et tõhustada kalandussektori ning ühises kaland- 
uspoliitikas ja integreeritud merenduspoliitikas osalejate vahelist dialoogi: 
— toetused nõuandekomisjonidele (pärast määruse (EL) nr 1380/2013 vastuvõtmist muudeti piirkondlikud nõuande- 
komisjonid nõuandekomisjonideks ja loomisel on uued komisjonid) tegevuskulude ning nõuandekomisjonide 
koosolekute suulise ja kirjaliku tõlkega seonduvate kulude katmiseks, 
— meetmete rakendamine kalatööstusele ja ühise kalanduspoliitika mõjualasse kuuluvatele rühmadele suunatud ühist 
kalanduspoliitikat ning integreeritud merenduspoliitikat käsitlevate dokumentide levitamiseks ja selgitustööks.  
Komisjon jätkab nõuandekomisjonide töö rahalist toetamist. Vajaduse korral osalevad komisjoni esindajad koosolekutel 
ja analüüsivad nõuandekomisjonide esitatud soovitusi, mis võivad olla aluseks uute õigusaktide ettevalmistamisel. Tänu 
sidusrühmadega konsulteerimisele nõuandekomisjonides suureneb kalandusvaldkonnas töötavate inimeste ning muude 
ühise kalanduspoliitika sidusrühmade kaasatus, mis võimaldab paremini arvestada piirkondlikke eripärasid.  
Osa assigneeringust on eraldatud ka ühise kalanduspoliitikaga ja integreeritud merenduspoliitikaga seotud teabe- ja 
kommunikatsioonitegevuseks ning teabevahetuseks huvitatud isikutega. Liikmesriikide ja kandidaatriikide sidus- 
rühmadele ning asjaomase valdkonna meediakanalitele püütakse ka edaspidi anda teavet ühise kalanduspoliitika ja 
integreeritud merenduspoliitika kohta.  
Tulude alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 punktile d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  28.2.2017  ET L 51/981 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1), 
eelkõige artiklid 89 ja 91.  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/242, 9. oktoober 2014 , millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad 
nõuandekomisjonide toimimise kohta ühise kalanduspoliitika raames (ELT L 41, 17.2.2015, lk 1).  
11 06 62 05 Turuteave  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 370 000  4 568 000  4 900 000  4 100 000  4 047 880,—  2 428 728,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada kalandus- ja vesiviljelustoodete turgu käsitleva teabe arendamise ja 
levitamisega seotud kulusid. Meetmete hulka kuuluvad muu hulgas: 
— turu vaatlusrühma tegevus, 
— majandusalase teabe ja teadmiste kogumine liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turu kohta kogu tarneahela piires, 
selle teabe analüüsimine ja levitamine rahvusvahelist konteksti arvestades, 
— regulaarne hindade jälgimine liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning turusuundumuste analüüs, 
— sihtotstarbeliste turu-uuringute korraldamine ning hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika väljatöötamine, 
— liidu õigusaktide kohaselt kogutud ning kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse 
hõlbustamine, 
— turuteabe asjakohasel tasandil sidusrühmadele kättesaadavaks tegemine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu 
ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).  L 51/982  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 62  (jätkub)  
11 06 62 05  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  
11 06 63 Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) — Tehniline abi  
11 06 63 01 Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 850 000  4 081 954  4 080 000  4 300 000  4 210 547,56  2 520 765,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada EMKFi tehnilise abi meetmeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/ 
2014 artiklis 92.  
Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, auditi-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi rakendamiseks.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— uuringud, hindamised ja eksperdiaruanded, 
— meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, võrgustike tegevuse toetamist, teavitamistoiminguid, teadlikkuse suuren- 
damist ja koostöö edendamist ning kogemuste vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega, 
— juhtimiseks, järelevalveks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paig- 
aldamine, kasutamine ning omavahel ühendamine, 
— meetmed, mis hõlmavad hindamismeetodite täiendamist ja teabevahetust hindamistavade valdkonnas,  28.2.2017  ET L 51/983 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 63  (jätkub)  
11 06 63 01  (jätkub)  
— auditeerimisega seotud meetmed, 
— rannikuäärsete kalastusvööndite säästva arenguga tegelevaid osalisi hõlmavate riikidevaheliste ja Euroopa Liidu 
võrgustike loomine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  
11 06 63 02 Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) — Liikmesriigi taotlusel antav operatiivne tehniline abi, mida haldab 
komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud selleks, et rahastada tehnilist abi, mida komisjon annab ajutistes eelarveraskustes oleva liikmesriigi 
taotlusel. Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja sotsiaal- 
probleemide lahendamiseks ellu viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja raken- 
damise meetmed.  L 51/984  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 63  (jätkub)  
11 06 63 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega 
muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja 
(EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).  
11 06 64 Euroopa Kalanduskontrolli Amet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 021 000  17 021 000  9 070 000  9 070 000  9 364 000,—  9 364 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Kalanduskontrolli Ameti personali-, haldus- ja tegevuskulude katteks.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0. 
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud antud jaotise lisas „Töötajad“.  28.2.2017  ET L 51/985 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 64  (jätkub)  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 17 113 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 92 000 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 17 021 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, 26. aprill 2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja 
muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem 
(ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, 29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata 
ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kaland- 
uspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 2016/1626, 14 september 2016, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Kalanduskontrolli Agentuur (ELT L 251, 16.9.2016, lk 80).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus 2009/988/EL, 18. detsember 2009, millega määratakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur 
teatavate nõukogu määruses (EÜ) nr 1005/2008 sätestatud ülesannete täitjaks (ELT L 338, 19.12.2009, lk 104).  
11 06 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
11 06 77 02 Katseprojekt — Kalandussektori ühise majandamise ja jätkusuutliku juhtimise vahendid: teadlaste ja sidusrühmade 
teaduskoostöö edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  359 953  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/986  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 05 Katseprojekt — Ühtse vahendi loomine kalandus- ja vesiviljelustoodete tootenimetuste jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  285 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 06 Ettevalmistav meede — Mere kaitsjad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  85 892  p.m.  480 000  0,—  369 522,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/987 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 07 Katseprojekt — Riiklike ja rahvusvaheliste keskkonna- või kalandusalaste õigusaktide alusel loodud või loodavate 
merekaitsealade võrgustiku kasutuselevõtt eesmärgiga edendada liidu kalapüügi tootmisvõimsusi Vahemerel maksi- 
maalsete jätkusuutlike saagikuste ning kalanduse majandamise ökosüsteemipõhise käsitluse alusel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  361 656  p.m.  400 000  0,—  723 310,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 08 Katseprojekt — Väikesemahulise kalapüügi toetusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  586 251  p.m.  600 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/988  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 09 Katseprojekt — Äärepoolseimate piirkondade väikelaevade jaoks innovatiivsete ja väikese mõjuga avamerepüügitavade 
väljatöötamine, sealhulgas heade tavade vahetus ja kalandusalased katsed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  750 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 10 Katseprojekt — Kalandus- ja vesiviljelustoodetega seotud vabatahtlike väidete hindamine Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  125 000  250 000  125 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  
Koostatakse nimekiri, mis on aluseks nende süsteemide analüüsile, mida kasutatakse kalandus- ja vesiviljelustoodetega 
seotud vabatahtlike väidete sertifitseerimiseks. Analüüsi tulemuste põhjal määratakse kindlaks, kas on vaja luua väline 
asutus, mis teostaks järelevalvet selliste väidete sertifitseerimise üle.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/989 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 11 Katseprojekt — Kalanduskontrolli ajakohastamine ja laevaseire optimeerimine uuenduslike Euroopa süsteemide abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  240 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  
Kalapüügi seire ja merel toimuvate tegevuste kontrolli parandamiseks viiakse käesoleva katseprojektiga läbi seitsmenda 
raamprogrammi raames välja töötatud ja paljusid andmeallikaid (automaatne identifitseerimissüsteem (AIS), radarid, 
meteoroloogiasüsteemid, eeskirjad, andmebaasid jne) kombineeriva uuendusliku lahenduse toimimise katseid, et luua 
arukas järelevalvesüsteem, mis võimaldaks reaalajas tuvastada ebaseaduslikus tegevuses osalemises kahtlustatavaid laevu. 
Seda süsteemi saaks demonstreerida koostöös Euroopa Kalanduskontrolli Ametiga, kasutades laevaseiresüsteemi (VMS) 
andmeid, ja see süsteem oleks tõhusam ja väiksema veamääraga ning oleks seetõttu suureks abiks ebaseadusliku, 
reguleerimata ja teatamata kalapüügi vastu võitlemisel ning eriti ühiskasutuskavade haldamisel.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 12 Katseprojekt — Euroopa rannavalveteenistuse loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  375 000  750 000  375 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistest aastatest säilinud kohustuste rahastamiseks.  L 51/990  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 12  (jätkub)  
Katseprojektiga edendatakse tegevuse koordineerimist riiklike rannavalveteenistuste ja rannavalve funktsioone täitvate 
üksuste, komisjoni ja liidu ametite, nagu Frontexi, Euroopa Mereohutuse Ameti ja Euroopa Kalanduskontrolli Ameti 
vahel, et luua sünergia nende vastava tegevuse osas merenduskeskkonnas.  
Parem koordineerimine ja koostöö peaks parandama teabe kulgemist osalejate vahel, et hõlbustada kiiremat reageerimist 
merel kõigis tegevusvaldkondades.  
Katseprojekti käigus testitakse operatiivtegevust praktikas, kaasates ameteid ja erinevaid riiklikke asutusi, et edendada 
suutlikkuse, järelduste ja oskusteabe jagamist (võimekuse ühendamine, vahendite jagamine ja ühine kavandamine).  
Katseprojekt rajaneb olemasoleval õigusraamistikul, eelkõige ELi merendusjulgeoleku strateegial, Euroopa julgeoleku 
tegevuskaval, Euroopa rände tegevuskaval ning meretransporti puudutavatel õigusaktidel, mis käsitlevad keskkonna- 
kaitset, julgeolekut ja turvalisust.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
11 06 77 13 Ettevalmistav meede — Väikeste kaubalaevade kaptenite ühine õppekava  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  
Märkused  
Käesoleva ettevalmistava meetmega laiendatakse projekti TCC-SCV TRECVET (väikeste kaubalaevade kaptenite tuumõp- 
pekava) üldjäreldusi, rakendades kõikides liikmesriikides ühist õppekava.  
Algne projekt, mis lõppes 16. juunil 2016, hõlmas ainult üheksat liikmesriiki ning käesolev ettevalmistav meede 
võimaldab kaasata ka teisi huvitatud liikmesriike. Praegu ei tunnusta liikmesriigid vastastikku üksikute liikmesriikide 
kutsekvalifikatsioone väikeste kaubalaevade sektoris. See mõjutab tööga seotud paindlikkust ja kaptenite liikuvust, kellel 
on võimalik töötada üksnes riigis, kus nad omandasid oma kvalifikatsiooni. Sihtrühmaks on tšarterlaeva kaptenid, 
mereteenistuse töötajad, kes transpordivad tööalaselt laevu sadamates või nende vahel, laevu kohaletoimetavad kaptenid 
ja sukeldumislaevade kaptenid, kes sõidutavad oma kliente sukeldumiskohtadesse ja sealt tagasi.  28.2.2017  ET L 51/991 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
PEATÜKK 11 06 — EUROOPA MERENDUS- JA KALANDUSFOND (EMKF)  (jätkub)  
11 06 77  (jätkub)  
11 06 77 13  (jätkub)  
Väikeste kaubalaevade kaptenite tuumõppekava pakkumine ja selle rakendamine liidu tasandil peaks olema käesoleva 
meetme eesmärk, et hõlmata see kutsekvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist käsitleva direktiiviga. Käesolev ettev- 
almistav meede täiendab Euroopa uut oskuste tegevuskava ja on sellega kooskõlas ning puudutab kuuest 2017. aastal 
katseprojektiga hõlmatud sektorist üht seoses merendussektoriga.  
Vastastikune tunnustamine liidu tasandil avaldab riikide majandustele otsest ja kaudset mõju. Esiteks võimaldab see 
liikmesriikidel, kellel ei ole selle konkreetse valdkonna jaoks õppekava, töötada välja ja rakendada uusi väikeste 
kaubalaevade kvalifikatsioone. Teiseks võivad liikmesriigid, kellel juba on selline õppekava, kohandada ja ümber 
kujundada oma väikeste kaubalaevade kaptenite õppekava.  
Lisaks kaasab see uusi inimesi ning loob uusi töökohti ja töövõimalusi, sest teatavaid liikumispiiranguid vähendatakse. 
See mereturismi valdkond loob uusi võimalusi ka ranniku- ja saarepiirkondade jaoks. Selle mõju laieneb väikeste 
kaubalaevade sektorile avalduvast otsesest mõjust kaugemale, sest see sektor on ka sisenemiskoht järjest kasvavale 
superjahtide tööstusele ning kaubalaevade laevnikele, kellel on vaja kvalifitseeritud töötajaid.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/992  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 11 — MERENDUS JA KALANDUS
 
JAOTIS 12  
FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT  28.2.2017  ET L 51/993 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 12 
FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 01  FINANTSSTABIILSUSE, FINANT- 
STEENUSTE JA KAPITALI- 
TURGUDE LIIDU POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  42 467 485  42 467 485  39 171 904  39 171 904  39 281 839,72  39 281 839,72  
12 02  FINANTSTEENUSED JA KAPI- 
TALITURUD  43 445 802  45 957 802  45 814 400  46 490 400  50 479 595,24  49 077 273,50  
Reservid (40 02 41)  4 856 000  3 267 000  
48 301 802  49 224 802  45 814 400  46 490 400  50 479 595,24  49 077 273,50  
Jaotis 12 — Kogusumma  85 913 287  88 425 287  84 986 304  85 662 304  89 761 434,96  88 359 113,22  
Reservid (40 02 41)  4 856 000  3 267 000  
90 769 287  91 692 287  84 986 304  85 662 304  89 761 434,96  88 359 113,22  L 51/994  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
JAOTIS 12 
FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT  
PEATÜKK 12 01 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIDU POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
12 01  FINANTSSTABIILSUSE, FINANT- 
STEENUSTE JA KAPITALI- 
TURGUDE LIIDU POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
12 01 01  Finantsstabiilsuse, finant- 
steenuste ja kapitaliturgude liidu 
poliitikavaldkonna ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 34 431 236  31 444 725  31 527 540,86  91,57  
12 01 02  Finantsstabiilsuse, finant- 
steenuste ja kapitaliturgude liidu 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
12 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 501 192  3 422 768  3 224 837,—  92,11  
12 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 385 054  2 297 574  2 364 751,48  99,15  
Artikkel 12 01 02 — Vahesumma  5 886 246  5 720 342  5 589 588,48  94,96  
12 01 03  Finantsstabiilsuse, finant- 
steenuste ja kapitaliturgude liidu 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 2 150 003  2 006 837  2 164 710,38  100,68  
Peatükk 12 01 — Kogusumma  42 467 485  39 171 904  39 281 839,72  92,50  
12 01 01 Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
34 431 236  31 444 725  31 527 540,86  28.2.2017  ET L 51/995 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 01 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIDU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
12 01 02 Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
12 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 501 192  3 422 768  3 224 837,—  
12 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 385 054  2 297 574  2 364 751,48  
12 01 03 Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 150 003  2 006 837  2 164 710,38  L 51/996  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 02  FINANTSTEENUSED JA 
KAPITALITURUD  
12 02 01  Finantsteenuste ühtse turu 
rakendamine ja aren- 
damine  1,1 3 700 000  5 094 000  3 306 000  3 500 000  4 031 206,24  3 287 571,51  64,54  
12 02 03  Finantsaruandluse ja 
auditistandardid  1,1 4 925 000  5 718 000  8 118 000  8 600 000  7 959 000,—  7 393 649,—  129,30  
Reservid (40 02 41)  3 356 000  2 517 000  
8 281 000  8 235 000  8 118 000  8 600 000  7 959 000,—  7 393 649,—  
12 02 04  Euroopa Pangandusjär- 
elevalve  1,1 14 390 504  14 390 504  14 565 400  14 565 400  15 533 318,—  15 533 318,—  107,94  
12 02 05  Euroopa Kindlustus- ja 
Tööandjapensionide 
Järelevalve  1,1 8 736 301  8 736 301  8 122 000  8 122 000  8 206 206,—  8 206 206,—  93,93  
12 02 06  Euroopa Väärtpaberituru- 
järelevalve  1,1 10 843 997  10 843 997  10 203 000  10 203 000  12 078 557,—  12 078 557,—  111,38  
12 02 07  Ühtne kriisilahendus- 
nõukogu  1,1 —  —  p.m.  p.m.  998 427,—  998 427,—  
12 02 08  Tarbijate ja muude 
lõppkasutajate ulatuslikum 
kaasamine liidu poliitika 
kujundamisse finant- 
steenuste valdkonnas  1,1 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  1 500 000  750 000  
1 500 000  750 000  
12 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
12 02 77 02  Katseprojekt — Lõppkasu- 
tajate ja muude finantssek- 
toriga mitteseotud sidus- 
rühmade suutlikkuse 
suurendamine liidu poliitika 
kujundamiseks finant- 
steenuste valdkonnas  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
12 02 77 05  Ettevalmistav tegevus — 
Lõppkasutajate ja muude 
finantssektoriga mitteseotud 
sidusrühmade suutlikkuse 
suurendamine seoses liidu 
poliitika kujundamisega 
finantsteenuste valdkonnas  1,1 p.m.  750 000  1 500 000  1 500 000  1 672 881,—  1 579 544,99  210,61  28.2.2017  ET L 51/997 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 02 77  (jätkub)  
12 02 77 06  Katseprojekt — Hajusand- 
mebaasi tehnoloogia hori- 
sontaalne rakkerühm  1,1 850 000  425 000  
Artikkel 12 02 77 — 
Vahesumma  850 000  1 175 000  1 500 000  1 500 000  1 672 881,—  1 579 544,99  134,43  
Peatükk 12 02 — 
Kogusumma  43 445 802  45 957 802  45 814 400  46 490 400  50 479 595,24  49 077 273,50  106,79  
Reservid (40 02 41)  4 856 000  3 267 000  
48 301 802  49 224 802  45 814 400  46 490 400  50 479 595,24  49 077 273,50  
12 02 01 Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 700 000  5 094 000  3 306 000  3 500 000  4 031 206,24  3 287 571,51  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud finantsteenuste siseturu väljakujundamist, selle 
toimimist ja arendamist ning finantsstabiilsust ja kapitaliturgude liitu toetavate meetmetega; eelkõige on selliste 
meetmete eesmärk: 
— saavutada suurem lähedus kodanike ja ettevõtjatega, sealhulgas kodanike ja ettevõtjatega peetava dialoogi aren- 
damine ja süvendamine meetmete kaudu, mille eesmärk on tõhustada siseturu toimimist ja tagada, et kodanikel ja 
ettevõtjatel oleks juurdepääs kõige suurematele õigustele ja võimalustele, mis on seotud piirideta siseturu avamise ja 
tugevnemisega, ning et nad saaksid neid õigusi ja võimalusi täiel määral kasutada, samuti kodanike ja ettevõtjate 
poolt kõnealuste õiguste ja võimaluste praktilise kasutuse suhtes kohaldatavate järelevalve- ja hindamismeetmete 
kaudu, et tuvastada nende õiguste ja võimaluste täielikku kasutamist piiravad tegurid ning hõlbustada nende 
kõrvaldamist; 
— vaadata eeskirjad põhjalikult läbi, et neid oleks vajaduse korral võimalik muuta, analüüsida üldiselt võetud meetmete 
tõhusust, et tagada finantsteenuste siseturu tõrgeteta toimimine, hinnata siseturu üldist mõju ettevõtjatele ja 
majandusele, kaasa arvatud andmete ja komisjonivälistele andmebaasidele juurdepääsu ost komisjoni talituste 
tarbeks, samuti toimingud, mis on suunatud paremale arusaamisele siseturu toimimisest, ja premeerimine siseturu 
toimimise tõhustamises aktiivse osalemise eest; 
— tagada siseturu loomise lõpuleviimine ja juhtimine, eriti pensionide, kapitali ja finantsteenuste vaba liikumise puhul, 
ning kontrollida määruste rakendamist liikmesriikide poolt; 
— laiendada koostöös Eurostati ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) finantsteenuste sektori 
statistika ja statistilise arengu projektide arengustrateegiat;  L 51/998  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 01  (jätkub)  
— tugevdada ja arendada finants- ja kapitaliturge ning ettevõtjatele ja üksikisikutele mõeldud finantsteenuseid; 
kohandada tururaamistikku eelkõige ettevõtjate tegevuse ja tehingute kontrollimise ja reguleerimise suhtes, et võtta 
arvesse liidu ja üleilmsel tasandil aset leidnud muutusi, euro ja uute rahastamisvahendite seisundit, edendades uusi 
algatusi, mille eesmärk on finantsteenuste konsolideerimine ja tegevuskava kumulatiivse mõju analüüsimine; 
— parandada siseturu maksesüsteemide ja finantsteenuste jaeturgu; alandada selliste tehingute maksumust ja 
vähendada ajakulu, võttes arvesse siseturu ulatust; töötada välja ja tugevdada finantsasutuste suhtes kohaldatavate 
juhiste välisaspekte, saavutada rahastamisvahendite vastastikune tunnustamine kolmandate riikidega, pidada rahvus- 
vahelisi läbirääkimisi ja toetada kolmandates riikides turumajanduse rajamist; 
— võtta Euroopa äriühinguõiguse ja äriühingu üldjuhtimise tegevuskavas osutatud rohked meetmed, mille alusel saaks 
teha mitme sihtvaldkonna uuringu vajalike seadusandlike ettepanekute tegemiseks; 
— osaleda aktiivselt Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni (IAIS/AICA) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijär- 
elevalve Organisatsiooni (IOSCO) kohtumistel; see hõlmab ka komisjoni osalemiskulusid rühma liikmena; 
— arendada käesoleva peatükiga hõlmatud poliitika erinevate aspektide hindamist ja mõju-uuringuid, et töötada välja 
uusi meetmeid või vaadata läbi olemasolevad meetmed; 
— luua infosüsteemid, mis on otseselt seotud finantsteenuste siseturu raames algatatud strateegiate elluviimise ja 
jälgimisega, ning neid infosüsteeme hooldada; 
— toetada teenuseid, mis aitavad saavutada liidu poliitilisi eesmärke ning edendada ühtset järelevalvet ja koostööd 
finantsaruandluse valdkonnas nii liidus kui ka väljaspool.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud konsultatsioonide, uuringute, küsitluste, 
hindamiste, ekspertide kohtumiste, teavitamise, teadlikkuse parandamise, koolitusmaterjalide ja trükistega, millel on 
otsene seos käesolevas artiklis osutatud eesmärkide saavutamisega või meetmetega, ning kõikide muude selliste kulude 
katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2017  ET L 51/999 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 03 Finantsaruandluse ja auditistandardid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 02 03  4 925 000  5 718 000  8 118 000  8 600 000  7 959 000,—  7 393 649,—  
Reservid (40 02 41)  3 356 000  2 517 000  
Kogusumma  8 281 000  8 235 000  8 118 000  8 600 000  7 959 000,—  7 393 649,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seoses finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditistandardite valdkonna erimeetmete 
toetusprogrammiga tekkivate kulude katmiseks.  
Programmi üldeesmärk on parandada siseturu toimimiseks vajalikke tingimusi, toetades teatavate asutuste tegevust või 
meetmeid finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas.  
Liidu rahastamine on oluline, et tagada finantsteenuste siseturu tulemuslik ja tõhus järelevalve, arvestades eelkõige 
hiljutist finantskriisi.  
Programm hõlmab selliseid tegevusi nagu standardite väljatöötamine või sellele kaasa aitamine, kohaldades, hinnates või 
kontrollides standardeid või valvates standardite kehtestamise protsessi järele liidu vastava poliitika rakendamise 
toetamisel finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas.  
See on jätkuks ühenduse programmile, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja 
auditeerimise valdkonnas, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta otsusega nr 716/ 
2009/EÜ (ELT L 253, 25.9.2009, lk 8).  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 258/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks 
teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks 
otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1), eelkõige artikkel 2.  
12 02 04 Euroopa Pangandusjärelevalve  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 390 504  14 390 504  14 565 400  14 565 400  15 533 318,—  15 533 318,—  L 51/1000  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 04  (jätkub)  
Märkused  
Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 114 ning pidades silmas määrust (EL) nr 1093/ 
2010, tuleb märkida, et Euroopa Järelevalveasutus moodustab osa Euroopa finantsjärelevalve süsteemist. Euroopa 
finantsjärelevalve süsteemi peamine eesmärk on tagada finantssektori suhtes kohaldatavate eeskirjade adekvaatne 
rakendamine, et säilitada finantsstabiilsus ja tagada kogu finantssüsteemi usaldusväärsus ning finantsteenuste kasutajate 
piisav kaitse.  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Pangandusjärelevalve personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning tööpro- 
grammiga seotud tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Euroopa Pangandusjärelevalve peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest 
assigneeringute ümberpaigutamisest.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (raamfinantsmääruse kohta 
asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208) 
(ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast sihtotstarbelist tulu (finants- 
määruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa Pangandusjärelevalve ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 14 543 000 eurot. 2015. aasta liidu rahalisest osalusest tulenev ülejääk 
summas 152 496 eurot, mis on tagasi nõutud, lisatakse eelarvesse kantud summas 14 390 504 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelev- 
alveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni 
otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).  
12 02 05 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 736 301  8 736 301  8 122 000  8 122 000  8 206 206,—  8 206 206,—  28.2.2017  ET L 51/1001 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 05  (jätkub)  
Märkused  
Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 114 ning pidades silmas määrust (EL) nr 1094/ 
2010, tuleb märkida, et Euroopa Järelevalveasutus moodustab osa Euroopa finantsjärelevalve süsteemist. Euroopa 
finantsjärelevalve süsteemi peamine eesmärk on tagada finantssektori suhtes kohaldatavate eeskirjade adekvaatne 
rakendamine, et säilitada finantsstabiilsus ja tagada kogu finantssüsteemi usaldusväärsus ning finantsteenuste kasutajate 
piisav kaitse.  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve personali- ja halduskulude (jaotised 
1 ja 2) ning tööprogrammiga seotud tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja 
halduskulude vahelisest assigneeringute ümberpaigutamisest.  
Eelarvereale kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eeskätt selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Euroopa Liidu toetus on 2017. aastal kokku 8 946 404 eurot. Liidu toetusest 2015. aasta eest tagasinõutud ülejäägist 
saadav 210 103 euro suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 8 736 301 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega luuakse Euroopa järelev- 
alveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnis- 
tatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).  
12 02 06 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 843 997  10 843 997  10 203 000  10 203 000  12 078 557,—  12 078 557,—  L 51/1002  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 06  (jätkub)  
Märkused  
Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 114 ning pidades silmas määrust (EL) nr 1095/ 
2010, tuleb märkida, et Euroopa Järelevalveasutus moodustab osa Euroopa finantsjärelevalve süsteemist. Euroopa 
finantsjärelevalve süsteemi peamine eesmärk on tagada finantssektori suhtes kohaldatavate eeskirjade adekvaatne 
rakendamine, et säilitada finantsstabiilsus ja tagada kogu finantssüsteemi usaldusväärsus ning finantsteenuste kasutajate 
piisav kaitse.  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning 
tööprogrammiga seotud tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahelisest 
assigneeringute ümberpaigutamisest.  
Eelarvereale kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eeskätt selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja neid 
rakendatakse vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Euroopa Liidu toetus on 2017. aastal kokku 11 019 549 eurot. Liidu toetusest 2015. aasta eest tagasinõutud ülejäägist 
saadav 175 552 euro suurune summa on lisatud eelarvesse kantud 10 843 997 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelev- 
alveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks 
komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).  
12 02 07 Ühtne kriisilahendusnõukogu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
— —  p.m.  p.m.  998 427,—  998 427,—  28.2.2017  ET L 51/1003 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 07  (jätkub)  
Märkused  
Ühtne kriisilahendusnõukogu (edaspidi „nõukogu“) on loodud määrusega (EL) nr 806/2014. Nõukogu täidab kind- 
laksmääratud ülesandeid, mis on seotud valmistumisega pankade kriisilahenduseks ja tegeliku kriisilahendusega, kui 
pangad on maksejõuetud või maksejõuetuse ohus.  
Artikkel on ette nähtud nõukogu selliste halduskulude rahastamiseks tema esimeste töökuude jooksul 2015. aastal, mis 
koosnevad peamiselt töölevõtmis- ja personalikuludest, ehitus- ja infotehnoloogiakuludest ning esimestest tegevusku- 
ludest.  
See liidu eelarvest tulev raha makstakse tagasi pärast seda, kui nõukogule on laekunud esimesed iga-aastased maksed 
pankadelt nõukogu halduskulude katmiseks, pärast mida muutub nõukogu eeldatavasti täielikult oma tuludest 
isemajandavaks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 806/2014, 15. juuli 2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja 
ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse 
kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).  
12 02 08 Tarbijate ja muude lõppkasutajate ulatuslikum kaasamine liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 02 08  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  1 500 000  750 000  
Kogusumma  1 500 000  750 000  
Märkused  
Uus artikkel  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ja toetada konkreetseid meetmeid, millega suurendatakse eriprogrammi 
raames tarbijate ja muude lõppkasutajate kaasamist ELi poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas.  
Programmiga nähakse ette võimalus kaasrahastada kahe mittetulundusühingu „Finance Watch“ ja „Better Finance“ 
tegevust, et suurendada tarbijate ja muude lõppkasutajate kaasamist liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste 
valdkonnas ning teavitada neid finantssektori reguleerimisel lahendamist vajavatest küsimustest.  
Programm hõlmab teadusuuringuid, teadlikkuse suurendamist ja teavitustegevust, organisatsioonide liikmete vahelist 
suhtlemist tõhustavat tegevust ning nende liikmete seisukohti toetavat tegevust liidu tasandil.  L 51/1004  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 08  (jätkub)  
Liidu rahastamine on oluline, et eelmise katseprojekti ja ettevalmistava tegevuse raames saavutatud poliitikaeesmärke 
järgitaks ka ajavahemikul 2017–2020.  
Alusaktid  
Komisjoni 15. juuni 2016. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu programm 
teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasamist liidu poliitika 
kujundamisse finantsteenuste valdkonnas perioodiks 2017–2020 (COM(2016) 388).  
12 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
12 02 77 02 Katseprojekt — Lõppkasutajate ja muude finantssektoriga mitteseotud sidusrühmade suutlikkuse suurendamine liidu 
poliitika kujundamiseks finantsteenuste valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
12 02 77 05 Ettevalmistav tegevus — Lõppkasutajate ja muude finantssektoriga mitteseotud sidusrühmade suutlikkuse suurendamine 
seoses liidu poliitika kujundamisega finantsteenuste valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  750 000  1 500 000  1 500 000  1 672 881,—  1 579 544,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  28.2.2017  ET L 51/1005 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
PEATÜKK 12 02 — FINANTSTEENUSED JA KAPITALITURUD  (jätkub)  
12 02 77  (jätkub)  
12 02 77 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
12 02 77 06 Katseprojekt — Hajusandmebaasi tehnoloogia horisontaalne rakkerühm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
850 000  425 000  
Märkused  
Käesoleva katseprojektiga luuakse rakkerühm, kuhu kuuluvad regulatiivsete ja tehniliste küsimuste eksperdid, et 
suurendada hajusandmebaasi tehnoloogia (DLT) valdkonnas tehnilisi teadmisi ja reguleerivate asutuste suutlikkust ning 
töötada välja kasutusotstarbed, eelkõige valitsuse kasutatavate rakenduste jaoks, nagu on esildatud Euroopa Parlamendi 
resolutsioonis virtuaalvääringute kohta (T8-0228/2016).  
Hajusandmebaasi tehnoloogia on aluseks eri virtuaalvääringutele, näiteks Bitcoinile, ja sellel võib olla pöördeline mõju 
viisile, kuidas tehinguid finantssektoris ja ka sellest väljaspool tehakse. Praegu on nimetatud tehnoloogia ja selle 
rakenduste kasutamise ulatus piiratud. See aga võib varsti muutuda. Teatavad rakendused võivad oluliste investeeringute 
ja võrguefekti toel kiiresti kasvada ja süsteemseks muutuda.  
Horisontaalne rakkerühm, kes tegeleb hajusandmebaasi tehnoloogia ja selle rakenduste jälgimisega, võiks anda 
eksperditeadmisi, mis on vajalikud riskidega nõuetekohaselt toimetulekuks, ilma et sellega kaasneks innovatsiooni 
mahasurumine ennatliku regulatiivse sekkumise kaudu. Rakkerühm teeb kindlaks parimate tavade normid ja töötab 
välja stressitestid rakendustele, mis peaksid saama süsteemseks, ning töötab välja kasutusotstarbed tehnoloogia rakenda- 
miseks. Horisontaalne käsitus aitab tuvastada selle tehnoloogiaga otseselt seotud võimalusi ja riske ning loob töövoos 
sünergilist toimet.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1006  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 12 — FINANTSSTABIILSUSE, FINANTSTEENUSTE JA KAPITALITURGUDE LIIT
 
JAOTIS 13  
REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA  28.2.2017  ET L 51/1007 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 13 
REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 01  REGIONAAL- JA 
LINNAPOLIITIKA 
VALDKONNA 
HALDUSKULUD  89 356 102  89 356 102  89 264 976  89 264 976  91 066 163,91  91 066 163,91  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  1 125 000  
90 481 102  90 481 102  89 264 976  89 264 976  91 066 163,91  91 066 163,91  
13 03  EUROOPA 
REGIONA- 
ALARENGU FOND 
JA MUUD PIIR- 
KONDLIKUD 
MEETMED  29 218 751 321  20 321 105 381  27 001 568 669  23 945 491 090  39 268 832 267,48  28 294 395 700,31  
13 04  ÜHTEKUULU- 
VUSFOND  9 080 135 577  6 004 299 508  8 764 484 012  6 636 678 932  11 000 005 999,54  12 097 661 509,95  
13 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMIS- 
VAHEND — 
REGIONAALARENG 
NING PIIRKONDLIK 
JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  115 060 568  264 279 412  50 101 004  529 881 989  32 997 804,—  390 015 100,54  
13 06  SOLIDAARSUSFOND  50 000 000  50 000 000  81 475 125  81 475 125  209 505 583,—  209 505 583,—  
13 07  ABI ANDMIST 
KÄSITLEV MÄÄRUS  34 836 240  39 031 865  33 212 000  23 782 000  32 353 047,96  17 770 887,84  
13 08  STRUKTUU- 
RIREFORMI TUGI- 
PROGRAMM – 
TEGEVUSE 
TEHNILINE ABI  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  22 500 000  11 250 000  
22 500 000  11 250 000  
Jaotis 13 — 
Kogusumma  38 588 139 808  26 768 072 268  36 020 105 786  31 306 574 112  50 634 760 865,89  41 100 414 945,55  
Reservid (40 01 40, 
40 02 41)  23 625 000  12 375 000  
38 611 764 808  26 780 447 268  36 020 105 786  31 306 574 112  50 634 760 865,89  41 100 414 945,55  L 51/1008  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
JAOTIS 13 
REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA  
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
13 01  REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
13 01 01  Regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 63 257 387  62 781 393  63 729 900,96  100,75  
13 01 02  Regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas 
töötavate koosseisuväliste töötajatega seotud ja 
muud juhtimiskulud  
13 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 141 597  2 350 612  2 604 079,—  121,60  
13 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 555 212  2 752 720  3 038 671,75  118,92  
Artikkel 13 01 02 — Vahesumma  4 696 809  5 103 332  5 642 750,75  120,14  
13 01 03  Regionaal- ja linnapoliitika valdkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 3 950 004  4 006 776  4 375 335,70  110,77  
13 01 04  Regionaal- ja linnapoliitika valdkonna 
meetmete ja programmide toetuskulud  
13 01 04 01  Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) 
toetuskulud  1,2 11 300 000  11 300 000  11 271 378,32  99,75  
13 01 04 02  Ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) 
toetuskulud — Regionaalarengu osa  4 1 951 902  1 873 475  1 856 288,94  95,10  
13 01 04 03  Ühtekuuluvusfondi toetuskulud  1,2 4 200 000  4 200 000  4 190 509,24  99,77  
13 01 04 04  Struktuurireformi tugiprogrammi toetuskulud  1,2 p.m.  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  
1 125 000  
Artikkel 13 01 04 — Vahesumma  17 451 902  17 373 475  17 318 176,50  99,23  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  
18 576 902  17 373 475  17 318 176,50  
Peatükk 13 01 — Kogusumma  89 356 102  89 264 976  91 066 163,91  101,91  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  
90 481 102  89 264 976  91 066 163,91  
13 01 01 Regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
63 257 387  62 781 393  63 729 900,96  28.2.2017  ET L 51/1009 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
13 01 02 Regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas töötavate koosseisuväliste töötajatega seotud ja muud juhtimiskulud  
13 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 141 597  2 350 612  2 604 079,—  
13 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 555 212  2 752 720  3 038 671,75  
13 01 03 Regionaal- ja linnapoliitika valdkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 950 004  4 006 776  4 375 335,70  
13 01 04 Regionaal- ja linnapoliitika valdkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
13 01 04 01 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
11 300 000  11 300 000  11 271 378,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondist vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitele 58 ja 
118 makstud tehnilise abi summadega seotud kulude katteks. Tehnilisest abist võib rahastada ettevalmistustööd, 
järelevalvet, haldus- ja tehnilist abi, hindamist, auditeerimist ning kontrollimeetmeid, mis on vajalikud kõnealuse 
määruse rakendamiseks.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused, kirjalik tõlge, infosüsteemid); 
— kulud, mis on seotud peakorterite koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) kuni 3 060 000 euro ulatuses, sh käesoleva assigneeringuga rahasta- 
tavate koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  L 51/1010  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
13 01 04  (jätkub)  
13 01 04 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 01 04 02 Ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) toetuskulud — Regionaalarengu osa  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 951 902  1 873 475  1 856 288,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühinemiseelse rahastamisvahendi jaoks vajaminevaid tehnilise abi 
meetmeid, ühinemiseelse abi järkjärgulise kaotamisega seonduvat tegevust ja Küprose türgi kogukonna majandusliku 
arengu toetamist, eelkõige: 
— kulud, mis on seotud IPA regionaalarengu osa mitmeaastaste programmide ja/või üksikute toimingute ja projektide 
ettevalmistamise, hinnangu andmise, heakskiitmise, järelmeetmete, kontrolli, auditi ja hindamisega. Kõnealused 
meetmed võivad hõlmata tehnilise abi lepinguid, uuringuid, lühiajalist eksperdiabi, kohtumisi, kogemuste vahe- 
tamist, võrgustike loomist, teavitamist ja avalikustamist ning teadlikkuse kujundamise üritusi, sh kommunikatsioo- 
nistrateegiate väljatöötamist ja üldsuse teavitamist liidu poliitilistest prioriteetidest, programmi eesmärgi saavuta- 
misega otseselt seotud koolitustegevust ja trükiste avaldamist ning muid toetavaid meetmeid, mis on võetud 
komisjoni kesksete talituste või abi saavates riikides tegutsevate delegatsioonide tasandil; 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, mis on kasulikud abi saavatele riikidele ja komisjonile; 
— juhtimiseks, inspekteerimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paigaldamine, kasutamine ja omavahel 
ühendamine; 
— hindamismeetodite parandamine ja teabevahetus selle valdkonna tavade kohta; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— kulud, mis on seotud peakorterite, sh Nikosias asuva ELi programmi tugibüroo (EUPSO) koosseisuväliste töötajatega 
(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) kuni 1 873 475 euro 
ulatuses, sh käesoleva assigneeringuga rahastatavate koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  28.2.2017  ET L 51/1011 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
13 01 04  (jätkub)  
13 01 04 02  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud ka haldusvaldkonnaga seotud õppe ning valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartne- 
ritega koostöö tegemise toetamiseks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Assigneeringuga rahastatakse peatükkide 13 05 ja 13 07 kohaseid halduskulusid.  
13 01 04 03 Ühtekuuluvusfondi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 200 000  4 200 000  4 190 509,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 58 ja 118 kohaseid Ühtekuu- 
luvusfondi tehnilise abi meetmeid. Tehnilisest abist võib rahastada ettevalmistustööd, järelevalvet, haldus- ja tehnilist abi, 
hindamist, auditeerimist ning kontrollimeetmeid, mis on vajalikud kõnealuse määruse rakendamiseks.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused, kirjalik tõlge, infosüsteemid); 
— kulud, mis on seotud peakorterite koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad) kuni 1 340 000 euro ulatuses, sh käesoleva assigneeringuga rahasta- 
tavate koosseisuväliste töötajate lähetuskulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  L 51/1012  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 01 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA VALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
13 01 04  (jätkub)  
13 01 04 04 Struktuurireformi tugiprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
13 01 04 04  p.m.  
Reservid (40 01 40)  1 125 000  
Kogusumma  1 125 000  
Märkused  
Uus punkt  
Assigneering on ette nähtud, et katta selliste ettevalmistavate, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmete kulud, 
mis on vajalikud struktuurireformi tugiprogrammi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks – see hõlmab eelkõige 
uuringuid, ekspertide kohtumisi, info- ja kommunikatsioonimeetmeid, muu hulgas liidu poliitilistest prioriteetidest 
teadaandmist, kui need on seotud asjaomase määruse üldeesmärgiga, IT võrgustikega seotud kulutusi, eelkõige seoses 
andmetöötluse ja teabevahetusega, ning kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonil struktuurireformi 
tugiprogrammi juhtimisel tekivad.  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2015. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugipro- 
grammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 
muutmise kohta (COM(2015) 701  final ). 28.2.2017  ET L 51/1013 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03  EUROOPA REGIONA- 
ALARENGU FOND JA 
MUUD PIIRKONDLIKUD 
MEETMED  
13 03 01  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — Eesmärk 
1 (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  52 046 585,43  
13 03 02  Eriprogrammi lõpule- 
viimine rahu ja leppimise 
saavutamiseks Põhja- 
Iirimaal ja Iirimaa 
piiriäärsetes 
maakondades 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 03  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — 
Eesmärk 1 (varasemad 
kui 2000. aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  317 962 138,11  317 962 138,11  
13 03 04  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — Eesmärk 
2 (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 986 950,18  
13 03 05  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — 
Eesmärk 2 (varasemad 
kui 2000. aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  27 884 692,27  27 884 692,27  
13 03 06  Programmi „Urban“ 
lõpetamine (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 07  Varasemate programmide 
lõpuleviimine — 
Ühenduse algatused 
(varasemad kui 2000. 
aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 08  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi meetmete 
lõpuleviimine — 
Tehniline abi ja uuendus- 
meetmed (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 09  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Tehniline abi ja uuen- 
duslikud meetmed 
(varasemad kui 2000. 
aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 12  Liidu osamaksed 
Rahvusvahelisse Iirimaa 
Fondi  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  3 000 000  0,—  0,—  L 51/1014  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 13  Ühenduse algatuse 
„Interreg III“ meetmete 
lõpuleviimine 
(2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 14  Kandidaatriikidega 
piirnevate piirkondade 
toetamine — Varasemate 
programmide lõpule- 
viimine (2000–2006)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 16  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Lähenemine  1,2 p.m.  1 367 611 177  p.m.  10 558 610 000  0,—  18 918 200 772,61  1 383,30  
13 03 17  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Programm „PEACE“  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  20 000 000  0,—  31 896 228,18  
13 03 18  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Piirkondlik konku- 
rentsivõime ja tööhõive  1,2 p.m.  129 851 990  p.m.  1 205 998 509  0,—  3 637 471 602,16  2 801,24  
13 03 19  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Euroopa territoriaalne 
koostöö  1,2 p.m.  68 093 650  p.m.  277 208 000  0,—  1 005 683 810,13  1 476,91  
13 03 20  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
meetmete lõpuleviimine 
— Operatiivne tehniline 
abi 1,2 p.m.  1 610 747  p.m.  4 770 484  0,—  3 464 993,91  215,12  
13 03 31  Euroopa Liidu Läänemere 
piirkonna strateegia 
tehnilise abi ja teabelevi 
ning makropiirkondade 
strateegia parema 
tundmise (2007–2013) 
meetmete lõpuleviimine  1,2 p.m.  154 965  p.m.  558 015  0,—  0,—  0  
13 03 40  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
lähenemisvahenditest 
rahastatavate riskijaga- 
misvahenditega seon- 
duvate meetmete 
(2007–2013) lõpule- 
viimine  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1015 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 41  Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) 
piirkondliku konkurent- 
sivõime ja tööhõive 
vahenditest rahastatavate 
riskijagamisvahenditega 
seonduvate meetmete 
(2007–2013) lõpule- 
viimine  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 60  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Vähem arenenud piir- 
konnad — Majan- 
duskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi 
vahendid  1,2 18 775 111 553  12 457 677 000  17 862 662 517  8 398 650 000  26 139 817 601,—  2 449 043 954,26  19,66  
13 03 61  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Üleminekupiirkonnad — 
Majanduskasvu ja 
tööhõivesse inves- 
teerimise eesmärgi 
vahendid  1,2 3 719 489 334  2 204 431 000  3 396 891 363  1 224 036 800  4 874 648 304,—  589 418 832,45  26,74  
13 03 62  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Enam arenenud piir- 
konnad — Majan- 
duskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi 
vahendid  1,2 4 622 273 189  3 043 052 000  4 426 018 219  1 750 605 336  6 468 973 349,—  953 317 193,95  31,33  
13 03 63  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Äärepoolseimate ja 
hõredalt asustatud piir- 
kondade täiendav 
eritoetus — Majan- 
duskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi 
vahendid  1,2 222 029 433  139 873 000  217 673 091  98 017 000  278 520 741,—  25 428 483,62  18,18  
13 03 64  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Euroopa territoriaalne 
koostöö  
13 03 64 01  Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERF) — Euroopa 
territoriaalne koostöö  1,2 1 731 601 443  783 299 000  958 188 214  284 930 000  1 037 565 751,—  164 941 341,97  21,06  
13 03 64 02  Kandidaatriikide ja 
võimalike kandidaatriikide 
osalemine Euroopa 
Regionaalarengu Fondist 
rahastatavas Euroopa 
territoriaalses koostöös — 
Toetus rubriigist 4 (IPA II)  4 9 396 205  1 312 500  5 171 292  1 500 000  6 101 230,—  1 000 000,—  76,19  
13 03 64 03  Euroopa naaberriikide 
osalemine Euroopa 
Regionaalarengu Fondist 
rahastatavas Euroopa 
territoriaalses koostöös — 
Toetus rubriigist 4 (ENI)  4 1 459 650  231 000  1 414 450  264 000  1 380 115,—  88 000,—  38,10  
Artikkel 13 03 64 — 
Vahesumma  1 742 457 298  784 842 500  964 773 956  286 694 000  1 045 047 096,—  166 029 341,97  21,15  L 51/1016  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 65  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Operatiivne tehniline abi  
13 03 65 01  Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERF) — Operatiivne 
tehniline abi  1,2 74 000 000  69 400 000  74 000 000  57 415 941  61 249 401,10  26 102 277,59  37,61  
13 03 65 02  Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERDF) — Liik- 
mesriigi taotlusel antav 
operatiivne tehniline abi, 
mida haldab komisjon  1,2 p.m.  1 028 043  p.m.  p.m.  200 000,—  0,—  0  
Artikkel 13 03 65 — 
Vahesumma  74 000 000  70 428 043  74 000 000  57 415 941  61 449 401,10  26 102 277,59  37,06  
13 03 66  Euroopa Regiona- 
alarengu Fond (ERF) — 
Uuendusmeetmed linnade 
säästva arengu vald- 
konnas  1,2 53 090 514  42 472 411  52 049 523  48 649 262  51 028 945,—  80 845 857,60  190,35  
13 03 67  Makropiirkonna stra- 
teegiad aastateks 
2014–2020 — Euroopa 
Liidu Läänemere 
piirkonna strateegia — 
Tehniline abi  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  1 420 620  0,—  1 621 164,58  
13 03 68  Makropiirkonna stra- 
teegiad aastateks 
2014–2020 — Euroopa 
Liidu Doonau piirkonna 
strateegia — Tehniline 
abi 1,2 p.m.  500 000  p.m.  750 000  0,—  1 250 000,—  250,00  
13 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
13 03 77 01  Katseprojekt — Romide 
integratsiooni meetmete 
üleeuroopaline koordi- 
neerimine  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 77 03  Ettevalmistav meede — 
Väikelaenudele soodsama 
keskkonna edendamine 
Euroopas  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 77 06  Ettevalmistav meede — 
Piirkondliku ja kohaliku 
tasandi koostöö tõhus- 
tamine liidu regionaalpo- 
liitika edendamise kaudu 
ülemaailmsel tasandil  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  457 733,44  28.2.2017  ET L 51/1017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 07  Ettevalmistav meede — 
Euroopa Liidu Doonau 
piirkonna juhtimismudeli 
loomine – parem ja 
tõhusam koordineerimine  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  224 200,—  
13 03 77 08  Katseprojekt — Liikumine 
ühtse piirkondliku identi- 
teedi, rahvaste lepitamise 
ning majandusliku ja 
sotsiaalse koostöö, seal- 
hulgas üleeuroopalise 
pädevuse ja asjatund- 
likkuse platvormi suunas 
Doonau makropiirkonnas  1,2 p.m.  322 551  p.m.  315 452  0,—  185 448,58  57,49  
13 03 77 09  Ettevalmistav meede 
Euroopa Liidu Atlandi 
strateegiat käsitleva 
Atlandi foorumi jaoks  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  334 000  0,—  334 000,—  
13 03 77 10  Ettevalmistav meede — 
Toetus Mayotte’ile ja 
muudele territooriu- 
midele, mis võivad saada 
äärepoolseima piirkonna 
staatuse  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  374 652,56  
13 03 77 12  Ettevalmistav meede — 
Liikumine ühtse piir- 
kondliku identiteedi, 
rahvaste lepitamise ning 
majandusliku ja sotsiaalse 
koostöö, sealhulgas üleeu- 
roopalise pädevuse ja asja- 
tundlikkuse platvormi 
suunas Doonau makro- 
piirkonnas  1,2 p.m.  1 234 347  p.m.  1 857 671  2 000 000,—  1 277 562,38  103,50  
13 03 77 13  Katseprojekt — Ühtekuu- 
luvuspoliitika ja selle 
koostoime teadus- ja aren- 
dustegevuse vahenditega: 
„teaduse tipptaseme 
saavutamine“  1,2 p.m.  600 000  p.m.  2 100 000  1 500 000,—  0,—  0  
13 03 77 14  Ettevalmistav meede — 
Põhjamere piirkonna stra- 
teegia  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  56 442,27  
13 03 77 15  Ettevalmistav meede — 
Maailma linnad: ELi ja 
kolmandate riikide 
koostöö linnaarenduse 
valdkonnas  1,2 p.m.  750 000  1 500 000  1 500 000  0,—  830 782,08  110,77  L 51/1018  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 03 77 16  Ettevalmistav meede — 
Kreeka pealinnast 
Ateenast väljapoole 
jäävate piirkondade tegelik 
ja soovitud majanduspo- 
tentsiaal  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 03 77 17  Ettevalmistav meede — 
ELi ning Ladina-Ameerika 
ja Kariibi Riikide 
Ühenduse (CELAC) 
koostöö territoriaalse 
ühtekuuluvuse vallas  1,2 2 000 000  1 700 000  2 000 000  1 000 000  
13 03 77 18  Ettevalmistav meede — 
Ühtekuuluvuspoliitika ja 
selle koostoime teadus- ja 
arendustegevuse vahen- 
ditega: teaduse tipptaseme 
saavutamine – edasised 
sammud  1,2 1 500 000  1 000 000  1 000 000  500 000  
13 03 77 19  Ettevalmistav meede — 
Majanduskasvu ja 
valitsemistava toetamine 
mahajäänud piirkondades  1,2 1 000 000  1 000 000  1 000 000  500 000  
13 03 77 20  Ettevalmistav meede — 
Majanduslikud konkurent- 
sieelised ja aruka spetsial- 
iseerumise potentsiaal 
piirkondlikul tasandil 
Rumeenias  1,2 p.m.  1 000 000  2 000 000  1 000 000  
13 03 77 21  Katseprojekt — ELi Aadria 
ja Joonia mere piirkonna 
strateegia — piirkonna kui 
terviku jaoks tõelist lisa- 
väärtust omavate algatuste 
ja projektide loomine ja 
ettevalmistamine  1,2 1 300 000  650 000  
13 03 77 22  Ettevalmistav meede — 
Makropiirkondlik stra- 
teegia 2014–2020: ELi 
Alpi piirkonna strateegia  1,2 2 000 000  1 000 000  
13 03 77 23  Ettevalmistav meede — 
ELi linnade tegevuskava  1,2 2 500 000  1 250 000  
Artikkel 13 03 77 — 
Vahesumma  10 300 000  10 506 898  7 500 000  9 107 123  3 500 000,—  3 740 821,31  35,60  
Peatükk 13 03 — 
Kogusumma  29 218 751 321  20 321 105 381  27 001 568 669  23 945 491 090  39 268 832 267,48  28 294 395 700,31  139,24  28.2.2017  ET L 51/1019 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 175 on ette nähtud, et artiklis 174 seatud majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamist tuleb toetada struktuurifondide (kuhu kuulub ka Euroopa Regiona- 
alarengu Fond) vahendusel võetavate meetmetega. Artikli 176 kohaselt on Euroopa Regionaalarengu Fond asutatud 
selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidu piires. Struktuurifondide ülesanded, esma- 
tähtsad eesmärgid ja ülesehitus määratletakse ELi toimimise lepingu artikli 177 kohaselt.  
Finantsmääruse artikliga 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes.  
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 39, määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklites 100 ja 102 ning määruse (EL) nr 1303/ 
2013 artiklites 85, 144 ja 145 on komisjoni tehtavate finantskorrektsioonidega seoses ette nähtud erieeskirjad, mida 
kohaldatakse ERFi finantskorrektsioonide suhtes.  
Sel alusel tehtud finantskorrektsioonidest saadud mis tahes tulu kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 1, 6 5 2, 
6 5 3 või 6 5 4 ja see on finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktis c sätestatud sihtotstarbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 82 on sätestatud konkreetsed eeskirjad eelmaksete tagasi maksmiseks ERFi puhul.  
Tagasi makstud eelmaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt sihtotstarbelise sisetulu ja kantakse 
punkti 6 1 5 0 või punkti 6 1 5 7.  
Pettusevastase võitluse meetmeid rahastatakse artiklist 24 02 01.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 174, 175, 176 ja 177.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), eriti selle artikkel 39.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(ELT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 82, 83, 100 ja 102.  L 51/1020  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused.  
15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  
7. ja 8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldused.  
13 03 01 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Eesmärk 1 (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  52 046 585,43  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi eesmärgi 1 meetmete katmiseks kohustuste puhul, mis on 
jäänud programmitöö perioodist 2000–2006 tasumata.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 02 Eriprogrammi lõpuleviimine rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades 
(2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1021 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades rahu ja leppimise saavutamise 
eriprogrammi 2000.–2006. aasta tööperioodi täitmata kulukohustuste katteks. Rahu ja leppimise saavutamise eripro- 
grammi rakendamist jätkati ning vastavalt Euroopa Ülemkogu Berliini istungi allpool nimetatud otsustele tuli 
programmi uueks kehtivusajaks (2000–2004) eraldada 500 000 000 eurot (1999. aasta hindades). Kooskõlas 
Brüsselis 17. ja 18. juunil 2004 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustes esitatud palvega lisati sellele veel 
105 000 000 eurot, mis eraldati 2005. ja 2006. aastal, et ühtlustada eriprogrammi ja teiste 2006. aastal lõppenud 
struktuurifondide programmide sekkumistegevust.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Komisjoni otsus 1999/501/EÜ, 1. juuli 1999, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks struktuurifondide 
eesmärgi 1 jaoks ette nähtud kulukohustuste assigneeringute soovituslik jaotus ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT L 194, 
27.7.1999, lk 49), eelkõige selle põhjendus 5.  
Komisjoni otsus K(2001) 638, millega kiidetakse heaks eesmärgi 1 kohane ühenduse struktuuriabi Euroopa Liidu 
tegevusprogrammile rahu ja leppimise saavutamiseks (programm „PEACE II“) Põhja-Iirimaal (Ühendkuningriik) ja 
Iirimaa piiriäärsetes maakondades.  
Alusaktid  
24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige selle punkti 44 alapunkt b.  
17. ja 18. juuni 2004. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige selle punkt 49.  
13 03 03 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Eesmärk 1 (varasemad kui 2000. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  317 962 138,11  317 962 138,11  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et Euroopa Regionaalarengu Fond saaks rahastada programmitöö perioodist enne 
2000. aastat tasumata kohustusi, mis on seotud varasemate eesmärkidega 1 ja 6.  L 51/1022  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 04 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Eesmärk 2 (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 986 950,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi eesmärgi 2 meetmete katmiseks kohustuste puhul, mis on 
jäänud programmitöö perioodist 2000–2006 tasumata.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 05 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Eesmärk 2 (varasemad kui 2000. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  27 884 692,27  27 884 692,27  28.2.2017  ET L 51/1023 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et kolm fondi (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa 
Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu) saaksid rahastada 2000. aastale eelnenud programmitöö 
perioodidest tasumata kohustusi, mis on seotud varasema eesmärgiga 2 ja eesmärgi 5 punktiga b.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 06 Programmi „Urban“ lõpetamine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühenduse algatuse „Urban II“ meetmete katmiseks kohustuste osas, mis on jäänud 
programmitöö perioodist 2000–2006 tasumata. Ühenduse algatus keskendus kriisiolukordades linnade ja eeslinnade 
majanduslikule ja sotsiaalsele taaselustamisele, mille eesmärk on edendada linnade säästvat arengut.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  L 51/1024  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 06  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 28. aprilli 2000. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised ühenduse algatuse („Urban II“) 
jaoks, mis käsitleb kriisiolukorras olevate linnade ja eeslinnade majanduslikku ja sotsiaalset taaselustamist eesmärgiga 
edendada linnade säästvat arengut (EÜT C 141, 19.5.2000, lk 8).  
13 03 07 Varasemate programmide lõpuleviimine — Ühenduse algatused (varasemad kui 2000. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Regionaalarengu Fondi täitmata jäänud kohustusi, mis on 
seotud enne 2000. aastat alustatud ühenduse algatustega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4255/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks Euroopa Sotsiaalfondi suhtes (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 13. mai 1992. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ühenduse algatuse („Retex“) raames, mis käsitleb peamiselt tekstiili- ja rõivatöös- 
tusest sõltuvaid piirkondi (EÜT C 142, 4.6.1992, lk 5).  28.2.2017  ET L 51/1025 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 07  (jätkub)  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi kalandussektori ümberkujundamist käsitleva 
ühenduse algatuse („Pesca“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 1).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama linnapiirkondi käsitleva ühenduse algatuse („URBAN“) raames (EÜT C 180, 
1.7.1994, lk 6).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse raames, mis käsitleb 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohandamist ühisturuga (VKEde algatus) (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 10).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse „Retex“ jaoks 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 17).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama kaitsetööstuse ümberkujundamist käsitleva ühenduse 
algatuse („Konver“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 18).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama terasetootmispiirkondade majanduslikku ümberkorraldamist 
käsitleva ühenduse algatuse („Resider II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 22).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või üldiste 
toetuste jaoks, mida liikmesriike kutsutakse üles koostama söekaevanduspiirkondade majanduslikku ümberkorraldamist 
käsitleva ühenduse algatuse („Rechar II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 26).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööjõu kohanemine 
tööstuse muudatustega“ („Adapt“) raames, mille eesmärk on edendada tööhõivet ja tööjõu kohanemist tööstuse 
muudatustega (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 30).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade või ühiste 
toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööhõive ja inimres- 
sursside arendamine“ („Employment“) raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet peamiselt inimressursside 
arendamise kaudu (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 36).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ühenduse algatuse („Regis II“) raames 
(EÜT C 180, 1.7.1994, lk 44).  L 51/1026  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 07  (jätkub)  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, milles kehtestatakse suunised üldiste toetuste või ühtsete 
rakenduskavade jaoks, mille suhtes liikmesriigid võivad esitada abitaotlusi maaelu arendamist käsitleva ühenduse 
algatuse („Leader II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 48).  
Komisjoni 15. juuni 1994. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama piirialade arendamist, piiriülest koostööd ja teatavaid energiavõrke käsitleva 
ühenduse algatuse („Interreg II“) raames (EÜT C 180, 1.7.1994, lk 60).  
Komisjoni 16. mai 1995. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised algatuse jaoks eriprogrammis 
rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades („Peace I“) (EÜT C 186, 20.7.1995, 
lk 3).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama linnapiirkondi käsitleva ühenduse algatuse („URBAN“) raames (EÜT C 200, 
10.7.1996, lk 4).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teatis liikmesriikidele, millega kehtestatakse muudetud suunised rakenduskavade või 
ühiste toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööhõive ja 
inimressursside arendamine“ raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet peamiselt inimressursside arendamise 
kaudu (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 13).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse muudetud suunised rakenduskavade või 
ühiste toetuste jaoks, mille suhtes liikmesriike kutsutakse üles esitama ettepanekuid ühenduse algatuse „Tööjõu 
kohanemine tööstuse muudatustega“ („Adapt“) raames, mille eesmärk on suurendada tööhõivet ja parandada tööjõu 
kohanemist tööstuse muudatustega (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 7).  
Komisjoni 8. mai 1996. aasta teadaanne liikmesriikidele, millega kehtestatakse suunised rakenduskavade jaoks, mida 
liikmesriike kutsutakse üles koostama ruumilise planeerimise alast riikidevahelist koostööd käsitleva ühenduse algatuse 
(„Interreg II C“) raames (EÜT C 200, 10.7.1996, lk 23).  
Komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele, mis käsitleb eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes 
maakondades (1995–1999) („Peace I“) (KOM(97) 642 (lõplik)).  
13 03 08 Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine — Tehniline abi ja uuendusmeetmed (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1027 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 08  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi uuenduslike meetmete ja tehnilise abi meetmete katmiseks 
kohustuste osas, mis on jäänud programmitöö perioodist 2000–2006 tasumata, vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 
artiklitele 22 ja 23. Uuenduslike meetmete hulka kuuluvad uurimistööd, katseprojektid ja kogemuste vahetus. Need olid 
kavandatud eelkõige struktuurifondide kvalitatiivse parandamise eesmärgil. Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, 
hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa Regionaalarengu Fondi toimimiseks. Assigneeringut 
võib eelkõige kasutada järgmiste kulutuste katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused), 
— teabe ja väljaannetega seotud kulud, 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud, 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud, 
— toetused.  
Lisaks on assigneering on ette nähtud partnerite võetud meetmete rahastamiseks 2007.–2013. aasta programmitöö 
perioodi ettevalmistamisel.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta 
(EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 09 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Tehniline abi ja uuenduslikud meetmed 
(varasemad kui 2000. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/1028  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 09  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kohustuste täimiseks, mida ERF võttis enne 2000. aasta programmitöö perioode 
seoses asjakohases määruses sätestatud uuenduslike, ettevalmistavate, järelevalve- või hindamismeetmetega ja muude 
samalaadsete tehnilise abi meetmetega. Sellest rahastatakse ka varasemaid mitmeaastaseid meetmeid, eelkõige neid, mis 
on vastu võetud ja rakendatud muude eespool nimetatud määruste alusel ja mis ei kuulu fondide esmatähtsate 
eesmärkide hulka. Assigneeringut kasutatakse vajaduse korral ka selliste meetmete rahastamiseks, mille jaoks ei ole 
saadaval või eraldatud vastavaid kulukohustuste assigneeringuid programmitöö perioodiks 2000–2006.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2088/85, 23. juuli 1985, Vahemere kompleksprogrammide kohta (EÜT L 197, 27.7.1985, 
lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88, 24. juuni 1988, struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende 
tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate 
rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4253/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeeri- 
mispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4254/88, 19. detsember 1988, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 
rakendamiseks seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga (EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  
13 03 12 Liidu osamaksed Rahvusvahelisse Iirimaa Fondi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  3 000 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu osamakse Rahvusvahelisse Iirimaa Fondi, mis moodustati 
15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepinguga, et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada 
kontakte, dialoogi ja leppimist Iirimaa rahvaste vahel.  
Rahvusvahelise Iirimaa Fondi tegevus võib täiendada ja toetada algatusprogrammi toiminguid rahuprotsessi toetamiseks 
mõlemas Iirimaa osas.  28.2.2017  ET L 51/1029 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2005, 24. jaanuar 2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa 
Fondile (2005–2006) (ELT L 30, 3.2.2005, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1232/2010, 15. detsember 2010, milles käsitletakse Euroopa Liidu 
rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) (ELT L 346, 30.12.2010, lk 1).  
13 03 13 Ühenduse algatuse „Interreg III“ meetmete lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühenduse algatuse „Interreg III“ (piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö 
kohta) säilinud kohustuste rahastamiseks, mis on seotud programmitöö perioodiga 2000–2006.  
Erilist tähelepanu pööratakse piiriülesele tegevusele, eelkõige pidades silmas paremat kooskõlastamist Phare, Tacise, ISPA 
ja MEDA programmidega.  
Assigneering on ette nähtud tööjõu piiriülest liikuvust ja oskusi käsitleva kooskõlastustegevusega seotud kulude 
katmiseks. Nõuetekohast tähelepanu pööratakse koostööle äärepoolseimate piirkondadega.  
Assigneeringud võib siduda Phare piiriülese koostöö assigneeringutega, mida kasutatakse ühisprojektideks liidu 
välispiiril.  
Assigneering on ette nähtud muu hulgas vanade ja uute liikmesriikide ning kandidaatriikide vahelise kohaliku ja 
piirkondliku koostöö ettevalmistamiseks demokraatia, samuti sotsiaal- ja regionaalarengu valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1783/1999, 12. juuli 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta 
(EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).  L 51/1030  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 13  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 2. septembri 2004. aasta teatis, mis määrab juhendid ühenduse Euroopa territooriumi harmoonilise ja 
tasakaalustatud arengu julgustamiseks kavandatud üleeuroopalise koostöö algatuseks – „INTERREG III“ (ELT C 226, 
10.9.2004, lk 2).  
13 03 14 Kandidaatriikidega piirnevate piirkondade toetamine — Varasemate programmide lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulukohustuste katmiseks, mis on jäänud täitmata 2000.–2006. aasta 
programmitöö perioodi selliste projektide raames, milles tegeleti kandidaatriikidega piirnevate aladega vastavalt 
ühenduse algatuse „Interreg III“ (piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö kohta) eeskirjadele. 
Meetmetes võetakse arvesse komisjoni teatist laienemise mõju kohta kandidaatriikidega piirnevatele piirkondadele 
„Ühenduse meetmed piirialade suhtes“ (KOM(2001) 437 (lõplik)).  
13 03 16 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Lähenemine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 367 611 177  p.m.  10 558 610 000  0,—  18 918 200 772,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud täitmata seoses programmidega, mis algatati 
ERFi vahendusel lähenemiseesmärgi alusel 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil. Eesmärgi raames tahetakse 
kiirendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade lähenemist, parandades majanduskasvu ja tööhõive tingimusi.  
Osa assigneeringust on ette nähtud piirkonnasiseste erinevuste vähendamiseks, tagamaks, et antud piirkonna üldine 
areng ei varjaks endas väljapääsmatus vaesuses alasid ega ebasoodsates oludes territoriaalseid üksusi.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heakskiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  28.2.2017  ET L 51/1031 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 16  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
13 03 17 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Programm „PEACE“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  20 000 000  0,—  31 896 228,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud täitmata programmi „PEACE“ puhul ERFi 
Euroopa piirkondlikku koostööd käsitleva eesmärgi raames programmitöö perioodil 2007–2013.  
Programmi „PEACE“ rakendatakse piiriülese koostöö programmina määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 3 lõike 2 punkti 
c tähenduses.  
Programmiga „PEACE“ edendatakse asjaomaste piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust, sinna kuuluvad 
eelkõige meetmed, millega edendatakse kogukondade ühtekuuluvust. Abikõlblik piirkond on kogu Põhja-Iirimaa ja 
Iirimaa piiriäärsed maakonnad. Programmi rakendamisel järgitakse täielikult struktuurifondi sekkumistegevuse täien- 
davuse põhimõtet.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Alusaktid  
15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  L 51/1032  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 18 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  129 851 990  p.m.  1 205 998 509  0,—  3 637 471 602,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud täitmata seoses programmidega, mis algatati 
ERFi vahendusel piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi alusel 2007.–2013. aasta programmitöö 
perioodil. Eesmärgiga tahetakse suurendada vähim arenenud piirkondade hulgast välja jäävate alade piirkondlikku 
konkurentsivõimet ja atraktiivsust ning tööhõivet, võttes arvesse strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärke.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
13 03 19 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Euroopa territoriaalne koostöö  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  68 093 650  p.m.  277 208 000  0,—  1 005 683 810,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulukohustuste katteks, mis on jäänud täitmata ERFi Euroopa territoriaalset 
koostööd käsitleva eesmärgi raames algatatud programmidega programmitöö perioodil 2007–2013. Eesmärgiga 
tahetakse tugevdada territoriaalset ja makropiirkondlikku koostööd ja kogemuste vahetamist asjakohasel tasemel.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  28.2.2017  ET L 51/1033 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 19  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
13 03 20 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 610 747  p.m.  4 770 484  0,—  3 464 993,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil täitmata jäänud kulukohustuste katteks, mis 
on seotud määruse (EÜ) nr 1083/2006 rakendamiseks vajalike ettevalmistusmeetmete, järelevalve-, haldus- ja tehnilise 
abi meetmete ning hindamis-, auditeerimis- ja kontrollimeetmetega vastavalt kõnealuse määruse artiklile 45. Assig- 
neeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused), 
— teabe ja väljaannetega seotud kulud, 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud, 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud, 
— toetused.  
Assigneering on samuti ette nähtud komisjoni poolt heaks kiidetud meetmete rahastamiseks 2014.–2020. aasta 
programmitöö perioodi ettevalmistamisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  L 51/1034  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 31 Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia tehnilise abi ja teabelevi ning makropiirkondade strateegia parema 
tundmise (2007–2013) meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  154 965  p.m.  558 015  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil täitmata jäänud kulukohustuste katteks, 
millega tagatakse: 
— nõuetekohane teabevahetus infolehtede (sh elektrooniliste), aruannete ja konverentside ning eriti kord aastas 
korraldatava foorumi kaudu; 
— kohapealsete ürituste korraldamine, et tutvustada Läänemere lähenemist ja makropiirkonna põhimõtteid kõigile 
huvitatud Euroopa piirkondadele; 
— strateegia edukas haldamine selleks loodud detsentraliseeritud süsteemi abil ja eelkõige esmatähtsate valdkondade 
koordinaatoreid ja juhtprojektide juhte hõlmava süsteemi toimimine; 
— Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegiaga seotud meetmete kavandamise ja koordineerimise tehniline ja 
haldustugi; 
— stardiraha strateegiat toetavate projektide kavandamiseks ja ettevalmistamiseks; 
— kodanikuühiskonna osalemise toetamine; 
— jätkuv abi esmatähtsate valdkondade koordinaatoritele nende koordineerimistegevuses; 
— osalemine rakendusvahendis koos Euroopa Investeerimispangaga, kui Läänemere-äärsed liikmesriigid seda taotlevad; 
— ambitsioonikama kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine Läänemere piirkonda käsitleva Euroopa Liidu stra- 
teegia kohta.  
Tehnilise abi meetme jätkuvat toetamist tuleks kasutada selleks, et: 
— jätkuvalt aidata esmatähtsate valdkondade koordinaatoreid nende koordineerimistegevuses; 
— osaleda rakendusvahendis koos EIPga, kui Läänemere-äärsed liikmesriigid seda taotlevad; 
— töötada välja ambitsioonikam kommunikatsioonistrateegia Läänemere piirkonda käsitleva Euroopa Liidu strateegia 
kohta.  28.2.2017  ET L 51/1035 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 31  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
13 03 40 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) lähenemisvahenditest rahastatavate riskijagamisvahenditega seonduvate 
meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi lähenemisvahenditest rahastatavaid riskijagamisvahendeid 
liikmesriikide puhul, kus esineb tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse tagamisel või on oht selliste raskuste tekkeks.  
Riskijagamisvahenditest kaetud tegevuse lõppedes tagasi saadavaid vahendeid ja alles jäänud summasid võidakse 
riskijagamisvahendite raames uuesti kasutada juhul, kui liikmesriik vastab endiselt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 
77 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Kui liikmesriik enam neile tingimustele ei vasta, siis käsitatakse tagasisaadavaid 
vahendeid ja allesjäänud summasid sihtotstarbelise tuluna.  
Mis tahes sihtotstarbelist tulu, mis on saadud tagasisaadavate vahendite või allesjäänud summade tagasimaksmise 
tulemusena ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 1 4 4, kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks vastavalt 
finantsmääruse artiklile 21. Asjaomase liikmesriigi taotlusel lisatakse selle sihtotstarbelise tulu tekitatud täiendavad 
kulukohustused järgmisel aastal selle liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika rahaeraldiste hulka.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artikkel 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 423/2012, 22. mai 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus 
olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid (ELT L 133, 23.5.2012, lk 1).  L 51/1036  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 41 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive vahenditest rahastatavate 
riskijagamisvahenditega seonduvate meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive vahenditest 
rahastatavaid riskijagamisvahendeid nende liikmesriikide puhul, kus esineb tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse tagamisel 
või on oht selliste raskuste tekkeks.  
Riskijagamisvahenditest kaetud tegevuse lõppedes tagasi saadavaid vahendeid ja alles jäänud summasid võidakse 
riskijagamisvahendite raames uuesti kasutada juhul, kui liikmesriik vastab endiselt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 
77 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Kui liikmesriik enam neile tingimustele ei vasta, siis käsitatakse tagasisaadavaid 
vahendeid ja allesjäänud summasid sihtotstarbelise tuluna.  
Mis tahes sihtotstarbelist tulu, mis on saadud tagasisaadavate vahendite või allesjäänud summade tagasimaksmise 
tulemusena ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 1 4 4, kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks vastavalt 
finantsmääruse artiklile 21. Asjaomase liikmesriigi taotlusel lisatakse selle sihtotstarbelise tulu tekitatud täiendavad 
kulukohustused järgmisel aastal selle liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika rahaeraldiste hulka.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artikkel 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 423/2012, 22. mai 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus 
olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid (ELT L 133, 23.5.2012, lk 1).  
13 03 60 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Vähem arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 775 111 553  12 457 677 000  17 862 662 517  8 398 650 000  26 139 817 601,—  2 449 043 954,26  28.2.2017  ET L 51/1037 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 60  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ERFi toetusi majan- 
duskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames vähem arenenud piirkondades. Majanduslikult ja ühiskondlikult 
mahajäänud piirkondade järeleaitamine nõuab pikaajalisi kestvaid jõupingutusi. Sellesse kategooriasse kuuluvad piir- 
konnad, mille SKP elaniku kohta jääb alla 75 % liidu keskmisest SKPst.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 61 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise 
eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 719 489 334  2 204 431 000  3 396 891 363  1 224 036 800  4 874 648 304,—  589 418 832,45  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ERFi toetusi majan- 
duskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames piirkondade jaotuse uues kategoorias „Üleminekupiirkonnad“, 
mis asendab 2007.–2013. aastal kehtinud toetuste järkjärgulise kasutuselevõtu ja kaotamise süsteemi. Sellesse katego- 
oriasse kuuluvad piirkonnad, mille SKP elaniku kohta jääb 75 % ja 90 % vahele liidu keskmisest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  L 51/1038  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 62 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Enam arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 622 273 189  3 043 052 000  4 426 018 219  1 750 605 336  6 468 973 349,—  953 317 193,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi toetusi majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi 
raames enam arenenud piirkondades 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil. Kuigi abi vähem arenenud piirkon- 
dadele jääb ühtekuuluvuspoliitika prioriteediks, on see assigneering ette nähtud selleks, et rahastada selliste oluliste 
proovikividega seonduvat, millega seisavad silmitsi kõik liikmesriigid, näiteks konkurents teadmistepõhises majanduses, 
liikumine vähese CO  2 -heitega majanduse suunas ning ühiskondlik kihistumine, mida põhjustab praegune majandusk- 
liima. Sellesse kategooriasse kuuluvad need piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on üle 90 % liidu keskmisest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 63 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Äärepoolseimate ja hõredalt asustatud piirkondade täiendav eritoetus — 
Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
222 029 433  139 873 000  217 673 091  98 017 000  278 520 741,—  25 428 483,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ERFi toetusi majan- 
duskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames äärepoolseimates ja hõredalt asustatud piirkondades. Lisarahas- 
tamine on ette nähtud selleks, et võtta arvesse konkreetseid probleeme, millega seistakse silmitsi äärepoolseimates 
piirkondades, mis on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, ning põhjapoolsetes hõredalt asustatud 
piirkondades, mis vastavad Austria, Soome ja Rootsi ühinemislepingu protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriu- 
midele.  28.2.2017  ET L 51/1039 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 63  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 64 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Euroopa territoriaalne koostöö  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi toetusi Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames 2014.– 
2020. aasta programmitöö perioodil. Assigneeringust rahastatakse ELi ja naaberriikide naaberpiirkondade vahelist 
piiriülest koostööd, riikidevahelist koostööd suuremates riikideülestes piirkondades ja piirkondadevahelist koostööd. 
Assigneeringust rahastatakse ka liidu välispiiri koostöömeetmeid, mida toetatakse Euroopa naabruspoliitika rahasta- 
misvahendi ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 64 01 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Euroopa territoriaalne koostöö  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 731 601 443  783 299 000  958 188 214  284 930 000  1 037 565 751,—  164 941 341,97  L 51/1040  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 64  (jätkub)  
13 03 64 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ERFi toetusi Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames 2014.– 
2020. aasta programmitöö perioodil. Assigneeringust rahastatakse naaberpiirkondade vahelist piiriülest koostööd, 
riikidevahelist koostööd suuremates riikideülestes piirkondades ja piirkondadevahelist koostööd.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 64 02 Kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide osalemine Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavas Euroopa terri - 
toriaalses koostöös — Toetus rubriigist 4 (IPA II)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 396 205  1 312 500  5 171 292  1 500 000  6 101 230,—  1 000 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA II) raames Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) riikide- ja piirkondadevahelise koostöö programme, milles osalevad ühinemiseelse abi rahasta- 
misvahendi määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajad.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  28.2.2017  ET L 51/1041 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 64  (jätkub)  
13 03 64 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
13 03 64 03 Euroopa naaberriikide osalemine Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavas Euroopa territoriaalses koostöös — 
Toetus rubriigist 4 (ENI)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 459 650  231 000  1 414 450  264 000  1 380 115,—  88 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.– 2020. aasta programmitöö perioodil Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahendi (ENI) kaudu Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames antavaid toetusi Läänemere piirkonna 
riikide piiriülese koostöö programmi jaoks. Nii Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kui ka Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi (ERF) raames tuleks abi anda piiriülese koostöö programmidele liidu välispiiridel, kus osalevad ühelt 
poolt liikmesriigid ja teiselt poolt partnerriigid ja/või Venemaa Föderatsioon („muud piiriüleses koostöös osalevad 
riigid“), et edendada piiril asuvate naaberalade integreeritud ja säästvat piirkondlikku arengut ja koostööd ning 
harmoonilist territoriaalset integratsiooni liidu piires ja naabruses asuvate riikidega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  L 51/1042  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 65 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Operatiivne tehniline abi  
13 03 65 01 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
74 000 000  69 400 000  74 000 000  57 415 941  61 249 401,10  26 102 277,59  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 rakendamiseks vajaliku ettevalmistustöö, järelevalve, tehnilise 
abi, hindamise, auditeerimise, kontrollimeetmete ja üldsuse teavitamise rahastamiseks vastavalt kõnealuse määruse 
artiklitele 58 ja 118.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 65 02 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) — Liikmesriigi taotlusel antav operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 028 043  p.m.  p.m.  200 000,—  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud selleks, et rahastada tehnilist abi, mida komisjon annab ajutistes eelarveraskustes oleva liikmesriigi 
taotlusel. Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja sotsiaal- 
probleemide lahendamiseks ellu viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja raken- 
damise meetmed.  28.2.2017  ET L 51/1043 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 65  (jätkub)  
13 03 65 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 66 Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Uuendusmeetmed linnade säästva arengu valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
53 090 514  42 472 411  52 049 523  48 649 262  51 028 945,—  80 845 857,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et toetada ERFi uuenduslikke meetmeid komisjoni algatuses linnade säästva arengu 
valdkonnas vastavalt määruse (EL) nr 1301/2013 artiklile 8. Meetmed hõlmavad uuringuid ja katseprojekte, mille 
eesmärk on leida või katsetada uusi võimalusi liidu tasandil oluliste linnade säästva arengu valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  L 51/1044  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 67 Makropiirkonna strateegiad aastateks 2014–2020 — Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia — Tehniline 
abi 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 420 620  0,—  1 621 164,58  
Märkused  
Assigneering on kavandatud Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia rakendamiseks.  
Tehnilise abi meetme jätkuvat toetamist tuleks 2014. aastal kasutada selleks, et 
— jätkuvalt aidata esmatähtsate valdkondade koordinaatoreid nende koordineerimistegevuses; 
— osaleda rakendusvahendis koos EIPga, kui Läänemere-äärsed liikmesriigid seda taotlevad; 
— töötada välja ambitsioonikam kommunikatsioonistrateegia Läänemere piirkonda käsitleva Euroopa Liidu strateegia 
kohta.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 68 Makropiirkonna strateegiad aastateks 2014–2020 — Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia — Tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  750 000  0,—  1 250 000,—  
Märkused  
Assigneering on kavandatud Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia rakendamiseks.  28.2.2017  ET L 51/1045 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 68  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regiona- 
alarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnis- 
tatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
13 03 77 01 Katseprojekt — Romide integratsiooni meetmete üleeuroopaline koordineerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 03 Ettevalmistav meede — Väikelaenudele soodsama keskkonna edendamine Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/1046  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 06 Ettevalmistav meede — Piirkondliku ja kohaliku tasandi koostöö tõhustamine liidu regionaalpoliitika edendamise kaud u 
ülemaailmsel tasandil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  457 733,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 07 Ettevalmistav meede — Euroopa Liidu Doonau piirkonna juhtimismudeli loomine – parem ja tõhusam koordineerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  224 200,—  28.2.2017  ET L 51/1047 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 07  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 08 Katseprojekt — Liikumine ühtse piirkondliku identiteedi, rahvaste lepitamise ning majandusliku ja sotsiaalse koostö ö, 
sealhulgas üleeuroopalise pädevuse ja asjatundlikkuse platvormi suunas Doonau makropiirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  322 551  p.m.  315 452  0,—  185 448,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 09 Ettevalmistav meede Euroopa Liidu Atlandi strateegiat käsitleva Atlandi foorumi jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  334 000  0,—  334 000,—  L 51/1048  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 09  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 10 Ettevalmistav meede — Toetus Mayotte’ile ja muudele territooriumidele, mis võivad saada äärepoolseima piirkonna 
staatuse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  374 652,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 12 Ettevalmistav meede — Liikumine ühtse piirkondliku identiteedi, rahvaste lepitamise ning majandusliku ja sotsiaalse  
koostöö, sealhulgas üleeuroopalise pädevuse ja asjatundlikkuse platvormi suunas Doonau makropiirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 234 347  p.m.  1 857 671  2 000 000,—  1 277 562,38  28.2.2017  ET L 51/1049 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 12  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 13 Katseprojekt — Ühtekuuluvuspoliitika ja selle koostoime teadus- ja arendustegevuse vahenditega: „teaduse tipptaseme  
saavutamine“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  600 000  p.m.  2 100 000  1 500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 14 Ettevalmistav meede — Põhjamere piirkonna strateegia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  56 442,27  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/1050  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 14  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 15 Ettevalmistav meede — Maailma linnad: ELi ja kolmandate riikide koostöö linnaarenduse valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  750 000  1 500 000  1 500 000  0,—  830 782,08  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 16 Ettevalmistav meede — Kreeka pealinnast Ateenast väljapoole jäävate piirkondade tegelik ja soovitud majanduspo- 
tentsiaal  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2017  ET L 51/1051 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 16  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 17 Ettevalmistav meede — ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse (CELAC) koostöö territoriaalse ühtekuu- 
luvuse vallas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 000 000  1 700 000  2 000 000  1 000 000  
Märkused  
Selle ettevalmistava meetmega jätkatakse territoriaalse ühtekuuluvuse ja regionaalarengupoliitika alase dialoogi aren- 
damist, keskendudes eelkõige piiriülesele koostööle ja territoriaalse arengu strateegiatele, aga ka hea valitsemistava 
edendamisele riiklike, piirkondlike ja kohalike/linnade ametiasutuste haldussuutlikkuse tugevdamise kaudu majanduse 
arengu, innovatsiooni ja ühtekuuluvuse vallas. Käesoleva, 2016. aasta eelarvesse lülitatud ettevalmistava meetme 
peaeesmärgid on mitmetasandiliste valitsemissüsteemide väljatöötamine koolitus- ja tehnilise abi programmide kaudu, 
võttes arvesse strateegilist planeerimist, ning territoriaalse arengu tervikliku käsituse väljatöötamise ergutamine. 
Meetmega edendatakse piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutuste vahelist koostööd erasektoriga nii liidu kui ka 
CELACi poolel.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 18 Ettevalmistav meede — Ühtekuuluvuspoliitika ja selle koostoime teadus- ja arendustegevuse vahenditega: teaduse 
tipptaseme saavutamine – edasised sammud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  1 000 000  1 000 000  500 000  L 51/1052  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 18  (jätkub)  
Märkused  
Käesoleva ettevalmistava meetmega antakse abi piirkondadele, mis on teaduse tipptaseme saavutamisel teistest märki- 
misväärselt maha jäänud, ning luuakse kogemusi tulevikuks. 2016. aasta eelarvesse lisatud meetmel on kaks peamist 
eesmärki: 1) üksikasjalikumad meetmed seoses riigi tasandi konkreetsete kitsaskohtadega; 2) suurem toetus poliitika- 
soovituste rakendamisel ilmnevate kõige sagedamini esinevate vajakajäämiste kõrvaldamiseks. Käesoleva ettevalmistava 
meetme raames võetavad konkreetsed meetmed hõlmavad läbivaatamisprotsessi algatamist kõikide sidusrühmade vahel 
kokkulepitud aruka spetsialiseerumise strateegiate põhjal ning tõendite ja kogemuste edastamist poliitikutele seoses 
programmi „Horisont 2020“ ja aastate 2014–2020 struktuuri- ja investeerimisfondide eraldistega, eelkõige mis 
puudutab teadus- ja arendustegevuse kulusid. Eesmärgiks on ka tuvastada praegusi positiivseid ja negatiivseid 
suundumusi piiriülestes konsortsiumides osalemise osas.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 19 Ettevalmistav meede — Majanduskasvu ja valitsemistava toetamine mahajäänud piirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  1 000 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Ettevalmistav meede kasutab ära positiivseid tulemusi, mida on andnud Euroopa Parlamendi eelmine algatus, mis 
käsitles aruka spetsialiseerumise alaste teadusuuringute ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) täiustamist ja elluviimist 
Kreekas Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, mis on toiminud aruka spetsialiseerumise katsekeskkonnana. Sellega 
toetatakse asjakohaselt ja konkreetselt meetmeid valitud mahajäänud piirkondades ning horisontaalsemat lähenemisviisi 
majanduskasvu ja valitsemistavaga seotud võtmeküsimustele kõnealustes piirkondades. Ettevalmistav meede on 
suunatud kahte tüüpi mahajäänud piirkondadele: aeglase majanduskasvuga piirkondadele (liikmesriikide piirkonnad, 
mille ostujõu pariteedi järgi mõõdetud SKP ühe elaniku kohta oli 2012. aastal alla ELi keskmise ning mis ei lähenenud 
aastatel 2002–2012 ELi keskmisele, st Kreeka, Itaalia, Hispaania ja Portugali piirkonnad) ning vähem arenenud 
piirkondadele (piirkonnad, mille ostujõu pariteedi järgi mõõdetud SKP elaniku kohta oli 2011. aastal alla 50% ELi 
keskmisest, st mitmed piirkonnad Bulgaarias, Ungaris, Poolas ja Rumeenias). Selle 2016. aasta eelarvesse lisatud 
ettevalmistava meetmega toetatakse kaheksat piirkonda: nelja aeglase majanduskasvuga piirkonda ja nelja vähem 
arenenud piirkonda, keskendudes valitsemisele, riikidevahelisele koostööle ja RIS3 mudeli viimistlemisele. Ettevalmistava 
meetme raames ellu viidavad konkreetsed tegevused nõuavad igas piirkonnas kohapealseid järjestikuseid üritusi, sh 
huvirühmade üritusi ja vastastikuseid hindamisi, RIS3 strateegia rakendamise kriitiliste aspektide toetamist igas 
piirkonnas ning selliste valdkondadevaheliste meetmete kasutuselevõtmist nagu tõenditel põhinev toetus poliitika 
arengule ning mahajäänud piirkondadele antava praktilise toetuse edasiarendamine kõikjal ELis. Assigneeringust 
kaetakse ka Horvaatia ettevalmistavasse meetmesse kaasamine.  28.2.2017  ET L 51/1053 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 19  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 20 Ettevalmistav meede — Majanduslikud konkurentsieelised ja aruka spetsialiseerumise potentsiaal piirkondlikul tasand il 
Rumeenias  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 000 000  2 000 000  1 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega püütakse tagada ühtne, koordineeritud ja jätkusuutlik lähenemisviis, kindlustada, arendada ja 
süvendada kõigi asjaomaste sidusrühmade (ettevõtlus, akadeemilised ringkonnad, teadusorganisatsioonid ja kodanikuü- 
hiskond) paremat osalust ning luua seos piirkondlike aruka spetsialiseerumise alaste teadusuuringute ja innovatsioo- 
nistrateegiate (RIS3) ning olemasoleva riikliku RIS3 vahel, arvestades Rumeenia innovatsioonisüsteemi raskusi. Meede 
hõlmab neid piirkondi, kus ei ole veel RIS3 kavandatud või sellega alustatud, ning neid, kellel on vaja oma RIS3 
parandada. Ettevalmistava meetmega püütakse ka määrata kindlaks, hinnata ja toetada majandusliku potentsiaali 
kasutamist valitud piirkonnas ning uurida sealset innovatsioonipotentsiaali ja selle laiendamise võimalusi. See on 
selgelt mõeldud majanduslike konkurentsieeliste ja spetsialiseerumispotentsiaali tuvastamiseks piirkondlikul tasandil, 
mis põhineb ettevõtlikkuse avastamise protsessil, rajades juhtimisstruktuuri ja raamistiku jätkuvaks koostööks ette- 
võtjate ja teadlaste vahel ning toetamaks asjakohaste poliitikadokumentide ettevalmistamist. Samuti võiks uurida, kuidas 
tõhustada koostööd ja koordineerimist kõigil tasanditel (sh riikide ministeeriumide vahel).  
Samuti peaks meede andma teavet selle kohta, kuidas kõige paremini suunata ühtekuuluvuspoliitika vahendeid riikliku 
ja piirkondliku tasandi RIS3 rakendamisse ja seeläbi toetada rakenduskavade haldamist ja rakendamist. Kasutatakse ära 
olemasolevaid mehhanisme, näiteks Sevilla platvormi. Ettevalmistav meede võib viia rahastamise programmdoku- 
mentide kohandamiseni.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1054  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 21 Katseprojekt — ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia — piirkonna kui terviku jaoks tõelist lisaväärtust 
omavate algatuste ja projektide loomine ja ettevalmistamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 300 000  650 000  
Märkused  
Katseprojektiga korraldatakse ja arendatakse järgmist: 
— tulemuslik mitmetasandiline juhtimine, et saavutada Euroopa Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegias seatud 
eesmärkide täitmine; 
— ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia peamiste elluviijate suutlikkuse suurendamine, mis on ELi Aadria ja 
Joonia mere piirkonna strateegia tulemusliku rakendamise eeltingimus; 
— tõelise makropiirkondliku väärtusega algatuste ja projektide loomine, ettevalmistamine ja rakendamine; 
— teadlikkuse tõstmise algatused, kultuuriüritused, koolitusprogrammid ja/või seminarid piirkonna elanikele ja eriti 
noortele, et tekitada omanikutunne ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia suhtes, rõhutada ühist 
piirkondlikku identiteeti ning edendada piirkonnas partnerlust ja võrgustike loomist. Nende programmidega tuleks 
rõhutada kodanikuharidust, hargmaist ettevõtlust, võimalusi kultuuriüritusteks ja häid naabrussuhteid ning aidata 
edendada liiduga ühineda soovivate kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide tulemuslikku integreerimist.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 22 Ettevalmistav meede — Makropiirkondlik strateegia 2014–2020: ELi Alpi piirkonna strateegia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 000 000  1 000 000  
Märkused  
ELi Alpi piirkonna strateegia hõlmab seitset riiki: Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Sloveenia, Liechtenstein ja 
Šveits.  28.2.2017  ET L 51/1055 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 22  (jätkub)  
Üldeesmärk on edendada Alpi piirkonnas jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset jõukust majanduskasvu ja 
töökohtade loomise ning selle piirkonna ligitõmbavuse, konkurentsivõime ja ühendatuse parandamise kaudu, kaitstes 
samas sealset keskkonda, tagades terve ja tasakaalustatud ökosüsteemi ning vähendades selle makropiirkonna eri osade 
vahelist majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust, mis on tingitud mägipiirkondade eripärast. Alpi piirkonnas 
asub Euroopa suurim mäestik, see piirkond on hõredalt asustatud ning kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse 
kadumise suhtes eriti haavatav, seal on eriti tuntav hooajalisus, eelkõige mõnes turismipiirkonnas, ja selle elanikkond 
vananeb. Ka transpordi- ja energiataristu on seal oma mõju tõttu maastikule kriitilise tähtsusega tegur.  
Ettevalmistava meetmega tehakse järgmist: 
— määratakse kindlaks, analüüsitakse ja toetatakse Alpi piirkonna ja Alpide eelmäestiku alade innovatsioonialaseid 
parimaid tavasid ja olemasolevaid keskkonnahoidlike lahenduste võrgustikke, hõlbustades seeläbi teadmussiiret ja 
uuenduslike lahenduste vahetamist ringmajanduses, kusjuures eelkõige tuleks keskenduda sellistele strateegilistele 
sektoritele nagu turism ja põllumajandus; 
— edendatakse integratsiooni, pöörates seejuures eritähelepanu noortele inimestele ja otsides lahendusi töökohtade 
loomise probleemile (lahenduseks võiks olla näiteks hariduse, kutseõppe ja ettevõtluse parem integreerimine); 
— tehakse kindlaks meetmed, mis on vajalikud e-teenuste pakkumiseks ja millest oleks abi Alpi piirkonna kõige 
haavatavamatel inimrühmadel, nagu noored ja eakad; 
— tehakse kindlaks katsemeetmed kohaliku tasandi säästva transpordi arendamiseks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
13 03 77 23 Ettevalmistav meede — ELi linnade tegevuskava  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 500 000  1 250 000  
Märkused  
ELi linnade tegevuskava raames moodustatakse mitu töörühma (partnerlust), et leida uuenduslikud lahendused linnade 
probleemidele ja võimalustele, mida nad võiksid kasutada. Need uuenduslikud lahendused puudutavad linnade 
põhiküsimusi: linnaline liikuvus, õhukvaliteet, taskukohane eluase, vaesus linnades jne. Ettevalmistava meetme 
eesmärk on hõlbustada linnade osalemist selles uuenduslikus käsituses ja katsetada uue linnade kaasamise viisiga 
poliitika kujundamises ja rakendamises.  L 51/1056  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 03 — EUROOPA REGIONAALARENGU FOND JA MUUD PIIRKONDLIKUD MEETMED  (jätkub)  
13 03 77  (jätkub)  
13 03 77 23  (jätkub)  
Sellel ettevalmistaval meetmel on suur tähtsus mitme ELi poliitikavaldkonna, sh ühtekuuluvuspoliitika (ümber)kujun- 
damise toetamises. Kõik partnerlused peavad kindlasti kindlaks tegema, kuidas rahalisi vahendeid ja teadmisi (baas- 
teadmisi ja teabevahetust) paremini kasutada, et toetada linnades ja linnade poolt tehtavat tööd ja aidata nii poliitika 
kujundajaid.  
Ettevalmistava meetmega toetatakse komisjoni, liikmesriikide ja linnade tööd nende uuenduslike lahenduste leidmisel. 
Keskendutakse järgmistele tegevustele: 
— partnerlustele oskusteabe ja haldustoe andmine, tehes selleks järgmist: 
— koordinaatorite toetamine nende töös (koosolekute korraldamine, aruandlus, seire jne), 
— konkreetse oskusteabe ja ekspertide tagamine; 
— kohtumiste ja seminaride ettevalmistamine ja korraldamine, et: 
— anda laiemale üldsusele teavet linnadega seotud eri teemade kohta, millega partnerlused tegelevad (sh konsul- 
teerimine tegevuskavade suhtes), 
— luua sünergiline toime partnerluste vahel linnu käsitlevatel eri teemadel (nt linnavaesus ja eluase), 
— saada partnerluste korraldatavatel eksperdikoosolekutel ja allrühmade koosolekutel ekspertidelt konkreetsetes 
küsimustes konkreetseid teadmisi (nt dokumentideta rändajate kohta), 
— viia tööpartnerite hulgas ellu tõeline mitmetasandiline juhtimine; 
— töö edenemise jälgimine ja sellest aru andmine; 
— partnerluste tulemusena kokkuvõtte esitamine konkreetsetest ettepanekutest (tegevuskava) muudatuste tegemiseks 
ELi eri poliitikavaldkondades (koos soovitustega parema reguleerimise, parema rahastamise ja paremate teadmiste 
kohta); 
— uuenduslike lahenduste väljatöötamine ja katsetamine linnade kaasamise kohta poliitika kujundamisse ja ELi 
eesmärkide saavutamisse; 
— linnade ühtse kontaktpunkti väljatöötamine – üks teabepunkt ELi poliitikameetmete linnamõõtme kohta.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1057 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 04  ÜHTEKUULUVUSFOND  
13 04 01  Ühtekuuluvusfondi 
varasemate projektide 
lõpuleviimine (varasemad 
kui 2007. aasta)  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  70 000 000  44 784 371,53  361 878 904,45  
13 04 02  Ühtekuuluvusfondi 
meetmete (2007–2013) 
lõpuleviimine  1,2 p.m.  329 335 976  p.m.  2 468 266 000  0,—  10 509 342 490,86  3 191,07  
13 04 03  Ühtekuuluvusfondist 
rahastatavate riskijaga- 
misvahenditega seon- 
duvate meetmete 
(2007–2013) lõpule- 
viimine  1,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 04 60  Ühtekuuluvusfond — 
Majanduskasvu ja 
tööhõivesse investeerimise 
eesmärgi vahendid  1,2 9 055 827 791  5 651 952 000  8 738 484 012  4 077 806 436  10 934 547 843,—  1 216 035 799,58  21,52  
13 04 61  Ühtekuuluvusfond — 
Operatiivne tehniline abi  
13 04 61 01  Ühtekuuluvusfond — 
Operatiivne tehniline abi  1,2 24 307 786  22 300 000  26 000 000  20 606 496  20 673 785,01  10 004 397,06  44,86  
13 04 61 02  Ühtekuuluvusfond — Liik- 
mesriigi taotlusel antav 
operatiivne tehniline abi, 
mida haldab komisjon  1,2 p.m.  711 532  p.m.  p.m.  0,—  399 918,—  56,21  
Artikkel 13 04 61 — 
Vahesumma  24 307 786  23 011 532  26 000 000  20 606 496  20 673 785,01  10 404 315,06  45,21  
Peatükk 13 04 — 
Kogusumma  9 080 135 577  6 004 299 508  8 764 484 012  6 636 678 932  11 000 005 999,54  12 097 661 509,95  201,48  
Märkused  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 177 teises lõigus on sätestatud, et Ühtekuuluvusfond asutatakse selleks, et 
toetada keskkonnaprojekte ning üleeuroopaliste võrkude projekte transpordi infrastruktuuri valdkonnas.  
Määruse (EÜ) nr 1164/94 II lisa artiklis H ning määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklites 100 ja 102 ning määruse (EL) nr 
1303/2013 artiklites 85, 144 ja 145 on komisjoni tehtavate finantskorrektsioonide kriteeriumidega seoses sätestatud 
erieeskirjad, mida kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi finantskorrektsioonide suhtes.  
Finantsmääruse artikliga 80 on ette nähtud finantskorrektsioonid juhul, kui kulud on tehtud kohaldatavat õigust 
rikkudes. Sel alusel tehtud finantskorrektsioonidest saadud mis tahes tulu kantakse tulude eelarvestuse artiklisse 6 5 1, 
6 5 2, 6 5 3 või 6 5 4 ja see on finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktis c sätestatud sihtotstarbeline tulu.  
Finantsmääruse artiklis 177 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel meetmega seonduvad eelmaksed täielikult või 
osaliselt tagasi makstakse.  
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 82 on sätestatud erieeskirjad, mida kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi puhul 
eelmaksena makstud summade tagasimaksmise suhtes.  L 51/1058  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
Tagasi makstud eelmaksed moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt sihtotstarbelise sisetulu ja kantakse 
punkti 6 1 5 0 või punkti 6 1 5 7.  
Pettusevastaseid meetmeid rahastatakse artikli 24 02 01 kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikkel 177.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artiklid 82, 100 ja 102.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006, 11. juuli 2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 79).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 21 lõiked 3 ja 4 ning artiklid 80 ja 177.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Alusaktid  
15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldused.  
7. ja 8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldused.  
13 04 01 Ühtekuuluvusfondi varasemate projektide lõpuleviimine (varasemad kui 2007. aasta)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  70 000 000  44 784 371,53  361 878 904,45  28.2.2017  ET L 51/1059 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta Ühtekuuluvusfondi kohustusi, mis tuli täita enne 2000. aastat ja 
programmitöö perioodi 2000–2006 lõpuleviimist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 792/93, 30. märts 1993, millega asutatakse ühtekuuluvuse rahastamisvahend 
(EÜT L 79, 1.4.1993, lk 74).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse asutamisleping, eelkõige selle artiklid 158 ja 161.  
13 04 02 Ühtekuuluvusfondi meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  329 335 976  p.m.  2 468 266 000  0,—  10 509 342 490,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta programmitöö perioodil 2007–2013 võetud Ühtekuuluvusfondi kohustusi.  
Assigneering on samuti ette nähtud selleks, et katta täitmata jäänud kulukohustusi seoses määruse (EÜ) nr 1083/2006 
rakendamiseks vajalike ettevalmistusmeetmete, järelevalve-, haldus- ja tehnilise abi meetmete ning hindamis-, audi- 
teerimis- ja kontrollimeetmetega vastavalt kõnealuse määruse artiklile 45. Assigneeringut võib eelkõige kasutada 
järgmiste kulude katteks: 
— toetavad kulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised), 
— kirjastamis- ja teabekulud, 
— infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud, 
— teenuste osutamise ja uuringute tegemise lepingud, 
— toetused.  L 51/1060  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 02  (jätkub)  
Assigneering on samuti ette nähtud komisjoni poolt heaks kiidetud meetmete rahastamiseks 2014.–2020. aasta 
programmitöö perioodi ettevalmistamisel.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006, 11. juuli 2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (ELT L 210, 31.7.2006, 
lk 79).  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse asutamisleping, eelkõige selle artiklid 158 ja 161.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artiklid 174 ja 177.  
13 04 03 Ühtekuuluvusfondist rahastatavate riskijagamisvahenditega seonduvate meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Ühtekuuluvusfondi vahenditest rahastatavaid riskijagamisvahendeid 
nende liikmesriikide puhul, kus esineb tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse tagamisel või on oht selliste raskuste tekkeks.  
Riskijagamisvahenditest kaetud tegevuse lõppedes tagasi saadavaid vahendeid ja alles jäänud summasid võidakse 
riskijagamisvahendite raames uuesti kasutada juhul, kui liikmesriik vastab endiselt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 
77 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Kui liikmesriik enam neile tingimustele ei vasta, siis käsitatakse tagasisaadavaid 
vahendeid ja allesjäänud summasid sihtotstarbelise tuluna.  28.2.2017  ET L 51/1061 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 03  (jätkub)  
Mis tahes sihtotstarbelist tulu, mis on saadud tagasisaadavate vahendite või allesjäänud summade tagasimaksmise 
tulemusena ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 1 4 4, kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks vastavalt 
finantsmääruse artiklile 21. Asjaomase liikmesriigi taotlusel lisatakse selle sihtotstarbelise tulu tekitatud täiendavad 
kulukohustused järgmisel aastal selle liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika rahaeraldiste hulka.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25), eriti selle artikkel 36a.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 423/2012, 22. mai 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus 
olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid (ELT L 133, 23.5.2012, lk 1).  
13 04 60 Ühtekuuluvusfond — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 055 827 791  5 651 952 000  8 738 484 012  4 077 806 436  10 934 547 843,—  1 216 035 799,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil Ühtekuuluvusfondi toetusi 
majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames. Ühtekuuluvusfond toetab jätkuvalt neid liikmesriike, kus 
kogurahvatulu inimese kohta on alla 90 % liidu keskmisest. Tagades sobiva tasakaalu ja kooskõlas iga liikmesriigi 
konkreetsete investeeringute- ja infrastruktuuridealaste vajadustega on assigneering ette nähtud selleks, et toetada 
— investeeringuid keskkonda, sh säästva arengu ja energeetikaga seotud valdkondadesse, millel on keskkonnale 
positiivne mõju; 
— üleeuroopalisi transporditaristu võrke kooskõlas suunistega, mis on vastu võetud otsusega nr 661/2010/EL.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).  L 51/1062  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 60  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 04 61 Ühtekuuluvusfond — Operatiivne tehniline abi  
13 04 61 01 Ühtekuuluvusfond — Operatiivne tehniline abi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 307 786  22 300 000  26 000 000  20 606 496  20 673 785,01  10 004 397,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 rakendamiseks vajaliku ettevalmistustöö, järelevalve, tehnilise 
abi, hindamise, auditeerimise, kontrollimeetmete ja üldsuse teavitamise rahastamiseks vastavalt kõnealuse määruse 
artiklitele 58 ja 118.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
13 04 61 02 Ühtekuuluvusfond — Liikmesriigi taotlusel antav operatiivne tehniline abi, mida haldab komisjon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  711 532  p.m.  p.m.  0,—  399 918,—  28.2.2017  ET L 51/1063 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 04 — ÜHTEKUULUVUSFOND  (jätkub)  
13 04 61  (jätkub)  
13 04 61 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada tehnilist abi, mida komisjon annab ajutistes eelarveraskustes oleva 
liikmesriigi taotlusel. Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 25 kaetakse punktist liikmesriigis majandus- ja 
sotsiaalprobleemide lahendamiseks ellu viidavate struktuuri- ja haldusreformide kindlaksmääramise, prioriseerimise ja 
rakendamise meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  L 51/1064  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 05  ÜHINEMISEELSE ABI 
RAHASTAMISVAHEND — 
REGIONAALARENG 
NING PIIRKONDLIK JA 
TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  
13 05 01  Ühinemiseelse struktuuri- 
poliitika rahastamis- 
vahend (ISPA) — 
Varasemate projektide 
lõpuleviimine 
(2000–2006)  
13 05 01 01  Ühinemiseelse struktuuri- 
poliitika rahastamisvahend 
(ISPA) — Muude 
varasemate projektide 
lõpuleviimine 
(2000–2006)  4 p.m.  p.m.  p.m.  64 152 000  0,—  35 997 313,45  
13 05 01 02  Ühinemiseelse struktuuri- 
poliitika rahastamisvahend 
— Ühinemiseelse abi 
andmise lõpetamine 
kaheksa kandidaatriigi 
puhul  4 p.m.  p.m.  p.m.  7 392 000  0,—  23 844 270,77  
Artikkel 13 05 01 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  71 544 000  0,—  59 841 584,22  
13 05 02  Ühinemiseelse abi rahas- 
tamisvahend (IPA) — 
Regionaalarengu osa 
meetmete (2007–2013) 
lõpuleviimine  4 p.m.  172 258 377  p.m.  355 465 255  0,—  257 187 640,83  149,30  
13 05 03  Ühinemiseelse abi rahas- 
tamisvahend (IPA) — 
Piiriülese koostöö 
meetmete (2007–2013) 
lõpuleviimine  
13 05 03 01  Piiriülese koostöö 
meetmete lõpuleviimine — 
Toetus alamrubriigist 1b  1,2 p.m.  20 988 371  p.m.  24 321 680  0,—  20 250 401,93  96,48  
13 05 03 02  Piiriülese koostöö ning 
struktuurifondide riikid- 
evahelistes ja piirkondad- 
evahelistes koostööpro- 
grammides osalevate 
kandidaatriikide ja potent- 
siaalsete kandidaatriikide 
jaoks loodud meetmete 
lõpuleviimine — Toetus 
rubriigist 4  4 p.m.  6 569 630  p.m.  28 450 050  0,—  19 737 669,56  300,44  
Artikkel 13 05 03 — 
Vahesumma  p.m.  27 558 001  p.m.  52 771 730  0,—  39 988 071,49  145,11  28.2.2017  ET L 51/1065 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 05 60  Toetus Albaaniale, Bosnia 
ja Hertsegoviinale, Koso- 
vole, (  1 ) Montenegrole, 
Serbiale ja endisele Jugos- 
laavia Makedoonia vaba- 
riigile  
13 05 60 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 60 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 13 05 60 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 61  Toetus Islandile  
13 05 61 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 61 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 13 05 61 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 62  Toetus Türgile  
13 05 62 01  Poliitiliste reformide 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 62 02  Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse arengu 
toetamine ja järkjärguline 
vastavusseviimine liidu  
acquis ’ga 4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 13 05 62 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
13 05 63  Piirkondlik integratsioon 
ja territoriaalne koostöö  
13 05 63 01  Piiriülene koostöö — 
Toetus rubriigist 1b  1,2 57 530 284  32 231 517  25 050 502  25 050 502  16 498 902,—  16 498 902,—  51,19  L 51/1066  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 05 63  (jätkub)  
13 05 63 02  Piiriülene koostöö — 
Toetus rubriigist 4  4 57 530 284  32 231 517  25 050 502  25 050 502  16 498 902,—  16 498 902,—  51,19  
Artikkel 13 05 63 — 
Vahesumma  115 060 568  64 463 034  50 101 004  50 101 004  32 997 804,—  32 997 804,—  51,19  
Peatükk 13 05 — 
Kogusumma  115 060 568  264 279 412  50 101 004  529 881 989  32 997 804,—  390 015 100,54  147,58  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise 
Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  
13 05 01 Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006)  
Märkused  
Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (ISPA) eraldatav toetus oli ette nähtud Kesk- ja Ida-Euroopa 
kandidaatriikide liiduga ühinemise toetamiseks. ISPA vahendeid kasutati abi saavates riikides liidu  acquis ’ nõuete 
täitmiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas.  
13 05 01 01 Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Muude varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  64 152 000  0,—  35 997 313,45  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1266/1999, 21. juuni 1999, kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi 
kooskõlastamise kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 68).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamis- 
vahend (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89, (EÜ) nr 
1267/1999, (EÜ) nr 1268/1999 ja (EÜ) nr 2666/2000, et võtta arvesse Horvaatia kandidaadistaatust (ELT L 389, 
30.12.2004, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1067 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 01  (jätkub)  
13 05 01 02 Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend — Ühinemiseelse abi andmise lõpetamine kaheksa kandidaatriigi 
puhul  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  7 392 000  0,—  23 844 270,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1266/1999, 21. juuni 1999, kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi 
kooskõlastamise kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 68).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamis- 
vahend (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).  
13 05 02 Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) — Regionaalarengu osa meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  172 258 377  p.m.  355 465 255  0,—  257 187 640,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  L 51/1068  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
13 05 03 Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) — Piiriülese koostöö meetmete (2007–2013) lõpuleviimine  
13 05 03 01 Piiriülese koostöö meetmete lõpuleviimine — Toetus alamrubriigist 1b  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  20 988 371  p.m.  24 321 680  0,—  20 250 401,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Euroopa Regionaalarengu Fondi poolt 2007.–2013. aastal täitmata 
jäänud kulukohustusi piiriüleste koostööprojektide ja väljaspool komisjoni antava tehnilise abi puhul, mis on vajalik 
meetmete rakendamisel liikmeriikides.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  28.2.2017  ET L 51/1069 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 03  (jätkub)  
13 05 03 02 Piiriülese koostöö ning struktuurifondide riikidevahelistes ja piirkondadevahelistes koostööprogrammides osalevate 
kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide jaoks loodud meetmete lõpuleviimine — Toetus rubriigist 4  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  6 569 630  p.m.  28 450 050  0,—  19 737 669,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 (mida on muudetud Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu 
(ELT L 112, 24.4.2012) III lisa punktiga 7) artikli 105a lõikega 1 loetakse programmid ja projektid, mis on Horvaatia 
ühinemise kuupäevaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006 heaks kiidetud ja mille rakendamine ei ole selleks 
kuupäevaks lõpule viidud, komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heaks kiidetuks, v.a juhul, kui programm 
on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e nimetatud rahastamisprogrammide 
raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
13 05 60 Toetus Albaaniale, Bosnia ja Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
13 05 60 01 Poliitiliste reformide toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244 (1999) 
ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  L 51/1070  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 60  (jätkub)  
13 05 60 01  (jätkub)  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Lääne-Balkaniga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine, 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi poliitiliste reformide valdkonnas, toetades selleks järkjärgulist liidu  acquis ’ga 
vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Osa assigneeringust kasutatakse meetmeteks, millega aidatakse abi saavatel riikidel täita nõudeid, mis tulenevad 
viisavabadusest Schengeni riikidega, või millega kiirendatakse viisarežiimi liberaliseerimise protsessi, nagu Kosovo 
puhul.  
Osa assigneeringutest kasutatakse meetmeteks, millega aidatakse kaasa kõigi Lääne-Balkani riikide, rahvaste ja rahvus- 
rühmade lepitamisele, ning ajalooliste ja poliitiliste sündmuste suhtes erapooletu suhtumise kujundamiseks tehtavate 
pingutuste toetamiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja b.  
13 05 60 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1071 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 60  (jätkub)  
13 05 60 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks Lääne-Balkani riikides ühinemiseelse abi 
rahastamisvahendi (IPA II) raames: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine saavutamaks arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majan- 
duskasvu; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades selleks 
järkjärgulist liidu  acquis ’ga vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas liidu 
struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
13 05 61 Toetus Islandile  
13 05 61 01 Poliitiliste reformide toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Islandiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine,  L 51/1072  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 61  (jätkub)  
13 05 61 01  (jätkub)  
— toetust saavate riikide suutlikkuse suurendamine, et täita liikmesusega kaasnevaid kohustusi, toetades järkjärgulist 
liidu  acquis ’ga vastavusseviimist ning selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eelkõige artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
13 05 61 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Islandil järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 
(IPA II) raames: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine saavutamaks arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majan- 
duskasvu; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades selleks 
järkjärgulist liidu  acquis ’ga vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas liidu 
struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  28.2.2017  ET L 51/1073 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 61  (jätkub)  
13 05 61 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
13 05 62 Toetus Türgile  
13 05 62 01 Poliitiliste reformide toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames on assigneering ette nähtud Türgiga seonduvate järgmiste 
konkreetsete eesmärkide jaoks: 
— poliitiliste reformide toetamine, 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi poliitiliste reformide valdkonnas, toetades selleks järkjärgulist liidu  acquis ’ga 
vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  L 51/1074  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 62  (jätkub)  
13 05 62 02 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine ja järkjärguline vastavusseviimine liidu  acquis ’ga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames Türgis järgmiste konkreetsete 
eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine saavutamaks arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majan- 
duskasvu; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevaid kohustusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades selleks 
järkjärgulist liidu  acquis ’ga vastavusseviimist ning  acquis ’ vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sealhulgas liidu 
struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude 
eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) 
iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
13 05 63 Piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö  
13 05 63 01 Piiriülene koostöö — Toetus rubriigist 1b  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
57 530 284  32 231 517  25 050 502  25 050 502  16 498 902,—  16 498 902,—  28.2.2017  ET L 51/1075 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 63  (jätkub)  
13 05 63 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ERFi vahendusel Euroopa 
territoriaalse koostöö eesmärgi raames antavaid toetusi piiriülese koostöö jaoks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 
(IPA II) kaudu.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259), ning eriti selle artikkel 4.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
13 05 63 02 Piiriülene koostöö — Toetus rubriigist 4  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
57 530 284  32 231 517  25 050 502  25 050 502  16 498 902,—  16 498 902,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames määruse (EL) nr 231/2014 I lisas 
nimetatud abisaajariike, liikmesriike ja vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 232/2014 
(millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) reguleerimisalasse kuuluvaid kolmandaid riike hõlmava 
piirkondliku integratsiooni ja territoriaalse koostöö konkreetse eesmärgi täitmiseks.  L 51/1076  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 05 — ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND — REGIONAALARENG NING PIIRKONDLIK JA TERRITORIAALNE 
KOOSTÖÖ  (jätkub)  
13 05 63  (jätkub)  
13 05 63 02  (jätkub)  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema riiklike asutuste või füüsiliste 
isikute rahalisest osalusest välisabiprojektides või programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohane rahaline osalus 
moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale 
kantavad summad määratakse kindlaks (ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist) iga 
rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas 
peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  28.2.2017  ET L 51/1077 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 06 — SOLIDAARSUSFOND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 06  SOLIDAARSUSFOND  
13 06 01  Liikmesriikide 
toetamine tõsise 
loodusõnnetuse korral, 
mis mõjutab oluliselt 
elutingimusi, loodus- 
keskkonda või 
rahvamajandust  9 50 000 000  50 000 000  81 475 125  81 475 125  149 280 978,—  149 280 978,—  298,56  
13 06 02  Ühinemisläbirääkimisi 
pidavate riikide 
toetamine tõsise 
loodusõnnetuse korral, 
mis mõjutab oluliselt 
elutingimusi, loodus- 
keskkonda või 
rahvamajandust  9 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  60 224 605,—  60 224 605,—  
Peatükk 13 06 — 
Kogusumma  50 000 000  50 000 000  81 475 125  81 475 125  209 505 583,—  209 505 583,—  419,01  
13 06 01 Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või 
rahvamajandust  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
50 000 000  50 000 000  81 475 125  81 475 125  149 280 978,—  149 280 978,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud liikmesriikides piirkondlike suurõnnetuste korral kasutusele võetavate Euroopa Liidu Solidaar- 
susfondist tulenevate assigneeringute kirjendamiseks. Asjaomastele liikmesriikidele tuleks abi anda seoses loodusõnne- 
tustega, nähes määratud finantsabi kasutamiseks ette lõpptähtpäeva ning sätestades abisaajariikide kohustuse 
põhjendada saadud abi kasutamist. Saadud abi, mis hiljem tasaarvestatakse näiteks põhimõtte „saastaja maksab“ alusel 
kolmandate isikute maksetega või mis on kahjude lõpliku hindamise põhjal ettenähtust suurem, tuleks tagasi nõuda.  
Välja arvatud ettemaksete puhul eraldatakse assigneeringud kas assigneeringute reservist ümberpaigutamise kaudu või 
paranduseelarve kaudu (kui reservis ei ole piisavalt assigneeringuid) üheaegselt otsusega Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 
vahendite kasutusele võtmise kohta.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 
14.11.2002, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884), eriti selle artikkel 10.  L 51/1078  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 06 — SOLIDAARSUSFOND  (jätkub)  
13 06 02 Ühinemisläbirääkimisi pidavate riikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, 
looduskeskkonda või rahvamajandust  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  60 224 605,—  60 224 605,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavates riikides piirkondlike suurõnnetuste korral kasutusele 
võetavate Euroopa Liidu Solidaarsusfondist tulenevate assigneeringute kirjendamiseks. Asjaomastele riikidele võib abi 
anda seoses loodusõnnetustega, nähes määratud finantsabi kasutamiseks ette lõpptähtpäeva ning sätestades abisaa- 
jariikide kohustuse põhjendada saadud abi kasutamist. Saadud abi, mis hiljem tasaarvestatakse näiteks põhimõtte 
„saastaja maksab“ alusel kolmandate isikute maksetega või mis on kahjude lõpliku hindamise põhjal ettenähtust suurem, 
tuleks tagasi nõuda.  
Välja arvatud ettemaksete puhul eraldatakse assigneeringud kas assigneeringute reservist ümberpaigutamise kaudu või 
paranduseelarve kaudu (kui reservis ei ole piisavalt assigneeringuid) üheaegselt otsusega Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 
vahendite kasutusele võtmise kohta.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 
14.11.2002, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884), eriti selle artikkel 10.  28.2.2017  ET L 51/1079 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 07 — ABI ANDMIST KÄSITLEV MÄÄRUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 07  ABI ANDMIST 
KÄSITLEV MÄÄRUS  
13 07 01  Rahaline toetus Küprose 
türgi kogukonna majan- 
dusarengu soodusta- 
miseks  4 34 836 240  39 031 865  33 212 000  23 782 000  32 353 047,96  17 770 887,84  45,53  
Peatükk 13 07 — 
Kogusumma  34 836 240  39 031 865  33 212 000  23 782 000  32 353 047,96  17 770 887,84  45,53  
13 07 01 Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 836 240  39 031 865  33 212 000  23 782 000  32 353 047,96  17 770 887,84  
Märkused  
Assigneeringust jätkatakse määruses (EÜ) nr 389/2006 sätestatud abi andmist, et hõlbustada Küprose taasühendamist ja 
soodustada Küprose türgi kogukonna majanduslikku arengut, keskendudes seejuures eelkõige saare majanduslikule 
integreerimisele määruses osutatud valdkondades, näiteks maaelu arengu, infrastruktuuri restruktureerimise, leppimise 
ja usalduse suurendamise meetmetele ning Küprose türgi kogukonna üliõpilastele stipendiumide pakkumisele liikmesrii- 
kides. TAIEXi vahendit kasutatakse selleks, et töötada välja õigusaktid, mille abil rakendada liidu  acquis ’d kohe pärast 
taasühinemist võimaldavale poliitilisele kokkuleppele jõudmist.  
Assigneeringud võimaldavad ka jätkata liidu rahalist toetust teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni töö 
intensiivistamise hõlbustamiseks, et täita kõnealuse komisjoni strateegiline kava, mis näeb ette kadunud isikute kiirema 
tuvastamise, ning viia ellu kahe kogukonna kultuuripärandi tehnilise komisjoni otsused, mis peaks sisaldama 
vähemustega tegelevaid projekte.  
Assigneeringut tuleb muu hulgas kasutada varasematest assigneeringutest rahastatavate ehitustööde, tarnete ja toetuste 
tulemuste säilitamiseks. Lisaks võib jätkata kogukonna kodanikuühiskonna erinevatele abisaajatele (vabaühendused, 
õpilased ja õpetajad, koolid, põllumajandustootjad, väikesed külad ja erasektor) suunatud toetusskeeme. Nende 
meetmete eesmärk on toetada taasühendamise eesmärgil sotsiaal-majanduslikku arengut. Igal võimalikul juhul 
peetakse prioriteetseks taasühendamist soodustavaid projekte, mis lähendavad kogukondi teineteisele ja soodustavad 
usalduse süvenemist. Nende meetmetega kinnitab liit soovi lahendada Küprose probleemid ja saar taasühendada.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 389/2006, 27. veebruar 2006, millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi 
kogukonna majandusarengu soodustamiseks ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitu- 
sameti kohta (ELT L 65, 7.3.2006, lk 5).  L 51/1080  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 08 — STRUKTUURIREFORMI TUGIPROGRAMM – TEGEVUSE TEHNILINE ABI  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 08  STRUKTUURIREFORMI 
TUGIPROGRAMM – 
TEGEVUSE TEHNILINE 
ABI 
13 08 01  Struktuurireformi tugi- 
programm – Tegevuse 
tehniline abi, alamru- 
briigist 1b (Euroopa 
Teadusfond, Euroopa 
Regionaalarengu Fond 
ja Ühtekuuluvusfond) 
ülekantavad summad  1,2 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  17 442 912  8 721 500  
17 442 912  8 721 500  
13 08 02  Struktuurireformi tugi- 
programm – Tegevuse 
tehniline abi, alamru- 
briigist 2 (Euroopa 
Maaelu Arengu Põllu- 
majandusfond) ülek- 
antavad summad  2 p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  5 057 088  2 528 500  
5 057 088  2 528 500  
Peatükk 13 08 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  22 500 000  11 250 000  
22 500 000  11 250 000  
13 08 01 Struktuurireformi tugiprogramm – Tegevuse tehniline abi, alamrubriigist 1b (Euroopa Teadusfond, Euroopa 
Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond) ülekantavad summad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 08 01  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  17 442 912  8 721 500  
Kogusumma  17 442 912  8 721 500  
Märkused  
Uus artikkel  
Assigneering on ette nähtud struktuurireformi tugiprogrammi rakendamisega seotud kulude katmiseks, et anda panus 
institutsionaalsetesse, haldus- ja struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi ametiasutustele abi meet- 
metes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimise, halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesm- 
ärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet ja investeerimist, eelkõige majandusjuhtimise prot- 
sesside raames, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel.  28.2.2017  ET L 51/1081 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 08 — STRUKTUURIREFORMI TUGIPROGRAMM – TEGEVUSE TEHNILINE ABI  (jätkub)  
13 08 01  (jätkub)  
Toetuse eesmärk on eelkõige: 
— toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi nende reformiprioriteetide kindlaksmääramisel, võttes arvesse esialgseid 
tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju; 
— aidata liikmesriigi ametiasutustel parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöö- 
tamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades; 
— toetada liikmesriigi ametiasutusi nende jõupingutustes asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja 
rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja samas olukorras olnud muude riikide õppetunde; 
— aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral 
kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi.  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2015. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugipro- 
grammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 
muutmise kohta (COM(2015) 701  final ). 
13 08 02 Struktuurireformi tugiprogramm – Tegevuse tehniline abi, alamrubriigist 2 (Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfond) ülekantavad summad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 08 02  p.m.  p.m.  
Reservid (40 02 41)  5 057 088  2 528 500  
Kogusumma  5 057 088  2 528 500  
Märkused  
Uus artikkel  
Assigneering on ette nähtud struktuurireformi tugiprogrammi rakendamisega seotud kulude katmiseks, et anda panus 
institutsionaalsetesse, haldus- ja struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi ametiasutustele abi meet- 
metes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimise, halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesm- 
ärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet ja investeerimist, eelkõige majandusjuhtimise prot- 
sesside raames, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel.  
Toetuse eesmärk on eelkõige: 
— toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi nende reformiprioriteetide kindlaksmääramisel, võttes arvesse esialgseid 
tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju;  L 51/1082  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
PEATÜKK 13 08 — STRUKTUURIREFORMI TUGIPROGRAMM – TEGEVUSE TEHNILINE ABI  (jätkub)  
13 08 02  (jätkub)  
— aidata liikmesriigi ametiasutustel parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöö- 
tamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades; 
— toetada liikmesriigi ametiasutusi nende jõupingutustes asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja 
rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja samas olukorras olnud muude riikide õppetunde; 
— aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral 
kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi.  
Alusaktid  
Komisjoni 26. novembri 2015. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugipro- 
grammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 
muutmise kohta (COM(2015) 701  final ). 28.2.2017  ET L 51/1083 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 13 — REGIONAAL- JA LINNAPOLIITIKA
 
JAOTIS 14  
MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT  L 51/1084  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 14 
MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 01  MAKSUKORRALDUSE JA 
TOLLILIIDU POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  59 828 216  59 828 216  57 950 251  57 950 251  58 608 851,99  58 608 851,99  
14 02  TOLL  83 024 779  66 129 779  72 848 000  66 615 000  71 319 973,52  62 599 064,47  
14 03  MAKSUKORRALDUS  32 309 000  31 850 000  32 449 000  31 500 000  32 038 339,25  30 046 583,72  
14 04  POLIITILINE STRATEEGIA JA 
KOORDINEERIMINE  3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000  2 900 000,—  3 697 521,—  
Jaotis 14 — Kogusumma  178 361 995  161 007 995  166 447 251  159 265 251  164 867 164,76  154 952 021,18  28.2.2017  ET L 51/1085 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
JAOTIS 14 
MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT  
PEATÜKK 14 01 — MAKSUKORRALDUSE JA TOLLILIIDU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
14 01  MAKSUKORRALDUSE JA 
TOLLILIIDU POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
14 01 01  Maksukorralduse ja tolliliidu 
poliitikavaldkonna ametnike ja 
ajutiste teenistujatega seotud 
kulud  5,2 48 615 533  46 896 945  47 480 363,38  97,67  
14 01 02  Maksukorralduse ja tolliliidu 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
14 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 5 360 953  5 188 752  4 560 591,62  85,07  
14 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 616 013  2 671 540  3 109 137,27  118,85  
Artikkel 14 01 02 — Vahesumma  7 976 966  7 860 292  7 669 728,89  96,15  
14 01 03  Maksukorralduse ja tolliliidu 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 3 035 717  2 993 014  3 260 295,52  107,40  
14 01 04  Maksukorralduse ja tolliliidu 
poliitikavaldkonna meetmete 
toetuskulud  
14 01 04 01  Tolli toetuskulud  1,1 100 000  100 000  98 464,20  98,46  
14 01 04 02  Fiscalise toetuskulud  1,1 100 000  100 000  100 000,—  100,00  
Artikkel 14 01 04 — Vahesumma  200 000  200 000  198 464,20  99,23  
Peatükk 14 01 — Kogusumma  59 828 216  57 950 251  58 608 851,99  97,96  
14 01 01 Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
48 615 533  46 896 945  47 480 363,38  L 51/1086  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 01 — MAKSUKORRALDUSE JA TOLLILIIDU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
14 01 02 Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
14 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 360 953  5 188 752  4 560 591,62  
14 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 616 013  2 671 540  3 109 137,27  
14 01 03 Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 035 717  2 993 014  3 260 295,52  
14 01 04 Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud  
14 01 04 01 Tolli toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  98 464,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva eelarvestuse punkti all 
nimetatud meetmetega, ja kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, või kui see on asjakohane, Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 14 02.  28.2.2017  ET L 51/1087 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 01 — MAKSUKORRALDUSE JA TOLLILIIDU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
14 01 04  (jätkub)  
14 01 04 02 Fiscalise toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  100 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva eelarvestuse punkti all 
nimetatud meetmetega, ja kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, või kui see on asjakohane, Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 14 03.  L 51/1088  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 02 — TOLL  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 02  TOLL  
14 02 01  Tolliliidu toimimise ja 
moderniseerimise 
toetamine  1,1 81 895 000  65 000 000  71 733 000  57 000 000  69 837 395,12  47 648 832,07  73,31  
14 02 02  Liikmesus rahvus- 
vahelistes tolli- ja 
maksuorganisat- 
sioonides  4 1 129 779  1 129 779  1 115 000  1 115 000  1 087 578,40  1 087 578,40  96,26  
14 02 51  Varasemate tolli- 
valdkonna programmide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  8 500 000  395 000,—  13 862 654,—  
Peatükk 14 02 — 
Kogusumma  83 024 779  66 129 779  72 848 000  66 615 000  71 319 973,52  62 599 064,47  94,66  
14 02 01 Tolliliidu toimimise ja moderniseerimise toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
81 895 000  65 000 000  71 733 000  57 000 000  69 837 395,12  47 648 832,07  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud programmi „Toll 2020“ rakendamisega seotud kulude katmiseks, eelkõige ühismeetmete 
rahastamiseks, infotehnoloogiaalasteks meetmete suutlikkuse suurendamiseks ja inimsuutlikkuse suurendamiseks.  
See hõlmab eelkõige järgmist: 
— Euroopa teabesüsteemide komponentide omandamise, arendamise, hooldamise, käitamise ja kvaliteedi kontrolliga 
seotud kulud. Euroopa teabesüsteemi liidu komponendid on 1) IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja 
võrguühendused, sh seotud andmete infrastruktuur; 2) IT-süsteemide arendamiseks, hooldamiseks, täiustamiseks ja 
käitamiseks vajalikud IT-teenused; 3) kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende tõhususe, turvalisuse 
ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena; 
— seminaride, töötubade, projektirühmade, tööalaste külastuste, järelevalve, eksperdirühmade, halduse suutlikkuse 
suurendamise ja tugimeetmete, uuringute ning teavitusprojektidega seotud kulud; 
— ühiseid koolitusmeetmeid käsitlevate sätete rakendamisega seotud kulud; 
— programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja 
hindamistoimingutega seotud kulud; 
— programmi eesmärke ja muid tegevusvaldkondi toetava mis tahes muu tegevusega seotud kulud.  28.2.2017  ET L 51/1089 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 02 — TOLL  (jätkub)  
14 02 01  (jätkub)  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatide, selliste võimalike 
kandidaatriikide, kelle suhtes kohaldatakse ühinemiseelset strateegiat, ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikide, kui 
nad on piisavalt ühtlustanud oma õigusaktid ja haldusmeetodid liidu omadega, osalemisega liidu programmides ja mis 
on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 
21 lõike 2 punktidele e ja f.  
Tulu alusel, mis on seotud kolmandate riikide, välja arvatud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
osalemisega tollikoostöö lepingutes ja on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 2, eraldatakse vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 2 punktidele e ja f täiendavaid assigneeringuid, mis kantakse käesolevasse artiklisse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1294/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu 
tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 209), eriti selle artikkel 5.  
14 02 02 Liikmesus rahvusvahelistes tolli- ja maksuorganisatsioonides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 129 779  1 129 779  1 115 000  1 115 000  1 087 578,40  1 087 578,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu osamaksu katmiseks Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO).  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/668/EÜ, 25. juuni 2007, mis käsitleb Euroopa Ühenduse poolt ajutist liikmele omaste õiguste ja 
kohustuste teostamist Maailma Tolliorganisatsioonis (ELT L 274, 18.10.2007, lk 11).  
14 02 51 Varasemate tollivaldkonna programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  8 500 000  395 000,—  13 862 654,—  L 51/1090  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 02 — TOLL  (jätkub)  
14 02 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kirjendatud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on seotud kolmandate riikide, välja arvatud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
osalemisega tollikoostöö lepingutes ja on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 2, eraldatakse vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g täiendavaid assigneeringuid, mis kantakse käesolevasse artiklisse.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu otsus 1999/468/EÜ, 28. juuni 1999, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise 
menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).  
Nõukogu otsus 2000/305/EÜ, 30. märts 2000, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel kokkuleppe sõlmimise kohta 
kirjavahetuse teel seoses ühise teabevõrgu / ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri 
konventsiooni raames (EÜT L 102, 27.4.2000, lk 50).  
Nõukogu otsus 2000/506/EÜ, 31. juuli 2000, Euroopa Ühenduse ja Norra vahel seoses ühise teabevõrgu / ühise 
süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni raames sõlmitud kokkuleppe sõlmimise 
kohta kirjavahetuse teel (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 253/2003/EÜ, 11. veebruar 2003, millega võetakse vastu ühenduse 
tollitegevusega seotud tegevusprogramm („Toll 2007“) (ELT L 36, 12.2.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 624/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega kehtestatakse ühenduse tollialane 
tegevusprogramm („Toll 2013“) (ELT L 154, 14.6.2007, lk 25).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 70/2008/EÜ, 15. jaanuar 2008, tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna 
kohta (ELT L 23, 26.1.2008, lk 21).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse ühenduse 
tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1091 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 03  MAKSUKORRALDUS  
14 03 01  Maksusüsteemide 
toimimise parandamine  1,1 31 809 000  31 000 000  31 449 000  27 500 000  31 660 555,60  24 194 316,07  78,05  
14 03 02  Liikmesus rahvusvahelistes 
maksuorganisatsioonides  4 p.m.  100 000  p.m.  p.m.  121 800,—  109 462,—  109,46  
14 03 51  Varasemate maksundus- 
valdkonna programmide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  3 500 000  255 983,65  5 742 805,65  
14 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
14 03 77 01  Katseprojekt — Digitaalne 
maksuharidussüsteem ja 
maksude maksmine  1,1 p.m.  250 000  500 000  250 000  
14 03 77 02  Katseprojekt — Suutlikkuse 
suurendamine, program- 
miline arendustegevus ja 
kommunikatsioon maksus- 
tamise vältimise, maksudest 
kõrvalehoidumise ja 
makspettuse vastase võitluse 
raames  1,1 500 000  500 000  500 000  250 000  
Artikkel 14 03 77 — 
Vahesumma  500 000  750 000  1 000 000  500 000  
Peatükk 14 03 — 
Kogusumma  32 309 000  31 850 000  32 449 000  31 500 000  32 038 339,25  30 046 583,72  94,34  
14 03 01 Maksusüsteemide toimimise parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
31 809 000  31 000 000  31 449 000  27 500 000  31 660 555,60  24 194 316,07  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud programmi „Fiscalis 2020“ rakendamisega seotud kulude katmiseks, eelkõige ühismeetmete 
rahastamiseks, infotehnoloogiaalaste meetmete suutlikkuse suurendamiseks ja inimsuutlikkuse suurendamiseks.  
See hõlmab eelkõige järgmist: 
— Euroopa teabesüsteemide komponentide omandamise, arendamise, hooldamise, käitamise ja kvaliteedi kontrolliga 
seotud kulud. Euroopa teabesüsteemi liidu komponendid on 1) IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja 
võrguühendused, sh seotud andmete infrastruktuur; 2) IT-süsteemide arendamiseks, hooldamiseks, täiustamiseks ja 
käitamiseks vajalikud IT-teenused; 3) kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende tõhususe, turvalisuse 
ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena;  L 51/1092  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  (jätkub)  
14 03 01  (jätkub)  
— seminaride, töötubade, projektirühmade, kahe- või mitmepoolsete kontrollide, tööalaste külastuste, eksperdi- 
rühmade, halduse suutlikkuse suurendamise ja tugimeetmete, uuringute ning teavitusprojektidega seotud kulud; 
— ühiseid koolitusmeetmeid käsitlevate sätete rakendamisega seotud kulud; 
— programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja 
hindamistoimingutega seotud kulud; 
— programmi eesmärke ja prioriteete toetava mis tahes muu tegevusega seotud kulud.  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatide, selliste võimalike 
kandidaatriikide, kelle suhtes kohaldatakse ühinemiseelset strateegiat, ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikide, kui 
nad on piisavalt ühtlustanud oma õigusaktid ja haldusmeetodid liidu omadega, osalemisega liidu programmides ja mis 
on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 
21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on seotud kolmandate riikide, välja arvatud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
osalemisega tollikoostöö lepingutes ja on kirjendatud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 2, eraldatakse vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõikele 1 täiendavaid assigneeringuid, mis kantakse käesolevasse artiklisse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1286/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse tegevusprogramm 
Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 25), eriti selle artikkel 5.  
14 03 02 Liikmesus rahvusvahelistes maksuorganisatsioonides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  100 000  p.m.  p.m.  121 800,—  109 462,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu osamaksude katmiseks rahvusvahelises maksundusalases dialoogis (ITD).  
Alusaktid  
Komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus ühenduse osalemise kohta rahvusvahelise maksundusalase dialoogi töös.  28.2.2017  ET L 51/1093 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  (jätkub)  
14 03 51 Varasemate maksundusvaldkonna programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  3 500 000  255 983,65  5 742 805,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kirjendatud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on seotud kolmandate riikide, välja arvatud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
osalemisega tollikoostöö lepingutes ja on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 2, eraldatakse vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g täiendavaid assigneeringuid, mis kantakse käesolevasse artiklisse.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1152/2003/EÜ, 16. juuni 2003, aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja 
jälgimise arvutistamise kohta (ELT L 162, 1.7.2003, lk 5).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1798/2003, 7. oktoober 2003, halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas ja määruse 
(EMÜ) nr 218/92 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 264, 15.10.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1482/2007/EÜ, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse siseturu maksusta- 
missüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013“) (ELT L 330, 15.12.2007, lk 1).  L 51/1094  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  (jätkub)  
14 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
14 03 77 01 Katseprojekt — Digitaalne maksuharidussüsteem ja maksude maksmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  250 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektiga luuakse digitaalse maksuhariduse ja maksumaksmise riikliku ja kohaliku tasandi edendajate Euroopa 
võrgustik. Vahetades parimaid tavasid ja kampaaniamudeleid, töötab ekspertide rühm välja Euroopa võrgu- ja 
sotsiaalmeediakampaania eesmärgiga parandada maksumaksmise määra. Projektiga luuakse kasutajasõbralik ja noorte- 
pärane veebiplatvorm koos  off line -rakenduse ja õppetarkvaraga üksikkasutajatele ja koolidele.  
Projektiga püütakse parandada Euroopa kodanike, eelkõige noorte maksualast haritust ning vähendada maksudest 
kõrvalehoidumist ja maksupettusi kogu Euroopas. Projektiga hinnatakse ka seda, millist mõju avaldavad digitaalne 
maksuharidus ja sotsiaalmeedia maksude maksmisele.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
14 03 77 02 Katseprojekt — Suutlikkuse suurendamine, programmiline arendustegevus ja kommunikatsioon maksustamise 
vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja makspettuse vastase võitluse raames  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  500 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekt aitab tugevdada paljusid kodanikuühiskonna organisatsioone, sh uusi osalejaid, kes ei ole aktiivselt seotud 
maksupettuse ja maksustamise vältimise vastase võitlusega, et arendada nende oskusteadmisi ja suutlikkust Euroopa 
maksueeskirjade valdkonnas, edendada teadlikkuse suurendamist ja arendada edasi vahendeid võitluseks maksustamise 
vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ning maksupettuse vastu.  28.2.2017  ET L 51/1095 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 03 — MAKSUKORRALDUS  (jätkub)  
14 03 77  (jätkub)  
14 03 77 02  (jätkub)  
LuxLeaksi ja SwissLeaksi skandaalide tõttu paljastatud probleeme arvestades on ilmselgelt vaja suurendada väga paljude 
organisatsioonide (nt tarbijaorganisatsioonid, vabaühendused, ametiühingud ja akadeemilised ringkonnad) asjaomast 
suutlikkust liidu tasandil. Uuringute, koolituse ja teadlikkuse suurendamisega seotud suurem suutlikkus, liitude loomine 
(muu hulgas ajakirjanikega) ning kodanikuühiskonna ekspertide ulatuslikum osalemine maksustamise vältimise, 
maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastaste meetmete kavandamisel, elluviimisel ning toetamisel loob 
sünergiat liidu seniste püüdlustega teha lõpp kahjulikele maksutavadele, nagu hargmaiste ettevõtjate agressiivne 
maksuplaneerimine ja jõukate eraisikute maksudest kõrvalehoidumine.  
Käesolev katseprojekt rajaneb 2016. aasta projektil, et suurendada paljude kodanikuühiskonna organisatsioonide 
teadmisi ja suutlikkust seoses võitlusega maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastu. 
Töötatakse välja jätkusuutlik kogu liitu hõlmav kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustik, kuhu kuuluvad ka 
mõned uued osalejad, kes aktiivselt kampaaniatega ei tegele, et teha koostööd maksustamise vältimise, maksudest 
kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastaste meetmete väljatöötamise, rakendamise ja soovitamise vallas. Kodanikuü- 
hiskonna organisatsioone toetatakse ka maksupoliitika alaste seisukohtade väljatöötamisel ning käimasolevate ja 
eelseisvate maksureformide kohta uuringute läbiviimisel. Võrgustiku põhieesmärk on jagada ideid, arendada sünergilist 
toimet ja viia ellu ühiseid algatusi maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastase 
võitluse vallas. See kujutab endast platvormi, mille kaudu jagatakse kogemusi maksustamise vältimise, maksudest 
kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastase võitlusega seotud probleemide kohta ning teadmisi, kuidas korraldada 
kampaaniad ja muid kodanikuühiskonna algatusi ning kasutada selle valdkonna vahendeid ja instrumente.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1096  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
PEATÜKK 14 04 — POLIITILINE STRATEEGIA JA KOORDINEERIMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 04  POLIITILINE STRA- 
TEEGIA JA KOORDI- 
NEERIMINE  
14 04 01  Siseturu rakendamine ja 
arendamine  1,1 3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000  2 900 000,—  3 697 521,—  115,55  
Peatükk 14 04 — 
Kogusumma  3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000  2 900 000,—  3 697 521,—  115,55  
14 04 01 Siseturu rakendamine ja arendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 200 000  3 200 000  3 200 000  3 200 000  2 900 000,—  3 697 521,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas artiklis nimetatud 
meetmetega, ja kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku 
võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tekivad seoses siseturu väljakujunemist, toimimist ja arengut 
toetavate meetmetega.  
Sellega toetatakse liidu tolli- ja maksupoliitikat ning siia hulka kuuluvad meetmed, mida ei rahastata programmide „Toll 
2020“ ja „Fiscalis 2020“ alusel.  
Tolli ja maksustamise valdkonnas on see assigneering ette nähtud peamiselt järgmiste kulude katteks: 
— konsultatsioonide, uuringute, analüüside ja mõju hindamiste kulud; 
— tegevused tolliklassifikatsiooni valdkonnas ja teabe hankimine; 
— investeeringud tarkvarasse; 
— reklaami tootmise ja arendamise, teadlikkuse parandamise ja koolitusmaterjalide kulud.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2017  ET L 51/1097 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 14 — MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT
 
JAOTIS 15  
HARIDUS JA KULTUUR  L 51/1098  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 15 
HARIDUS JA KULTUUR  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 01  HARIDUSE JA KULTUURI POLIITI- 
KAVALDKONNA HALDUSKULUD  118 438 201  118 438 201  116 708 999  116 708 999  122 651 215,06  122 651 215,06  
15 02  „ERASMUS+“  2 037 868 700  1 859 233 511  1 701 213 173  1 770 438 678  1 813 506 970,42  1 797 979 535,43  
15 03  RAAMPROGRAMM „HORISONT 
2020“  1 120 668 383  1 104 848 420  993 834 081  1 064 324 156  1 092 760 307,19  1 056 142 970,76  
15 04  PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  89 382 000  63 509 222  77 506 000  79 280 220  66 701 931,88  59 263 775,95  
Jaotis 15 — Kogusumma  3 366 357 284  3 146 029 354  2 889 262 253  3 030 752 053  3 095 620 424,55  3 036 037 497,20  28.2.2017  ET L 51/1099 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
JAOTIS 15 
HARIDUS JA KULTUUR  
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
15 01  HARIDUSE JA KULTUURI 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
15 01 01  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonnas töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 46 785 301  45 708 312  46 531 347,44  99,46  
15 01 02  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonna koosseisuväliste 
töötajatega seotud kulud ja muud 
juhtimiskulud  
15 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 3 487 768  3 298 903  4 045 017,63  115,98  
15 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 866 415  2 337 864  2 967 728,11  159,01  
Artikkel 15 01 02 — Vahesumma  5 354 183  5 636 767  7 012 745,74  130,98  
15 01 03  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 2 921 432  2 917 154  3 197 538,21  109,45  
15 01 04  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
15 01 04 01  Programmi „Erasmus+“ 
toetuskulud  1,1 11 673 300  10 444 400  13 006 503,72  111,42  
15 01 04 02  Programmi „Loov Euroopa“ 
toetuskulud — Alaprogramm 
„Kultuur“  3 864 320  831 020  845 348,30  97,81  
Artikkel 15 01 04 — Vahesumma  12 537 620  11 275 420  13 851 852,02  110,48  
15 01 05  Hariduse ja kultuuri poliitika- 
valdkonna teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide toetuskulud  
15 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  1,1 1 818 113  2 048 214  1 822 850,—  100,26  L 51/1100  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
15 01 05  (jätkub)  
15 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi 
„Horisont 2020“ rakendavate 
koosseisuväliste töötajatega seotud 
kulud  1,1 877 339  659 782  834 456,—  95,11  
15 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide raamprogrammi 
„Horisont 2020“ muud juhti- 
miskulud  1,1 1 196 213  1 139 250  1 275 132,92  106,60  
Artikkel 15 01 05 — Vahesumma  3 891 665  3 847 246  3 932 438,92  101,05  
15 01 06  Rakendusametid  
15 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Toetus programmist „Erasmus+“  1,1 25 615 000  26 112 100  25 767 300,—  100,59  
15 01 06 02  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Toetus programmi „Loov Euroopa“ 
raames  3 12 176 000  12 199 000  12 244 000,—  100,56  
Artikkel 15 01 06 — Vahesumma  37 791 000  38 311 100  38 011 300,—  100,58  
15 01 60  Raamatukogu ja elektroonilised 
vahendid  5,2 2 534 000  2 534 000  2 641 623,67  104,25  
15 01 61  Ülikooli lõpetanutele institut- 
sioonis praktika korraldamise 
kulud  5,2 6 623 000  6 479 000  7 472 369,06  112,82  
Peatükk 15 01 — Kogusumma  118 438 201  116 708 999  122 651 215,06  103,56  
15 01 01 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
46 785 301  45 708 312  46 531 347,44  
15 01 02 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna koosseisuväliste töötajatega seotud kulud ja muud juhtimiskulud  
15 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 487 768  3 298 903  4 045 017,63  28.2.2017  ET L 51/1101 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 02  (jätkub)  
15 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 866 415  2 337 864  2 967 728,11  
15 01 03 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 921 432  2 917 154  3 197 538,21  
15 01 04 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
15 01 04 01 Programmi „Erasmus+“ toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
11 673 300  10 444 400  13 006 503,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega 
seonduvaid kulusid, mida on vaja programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks; eelkõige rahastatakse 
neist kuludest uuringuid, ekspertide kohtumisi, info- ja kommunikatsioonimeetmeid, sealhulgas ettevõtjatega liidu 
poliitiliste prioriteetide üle peetavaid arutelusid, kui need on seotud selle programmi üldeesmärkidega, ning IT-kulusid, 
mis on seotud infotöötlemise ja -vahetusega, samuti kõiki muid tehnilisi ja haldusabikulusid, mida komisjon programmi 
juhtimisega seoses kannab.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides, ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 51/1102  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 04  (jätkub)  
15 01 04 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulud, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ettenähtud summa ja programmi jaoks ettenähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finants- 
määruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 02.  
15 01 04 02 Programmi „Loov Euroopa“ toetuskulud — Alaprogramm „Kultuur“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
864 320  831 020  845 348,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud programmi „Loov Euroopa“ juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike 
ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulude katmiseks, eelkõige uuringute, ekspertide 
kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest prioriteetidest, mis on 
seotud käesoleva punkti üldeesmärkidega) seotud kulude, infotöötlemiseks ja -vahetuseks kasutatavate IT-võrkudega 
seotud kulude ning kõigi muude tehnilise ja haldusabi kulude katmiseks, mida komisjon programmi juhtimisega seoses 
kannab.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/1103 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 04  (jätkub)  
15 01 04 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 04.  
15 01 05 Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
15 01 05 01 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 818 113  2 048 214  1 822 850,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  L 51/1104  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 05  (jätkub)  
15 01 05 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 03.  
15 01 05 02 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate koosseisuväliste 
töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
877 339  659 782  834 456,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja 
innovatsiooni programme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudselt muude kui tuumapro- 
grammide rakendamisel, sealhulgas liidu delegatsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 03.  
15 01 05 03 Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raamprogrammi „Horisont 2020“ muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 196 213  1 139 250  1 275 132,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni 
programmide juhtimise muid halduskulusid, mis on kaudselt seotud muude kui tuumaprogrammide rakendamisega, 
sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muid halduskulusid.  28.2.2017  ET L 51/1105 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 05  (jätkub)  
15 01 05 03  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, näiteks konver- 
entside, töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hoolduse, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 15 03.  
15 01 06 Rakendusametid  
15 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus programmist „Erasmus+“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
25 615 000  26 112 100  25 767 300,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevus- 
kulusid, mis tulenevad rakendusameti osalemisest rubriigis 1a esitatud programmi „Erasmus+“ juhtimisest, samuti 
selleks, et katta rakendusameti neid kulusid, mis tekivad seoses kõrg- ja kutsekoolide vaheliste koostööprogrammide 
ning programmi „Aktiivsed noored“ (2007–2013) mitmeaastase finantsraamistiku rakendamisega.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  L 51/1106  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 06  (jätkub)  
15 01 06 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, 
võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute 
kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Asutuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/910/EÜ, 4. detsember 2006, Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ja kutseharidu- 
salase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 346, 9.12.2006, lk 33).  
Nõukogu otsus 2006/964/EÜ, 18. detsember 2006, Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise lepingu, millega 
kehtestatakse kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistik, sõlmimise kohta (ELT L 397, 30.12.2006, 
lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni otsus C(2013) 9189, 18. detsember 2013, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovisuaal- ja 
kultuurvaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Arengufondi 
assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/1107 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 06  (jätkub)  
15 01 06 02 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus programmi „Loov Euroopa“ raames  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
12 176 000  12 199 000  12 244 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevus- 
kulusid, mis tulenevad alamrubriigi 3b alusel rakendusameti osalemisest programmi „Loov Euroopa“ juhtimises, samuti 
selleks, et katta tegevuskulusid, mis on tekkinud seoses aastate 2007–2013 mitmeaastase finantsraamistiku halda- 
misega.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide 
rahalisest osalusest liidu programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks kuludeks, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette 
nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Asutuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  L 51/1108  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 06  (jätkub)  
15 01 06 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov 
Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni otsus C(2013) 9189, 18. detsember 2013, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovisuaal- ja 
kultuurvaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Arengufondi 
assigneeringuid.  
15 01 60 Raamatukogu ja elektroonilised vahendid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 534 000  2 534 000  2 641 623,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude rahastamiseks: 
— raamatute, e-raamatute ja muude väljaannete ostmine, olemasolevate väljaannete ajakohastamine; 
— köitmiskulud ja muud raamatute ja trükiste säilitamisega seotud kulud; 
— ajalehtede, erialaste perioodikaväljaannete ja dokumentaalsete andmebaaside tellimiskulud; 
— kataloogide andmebaaside tellimiskulud ja 
— muude trükitud ja elektrooniliste erialaste väljaannetega seotud kulud.  
See ei hõlma järgmisi kulusid: 
— Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohad, mille kulud on kajastatud asjakohaste jaotiste artiklis 01 05; 
— liidus asuvad komisjoni esindused, mille kulud on kajastatud punktis 16 01 03 03; 
— samalaadsed kulud väljaspool liitu, mis on kajastatud asjakohaste jaotiste punktis 01 03 02.  28.2.2017  ET L 51/1109 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 01 — HARIDUSE JA KULTUURI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
15 01 60  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 38 000 eurot.  
15 01 61 Ülikooli lõpetanutele institutsioonis praktika korraldamise kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 623 000  6 479 000  7 472 369,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis kaasnevad kõrgharidusega kandidaatidele mõeldud praktika- 
kohtadega liidu teenistustes. Praktika on kujundatud selliselt, et see annaks praktikantidele ülevaate liidu eesmärkidest ja 
probleemidest, tutvustaks neile institutsioonide tööd ning annaks neile võimaluse täiendada oma teadmistepagasit 
töökogemusega Euroopa Komisjonis.  
Assigneering katab stipendiumid ja praktikaga seonduvad muud kulud (puudega inimestele makstavad lisatasud, 
õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus, praktika alguse ja lõpuga seotud reisikulude hüvitamine, praktikaprogrammiga 
seotud sündmuste, nt külastuste, majutuse ja vastuvõtu organiseerimisega seotud kulud).  
Praktikantide valik toimub objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigete 2 ja 3 alusel on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 1 729 245 eurot.  L 51/1110  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 02  „ERASMUS+“  
15 02 01  Tipptaseme ja koostöö 
arendamine Euroopa 
haridus-, koolitus- ja noor- 
tevaldkonnas, valdkonna 
parem vastavusse viimine 
tööturuga ja noorte 
osalemise toetamine 
Euroopa demokraatlikus 
elus  
15 02 01 01  Tipptaseme ja koostöö aren- 
damine Euroopa haridus- ja 
koolitusvaldkonnas ja 
valdkonna parem vastavusse 
viimine tööturuga  1,1 1 725 463 700  1 579 766 641  1 457 638 273  1 503 812 182  1 546 251 810,48  1 465 258 949,54  92,75  
15 02 01 02  Tipptaseme ja koostöö aren- 
damine Euroopa noorsoo- 
valdkonnas ja noorte 
osalemise toetamine 
Euroopa demokraatlikus 
elus  1,1 227 900 000  198 855 087  172 700 000  171 249 596  199 473 408,70  183 489 699,36  92,27  
Artikkel 15 02 01 — 
Vahesumma  1 953 363 700  1 778 621 728  1 630 338 273  1 675 061 778  1 745 725 219,18  1 648 748 648,90  92,70  
15 02 02  Jean Monnet’ meetmed, 
mille kaudu toetatakse 
tipptaseme saavutamist 
Euroopa lõimumist käsit- 
levate teemade õpetamisel 
ja uurimisel kogu maailmas  1,1 37 505 000  33 741 803  37 074 900  33 676 900  40 948 250,83  36 729 595,73  108,85  
15 02 03  Euroopa mõõtme eden- 
damine spordis  1,1 36 000 000  31 169 036  30 000 000  28 000 000  22 927 324,38  21 020 617,07  67,44  
15 02 10  Iga-aastased eriüritused  1,1 6 000 000  6 000 000  
15 02 51  Elukestva õppe valdkonna 
meetmete, sealhulgas 
mitmekeelsust toetavate 
meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  6 050 944  —  31 300 000  3 900 000,—  86 517 985,46  1 429,83  
15 02 53  Noorte ja spordi valdkonna 
meetmete lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  —  500 000  0,—  3 142 733,18  
15 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
15 02 77 05  Ettevalmistav tegevus, et 
katta Euroopa naabruspo- 
liitikale (ENP) spetsial- 
iseerunud isikute õppekulud, 
asjaomase akadeemilise 
tegevuse ja muude õppe- 
moodulitega seotud kulud, 
sealhulgas ENP õppetooli 
tegevuskulud Euroopa 
Kolledžis Natolini ülikooli- 
linnakus  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  428 943,38  
15 02 77 06  Ettevalmistav tegevus — 
Amicus — Ühenduse 
universaalteenistust raken- 
davate liikmesriikide 
ühendus  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1111 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 07  Ettevalmistav tegevus spordi 
valdkonnas  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
15 02 77 08  Ettevalmistav tegevus — 
Euroopa partnerlused spordi 
valdkonnas  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  884 835,68  
15 02 77 09  Ettevalmistav meede — 
Naabruspoliitika e-platvorm  1,1 p.m.  100 000  p.m.  p.m.  6 176,03  506 176,03  506,18  
15 02 77 10  Katseprojekt — Tervist 
tugevdava kehalise aktiivsuse 
edendamine kogu Euroopas  1,1 p.m.  300 000  600 000  300 000  
15 02 77 11  Katseprojekt — 
Õpitulemuste parandamine 
uute õpetajate toetamisega 
e-õppe, juhendamise ja 
nõustamise kaudu  1,1 p.m.  250 000  500 000  250 000  
15 02 77 12  Katseprojekt — Praktik- 
antide liikuvuse Euroopa 
raamprogramm: Euroopa 
kodakondsuse ja oskuste 
arendamine noorte 
tööturule integreerimise abil  1,1 2 000 000  1 500 000  2 000 000  1 000 000  
15 02 77 13  Katseprojekt — Noorte 
liikuvus kutseõppes: noorte 
liikuvuse parandamine  1,1 p.m.  p.m.  100 000  50 000  
15 02 77 14  Ettevalmistav meede – ELi– 
Venemaa laste- ja noort- 
evahetuse programm  1,1 p.m.  p.m.  300 000  150 000  
15 02 77 15  Ettevalmistav meede — ELi- 
Ukraina laste- ja noort- 
evahetuse programm  1,1 p.m.  p.m.  300 000  150 000  
15 02 77 16  Ettevalmistav meede — 
Kõrgkoolide ettevõtluspro- 
grammide hindamine  1,1 500 000  250 000  
15 02 77 17  Katseprojekt — Altiero 
Spinelli nimeline doktori- 
õpingute stipendium  1,1 750 000  375 000  
15 02 77 18  Katseprojekt – Sport kui 
pagulaste integratsiooni- ja 
sotsiaalse kaasamise vahend  3 1 000 000  500 000  
15 02 77 19  Katseprojekt — Radikalisee- 
rumise ohus olevate noorte 
jälgimine ja juhendamine 
spordi kaudu  3 750 000  375 000  
Artikkel 15 02 77 — 
Vahesumma  5 000 000  3 650 000  3 800 000  1 900 000  6 176,03  1 819 955,09  49,86  
Peatükk 15 02 — 
Kogusumma  2 037 868 700  1 859 233 511  1 701 213 173  1 770 438 678  1 813 506 970,42  1 797 979 535,43  96,71  L 51/1112  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 01 Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus-, koolitus- ja noortevaldkonnas, valdkonna parem vastavusse 
viimine tööturuga ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus  
15 02 01 01 Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem vastavusse viimine 
tööturuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 725 463 700  1 579 766 641  1 457 638 273  1 503 812 182  1 546 251 810,48  1 465 258 949,54  
Märkused  
Kooskõlas üldeesmärgiga, eelkõige Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonna strateegilise raamistiku Koostöö hariduse ja 
koolituse alal (HK 2020) eesmärkidega, ja toetamaks kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut hariduse ja koolituse 
vallas, on käesolev assigneering ette nähtud järgmiste erieesmärkide taotlemiseks hariduse ja koolituse vallas: 
— parandada võtmepädevuste ja oskuste taset, pöörates erilist tähelepanu nende olulisusele tööturu ja sotsiaalse 
ühtekuuluvuse jaoks, eelkõige õpirände võimaluste kasvu kaudu ning hariduse ja koolituse ning töömaailma 
vahelise tihedama koostöö kaudu; 
— soodustada kvaliteedi parandamist, tipptasemel innovatsiooni ja rahvusvahelistumist hariduse ja koolituse tasandil, 
tõhustades eelkõige piiriülest koostööd haridus- ja koolitusteenuse osutajate ja teiste sidusrühmade vahel; 
— soodustada Euroopa elukestva õppe ruumi kujunemist ja suurendada sellealast teadlikkust, täiendada riigisisese 
poliitika reformimist ning toetada haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamist, eelkõige parema poliitilise koostöö, 
liidu läbipaistvuse ja tunnustamise töövahendite parema kasutamise ning heade tavade levitamisega; 
— tõhustada hariduse ja koolituse rahvusvahelist mõõdet, eelkõige liidu ja kolmandate riikide asutuste vahelise koostöö 
kaudu kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse valdkondades, suurendades Euroopa kõrgkoolide atraktiivsust 
ja toetades liidu välistegevust, sh arengueesmärke (liikuvuse edendamise ning liidu ja kolmandate riikide kõrgkoolide 
koostöö abil ning kolmandate riikide suutlikkuse eesmärgipärase suurendamise kaudu); 
— parandada keelte õpetamist ja õppimist ning edendada liidus keelelist mitmekesisust ja kultuuridevahelist tead- 
likkust, kaasa arvatud vähemus- ja ohustatud keelte osas; 
— toetada tasuta pakutavat kvaliteetset riiklikku haridust sellisel viisil, mis tagab, et ükski õpilane ei jää majanduslikel 
põhjustel mis tahes taseme haridusest ilma ega ole sunnitud haridusteed katkestama, pöörates erilist tähelepanu 
esimestele kooliaastatele, et vältida varast koolist väljalangemist ning tagada, et ebasoodsaimas olukorras ühiskon- 
nakihtidest pärit lapsi saaks täielikult integreerida.  28.2.2017  ET L 51/1113 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 01  (jätkub)  
15 02 01 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
15 02 01 02 Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa noorsoovaldkonnas ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus 
elus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
227 900 000  198 855 087  172 700 000  171 249 596  199 473 408,70  183 489 699,36  L 51/1114  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 01  (jätkub)  
15 02 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Kooskõlas programmi üldeesmärkidega on assigneering ette nähtud selleks, et viia ellu järgmiseid noortevaldkonna 
erieesmärke: 
— tõsta noorte, sealhulgas vähemate võimalustega noorte võtmepädevuste ja oskuste taset ning edendada osalemist 
Euroopa demokraatias ja tööturul, kodanikuaktiivsust, kultuuridevahelist dialoogi, sotsiaalset kaasatust ja soli- 
daarsust, eelkõige noorte, noorsootöös või noorteorganisatsioonides osalevate inimeste ja noortejuhtide õpirände 
suuremate võimaluste ning noortevaldkonna ja tööturu vaheliste tugevamate seoste abil; 
— soodustada kvaliteedi parandamist noorsootöös, tõhustades eelkõige koostööd noortevaldkonna organisatsioonide 
ja/või teiste sidusrühmade vahel; 
— täiendada poliitikareforme kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil ning toetada teadmistel ja tõenditel põhineva 
noortepoliitika väljatöötamist, samuti mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist, eelkõige parema poliitilise 
koostöö ning liidu läbipaistvuse ja tunnustamise töövahendite parema kasutamise ja heade tavade levitamise abil; 
— tõhustada noortevaldkonna tegevuste rahvusvahelist mõõdet ning suurendada noorsootöötajate ja organisatsioonide 
rolli noorte tugistruktuurina vastastikuses täiendavuses liidu välistegevusega, eelkõige liidu, kolmandate riikide 
sidusrühmade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise liikuvuse ja koostöö edendamise kaudu ning eesmärgi- 
pärase suutlikkuse suurendamise abil kolmandates riikides.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2017  ET L 51/1115 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 01  (jätkub)  
15 02 01 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
15 02 02 Jean Monnet’ meetmed, mille kaudu toetatakse tipptaseme saavutamist Euroopa lõimumist käsitlevate teemade 
õpetamisel ja uurimisel kogu maailmas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
37 505 000  33 741 803  37 074 900  33 676 900  40 948 250,83  36 729 595,73  
Märkused  
Kooskõlas meetmete üldeesmärgiga on assigneering ette nähtud selleks, et viia ellu järgmiseid Jean Monnet’ meetmega 
seonduva tegevuse erieesmärke: 
— Euroopa integratsiooni käsitlevate teemade õpetamise ja sellealaste teadusuuringute edendamine kogu maailmas 
akadeemikutest spetsialistide, õppijate ja kodanike hulgas, eelkõige Jean Monnet’ õppetoolide loomise ning muu 
akadeemilise tegevuse kaudu, samuti kõrgkoolide teiste teadmuspõhiste meetmete toetamine; 
— Euroopa lõimumise valdkonnas aktiivselt tegutsevate akadeemiliste asutuste ja ühenduste toetamine ja Jean Monnet’ 
tipptaseme tunnistuse toetamine; 
— Euroopa lõimumise valdkonna uurimisega tegelevate akadeemiliste asutuste ja ühenduste tegevuse toetamine; 
— Euroopa huvides tegutsevate Euroopa akadeemiliste asutuste toetamine; 
— akadeemilise maailma ja poliitika kujundajate vahelise, liidu poliitika põhieesmärke käsitleva poliitilise arutelu ning 
kogemuste vahetamise soodustamine.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  L 51/1116  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
15 02 03 Euroopa mõõtme edendamine spordis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
36 000 000  31 169 036  30 000 000  28 000 000  22 927 324,38  21 020 617,07  
Märkused  
Kooskõlas üldeesmärgiga on assigneering ette nähtud selleks, et rahastada toetusi liidu poliitika rakendamiseks 
valdkondades, mis kuuluvad selle peatüki erieesmärkide (artikkel 11) ja tegevuste (artikkel 12) alla.  
Programmi „Erasmus+“ sporti käsitlev peatükk seab spordi valdkonnas järgmised erieesmärgid: 
— lahendada piiriülesed sporti ähvardavad ohud, nagu doping, tulemustes kokkuleppimine, vägivald, rassism ja 
sallimatus; 
— toetada head juhtimistava spordis ja sportlaste topeltkarjääri; 
— edendada spordivaldkonna vabatahtlikku tegevust, sotsiaalset kaasatust, võrdseid võimalusi ja tervisele kasulikke 
kehalisi tegevusi, soodustades sportimist.  28.2.2017  ET L 51/1117 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 03  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest ja mida makstakse menetluste kohaselt, 
mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ning 
mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks 
halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise 
suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
15 02 10 Iga-aastased eriüritused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
6 000 000  6 000 000  
Märkused  
6 000 000 eurot eraldatakse selleks, et kaasrahastada 2017. aasta 14.–25. märtsil Austrias Grazis/Schladmingis 
toimuvaid Euroopa eriolümpia talimänge. Selle raha abil on ka kõigi 28 liikmesriigi sportlastel võimalik treenida, end 
ette valmistada ja Austrias toimuvatest mängudest osa võtta.  L 51/1118  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 10  (jätkub)  
Üritusest võtavad koos oma delegatsioonidega osa 110 riigi 3 000 sportlast, kes võistlevad kaheksa päeva jooksul 
kaheksal spordialal. Üle 3 000 vabatahtliku aitab selle spordiürituse kordumatuks muuta. Lisaks spordiprogrammile 
toimub muidki üritusi (teadus-, haridus-, kultuuri- ja pereprogrammid). Enne ja pärast mänge ning nende ajal viiakse 
läbi vastuvõtva linna programm ja toimuvad paljud eriüritused, et luua Austrias ja kõigis liikmesriikides vaimse 
alaarenguga inimeste kaasamise ja aktsepteerimise õhkkond.  
15 02 51 Elukestva õppe valdkonna meetmete, sealhulgas mitmekeelsust toetavate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  6 050 944  —  31 300 000  3 900 000,—  86 517 985,46  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/382/EÜ, 26. aprill 1999, millega kehtestatakse ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi 
„Leonardo da Vinci“ teine etapp (EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 253/2000/EÜ, 24. jaanuar 2000, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase 
tegevusprogrammi „Socrates“ teine etapp (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2317/2003/EÜ, 5. detsember 2003, millega kehtestatakse programm 
kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava 
koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1119 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2241/2004/EÜ, 15. detsember 2004, kvalifikatsioonide ja pädevuste 
läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (ELT L 390, 31.12.2004, lk 6).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15. november 2006, millega luuakse tegevusprogramm 
elukestva õppe alal (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45).  
Nõukogu otsus 2006/910/EÜ, 4. detsember 2006, Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ja 
kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 346, 9.12.2006, lk 33).  
Nõukogu otsus 2006/964/EÜ, 18. detsember 2006, Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise lepingu, millega 
kehtestatakse kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistik, sõlmimise kohta (ELT L 397, 30.12.2006, 
lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1298/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse tegevusprogramm 
Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist 
kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (ELT L 340, 19.12.2008, lk 83).  
15 02 53 Noorte ja spordi valdkonna meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  —  500 000  0,—  3 142 733,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 51/1120  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 53  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1031/2000/EÜ, 13. aprill 2000, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm 
„Noored“ (EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1719/2006/EÜ, 15. november 2006, millega kehtestatakse programm 
„Aktiivsed noored“ perioodiks 2007–2013 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 30).  
15 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
15 02 77 05 Ettevalmistav tegevus, et katta Euroopa naabruspoliitikale (ENP) spetsialiseerunud isikute õppekulud, asjaomase 
akadeemilise tegevuse ja muude õppemoodulitega seotud kulud, sealhulgas ENP õppetooli tegevuskulud Euroopa 
Kolledžis Natolini ülikoolilinnakus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  428 943,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 06 Ettevalmistav tegevus — Amicus — Ühenduse universaalteenistust rakendavate liikmesriikide ühendus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1121 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasemate aastate ettevalmistava meetmega seoses täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 07 Ettevalmistav tegevus spordi valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasemate aastate ettevalmistava meetmega seoses täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 08 Ettevalmistav tegevus — Euroopa partnerlused spordi valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  884 835,68  L 51/1122  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 08  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 09 Ettevalmistav meede — Naabruspoliitika e-platvorm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  100 000  p.m.  p.m.  6 176,03  506 176,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 10 Katseprojekt — Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamine kogu Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  600 000  300 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Erinevalt sellistele riskiteguritele nagu tubakas, alkohol ja toitumine/rasvumine suunatud poliitikast puudub Euroopas 
sihtotstarbeline tervist kogu elu jooksul tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise poliitika või tegevuskava.  28.2.2017  ET L 51/1123 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 10  (jätkub)  
Katseprojekti käigus korraldatakse üleeuroopaline kehalise aktiivsuse kampaania, millel on järgmised ülesanded: 
— suurendada Euroopa kodanike teadlikkust spordi ja kehalise aktiivsuse mitmetest kasuteguritest; 
— suurendada inimeste võimalusi osaleda spordis ja olla kehaliselt aktiivne, toetades seniste algatuste tõhustamist ning 
korraldades piiriüleseid üritusi; 
— võimaldada kehalise aktiivsuse pakkujatel suutlikkust suurendada; 
— juhtida kõigi valdkondade sidusrühmade tähelepanu vajadusele tegelda vähese liikumise pandeemiaga.  
Kampaania peaks andma lisaväärtust ja edendama olemasolevaid poliitilisi arenguid Euroopas (nt tervist tugevdavat 
kehalist aktiivsust käsitlev nõukogu soovitus ja ELi spordialane töökava) ning algatusi (nt Euroopa spordinädal ja 
väiksemamahulised koostööpartnerlused). Kampaania abil võiks toetada liikmesriikide seniseid algatusi ja anda neile 
lisaväärtust või tugineda neile ühtse kampaaniakuvandi kaudu. Kampaania viivad ellu üks või mitu kehalise aktiivsuse 
edendamisega tegelevat vabaühendust, kuna ainult neil on võrgustikud, mis on vajalikud eespool nimetatud eesmärkide 
kulutõhusaks täitmiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 11 Katseprojekt — Õpitulemuste parandamine uute õpetajate toetamisega e-õppe, juhendamise ja nõustamise kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  250 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektiga luuakse üle kogu liidu vahendid õpetajate abistamiseks nende karjääri esimestel aastatel, et nad 
kujuneksid tulemusi andvateks asjatundjateks õpetamises, halduses jne. Selleks a) luuakse veebimoodulid õpetajate 
õppeks, juhendamiseks ja nõustamiseks, et aidata uutel õpetajatel töötada tulemuslikumalt (375 000 eurot), ning b) 
tehakse uuring, millega hinnata, kui teostatav on  School Education Gateway  edastatava sisu kohandamine õpetajate 
vajadustele teistes maailma osades, sh sidemete loomine platvormidega, mis on loodud rahvusvaheliste organis- 
atsioonide, nt ÜRO ja OECD egiidi all (125 000 eurot).  L 51/1124  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 12 Katseprojekt — Praktikantide liikuvuse Euroopa raamprogramm: Euroopa kodakondsuse ja oskuste arendamine noorte 
tööturule integreerimise abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 000 000  1 500 000  2 000 000  1 000 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi. 
1. Ettepanek  
Vaatamata liidu arvestatavatele jõupingutustele noortegarantii süsteemi rakendamisel ja noorte tööhõive algatuse raames 
eraldatud 6,4 miljardile eurole on tööpuudus Euroopas endiselt väga suur. Juunis 2015 oli noorte töötute arv 
4,7 miljonit, kusjuures liikmesriikide seas püsivad selles osas märkimisväärsed erinevused. Mittetöötavate ja mitteõp- 
pivate 15–24-aastaste noorte (nn NEET-noored) arv on veelgi suurem, ületades 6 miljonit. Otsustavate meetmeteta võib 
see viia nn kadunud põlvkonna tekkeni.  
Kuigi noorte tööhõive kuulub peamiselt liikmesriikide vastutusalasse, kahjustab noorte suur tööpuudus Euroopas 
Euroopa Liidu kui projekti mainet ja muudab selle tuleviku tumedaks. Liikmesriikides, kus noortel on lihtsam tööd 
leida, on olemas hästitoimivad praktikaõppe ja liikuvussüsteemid, mis hõlbustavad sujuvat üleminekut hariduse 
omandamiselt ja koolituse läbimiselt tööturule. Praktikaõpet peetakse töö kiire leidmise tagatiseks, liikuvust aga kõige 
tulemuslikumaks teeks Euroopa kodakondsuseni. Seetõttu tuleb ühendada jõupingutused ning seostada need kaks 
poliitikavaldkonda sellisel viisil, mis võimaldaks Euroopa noortel praktikantidel oma oskuste arendamiseks omandada 
ametialaseid kogemusi teises liikmesriigis.  
Komisjon määratleb praktikaõpet pikaajaliste kutseharidus- ja koolitusprogrammidena, mille raames veedetakse 
vaheldumisi aega töökohal ja õppeasutuses või koolituskeskuses. Praktikandi ja tööandja vahel on sõlmitud leping ja 
praktikant saab tasu (töötasu või hüvitist). Tööandja ülesanne on õpetada praktikanti konkreetse kutse saamiseks. Nende 
koolitusprogrammide läbimisel saab õppur riiklikult tunnustatud kutsehariduse kvalifikatsiooni. Ideaaljuhul sõlmitakse 
praktikandiga tööleping, millega antakse talle praktikandi staatus ja makstakse ka sellele vastavat töötasu.  28.2.2017  ET L 51/1125 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 12  (jätkub)  
Praeguse korra kohaselt on töölepinguga praktikant välisfirmas viibimise ajal endiselt tööl oma algse tööandja juures ja 
tema vastutusel. Seetõttu on tööandjatel keeruline anda oma praktikante välisfirmade käsutusse, isegi kui need firmad 
asuvad Euroopas. Põhjus seisneb selles, et ajal, mis praktikant on teises riigis, peavad tööandjad täitma oma kohustusi 
vastavalt algsele praktikalepingule (töötasu, tööajaeeskirjadest, töötingimustest ja noorte töötajate tingimustest kinnipi- 
damise, sotsiaalkindlustuse jm kindlustuse osas).  
Vaatamata edusammudele ettevalmistava meetmega „Erasmus praktikantidele“ ja Erasmus+ programmi 1. põhi- 
meetmega kutseõppes ja -koolituses osalejate ja töötajate liikuvuse osas hariduse ja koolituse valdkonna 2020. aasta 
strateegilise raamistiku raames ning vaatamata Euroopa Õpipoisiõppe Liidule on praktikantide pikaajaline liikuvus siiski 
liiga piiratud.  
Sellel on mitmeid põhjuseid, millest üks on Erasmuse raames toetust taotlevate praktikantide vanus. Kui alaealised 
noored alustavad mõnes teises liikmesriigis praktikat ja eelkõige siis, kui nad on pikka aega kodust eemal, tekivad 
vastutusprobleemid. Nende puuduste kõrvaldamiseks tuleb anda rahalist toetust tugi- ja vastuvõtutaristute (sh keeleõpe 
ja majutus) arendamiseks ja see on üks põhjuseid, miks Erasmus+ ei vasta praegu täielikult praktikantide pikaajalise 
liikuvuse vajadustele Euroopas.  
Tänu Euroopa Ülemkogu sekkumisele ja parlamentide esitatud soovitustele on programmi Erasmus+ tulemuslikumaks 
muutmiseks võetud arvukalt meetmeid. Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) ning 
kutsehariduse ja -õppe valdkonnas Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAVET) loomine ja programmi 
Erasmus+ liikuvust käsitlev jagu on aidanud suurendada läbipaistvust ja usaldust riiklike kutseharidussüsteemide vahel. 
Paljud suured probleemid on aga endiselt lahendamata, sh välisriigis omandatud oskuste ja kvalifikatsiooni tunnus- 
tamine päritoluliikmesriigis. 
2. Projekti fookus  
Katseprojekti üldeesmärk on hõlbustada praktikantide liikuvust, katsetades erinevaid mudeleid vajaliku liikuvustaristu 
rajamiseks (nt teenused, mis hõlmavad majutust, keelekursusi, praktilist teavet, juhendamist ja kindlustusega seotud 
probleeme). Projekti raames uuritakse ka seda, kuidas muuta praktika noorte jaoks atraktiivsemaks.  
Projekti teine eesmärk on ametlikult tunnustada ja heaks kiita õpiväljundeid ning toetada diplomite vastastikust 
tunnustamist ja Euroopa praktikantide liikuvuse raamistiku järkjärgulist kasutuselevõtmist. Raamistikku on vaja 
selleks, et kõrvaldada liikuvuse praegused takistused, ja raamistiku loomine võiks olla esimene samm Euroopa 
praktikasüsteemide integreerimiseks.  
Katseprojekti võttis parlament 2016. aasta eelarvesse lisamiseks vastu 2015. aastal ja see on tekitanud sidusrühmades 
suurt huvi. Selle huvi ärakasutamiseks tuleks projekti 2017. aastal jätkata, et pakkuda suuremale arvule praktikantidele 
pikaajalise liikuvuse võimalust. Projekti pikendamine veel üheks aastaks annaks ühtlasi võimaluse toetada praegu 
koostatava hinnangu järeldusi.  L 51/1126  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 12  (jätkub)  
Katseprojektil on kolm järgmist eesmärki: 
1) kõigepealt tehakse projekti raames kindlaks, kuidas oleks võimalik rakendada piiriüleseid praktikantide liikuvus- 
süsteeme, eelkõige kutseharidusasutuste, ettevõtete ja/või muude organisatsioonide vahel. Meetme eesmärk on 
hinnata, mida oleks võimalik paremini teha ja millist toetust sidusrühmad referentsvõrgustiku loomiseks vajaksid, 
et muuta praktikantide jaoks teises liikmesriigis 6–12 kuu jooksul töötamine lihtsamaks; 
2) peale selle on projekti raames kavas teha järeldused esimesel aastal projektide rakendamisest saadud kogemustest ja 
koostamisel olevatest uuringutest. Saadud teadmisi kasutatakse Euroopa praktikantide liikuvuse raamistiku 
peamiste tunnusjoonte kindlaksmääramiseks ja kinnitamiseks. Üldisemas mõttes on projekti eesmärk teha 
kindlaks, millist liiki avaliku sektori toetust praktikantide liikuvusele Euroopas antakse, ja neid toetusi optimeerida; 
3) samuti aitab projekt kaasa paremate eeskirjade koostamise ja lihtsustamise püüdele. Kooskõlas programmi 
Erasmus+ taotluste (millest enamiku esitavad praktikantide koolituse keskused) menetlemise lihtsustamisega 
püütakse katseprojektiga vabastada sidusrühmad seni kehtinud tülikatest menetlustest, sest need võivad eemale 
hirmutada isegi kõige sihikindlamad taotluste esitajad. Komisjonil on palutud projekti elluviimise võimaldamiseks 
üles näidata usaldavat ja pragmaatilist suhtumist. Lihtsustamise huvides tuleks esimesel aastal välja valitud praktik- 
antide koolituse keskuste algseid lepinguid pikendada või anda nendele keskustele võimalus läbida lihtsustatud 
taotlusmenetlus.  
Võetavad meetmed: 
1) projektikonkurss piiratud arvu üleeuroopaliste projektide rahastamiseks, mis hõlmab peamisi kutsehariduse 
sidusrühmi ja mille eesmärk on töötada välja praktikantide piiriülese liikuvuse jätkusuutlikud süsteemid ja 
raamistikud, et valmistada ette ja suurendada pikaajalist kvaliteetset liikuvust, mis kestaks vähemalt kuus kuud. 
Need katseprojekti raames võetavad meetmed tuleks lisada pooleliolevatesse programmidesse ja nende tulemusel 
peaksid projekti kaasatud praktikandid omandama kvalifikatsiooni. Projektid peaksid aitama kindlaks teha ja 
hinnata takistusi, mis esinevad enne ja pärast liikuvusperioodi ning selle ajal. Ühtlasi peaksid need välja tooma 
kasu, mida pikaajaline liikuvus eri sidusrühmadele tõenäoliselt annab. Komisjonil on palutud kuulutada projekti- 
konkurss välja 2017. aasta alguses ja seada selline tähtaeg, mis võimaldab projektid ellu viia 2017. aasta 
kolmandaks kvartaliks; 
2) praktikale ja praktikantide liikuvusele keskenduva kommunikatsiooniplaani koostamine. Eesmärk on jõuda kõigi 
sidusrühmadeni, eelkõige ettevõtete ja asutusteni, kes praktikantidega tegelema hakkavad.  
Algse hinnangu kohaselt on kõigi ülalnimetatud meetmete jaoks vajalik aastaeelarve 2 000 000 eurot, millest 
1 800 000 eurot eraldatakse esimesele meetmele (komisjoni välja kuulutatavad projektikonkursid).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1127 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 13 Katseprojekt — Noorte liikuvus kutseõppes: noorte liikuvuse parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  100 000  50 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Eesmärk on aidata parandada kutseõppes osalevate noorte liikuvust, st suurendada osalejate arvu 20 %-ni toetuse 
saajatest ning parandada praktika tunnustamist, sh turvalisust ja kvaliteediküsimusi.  
See aitab 
— parandada programmi „Erasmus+“ nähtavust ja kättesaadavust koolitusel osalevatele noortele spetsialistidele; 
— muuta juhtimise tulemuslikumaks ja kohandada seda vastavalt kutsehariduse ja -koolituse süsteemide omapäradele.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 14 Ettevalmistav meede – ELi–Venemaa laste- ja noortevahetuse programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  300 000  150 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega luuakse Teise maailmasõja järel loodud Deutsch-Französisches Jugendwerki eeskujul struktuur, 
mis võimaldab liikmesriikide ja Venemaa noortel üksteisega kohtuda. Vajalik organisatsiooniline struktuur laste ja 
noorukite vahetuseks ELi ja Venemaa vahel tuleks luua ühe aastaga.  L 51/1128  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 14  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 15 Ettevalmistav meede — ELi-Ukraina laste- ja noortevahetuse programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  300 000  150 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Ettevalmistava meetmega luuakse Teise maailmasõja järel loodud Deutsch-Französisches Jugendwerki eeskujul struktuur, 
mis võimaldab liikmesriikide ja Ukraina noortel üksteisega kohtuda. Vajalik organisatsiooniline struktuur laste ja 
noorukite vahetuseks ELi ja Ukraina vahel tuleks luua ühe aastaga.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 16 Ettevalmistav meede — Kõrgkoolide ettevõtlusprogrammide hindamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  28.2.2017  ET L 51/1129 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 16  (jätkub)  
Märkused  
Viimastel aastatel on järjest suuremat tähelepanu pööratud ettevõtlusharidusele ja ettevõtlusprogrammidele kõrgkoo- 
lides. Kõrgkoolid püüavad edendada ettevõtlusoskusi ja -pädevusi ning hinnata oma ettevõtlussuutlikkust eelkõige 
HEInnovate'i abil. Üliõpilaste seisukohti ettevõtlusprojektide ja -programmide tulemuslikkuse kohta ei ole aga veel 
arvesse võetud. Ka on äriühingud ja erasektor üldisemalt harva nende programmide hindamisse kaasatud. Säilitades 
tiheda seose erasektori vajaduste ning akadeemiliste õppekavade vahel, on vaja kaasata ettevõtlusprogrammide 
hindamisse ka kõik sidusrühmad (üliõpilased, õpetajad ja erisalaspetsialistid), et tagada see, et nende programmidega 
antakse üliõpilastele nende karjääri jaoks vajalikud asjaomased oskused.  
Meetme aluseks võetakse olemasolev  HEInnovate 'i vahend ja kogutakse tagasisidet üliõpilastelt, erasektorist, akadee- 
milistelt töötajatelt, mis annab lisaväärtust juba testitud ja ennast tõestanud raamistikule ja menetlustele.  
Ühtlasi julgustatakse meetmega parimate tavade jagamist rahvusvahelisel tasandil, kaasates protsessi ka kõrgkoolid/ 
ülikoolid, et lihtsustada selliste vahendite kasutamist üliõpilaste õppekavades.  
Lõppkokkuvõttes soovitakse eelarve eraldamisega kõrgkoolide ettevõtlusprogrammide kohta üliõpilastelt hinnangute 
saamiseks edendada ja tõsta ettevõtlusprogrammide kvaliteeti kogu Euroopas, aidates muuta Euroopa ettevõtlusühis- 
konnaks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 17 Katseprojekt — Altiero Spinelli nimeline doktoriõpingute stipendium  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  
Märkused  
Näib, et viimastel aastate jooksul on Euroopa projekt nii sisemiselt kui ka väliselt nõrgenenud. Üldsuse usaldus tuleb 
taastada ning teavet Euroopa integratsiooniprotsessi kohta ning teadlikkust Euroopa kultuurist ja väärtustest tuleb 
levitada võimalikult laia avalikkuse seas.  
Seoses Euroopa Liidu ühe alusepanija, Altiero Spinelli 30. surma-aastapäevaga ning Rooma lepingu allkirjastamise 
eelseisva 60. aastapäevaga tuleks võtta konkreetseid meetmeid seoses sellise „pettumustundega“ liidus.  L 51/1130  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 17  (jätkub)  
Altiero Spinelli nimelise doktoriõpingute stipendiumi eesmärk on edendada teadustegevust ELi integratsiooniprotsessi, 
sh selle ajaloo ning Euroopa idee ajaloo alal. Praegused meetmed ELi uuringute valdkonnas ei hõlma noorte teadlaste/ 
doktorantide sihtrühma.  
Altiero Spinelli nimeliste doktoriõpingute stipendiumide toetusel tehtav teadustöö peaks keskenduma integratsiooni- 
mudelite teooriale (nt kaubanduslepingud, rahvusvahelised organisatsioonid, föderatsioonid) ja olemasolevate integrat- 
sioonimudelite võrdlevatele uuringutele (nt Euroopa Liit, Mercosur, Ameerika Ühendriigid, Kanada), kodanike ja 
kodanikuühiskonna organisatsioonide rollile ELi integratsiooniprotsessis, Euroopa integratsiooni intellektuaalsele 
ajaloole ja loomulikult Altiero Spinelli elule ja tegevusele. Stipendiumileping võiks ühe osana sisaldada ka kursusi selle 
kohta, kuidas esitada akadeemiliste uurimuste tulemusi nii, et need jõuaksid laiema mitte-erialase publikuni.  
Selgelt võiks ette näha koostöö olemasolevate programmidega, s.o Jean Monnet' programmi tegevustega, samuti 
olemasolevate asutustega, s.o Euroopa Ülikool-Instituudi juures asuva Euroopa Liidu Ajaloo Arhiiviga.  
Assigneeringust kaetakse miinimumstipendium 30 000 eurot aastas (ühele üliõpilasele) ning üks stipendium liikmesriigi 
kohta. Olemas on ka täiendav varu, mis on ette nähtud ettenägematuteks olukordadeks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 18 Katseprojekt – Sport kui pagulaste integratsiooni- ja sotsiaalse kaasamise vahend  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Kuna pagulaste arv suureneb, muutub ka tulemusliku integreerimise ja sotsiaalse kaasamise algatuste vajadus üha 
suuremaks. Spordiprojektid – eelkõige jalgpall – on osutunud pagulaste integreerimisel ja sotsiaalse kaasamise 
edendamisel vastuvõtvates kogukondades edukateks vahenditeks. Käesolev katseprojekt kaasab pagulaste integreerimisse 
kohalikud spordiklubid. See annab võimaluse kasutada liikmesriikide käimasolevatest algatustest saadavaid kohalikke 
teadmisi järgmistel eesmärkidel: 
1) algatada katseprogramm, millega toetatakse konkreetseid kogukonnapõhiseid jalgpallialgatusi (Euroopa eksperdi- 
keskused). Keskmes on pagulaskogukondade integreerimine kohalike spordiprojektide kaudu üle kogu liidu ja 
naaberpiirkondades;  28.2.2017  ET L 51/1131 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 18  (jätkub)  
2) teha kindlaks parimad tavad Euroopas ja töötada välja kontseptsioonid, mida saaks rakendada kolmandates riikides 
ja milles keskendutakse pagulaste integreerimisele jalgpalli kaudu. Töötatakse välja meetod, mis võimaldab hinnata 
mõju süstemaatiliselt ja korratavalt; 
3) kooskõlastada jõupingutusi võrgustiku loomise platvormi kaudu.  
Projekt on katseprojekt, millega luuakse ja laiendatakse jalgpallil põhinevaid sotsiaalse integratsiooni programme, et 
toetada pagulasi ja vastuvõtvaid kogukondi Euroopas ja sellest väljaspool. Oodatavad tulemused hõlmavad järgmist: 
1) pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade otsese kaasamise edendamine strateegilistes kohtades (liidus, transiitriikides 
ja kolmandates riikides) ja Euroopa eksperdikeskuste loomine suutlikkuse suurendamise kaudu; 
2) jalgpallikohtunike integratsiooniprogrammi metoodika väljatöötamine, mida saaks kohandada sarnastele algatustele 
tulevikus; 
3) platvormi loomine väljatöötatud tavade levitamiseks; 
4) üleeuroopalise käsituse edendamine, Euroopa vastuvõtvate kogukondade potentsiaali suurendamine, et pagulasi 
spordi kaudu edukalt kaasata ja integreerida.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 02 77 19 Katseprojekt — Radikaliseerumise ohus olevate noorte jälgimine ja juhendamine spordi kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  
Märkused  
Hiljutised terrorirünnakud Euroopas näitasid, et noored radikaliseerunud Euroopa kodanikud kujutavad endast üha 
suuremat julgeolekuohtu. Võib väita, et radikaliseerumise algpõhjused on kasvanud ebavõrdsus ja sotsiaalne tõrjutus.  L 51/1132  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 02 — „ERASMUS+“  (jätkub)  
15 02 77  (jätkub)  
15 02 77 19  (jätkub)  
Assigneeringust rahastatakse rohujuuretasandi spordiprojekte, mida korraldavad kohalikud osalejad ja kodanikuü- 
hiskond ning mille sihtrühmaks on ebasoodsas olukorras olevad noored – eriti need, kelle puhul nähakse radikalisee- 
rumise ohtu. Eesmärk on ennetada tõrjutust ja radikaliseerumist, võidelda ebavõrdsuse vastu ja aidata neil noortel leida 
identiteet ja kuuluvustunne.  
Sport sobib väga hästi kogukonnatunde loomiseks ja sotsiaalse kaasatuse tugevdamiseks, austades mitmekesisust ja 
multikultuurseid kogukondi. Seepärast peaksid projektid pakkuma spordi, hariduse ja tööga seotud juhendamist, et 
õpetada selliseid hädavajalikke oskusi nagu sotsiaalne ja suhtlemisega seotud pädevus, kriitiline mõtlemine ja 
probleemilahendamise oskus.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1133 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 
Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 03  RAAMPROGRAMM 
„HORISONT 2020“  
15 03 01  Tipptasemel teadus  
15 03 01 01  Marie Sk łodowska-Curie 
meetmed – uute oskuste 
ja teadmiste loomine, 
arendamine ja siire ning 
innovatsioon  1,1 820 241 594  700 365 833  768 895 200  508 490 935  773 308 606,14  562 235 254,53  80,28  
Artikkel 15 03 01 — 
Vahesumma  820 241 594  700 365 833  768 895 200  508 490 935  773 308 606,14  562 235 254,53  80,28  
15 03 05  Euroopa Innovatsiooni- 
ja Tehnoloogiainstituut 
(EIT) – teadmiste 
kolmnurga kõrg- 
hariduse, teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni 
harude lõimimine  1,1 300 426 789  314 253 296  224 938 881  251 833 221  266 909 070,—  227 017 581,—  72,24  
15 03 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate 
riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
15 03 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osamaksudest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia 
arendamises osalemise 
eest (2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  52 290 165,58  4 421 739,39  
15 03 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa 
Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
rahalisest osalusest 
teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises 
osalemise eest (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  15 143 738,13  
Artikkel 15 03 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  52 290 165,58  19 565 477,52  
15 03 51  Eelmise teadusuuringute 
raamprogrammi 
meetmete lõpuleviimine 
— Seitsmes raam- 
programm (2007–2013)  1,1 p.m.  90 229 291  p.m.  304 000 000  252 465,47  247 324 657,71  274,11  
15 03 53  Euroopa Innovatsiooni- 
ja Tehnoloogiainstituuti 
käsitlevate meetmete 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 15 03 — 
Kogusumma  1 120 668 383  1 104 848 420  993 834 081  1 064 324 156  1 092 760 307,19  1 056 142 970,76  95,59  L 51/1134  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Märkused  
Märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ 
(2014–2020) rahastamiseks, varasemate teadusuuringute raamprogrammide (seitsmes raamprogramm) lõpuleviimiseks 
ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) eelmise rahastamisperioodi tegevuse lõpuleviimiseks.  
Programmi vahenditest rahastatakse peamiselt strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovaatiline liit“ ja muude 
juhtalgatuste, näiteks algatuste „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“, „Euroopa digitaa- 
larengu tegevuskava“ rakendamist ning Euroopa teadusruumi arendamist ja toimimist. Raamprogramm „Horisont 
2020“ aitab kaasa teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse ülesehitamisele liidus, leides teadus-, arendus- ja 
uuendustegevuse jaoks piisavat lisaraha.  
Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et 
aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel 
tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset 
vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja 
kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas, ja tagada selle optimaalne 
kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust pingutada rohkem, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse on kantud ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja 
raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamine ning kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate hindamiste rahastamine, mille eesmärk 
on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning meetmed 
programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette 
nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 
6 0 1 3 ja 6 0 1 5 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  28.2.2017  ET L 51/1135 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu meetmetes osalemisel ja mis on kantud tulude 
eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud eraldatakse artiklite 15 03 05 ja punkti 15 03 50 01 kohaselt.  
Selle peatüki halduskulude assigneeringud tehakse kättesaadavaks artiklis 15 01 05.  
15 03 01 Tipptasemel teadus  
Märkused  
Raamprogrammi „Horisont 2020“ prioriteet on liidu teadusbaasi tipptaseme tugevdamine ja laiendamine ning 
maailmatasemel teadusuuringute jätkumise tagamine Euroopa pikaajalise konkurentsivõime kindlustamiseks. Sellega 
toetatakse parimaid ideid, arendatakse talente Euroopas, võimaldatakse teadlastele juurdepääs prioriteetsele teadustar- 
istule ning muudetakse Euroopa maailma parimate teadlaste silmis atraktiivseks kohaks. Rahastatavad teadusuuringute 
valdkonnad määratakse kindlaks vastavalt teaduse vajadustele ja võimalustele, temaatilisi prioriteete ei ole eelnevalt 
kindlaks määratud. Teadusuuringute tegevuskava koostatakse koostöös teadusringkondadega ja teadusuuringuid rahas- 
tatakse tipptaseme järgi.  
15 03 01 01 Marie Sk łodowska-Curie meetmed – uute oskuste ja teadmiste loomine, arendamine ja siire ning innovatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
820 241 594  700 365 833  768 895 200  508 490 935  773 308 606,14  562 235 254,53  
Märkused  
Euroopa vajab kõrgelt kvalifitseeritud ja loomingulisi inimesi, kes oleksid valmis liikuma riigist riiki ja sektorist 
sektorisse, ning peab säilitama atraktiivsuse parimate teadlaste silmis, nii Euroopas kui ka väljaspool seda. Selle 
saavutamiseks tuleb luua tööd alustavate teadlaste ja doktorikandidaatide jaoks kvaliteetse koolituse struktuurid ja 
soodustada tipptasemel teaduse arengut ning toetada kogenud teadlaste jaoks loodavaid atraktiivseid karjäärivõimalusi 
nii riiklikus kui ka erasektoris kogu maailmas. Soodustatakse teadlaste liikumist riigist riiki, sektorist sektorisse ja ka 
erialati, et tugevdada nende loomingulist ja innovatiivset potentsiaali.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  L 51/1136  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 01  (jätkub)  
15 03 01 01  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
1 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
15 03 05 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) – teadmiste kolmnurga kõrghariduse, teadusuuringute ja 
innovatsiooni harude lõimimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
300 426 789  314 253 296  224 938 881  251 833 221  266 909 070,—  227 017 581,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada EIT tööprogrammiga seotud töötajatega seonduvaid kulusid, haldus- ja 
tegevuskulusid, sealhulgas EIT loodud teadmis- ja innovatsiooniühenduste kulusid.  
EIT strateegilise innovatsioonikava määruse (EL) nr 1292/2013 põhjal toetab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiain- 
stituut teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ üldeesmärkide ja prioriteetide elluviimist 
erieesmärgi kaudu, milleks on teadmiste kolmnurga kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni harude inte- 
greerimine. EIT eesmärk on anda Euroopa innovatsioonivõimekusele äärmiselt vajalik tõuge ning EIT laiem eesmärk 
on luua Euroopas uued võimalused innovatsiooni kaudu tõelise majanduskasvu ja sotsiaalsete hüvede saavutamiseks. 
Selleks aidatakse muuta innovatiivsed ideed toodeteks ja teenusteks, mis loovad jätkusuutliku majanduskasvu ja 
töökohad.  
EIT tegevus toimub teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu. Need kogukonnad kujutavad endast tippsaavutustele 
orienteeritud partnerlusi, kuhu tulevad kokku kõik innovatsiooniga tegelejad, et luua Euroopas uusi võimalusi innov- 
atsiooniks ja saavutada reaalne mõju uute ettevõtete loomise ja sotsiaalsete hüvede pakkumise teel. Kogukondade 
tegevus keskendub innovaatilistele teemadele ning riiklike ja eraalgatusel põhinevate teadusuuringutega tegelevate 
asutuste, innovaatilise majandusharude, kõrgharidusasutuste, investorite, idu- ja võrsefirmade integreerimisele. 
Esimesed kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda loodi 2009. aasta detsembris ja nende ülesanne on tegeleda 
järgmiste ühiskondlike probleemidega: kliimamuutuste tagajärgede leevendamine ja nendega kohanemine (Climate- 
KIC), säästev energia (KIC InnoEnergy) ning tuleviku info- ja kommunikatsioonipõhine ühiskond (EIT ICT Labs). Need 
kaks 2014. aastal loodud uut kogukonda loodi selleks, et tegeleda tooraine valdkonna ning tervislike eluviiside ja 
aktiivse vananemise teemaga. EIT kavatseb luua veel kuni kolm kogukonda, mille tegevusvaldkondadeks oleksid 
tulevikutoit, lisaväärtusega tootmine ja linnaliikuvus.  
EIT eesmärk on saavutada püsiv mõju järgmistes valdkondades:  28.2.2017  ET L 51/1137 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 05  (jätkub)  
— ühiskondlike probleemide lahendamine: teadmis- ja innovatsiooniühendused ühendavad erinevate erialade tead- 
mised, et tagada keeruliste ühiskondlike probleemide innovaatiline ja globaalne lahendamine; 
— ettevõtlust soosivate raamtingimuste loomine: uute ideede käegakatsutavateks toodeteks, teenusteks või ettevõtlus- 
võimalusteks muutmine on peamine EIT väärtuse ja ühenduste edu näitaja; 
— teadmiste vaba liikumise soodustamine nende ühte kohta koondamise kaudu: teadmis- ja innovatsiooniühendused 
on organiseeritud nn ühispaiknemiskeskuste (geograafilised punktid, kus kogu innovatsiooniahel või suur osa sellest 
on vahetus läheduses) juurde. Rõhuasetus on erineva taustaga inimestel (tööstus, VKEd, teadusasutused, erinevad 
rahvused, sugupooled ja erialad jne), kes töötavad silmast silma koos, mille tulemusena teadmised hästi edasi 
antakse; 
— ettevõtjate uue põlvkonna loomine: ettevõtlikuma meelelaadiga inimesed on innovatsiooni käivitajad, kes hoiavad 
majanduse ja ühiskonna liikumises. EIT toetab ettevõtlusalast haridust, mis on teadmis- ja innovatsiooniühenduste 
magistri- ja doktoriõppe programmide peamine rõhuasetus ning mille käigus asendatakse teadmiste omandamine 
tegevuseõppega. Magistri- ja doktoriõppe programmide raames õpetatakse tudengitele ettevõtlusalaseid oskusi, mida 
on vaja teadmistepõhises majanduses, keskendutakse õpitulemustele ja kasutatakse innovaatilist õpetamisme- 
toodikat.  
EIT strateegiline eesmärk selleks perioodiks on oma tegevuse konsolideerimine ja sünergia loomine ning ettevalmistus 
EIT strateegilises innovatsioonikavas (2014–2020) sätestatud järgmiste prioriteetide saavutamiseks: esiteks, intensiivsem 
majanduskasv, mõju ja jätkusuutlikkus kolme juba tegutseva ühenduse partnerluse tihendamise kaudu ning samal ajal 
uute teadmis- ja innovatsiooniühenduste loomine. Uute teadmis- ja innovatsiooniühenduste loomisel pideva arengu 
kurssi järgides asutab EIT kokku üheksa uut teadmis- ja innovatsiooniühendust aastatel 2014–2020 (see võrdub umbes 
40–50 nn ühispaiknemiskeskuse loomisega kogu liidus). Teiseks prioriteediks on EIT mõjujõu suurendamine ette- 
võtlusel tugineva innovatsiooni edendamisel kogu liidus, selleks kasutatakse uudseid innovatsioonimudeleid, mis 
meelitavad ligi talente kogu Euroopast. Kolmandaks prioriteediks on mõju saavutamise uute vahendite kasutuselevõtt 
tulemustele orienteeritud järelevalve raames.  
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104), eriti selle artikli 5 lõige 5.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1292/2013, 11. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) 
nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 347, 20.12.2013, lk 174).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1312/2013/EL Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 
strateegilise innovatsioonikava kohta: EIT panus innovaatilisemasse Euroopasse (ELT L 347, 20.12.2013, lk 892).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 51/1138  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
15 03 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osamaksudest teadusuuringutes ja  
tehnoloogia arendamises osalemise eest (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  52 290 165,58  4 421 739,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulud katmiseks, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele 
aastatel 2014–2020, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
15 03 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide rahalisest osalusest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia arendamises osalemise eest (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  15 143 738,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulud katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt enne 2014. aastat saadavatele 
tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
15 03 51 Eelmise teadusuuringute raamprogrammi meetmete lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  90 229 291  p.m.  304 000 000  252 465,47  247 324 657,71  28.2.2017  ET L 51/1139 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/973/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 272).  
15 03 53 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti käsitlevate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  L 51/1140  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 03 — RAAMPROGRAMM „HORISONT 2020“  (jätkub)  
15 03 53  (jätkub)  
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 294/2008, 11. märts 2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- 
ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 97, 9.4.2008, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1141 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 04  PROGRAMM „LOOV 
EUROOPA“  
15 04 01  Euroopa kultuuri- ja 
loomesektori VKEde 
ning väikeste ja väga 
väikeste organis- 
atsioonide finantssuut- 
likkuse tugevdamine, 
poliitika väljatöötamise 
ja uute ärimudelite 
kasutuselevõtu 
toetamine  3 30 932 000  14 176 893  23 829 000  22 133 220  9 459 523,27  6 789 707,53  47,89  
15 04 02  Kultuurivaldkonna 
allprogramm — 
Piiriüleste meetmete 
toetamine ja riikid- 
evahelise ringluse ja 
liikuvuse edendamine  3 55 350 000  44 229 071  52 827 000  45 000 000  55 011 808,61  34 054 546,50  77,00  
15 04 51  Kultuuri ja keele 
valdkonna 
programmide/meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  2 547 311  —  10 822 000  0,—  17 740 990,02  696,46  
15 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
15 04 77 01  Katseprojekt — Kultuu- 
rilisel paljususel põhinev 
majandus  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
15 04 77 03  Ettevalmistav tegevus — 
Kultuur välissuhetes  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
15 04 77 04  Katseprojekt — Euroopa 
festivalide platvorm  3 p.m.  p.m.  p.m.  300 000  0,—  200 000,—  
15 04 77 05  Katseprojekt — Uus 
Euroopa narratiiv  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  203 878,45  
15 04 77 08  Katseprojekt — 
Kultuurimajanduse 
lendstart  3 p.m.  280 600  p.m.  150 000  430 600,—  0,—  0  
15 04 77 09  Katseprojekt — Loovisi- 
kutest noorte ettevõtjate 
võrgustike toetamine: liit 
ja kolmandad riigid  3 p.m.  367 742  p.m.  200 000  800 000,—  232 258,13  63,16  
15 04 77 11  Ettevalmistav meede — 
Uus Euroopa narratiiv  3 750 000  732 605  500 000  500 000  1 000 000,—  42 395,32  5,79  L 51/1142  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 12  Ettevalmistav tegevus — 
Euroopa festivalidele, 
festivalid Euroopale 
(Europe for Festivals, 
Festivals for Europe, 
EFFE)  3 350 000  175 000  350 000  175 000  
15 04 77 13  Katseprojekt – Võitlus 
kultuuriväärtustega 
ebaseadusliku 
kauplemise vastu  3 500 000  250 000  
15 04 77 14  Ettevalmistav meede — 
Avatud mikroettevõtluse 
mudelid innovatsiooni 
edendamiseks 
pereomandis olevates 
Euroopa kultuuripärandi 
hoonetes  3 500 000  250 000  
15 04 77 15  Katseprojekt — ELi 
väärtuste 
propageerimine muusika 
kaudu  3 1 000 000  500 000  
Artikkel 15 04 77 — 
Vahesumma  3 100 000  2 555 947  850 000  1 325 000  2 230 600,—  678 531,90  26,55  
Peatükk 15 04 — 
Kogusumma  89 382 000  63 509 222  77 506 000  79 280 220  66 701 931,88  59 263 775,95  93,32  
15 04 01 Euroopa kultuuri- ja loomesektori VKEde ning väikeste ja väga väikeste organisatsioonide finantssuutlikkuse 
tugevdamine, poliitika väljatöötamise ja uute ärimudelite kasutuselevõtu toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
30 932 000  14 176 893  23 829 000  22 133 220  9 459 523,27  6 789 707,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada programmi „Loov Euroopa“ sektoriülese tegevussuunaga seonduvaid 
järgmiseid meetmeid.  
Kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahend on suunatud kultuuri- ja loomesektoritele ja selle prioriteedid on 
järgmised: soodustada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) ja organis- 
atsioonide juurdepääsu rahastamisele; parandada finantsasutuste suutlikkust hinnata kultuuri- ja loomeprojekte, näiteks 
tehnilise abi ja võrgustike loomise kaudu.  
Eesmärgi saavutamiseks tuleb 
— anda tagatisi kõikide „Loova Euroopa“ programmis osalevate riikide sobivatele finantsvahendajatele; 
— pakkuda finantsvahendajatele täiendavat oskusteavet ja suutlikkust, et hinnata kultuuri- ja loomesektori tegutsejatega 
seotud riske.  28.2.2017  ET L 51/1143 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 01  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaselt tehtud tagasimaksed rahastamisvahenditest, sealhulgas kapitali tagasi- 
maksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis on komisjonile tagasi makstud ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 3 4 1, võib eraldada täiendavateks assigneeringuteks vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 3 punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov 
Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).  
15 04 02 Kultuurivaldkonna allprogramm — Piiriüleste meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse ja liikuvuse 
edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
55 350 000  44 229 071  52 827 000  45 000 000  55 011 808,61  34 054 546,50  L 51/1144  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada programmi „Loov Euroopa“ kultuurivaldkonna allprogrammiga 
seonduvaid järgmiseid meetmeid: 
— toetusmeetmed, millega antakse ettevõtjatele oskused ja oskusteave, mis soodustavad kohanemist digitehnoloogiaga, 
sealhulgas publiku kasvatamise ja ärimudelite uute meetodite katsetamine; 
— toetusmeetmed, mis võimaldavad ettevõtjatel laiendada oma tegevust teistesse riikidesse Euroopas ja mujal; 
— toetus Euroopa ettevõtjate ja rahvusvaheliste kultuurivõrgustike tugevdamiseks, et soodustada juurdepääsu kutseal- 
astele võimalustele.  
Riikidevahelise kultuuriringluse edendamise valdkonnas on prioriteedid järgmised: 
— rahvusvaheliste ringreiside, ürituste ja näituste toetamine; 
— Euroopa kirjanduse levitamise toetamine; 
— toetus publiku kasvatamisele kui võimalusele elavdada huvi Euroopa kultuuri vastu.  
Kultuurivaldkonna allprogrammi tugimeetmed  
Kultuurivaldkonna allprogrammi raames toetatakse järgmisi meetmeid: 
— riikidevahelise koostöö meetmed, mille raames eri riikide ettevõtjad teevad koostööd sektoripõhiselt või sektori- 
üleselt; 
— eri riikidest pärit ettevõtjate üle-euroopaliste võrgustike tegevus; 
— selliste organisatsioonide tegevus, kes pakuvad süsteemse ja ulatusliku mõjuga soodsat Euroopa keskkonda tärkavate 
annete arendamiseks ning loovisikute liikuvuse ja teoste levitamise elavdamiseks; 
— kirjanduse tõlkimise toetamine; 
— erimeetmed, mille eesmärk on saavutada Euroopa kultuuride rikkuse ja mitmekesisuse suurem nähtavus ning 
elavdada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist, muu hulgas Euroopa kultuuriauhindade, Euroopa 
kultuuripärandi märgise ja Euroopa kultuuripealinnade kaudu.  
Assigneeringust võib rahastada ka Euroopa kultuuripärandi aasta ettevalmistusi.  28.2.2017  ET L 51/1145 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 02  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide 
rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks 
ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa naabruspoliitika riikide rahalisest osalusest, mis toimub menetluste kohaselt, mis on 
määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, milles sätestatakse liidu programmides osalemine, ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes aluseks halduskorraldus- 
kuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulusid, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud 
tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks, võttes aluseks halduskorraldusku- 
ludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte, vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov 
Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).  
15 04 51 Kultuuri ja keele valdkonna programmide/meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 547 311  —  10 822 000  0,—  17 740 990,02  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seonduvate maksete rahastamiseks.  L 51/1146  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 51  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja kui asjakohane, siis Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest 
osalusest liidu programmides osalemise eest ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada 
täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 508/2000/EÜ, 14. veebruar 2000, millega kehtestatakse programm „Kultuur 
2000“ (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 792/2004/EÜ, 21. aprill 2004, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- 
programm Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks (ELT L 138, 30.4.2004, lk 40).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1855/2006/EÜ, 12. detsember 2006, millega luuakse programm Kultuur 
(2007–2013) (ELT L 372, 27.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1194/2011/EL, 16. november 2011, Euroopa kultuuripärandi märgist 
käsitleva Euroopa Liidu meetme kohta (ELT L 303, 22.11.2011, lk 1).  
15 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
15 04 77 01 Katseprojekt — Kultuurilisel paljususel põhinev majandus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1147 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 03 Ettevalmistav tegevus — Kultuur välissuhetes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa festivalide platvorm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  300 000  0,—  200 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 05 Katseprojekt — Uus Euroopa narratiiv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  203 878,45  L 51/1148  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 08 Katseprojekt — Kultuurimajanduse lendstart  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  280 600  p.m.  150 000  430 600,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 09 Katseprojekt — Loovisikutest noorte ettevõtjate võrgustike toetamine: liit ja kolmandad riigid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  367 742  p.m.  200 000  800 000,—  232 258,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2017  ET L 51/1149 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 11 Ettevalmistav meede — Uus Euroopa narratiiv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  732 605  500 000  500 000  1 000 000,—  42 395,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Ettevalmistava meetmega tahetakse anda harta kultuurikomiteele võimalus jätkata mõttevahetust kodanikega. Hartat 
tuleks vaadelda kui esimest sammu, millega Euroopa kultuuriringkondade esindajaid ja kodanikke kutsutakse osalema 
jätkuvas arutelus Euroopa paljude narratiivide teemal.  
Aluseks võetakse valdkondadeülene käsitus ja seda tehakse selliste võrgustike näol, kuhu kaasatakse kodanikke, 
kultuuriasutusi ja organisatsioone, jagades üldsusele teadmisi ja kutsudes kodanikke üles endale teatavat rolli võtma. 
Peale selle moodustatakse saadikute rühm. Saadikute ülesanne on suhelda kodanikega uue narratiivi arutelus ning 
tegeleda Euroopa üldsusega.  
Sellest tulenevalt on ettevalmistava meetme eesmärgid jätkuvalt 
— korraldada üritusi uut Euroopa narratiivi käsitleva harta tutvustamiseks võimalikult paljudes liikmesriikides ning 
toetada seeläbi dialoogi ja arutelu; 
— toetada laialdast meediakajastust saavaid avalikke üritusi, mida korraldavad kultuuri-, teadus- ja kodanikeorganis- 
atsioonid ning milles keskendutakse uue Euroopa narratiivi arutelule; 
— tagada kodanike maksimaalne kaasamine ning toetada sel eesmärgil uue Euroopa narratiivi alast arutelu kajastavaid 
sõltumatuid meediaplatvorme.  
See ettevalmistav tegevus peaks vastama kolmele ülalnimetatud konkreetsele eesmärgile.  L 51/1150  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 11  (jätkub)  
Selle tegevuse toetamiseks teeb komisjon raamlepingute alusel koostööd töövõtjatega, et teha järgmist: korraldada 
kõrgetasemelisi üritusi, sh näitusi ja kultuurietendusi, katta osalejate reisimist ja majutamist ning anda eksperdituge 
ürituste konkreetseks kavandamiseks; anda kultuurikomisjonile logistilist ja nõuandvat tuge, katta reisimist ja maju- 
tamist ning korraldada liikmete osalemist teabeleviüritustel ja anda eksperdituge komisjoni ülesannete ja ürituste 
konkreetse kavandamisega seotud muude ülesannete täitmiseks; korraldada üritusi komisjoni esinduste poolt liikmesrii- 
kides; korraldada liikmesriikides kommunikatsioonikampaaniaid, sh sotsiaalmeedia kaudu.  
Pärast 2013. ja 2014. aasta katseprojekti kanti ettevalmistava meetme kulukohustuste assigneeringud 2015. ja 2016. 
aasta eelarvesse. Selle meetme eesmärk on edendada arutelusid noortega rohujuure tasandil ja koguda värskeid 
vaatenurki ELi praeguste ülesannete, arenguvõimaluste ja Euroopa projekti tuleviku kohta. Prioriteediks on jõuda 
noorteni ning selle ettevalmistava meetmega tuleks noorteorganisatsioonide koostööl ja abil täita eesmärgid, mis on 
seotud ürituste korraldamisega, et edendada dialoogi ja arutelusid Euroopa narratiivide kohta nii paljudes liikmesriikides 
kui võimalik, toetades laialdast meediakajastust saavaid avalikke üritusi, mida korraldavad noorte-, kultuuri-, teadus- ja 
kodanikuorganisatsioonid ning milles keskendutakse uue Euroopa narratiivi arutelule, ning neis üritustes osaledes. 
Samuti on eesmärk laiendada arutelusid sotsiaalmeedia kaudu ning tagada kodanike maksimaalne kaasamine, milleks on 
vaja toetada uue Euroopa narratiivi alast arutelu kajastavaid sõltumatuid meediaplatvorme.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 12 Ettevalmistav tegevus — Euroopa festivalidele, festivalid Euroopale (Europe for Festivals, Festivals for Europe, EF FE) 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
350 000  175 000  350 000  175 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
EFFE katseprojekti viib praegu ellu Euroopa Festivalide Assotsiatsioon koos 24 detsentraliseeritud partnerorganis- 
atsiooniga üle kogu Euroopa tihedas koostöös Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadiga. Ettevalmistava 
meetme põhjal loodab EFFE saavutada järgmist: 
— luua festivalide märgistamise mehhanism ja vahetusplatvorm, et kasutada ära nende potentsiaali aidata kaasa liidu 
eri poliitikaeesmärkide täitmisele, sh innovatsiooni, sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja kultuuridevahelise dialoogi alal. 
Elluviidavad tegevused aitavad kaasa strateegia „Euroopa 2020“ täitmisele ülekanduva mõju abil, mida loomingulised 
ja kultuurivaldkonnad avaldavad paljudele muudele valdkondadele, nagu turism ning piirkondlik ja linnade areng;  28.2.2017  ET L 51/1151 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 12  (jätkub)  
— edendada ainulaadseid ja keskseid Euroopa väärtusi, andes neile nähtavuse ja usutavuse jõulise brändimis- ja 
kommunikatsioonistrateegiaga, mis võimaldab anda platvormile vahendid jõuda paljude kodanikeni üle kogu 
Euroopa, eelkõige noorteni.  
Senise edu põhjal võib eeldada, et ettevalmistav meede mitmekordistab ka edaspidi festivalide energiat, et süvendada 
aruka, kaasava ja kestliku Euroopa edendamist.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 13 Katseprojekt – Võitlus kultuuriväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Projekti ülevaade  
Projekt koosneb kolmest etapist: 
1) kultuuriväärtustega kauplemise mahu ja marsruutide teadusuuringutel põhinev analüüs; 
2) teadlikkuse tõstmise ja koolitusmoodulid kohtunikele, politsei- ja tolliametnikele, valitsusasutuste ametnikele ja 
kunstiturul osalejatele ning teadlikkuse tõstmise kampaaniad avalikkusele; 
3) kadunud kultuuripärandi reprodutseerimine ja levitamine ning uute tehnikate võimalik kasutamine muuseumide 
ning kultuuri- ja haridusasutuste poolt.  
Projekti tulemused / võimalik edasiarendamine  
Esimene etapp hõlmab konverentsi ja uuringuid, teine koolitusmooduleid ja kolmas uute tehnikate loetelu.  L 51/1152  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 13  (jätkub)  
Projekti innovaatiline/eksperimentaalne olemus  
Projekti kontseptsiooni ei hõlma ükski olemasolev programm. Projekt on programmi „Loov Euroopa“ kultuuri- 
valdkonna raames teostatava koostööprojekti jaoks liiga keeruline; lisaks jääksid mõned olulised tegevused katteta (nt 
kohtunike ning politsei- ja tolliametnike koolitusmoodulid) ning katseprojekti terviklik iseloom läheks kaduma. 
Kultuuriorganisatsioonidel ja isegi rahvusvahelistel organisatsioonidel oleks kaasrahastamise nõudeid väga raske täita.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 14 Ettevalmistav meede — Avatud mikroettevõtluse mudelid innovatsiooni edendamiseks pereomandis olevates Euroopa 
kultuuripärandi hoonetes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Kultuuripärandil on jätkusuutliku ja rahumeelse Euroopa strateegilise ressursina selge potentsiaal, võttes arvesse 2018. 
aastat kui kultuuripärandi Euroopa aastat ja ELi nõukogu järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2015–2018) kohta, 
milles tuletatakse meelde ülekanduva mõju ja koostoime ärakasutamise tähtsust eri sidusrühmade lõikes, et kultuuri- 
pärandit kaitsta ja arendada ning tulevastele põlvkondadele üle anda.  
Kavandatav ettevalmistav meede on suunatud konkreetsele sidusrühmade klastrile, mis ei saa otseselt kasutada 
praeguseid poliitikameetmeid ja programme ja mis on keskse tähtsusega, et viia ellu kohalike juurtega ning inimestele 
suunatud kultuuripärandi meetmeid, selleks et olla suuteline kutsuma esile avatud innovatsiooni selles sektoris.  
Pereomandis olevad Euroopa kultuuripärandi hulka kuuluvad hooned on keskne osa liidu kultuuripärandist ja need on 
väga olulised Euroopa piirkondade, linnade, asulate ja maapiirkondade külgetõmbavuse suurendamise seisukohalt. 
Konkreetselt kultuuripärandile suunatud praegused liidu meetmed – nagu Euroopa kultuuripärandi päevad, Euroopa 
Liidu kultuuripärandi auhind ja Euroopa kultuuripärandi märgis – on algatused, mis tõmbavad ligi suuremaid 
kultuurivaldkonna osalejaid ja VKEsid paremini kui leibkondade ja mikroettevõtjate juhitavad ajaloolised ning kultuuri- 
pärandi hulka kuuluvad hooned. Leibkonnad ja perekonnad ei suuda nende omanduses olevat kultuuripärandit üleval 
pidada ja püüavad töötada välja ning võtta kasutusele uuenduslikke ärimudeleid, tuginedes traditsioonilistele lahen- 
dustele (nt külastused, üritused jne), ning mudeleid, mis ei ole kohandatud kasutama ära võimalusi, mida pakuvad 
digitaalmajanduse ning kultuuri- ja loovsektori ülekanduvad mõjud majandusele ja ühiskonnale.  
Ka suurendavad pikaajaline hooldamata jätmine ning nõrk majandamiskultuur lagunemise ja hooletusse jätmise ohtu, 
mida tuleks ennetada pereomanduses oleva kultuuripärandi konkreetsete probleemide sihikule võtmise abil.  28.2.2017  ET L 51/1153 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
PEATÜKK 15 04 — PROGRAMM „LOOV EUROOPA“  (jätkub)  
15 04 77  (jätkub)  
15 04 77 14  (jätkub)  
Kavandatava ettevalmistava meetme eesmärk on kaardistada, milliseid mikroettevõtluse mudeleid pereomanduses 
olevate kultuuripärandiks tunnistatud majade puhul liidus kasutatakse, võrrelda ja jagada neid majade vahet, et seda 
ökosüsteemi tugevdada.  
Selle valdkonna majandusliku potentsiaali suuruse ja laadi väljaselgitamiseks liidus tuleks teha uuring, millega 
koostatakse raamistik valdkonna eripärade määratlemiseks ning määratleda äritegevuse ökosüsteem. Nende juhtuur- 
ingute põhjal määratakse kindlaks mikroettevõtluse innovatsioonimudelid Euroopa pereomandis olevate kultuuri- 
pärandiks tunnistatud hoonete osas ja tehakse need asjaomastele osalistele ja sidusrühmadele kättesaadavaks. Lõpetuseks 
vormistatakse katseprojekti käigus edendatud meetmete põhjal soovitused komisjonile.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
15 04 77 15 Katseprojekt — ELi väärtuste propageerimine muusika kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Ajal, mil liidu ees seisab palju probleeme, toob käesolev katseprojekt kokku andekaid muusikuid kõigist 28 
liikmesriigist, et muuta Euroopa põhiväärtused ja -varad nähtavamaks ning ühendada inimesi klassikalise muusika 
abil. Katseprojektiga jõutakse Euroopa noorema põlvkonnani, eelkõige nendeni, kelle radikaliseerumise oht on kõige 
suurem, tuues kontsertide ja mentorlusskeemide kaudu kokku klassikalise muusika harrastajaid ja eri taustaga noori 
inimesi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1154  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR
 
JAOTIS 16  
TEABEVAHETUS  28.2.2017  ET L 51/1155 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 16 
TEABEVAHETUS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 01  TEABEVAHETUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  127 302 438  127 302 438  124 190 396  124 190 396  132 736 007,49  132 736 007,49  
16 03  TEABEVAHETUSMEETMED  84 269 000  82 757 000  79 504 500  72 569 000  75 291 503,49  70 862 125,07  
Jaotis 16 — Kogusumma  211 571 438  210 059 438  203 694 896  196 759 396  208 027 510,98  203 598 132,56  L 51/1156  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
JAOTIS 16 
TEABEVAHETUS  
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
16 01  TEABEVAHETUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
16 01 01  Teabevahetuse poliitikavald- 
konnas töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  5,2 68 404 916  65 590 888  68 162 220,49  99,65  
16 01 02  Teabevahetuse poliitikavaldkonna 
koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
16 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — 
Peakorter  5,2 5 861 231  5 783 570  5 636 494,36  96,17  
16 01 02 03  Koosseisuvälised töötajad — 
Komisjoni esindused  5,2 17 067 000  16 606 000  17 476 764,47  102,40  
16 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 917 858  3 209 857  3 601 775,63  123,44  
Artikkel 16 01 02 — Vahesumma  25 846 089  25 599 427  26 715 034,46  103,36  
16 01 03  Teabevahetuse poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete, teenuste ja 
hoonetega seotud kulud ning 
muud tegevuskulud  
16 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 271 433  4 186 081  4 677 071,80  109,50  
16 01 03 03  Hooned ja nendega seotud kulud 
— Komisjoni esindused  5,2 26 370 000  26 423 000  30 579 710,54  115,96  
Artikkel 16 01 03 — Vahesumma  30 641 433  30 609 081  35 256 782,34  115,06  
16 01 04  Teabevahetuse poliitikavaldkonna 
meetmete ja programmide 
toetuskulud  
16 01 04 02  Teabevahetusmeetmete 
toetuskulud  3 1 090 000  1 034 000  1 228 670,20  112,72  
Artikkel 16 01 04 — Vahesumma  1 090 000  1 034 000  1 228 670,20  112,72  
16 01 60  Teabevahendite ostmine  5,2 1 320 000  1 357 000  1 373 300,—  104,04  
Peatükk 16 01 — Kogusumma  127 302 438  124 190 396  132 736 007,49  104,27  28.2.2017  ET L 51/1157 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 01 Teabevahetuse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
68 404 916  65 590 888  68 162 220,49  
16 01 02 Teabevahetuse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
16 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 861 231  5 783 570  5 636 494,36  
16 01 02 03 Koosseisuvälised töötajad — Komisjoni esindused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
17 067 000  16 606 000  17 476 764,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidus asuvates komisjoni esindustes töötava kohaliku personali, lepinguliste töötajate ja 
agentuuride palkade, kindlasummaliste ületunnitasude ja institutsiooni sotsiaalkindlustusmaksude maksmiseks.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 4 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
16 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 917 858  3 209 857  3 601 775,63  
Märkused  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 3 000 eurot.  L 51/1158  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 03 Teabevahetuse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonetega seotud 
kulud ning muud tegevuskulud  
16 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 271 433  4 186 081  4 677 071,80  
16 01 03 03 Hooned ja nendega seotud kulud — Komisjoni esindused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
26 370 000  26 423 000  30 579 710,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üüri- ja liisingumaksed ning konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja 
parkimiskohtade üür; 
— institutsiooni kasutuses olevate hoonete või hooneosade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— vee, gaasi, elektrienergia ja kütte eest makstavad tasud; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega ning maalri- ja remonttöödega ja töökodades kasutatavate materjalide ostmisega; 
— hoonete sisekonstruktsioonid, näiteks vaheseinte muutmine, tehnilise sisseseade muutmine ja muud lukkude, 
elektriseadmete, torustiku, värvkatte, põrandakatete jms seotud erialatööd; 
— vajalike seadmete maksumus; 
— inimeste ja hoonete ohutuse tagamisega seotud kulud, sealhulgas inimeste tervise ja ohutuse tagamisega seotud 
kulud ning inimeste ja vara füüsiline ja materiaalne ohutus. Need kulud hõlmavad muu hulgas näiteks hoonete 
valvamiseks, turvaseadmete hoolduseks ja väiksemate seadmete ostuks sõlmitud lepingutest tulenevaid kulusid; 
tuletõrjevahendite ostu-, üüri- ja hoolduskulusid, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse asendamise ja 
kohustuslike kontrollimistega seotud kulusid ning töötajatele turvaseadmete kasutamise kohta korraldatud info- 
tundide kulusid; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja kommunaal- 
teenuste (prügivedu jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud;  28.2.2017  ET L 51/1159 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 03  (jätkub)  
16 01 03 03  (jätkub)  
— tehniliste seadmete ja masinate, mööbli ja sõidukite ostu, üüri, hoolduse ja remondiga seotud kulud; 
— raamatute, dokumentide ja muude mitteperioodiliste väljaannete ost, olemasolevate väljaannete ajakohastamine, 
köitmiskulud ja elektrooniliste identifitseerimisseadmete ost; 
— ajalehtede, erialaajakirjade,  Euroopa Liidu Teataja , parlamentide dokumentide, väliskaubandusstatistika, uudisteagen- 
tuuride teadete ja mitme muu eriväljaande tellimine; 
— kulud, mis on seotud abonementide ostmise, elektrooniliste teabeteenuste ja asutuseväliste andmebaaside kasu- 
tamise ning elektrooniliste andmekandjate soetamisega; 
— sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi; 
— tervise ja ohutusega seotud koolitus vastavalt komisjoni 10. aprilli 2006. aasta otsusele K(2006) 1623, millega 
luuakse ühtlustatud töötervishoiu ja tööohutuse poliitika kõikide komisjoni töötajate jaoks; 
— autoriõiguse tasud; 
— kirjatarvete ja muude kontoritarvete maksumus; 
— kindlustus; 
— töömaterjalide maksumus; 
— asutusesiseste koosolekutega seotud kulud; 
— hooldustööde ja osakonnasiseste kolimistega seotud kulud; 
— personalieeskirjadest tulenevad meditsiinikulud; 
— toitlustusasutuste sisustuse, ülalpidamise ja toimimisega seotud kulud; 
— muud tegevuskulud; 
— posti- ja kättetoimetamiskulud; 
— elektersidevahendite abonement- ja teenustasud; 
— elektersidevahendite ostmise ja paigaldamise kulud; 
— liidus asuvate büroode infotehnoloogia (IT) kulud, eelkõige info- ja juhtimissüsteemide, kontorite automatiseeri- 
misseadmete, personaalarvutite, serverite ja nendega seotud infrastruktuuri, välisseadmete (printerid, skannerid jne) 
ja bürooinventariga (koopiamasinad, faksid, kirjutusmasinad, diktofonid, nutitelefonid, tahvelarvutid jne) seotud 
kulud ning võrkude, tugisüsteemide, kasutajatoe, IT-koolituse ja ümberpaigutamisega seotud üldkulud;  L 51/1160  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 03  (jätkub)  
16 01 03 03  (jätkub)  
— võimalikud kulud, mis on ette nähtud hoonete ostu või kapitalirendi kulude katmiseks.  
Assigneering katab kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus- 
kohad, mille kulud on kantud asjakohaste jaotiste artiklisse 01 05. Samalaadsed kulud, mis on tekkinud väljaspool liitu, 
on kantud asjakohaste jaotiste punkti 01 03 02.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 400 000 eurot.  
16 01 04 Teabevahetuse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
16 01 04 02 Teabevahetusmeetmete toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 090 000  1 034 000  1 228 670,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud horisontaalsete kulude katmiseks, muu hulgas uuringud, koosolekud, järelkontroll, 
ekspertidepoolne tehniline ja haldusabi, mis ei hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse 
osutamise lepingutega pandud ülesandeid, horisontaalse või valdkonnaülese tegevuse hindamine, samuti reisikulude ja 
reisimisega seotud kulude tagasimaksed isikutele, kes olid kutsutud jälgima komisjoni tööd.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Õiguslik alus  
Vt punktid 16 03 01 02, 16 03 01 03, 16 03 02 03 ja 16 03 02 05.  
16 01 60 Teabevahendite ostmine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 320 000  1 357 000  1 373 300,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidus kantud kulude katmiseks:  28.2.2017  ET L 51/1161 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 01 — TEABEVAHETUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
16 01 60  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud tellimisega ning juurdepääsuga internetis pakutavatele teabeallikatele, nagu ajakirjandusagen- 
tuurid, interneti-uudisteportaalid, teabepakkujad ja välisandmebaasid; 
— sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/1162  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 03  TEABEVAHETUS- 
MEETMED  
16 03 01  Liidu kodanike teavi- 
tamine  
16 03 01 02  Teave meedia ja audiovi- 
suaalsete teoste jaoks  3 6 177 000  4 958 000  6 003 500  5 688 000  5 879 110,—  5 982 468,39  120,66  
16 03 01 03  Infopunktid  3 14 700 000  13 642 000  14 600 000  14 063 000  14 196 616,94  14 256 736,21  104,51  
16 03 01 04  Komisjoni esinduste 
teavitustegevus, kodani- 
kudialoog ja partnerlus- 
meetmed  3 17 036 000  14 600 000  14 745 000  13 154 000  11 734 565,04  11 090 331,25  75,96  
16 03 01 05  Euroopa avalik ruum  5,2 1 246 000  1 246 000  1 246 000  1 246 000  1 244 388,28  1 284 639,—  103,10  
Artikkel 16 03 01 — 
Vahesumma  39 159 000  34 446 000  36 594 500  34 151 000  33 054 680,26  32 614 174,85  94,68  
16 03 02  Institutsiooniline teabe- 
vahetus ja teabeanalüüs  
16 03 02 01  Komisjoni külastused  3 3 900 000  3 670 000  3 800 000  3 677 000  3 846 235,43  3 894 846,64  106,13  
16 03 02 02  Raadio- ja televisioonis- 
tuudiote ja audiovisuaal- 
seadmete käitamine  5,2 5 700 000  5 700 000  5 560 000  5 560 000  5 556 044,95  6 435 778,—  112,91  
16 03 02 03  Veebipõhised ja kirjalikud 
teabe- ja kommunik- 
atsioonivahendid  3 23 710 000  26 075 000  23 450 000  19 195 000  22 405 732,75  18 789 594,63  72,06  
16 03 02 04  Üldaruanne ja muud 
väljaanded  5,2 2 160 000  2 160 000  2 160 000  2 160 000  2 229 026,88  2 387 195,97  110,52  
16 03 02 05  Avaliku arvamuse 
analüüs  3 6 640 000  6 570 000  6 640 000  6 526 000  6 400 000,—  6 268 427,13  95,41  
Artikkel 16 03 02 — 
Vahesumma  42 110 000  44 175 000  41 610 000  37 118 000  40 437 040,01  37 775 842,37  85,51  28.2.2017  ET L 51/1163 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
16 03 04  Euroopa Ajaloo Maja  3 3 000 000  3 200 000  800 000  800 000  800 000,—  0,—  0  
16 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
16 03 77 04  Katseprojekti 
„EuroGlobe“ lõpule- 
viimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
16 03 77 05  Ettevalmistav tegevus — 
Veebitutvus Euroopaga  3 p.m.  936 000  500 000  500 000  999 783,22  472 107,85  50,44  
16 03 77 06  Katseprojekt — Euroopa 
Liidu lubadus  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 16 03 77 — 
Vahesumma  p.m.  936 000  500 000  500 000  999 783,22  472 107,85  50,44  
Peatükk 16 03 — 
Kogusumma  84 269 000  82 757 000  79 504 500  72 569 000  75 291 503,49  70 862 125,07  85,63  
16 03 01 Liidu kodanike teavitamine  
16 03 01 02 Teave meedia ja audiovisuaalsete teoste jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
6 177 000  4 958 000  6 003 500  5 688 000  5 879 110,—  5 982 468,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanike üldise liidu tegevuse alase teavitamise rahastamiseks, et muuta liidu institut- 
sioonide töö, tehtud otsused ja Euroopa ülesehituse etapid paremini nähtavaks, keskendudes eelkõige meediale. 
Päevakajaliste sündmuste paremaks mõistmiseks ja kajastamiseks arendatud vahendid hõlmavad peamiselt järgmist: 
— multimeedia (foto, video jne) teabematerjal meedia ja muude platvormide jaoks, k.a nende avaldamine/ülekandmine 
ja pikaajaline säilitamine/levitamine; 
— ajakirjanikele mõeldud seminarid ja toetus.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Assigneeringust kaetakse ka hindamiskulud.  L 51/1164  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 01  (jätkub)  
16 03 01 02  (jätkub)  
Komisjon peaks võtma selle eelarverea täitmisel nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelise teaberühma (IGI) 
kohtumiste tulemusi.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 300 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
16 03 01 03 Infopunktid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 700 000  13 642 000  14 600 000  14 063 000  14 196 616,94  14 256 736,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanike jaoks mõeldud üldteabe rahastamiseks ja see hõlmab järgmist: 
— võrgustiku Europe Direct tegevuse rahastamine kogu Euroopas (Europe Directi infopunktid, Euroopa dokumendi- 
keskus, Team Europe’i kõnelejad jm); nimetatud võrgustikud täiendavad liikmesriikides komisjoni esinduste ja 
Euroopa Parlamendi infobüroode rakendatavaid meetmeid; 
— võrgustikule Europe Direct ette nähtud toetus, koolitus, koordineerimine ja abi; 
— teabematerjalide ja -toodete tootmine, ladustamine ja levitamine kõnealuste infopunktide poolt või nende jaoks.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Assigneeringust kaetakse ka hindamiskulud.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 50 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/1165 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 01  (jätkub)  
16 03 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Komisjoni 21. juuni 2012. aasta otsus K(2012) 4158, mis puudutab teabevahetuse valdkonna 2013. aasta tööpro- 
grammi eeldatavat vastuvõtmist toetuste osas Europe Directi teabekeskuste teenusepakkujate rahastamiseks kogu 
Euroopa Liidus aastatel 2013–2017.  
16 03 01 04 Komisjoni esinduste teavitustegevus, kodanikudialoog ja partnerlusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 036 000  14 600 000  14 745 000  13 154 000  11 734 565,04  11 090 331,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanike jaoks mõeldud üldteabe rahastamiseks ja see hõlmab tsentraliseeritud ja 
detsentraliseeritud teavitustegevuse ja kodanikudialoogi kulusid. Kohaliku teabevahetuse eesmärk on eelkõige anda 
sihtrühmadele vahendid päevakajaliste sündmuste paremaks mõistmiseks. Kodanikudialoogi eesmärk on eelkõige anda 
kodanikele vahetut teavet liidu peamiste poliitikaalgatuste kohta ning edendada kodanike ja Euroopa Komisjoni volinike 
avameelset dialoogi, milles osalevad korrapäraselt ka teiste liidu institutsioonide ja liikmesriikide esindajad. Dialoogi 
eesmärk on parandada kodanike teadmisi liidu küsimustes ja anda kodanikele võimalus oma seisukohti poliitikakujun- 
dajatele teatavaks teha.  
Liikmesriikides rakendatakse järgmisi meetmeid: 
— teabevahetusmeetmed seoses konkreetsete aastaste või mitmeaastaste teabevahetusprioriteetidega; 
— riigi või rahvusvahelised ühekordsed teabevahetusmeetmed vastavalt teabevahetusprioriteetidele; 
— avatud uste päevad kõigi eluvaldkondade esindajatele; 
— dialoog kodanikega internetis ja sotsiaalmeedias;  L 51/1166  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 01  (jätkub)  
16 03 01 04  (jätkub)  
— konkreetsetele sihtrühmadele, nagu noortele, ette nähtud, eri osalusmeetodeid kasutavad seminarid, konverentsid ja 
õpikojad; 
— Euroopa-teemaliste ürituste, näituste ja avalike suhete kampaaniate korraldamine või neis osalemine, eraldi 
külastuste korraldamine jne; 
— otsesed kodanike teavitamise meetmed (näiteks nõustamisteenused kodanikele); 
— arvamusliidritele suunatud otsesed teavitamismeetmed, eriti tugevdatud meetmed seoses piirkondlike päevaleh- 
tedega, mis on suure hulga liidu kodanike oluline teabeallikas; 
— komisjoni esinduste üldsusele mõeldud teabekeskuste juhtimine.  
Teabevahetusmeetmeid saab organiseerida koostöös Euroopa Parlamendi ja/või liikmesriikidega, et luua kõigi partnerite 
meetmete koostoime ning kooskõlastada nende Euroopa Liidu teemalisi teabe- ja teabevahetusmeetmeid.  
Seda assigneeringut võiks kasutada ka teadlikkuse parandamiseks ja teavitustegevuseks Euroopa kodanikualgatuste 
teemal koostöös komisjoni esinduste ja Europe Directi keskustega.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks nagu uuringud, hindamised, ekspertide koosolekud, logistika- 
teenused, tehniline toetus (eelkõige IT-tugi koos veebilehtede haldamise ja sotsiaalmeediateenustega), ekspertide kohtu- 
mised, ekspertide tehniline ja haldusabi, mis ei hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise 
lepingutega pandud ülesandeid, samuti reisikulude ja reisimisega seotud kulude tagasimaksed isikutele, kes olid kutsutud 
jälgima komisjoni tööd.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 55 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2017  ET L 51/1167 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 01  (jätkub)  
16 03 01 05 Euroopa avalik ruum  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 246 000  1 246 000  1 246 000  1 246 000  1 244 388,28  1 284 639,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige Euroopa avaliku ruumi avamis- ja halduskulude katmiseks Euroopa Majades, mis 
on nimetatud algatuse ametlikud võõrustajad. Komisjon tegeleb Euroopa avaliku ruumi logistilise korraldamisega 
mõlema institutsiooni (Euroopa Parlament ja komisjon) nimel, sh talitluskuludega ja lepingu alusel osutatavate 
teenuste korraldamisega. Kaks institutsiooni peavad Euroopa avaliku ruumi algatust ühiselt ellu viima, tuginedes 
Euroopa avaliku ruumi haldamist ja toimimist käsitlevale hindamisaruandele ning selle järgneva aasta tööprogrammile. 
Mõlemad dokumendid, mille kaks institutsiooni ühiselt koostavad ja mis on peamine tegur järgneva aasta summade 
eraldamisel, esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigel ajal, et võtta neid arvesse eelarvemenetluse käigus.  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
16 03 02 Institutsiooniline teabevahetus ja teabeanalüüs  
16 03 02 01 Komisjoni külastused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 900 000  3 670 000  3 800 000  3 677 000  3 846 235,43  3 894 846,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni külastuste korraldamise kulude, k.a külastustega seotud halduskulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud 
IT-kulud. Assigneeringust võidakse katta ka hindamiskulud.  L 51/1168  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 02  (jätkub)  
16 03 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
16 03 02 02 Raadio- ja televisioonistuudiote ja audiovisuaalseadmete käitamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 700 000  5 700 000  5 560 000  5 560 000  5 556 044,95  6 435 778,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide komisjoni stuudiote ja muude audiovisuaalteabe rajatiste tegevuskulude katmiseks: 
personalikulud ning vajalike seadmete ja materjalide ostmise, üürimise, hoolduse ja remondiga seotud kulud.  
See hõlmab ka satelliitide üürimist, et edastada telekanalitele teavet liidu tegevuse kohta. Assigneeringut tuleb hallata 
vastavalt institutsioonidevahelise koostöö põhimõtetele, et tagada kogu Euroopa Liitu käsitleva teabe levik.  
Assigneeringust võidakse katta ka hindamiskulud.  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Komisjoni 24. aprilli 2008. aasta teatis „Euroopa Liidust teavitamine audiovisuaalsete kanalite kaudu“ (SEC(2008) 506).  28.2.2017  ET L 51/1169 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 02  (jätkub)  
16 03 02 03 Veebipõhised ja kirjalikud teabe- ja kommunikatsioonivahendid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 710 000  26 075 000  23 450 000  19 195 000  22 405 732,75  18 789 594,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud veebimultimeedial põhinevate ja kirjalike liitu käsitlevate info- ja kommunikatsiooniva- 
hendite kulude katmiseks, et edastada kõigile kodanikele üldteavet liidu institutsioonide töö, tehtud otsuste ja Euroopa 
ülesehituse etappide kohta. Veebipõhised vahendid võimaldavad ka koguda kodanike küsimusi või reaktsioone Euroopa 
Liiduga seotud teemadel. See ülesanne kuulub avaliku teenuse osutamise alla. Kõnealune teave hõlmab kõiki liidu 
institutsioone. Need vahendid tuleb teha kättesaadavaks puuetega inimestele, järgides veebi kättesaadavuse algatuse 
(WAI) suuniseid.  
Asjaomased vahendid on peamiselt järgmised: 
— Europa veebisait, mis peab olema peamine juurdepääsupunkt olemasolevale teabele ja haldusteabe veebilehtedele, 
mida liidu kodanikud võivad oma igapäevaelus vajada ning mis seetõttu peab olema paremini struktureeritud ja 
kasutajasõbralikum ning kohandatud mobiilsideseadmete jaoks; 
— täiendavad veebipõhised kanalid, nagu sotsiaalmeedia, blogid ja muud teise põlvkonna internetitehnoloogiad; 
— kontaktkeskus Europe Direct (00800-67891011); 
— liikmesriikides asuvate komisjoni esinduste veebilehed, multimeediatooted ja trükised; 
— pressiteated, andmebaasid jm teabe- ning teabevahetussüsteemid internetis (sealhulgas Rapid).  
Assigneering on ette nähtud ka: 
— Europa veebisaidi ühtsemaks muutmise, mobiilsideseadmete jaoks kohandamise, kasutajate vajadustele kesken- 
dumise ning muude veebipõhiste kanalite, nagu sotsiaalmeedia, blogide ja teise põlvkonna internetitehnoloogiate 
kasutamise professionaalsemaks muutmise rahastamiseks. See hõlmab igat liiki koolitus-, juhendamis- ja nõuande- 
teenuseid eri sidusrühmadele; 
— Europa veebisaidiga seotud veebimajutus- ja litsentsikulude katmiseks; 
— parimate tavade vahetamise, teadmussiirde ja professionaalsemaks muutmise toetamiseks, rahastades digitaalse 
kommunikatsiooni ekspertide ja selle valdkonna praktikute külaskäike;  L 51/1170  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 02  (jätkub)  
16 03 02 03  (jätkub)  
— teavituskampaaniate rahastamiseks, et hõlbustada juurdepääsu kõnealustele teabeallikatele ja eelkõige tagada Europe 
Directi teabekeskuse, üldise mitmekeelse liiduteemalise teavitusteenistuse toimimine; 
— selliste liidu tegevusega seotud kirjalike trükiste avaldamise kulude katmiseks, mis on mõeldud eri sihtrühmadele 
ning mida sageli jaotatakse detsentraliseeritud võrgustike kaudu. Kulud on seotud peamiselt järgmisega: 
— komisjoni esinduste trükised (infolehed ja perioodikaväljaanded): iga esindus annab välja üht või mitut 
väljaannet, mida jaotatakse edastavatele asutustele ning mis hõlmavad eri valdkondi (sotsiaal-, majandus- ja 
poliitilised küsimused); 
— Euroopa Liitu käsitleva baasteabe levitamine üldsuse seas (ka detsentraliseeritud võrgustike kaudu ning kõigis 
liidu ametlikes keeltes) peakontorite juhtimisel ning trükiste reklaamimine.  
Avaldamiskulud hõlmavad muu hulgas ettevalmistus- ja planeerimistööd (sealhulgas autoritasud), vabakutseliste 
toimetajate teenuseid, dokumentide kasutamist ja paljundamist, andmete ostmist või haldamist, toimetamist, tõlkimist, 
läbivaatamist (sealhulgas tekstide vastavuse kontroll), trükkimist, internetis või mõnes muus elektroonilises meedia- 
vormis avaldamist ning selliste trükiste jaotamist, säilitamist, levitamist ja reklaamimist.  
Assigneeringust võidakse katta ka hindamiskulud.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 10 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
16 03 02 04 Üldaruanne ja muud väljaanded  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 160 000  2 160 000  2 160 000  2 160 000  2 229 026,88  2 387 195,97  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sellise komisjoni ja liidu tegevust käsitleva materjali ning aluslepingutes sätestatud trükiste 
ja muude institutsiooniliste või viiteliste trükiste, nagu üldaruande mis tahes kujul avaldamise kulude katmiseks. 
Väljaanded võivad olla suunatud konkreetsetele rühmadele, nagu õpetajad, noored, arvamusliidrid või üldsus.  28.2.2017  ET L 51/1171 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 02  (jätkub)  
16 03 02 04  (jätkub)  
Avaldamiskulud hõlmavad muu hulgas ettevalmistus- ja planeerimistööd (sealhulgas autorilepingud), vabakutseliste 
toimetajate teenuseid, dokumentide kasutamist ja paljundamist, andmete ostmist või haldamist, toimetamist, tõlkimist, 
läbivaatamist (sealhulgas tekstide vastavuse kontroll), trükkimist, internetis või mõnes muus elektroonilises meedia- 
vormis avaldamist ning selliste dokumentide jaotamist, säilitamist, levitamist ja reklaami, kasutades muu hulgas puudega 
kodanikele juurdepääsetavaid formaate.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige artikli 249 lõige 2.  
16 03 02 05 Avaliku arvamuse analüüs  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
6 640 000  6 570 000  6 640 000  6 526 000  6 400 000,—  6 268 427,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud avaliku arvamuse suundumuste analüüsi kulude katmiseks; s.o analüüs eelkõige arvamus- 
küsitluste kaudu (nt Eurobaromeetri uuringud üldsuse hulgas, kiirküsitlused, telefoniküsitlused, teatavate elanikkonn- 
agruppide küsitlused teatavatel teemadel piirkondlikul, riigi või Euroopa tasandil või kvaliteediuuringud), samuti nende 
uuringute kvaliteedikontroll.  
Assigneeringust kaetakse ka kvalitatiivse meediaseire analüüsi ja hindamise kulud. Assigneeringust võib katta ka 
asjakohaste info- ja juhtimissüsteemide arendamise ja hooldusega seotud IT-kulud.  
Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  L 51/1172  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 04 Euroopa Ajaloo Maja  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 000 000  3 200 000  800 000  800 000  800 000,—  0,—  
Märkused  
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel sõlmitud teenustaseme kokkuleppele on assigneering ette nähtud 
komisjoni poolt Euroopa Ajaloo Majale antava rahalise toetuse tarbeks, millest kaetakse Euroopa Parlamendi tegevus- 
kulud, mis on seotud selliste näituste, ürituste ja töötubade korraldamisega, mis võimaldavad tänapäevaste näituste- ja 
dokumendikeskuste abil suurendada teadmisi Euroopa ajaloost, äratada uudishimu ajaloo vastu ja luua võimalusi selle 
üle arutleda.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 167.  
16 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
16 03 77 04 Katseprojekti „EuroGlobe“ lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1173 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
PEATÜKK 16 03 — TEABEVAHETUSMEETMED  (jätkub)  
16 03 77  (jätkub)  
16 03 77 05 Ettevalmistav tegevus — Veebitutvus Euroopaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  936 000  500 000  500 000  999 783,22  472 107,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
16 03 77 06 Katseprojekt — Euroopa Liidu lubadus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1174  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 16 — TEABEV AHETUS
 
JAOTIS 17  
TERVIS JA TOIDUOHUTUS  28.2.2017  ET L 51/1175 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 17 
TERVIS JA TOIDUOHUTUS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 01  TERVISE JA TOIDUOHUTUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  104 399 603  104 399 603  101 836 432  101 836 432  103 340 560,52  103 340 560,52  
17 03  RAHVATERVIS  203 947 000  202 972 000  204 953 000  216 341 000  231 229 399,28  215 206 915,63  
17 04  TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, 
LOOMADE TERVISHOID, 
LOOMADE HEAOLU JA TAIME- 
TERVIS  255 908 000  234 150 000  251 065 628  240 379 628  257 512 669,16  209 673 838,13  
Jaotis 17 — Kogusumma  564 254 603  541 521 603  557 855 060  558 557 060  592 082 628,96  528 221 314,28  L 51/1176  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
JAOTIS 17 
TERVIS JA TOIDUOHUTUS  
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
17 01  TERVISE JA TOIDUOHUTUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
17 01 01  Tervise ja toiduohutuse poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 72 294 157  69 805 129  70 432 258,86  97,42  
17 01 02  Tervise ja toiduohutuse poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
17 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 6 439 851  6 308 782  7 046 024,—  109,41  
17 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 7 854 304  7 996 482  7 603 711,60  96,81  
Artikkel 17 01 02 — Vahesumma  14 294 155  14 305 264  14 649 735,60  102,49  
17 01 03  Tervise ja toiduohutuse poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete, 
teenuste ja hoonete kulud ning 
nendega seotud kulud  
17 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 514 291  4 455 039  4 839 957,99  107,21  
17 01 03 03  Hooned ja nendega seotud kulud: 
Grange  5,2 4 918 000  4 892 000  4 871 202,65  99,05  
Artikkel 17 01 03 — Vahesumma  9 432 291  9 347 039  9 711 160,64  102,96  
17 01 04  Tervise ja toiduohutuse poliitika- 
valdkonna projektide ja 
programmide toetuskulud  
17 01 04 02  Programmi „Liidu kolmas tervise- 
valdkonna tegevusprogramm 
aastateks 2014–2020“ toetuskulud  3 1 500 000  1 500 000  1 546 663,89  103,11  28.2.2017  ET L 51/1177 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
17 01 04  (jätkub)  
17 01 04 03  Toidu- ja söödaohutuse, loomade 
tervise, loomade heaolu ja taime- 
tervise valdkonna toetuskulud  3 1 500 000  1 500 000  1 497 996,53  99,87  
Artikkel 17 01 04 — Vahesumma  3 000 000  3 000 000  3 044 660,42  101,49  
17 01 06  Rakendusametid  
17 01 06 02  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja 
Toiduküsimuste Rakendusamet — 
Programmist „Liidu kolmas tervise- 
valdkonna tegevusprogramm 
aastateks 2014–2020“ makstav 
rahaline toetus  3 4 209 000  4 209 000  4 332 745,—  102,94  
17 01 06 03  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja 
Toiduküsimuste Rakendusamet — 
Toidu- ja söödaohutuse, loomade 
tervishoiu, loomade heaolu ja 
taimetervise valdkonnas makstav 
rahaline toetus  3 1 170 000  1 170 000  1 170 000,—  100,00  
Artikkel 17 01 06 — Vahesumma  5 379 000  5 379 000  5 502 745,—  102,30  
Peatükk 17 01 — Kogusumma  104 399 603  101 836 432  103 340 560,52  98,99  
17 01 01 Tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
72 294 157  69 805 129  70 432 258,86  
17 01 02 Tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
17 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 439 851  6 308 782  7 046 024,—  
17 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 854 304  7 996 482  7 603 711,60  L 51/1178  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 03 Tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonete 
kulud ning nendega seotud kulud  
17 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 514 291  4 455 039  4 839 957,99  
17 01 03 03 Hooned ja nendega seotud kulud: Grange  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 918 000  4 892 000  4 871 202,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üür, maa üür ja nendega seotud munitsipaalmaksud ning konverentsiruumide, 
hoiupaikade, garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— hoonete ostmise või liisimisega seotud kulud; 
— hoonete ehitamine; 
— institutsiooni kasutuses olevate hoonete või hooneosade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— vee, gaasi, elektrienergia ja kütte eest makstavad tasud; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega ning maalri- ja remonttöödega ja töökodades kasutatavate materjalide ostmisega (lepinguid, mille 
väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja teinud kindlaks, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud; 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise ja täiustamise lepingute ning seadmete ostmisega seotud kulud;  28.2.2017  ET L 51/1179 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 03  (jätkub)  
17 01 03 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega seotud 
kulud; 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonetega seotud kulud, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hooldamise kulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud 
ja kommunaalteenuste (tänavate puhastamine ja hooldus, prügivedu jne) eest makstavad tasud; 
— ruumide suuremahulise remondi, sisustamise või ümberehitamisega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine, eelkõige: 
— mis tahes kujul (paberil, elektroonilistel andmekandjatel jne) dokumentide koostamiseks, taasesitamiseks ning 
arhiveerimiseks vajalikud seadmed (sh koopiamasinad); 
— audiovisuaal-, raamatukogu- ja suulise tõlke seadmed (sünkroontõlke kabiinid, kõrvaklapid, puldid jne); 
— köögisisustus ja toitlustusseadmed; 
— mitmesugused ehitustöökodades kasutatavad tööriistad; 
— puuetega ametnike jaoks vajalikud seadmed; 
— nimetatud seadmete kohta käivad uurimused, dokumentatsioon ja koolitus; 
— mööbli ostmine, üürimine, hooldus ja remont, eelkõige: 
— kontorimööbli ja eriotstarbelise mööbli, sh ergonoomilise mööbli, arhiiviriiulite jne ostmine; 
— vana ja katkise mööbli asendamine; 
— raamatukogude eritarvikud (kartoteegid, riiulid, kataloogisahtlid jne); 
— söökla- ja restoranisisustus; 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldamise ja remondi kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega 
pikendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja 
teinud kindlaks, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on 
sõlminud samasuguse lepingu);  L 51/1180  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 03  (jätkub)  
17 01 03 03  (jätkub)  
— sõidukite ostmine, üürimine, hooldus ja remont, eelkõige: 
— sõidukite ostmine, sealhulgas kõik sellega seotud kulud; 
— sõidukite asendamine juhul, kui asendamist tingiv kilometraaž täitub eelarveaasta jooksul; 
— kulud, mis on seotud autode lühi- või pikaajalise üürimisega juhul, kui nõudlus ületab sõidukipargi võimsuse; 
— ametiautode hoolduse, remondi ja kindlustamisega seotud kulud (kütus, määrdeained, rehvid, sisekummid, 
mitmesugused tarvikud, tagavaraosad, tööriistad jne), sealhulgas iga-aastane riiklik sõidukite ülevaatus; 
— mitmesugused kindlustuslepingud (eelkõige vastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu) ning tasumisele 
kuuluvad riiklikud maksud ja kindlustuskulud; 
— töövahenditega seotud kulud, eelkõige: 
— portjeede ja autojuhtide vormirõivaste ostmine; 
— töökodade personali töörõivaste ostmise ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud töötajatele, kes 
vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaselt vajalikuks osutuda võivate seadmete ostmine või nendega 
seotud kulude hüvitamine; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— muud tegevuskulud, nt: 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus, 
ning andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokument- 
atsioon, paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või 
liisimine; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja 
digitaalsed koopiamasinad) ost, üürimine või liisimine; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlusseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud;  28.2.2017  ET L 51/1181 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 03  (jätkub)  
17 01 03 03  (jätkub)  
— restoranide, kohvikute ning sööklate tegevusega seotud kulud, eelkõige seadmete hoolduse ja mitmesuguste 
tarvikute ostmisega seotud kulud, seadmete jooksva väljavahetamise ja uuendamisega seotud kulud, ning 
seadmete väljavahetamise ja uuendamisega seotud suuremahulised kulud, mida tuleb selgelt eristada seadmete 
ja tarvikute jooksva väljavahetamise, remondi ja uuendamise kuludest; 
— kulud, mis on seotud abonementide ostmise, elektrooniliste teabeteenuste ja asutuseväliste andmebaaside 
kasutamise ning elektrooniliste andmekandjate soetamisega (CD-ROMid jne); 
— sellise teabe kasutamiseks vajalik koolitus ja kasutajatugi; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ja trükikodade tarvikute ning institutsioonivälistelt teenusepakkujatelt trüki- 
teenuste ostmisega seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete posti- ja kättetoimetamistasud, õhu-, mere- või raudteepostiga 
saadetud posti- ja muude pakkide eest makstavad tasud ning komisjoni siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— litsentsid, kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, teleks, telegraaf, televisioon, tele- ja videokonverentsid) 
abonementmaksud ja nende teenustega seotud kulud, andmesidevõrkude, telemaatikateenuste ja muu sellisega 
seotud kulud ning telefonikataloogide ostuga seotud kulud; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinidega seotud 
kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja sellega seotud kulud ning muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud 
üldhuvitoimingud, üldine arvutikoolitus, paberil ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokument- 
atsiooni abonemendid jne, teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikme- 
maksud jne, arvutiseadmete ja tarkvaraga seotud turvalisuse ja kvaliteedi tagamise uuringud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/1182  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 04 Tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna projektide ja programmide toetuskulud  
17 01 04 02 Programmi „Liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020“ toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 500 000  1 500 000  1 546 663,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses 
osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorralduskuludeks 
ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 17 03.  
17 01 04 03 Toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 500 000  1 500 000  1 497 996,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nimetatud valdkonna programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, 
jälgimise, hindamise, auditeerimise ja kontrolliga seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, mis on seotud teadusuur- 
ingute, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavuta- 
misega või käesolevas punktis nimetatud meetmetega.  28.2.2017  ET L 51/1183 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 04  (jätkub)  
17 01 04 03  (jätkub)  
Lisaks on assigneering ette nähtud liikmesriikide poolt vastavate õiguslikus aluses ette nähtud sätete kohaselt esitatud 
nõuete auditeerimisega seotud haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 17 04.  
17 01 06 Rakendusametid  
17 01 06 02 Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet — Programmist „Liidu kolmas tervisevaldkonna 
tegevusprogramm aastateks 2014–2020“ makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 209 000  4 209 000  4 332 745,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rakendusameti personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud ameti tegevusega 
kolmanda terviseprogrammi (2014–2020) meetmete haldamisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses 
osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorralduskuludeks 
ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  L 51/1184  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 06  (jätkub)  
17 01 06 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 282/2014, 11. märts 2014, millega luuakse liidu kolmas tervise- 
valdkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1350/2007/EÜ (ELT L 86, 
21.3.2014, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).  
Komisjoni otsus C(2013) 9505, 20. detsember 2013, millega Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile 
delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid tarbija-, tervise- ja toiduküsimuste 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  
17 01 06 03 Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet — Toidu- ja söödaohutuse, loomade tervishoiu, 
loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas makstav rahaline toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 170 000  1 170 000  1 170 000,—  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse rakendusameti personali- ja halduskulude jaoks määratud toetust, mida antakse liidu 
koolitusstrateegia raames toidu- ja söödaalaste õigusnormide, loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade 
ning taimi käsitlevate eeskirjade valdkonnas, mis on seotud ameti tegevusega toidu- ja söödaalaste õigusnormide, 
loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade ning taimi käsitlevate eeskirjade valdkonna meetmete 
haldamisel.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses 
osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorralduskuludeks 
ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ, 8. mai 2000, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse 
sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1185 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 01 — TERVISE JA TOIDUOHUTUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
17 01 06  (jätkub)  
17 01 06 03  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse 
sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrol- 
limise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1), eriti selle artikkel 51.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  
Vt peatükk 17 04.  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).  
Komisjoni otsus C(2013) 9505, 20. detsember 2013, millega Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile 
delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid tarbija-, tervise- ja toiduküsimuste 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  L 51/1186  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 03  RAHVATERVIS  
17 03 01  Liidu kolmas tervisevaldkonna 
tegevusprogramm aastateks 
2014–2020  3 58 820 000  46 000 000  56 451 000  48 500 000  55 989 006,37  22 600 369,01  49,13  
17 03 10  Haiguste Ennetamise ja Tõrje 
Euroopa Keskus  3 51 687 000  51 687 000  53 683 000  53 683 000  58 451 950,—  58 451 950,—  113,09  
17 03 11  Euroopa Toiduohutusamet  3 76 595 000  77 795 000  76 244 000  76 075 000  79 576 560,48  78 032 400,—  100,31  
17 03 12  Euroopa Ravimiamet  
17 03 12 01  Liidu toetus Euroopa Ravi- 
miametile  3 2 438 000  2 438 000  4 603 000  4 603 000  20 722 422,43  20 722 422,43  849,98  
17 03 12 02  Eritoetus harva kasutatavate 
ravimite jaoks  3 13 687 000  13 687 000  9 972 000  9 972 000  13 228 960,—  13 212 250,—  96,53  
Artikkel 17 03 12 — Vahesumma  16 125 000  16 125 000  14 575 000  14 575 000  33 951 382,43  33 934 672,43  210,45  
17 03 13  Rahvusvahelised kokkulepped 
ja kuulumine rahvusvahel- 
istesse organisatsioonidesse 
rahvatervise ja tubakatoodete 
tarbimise piiramise küsimustes  4 220 000  220 000  200 000  200 000  210 000,—  132 690,30  60,31  
17 03 51  Rahvaterviseprogrammide 
täitmine  3 p.m.  6 000 000  p.m.  16 000 000  500,—  18 914 100,30  315,24  
17 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
17 03 77 03  Katseprojekt — Puu- ja 
köögivilja tarbimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  350 000  0,—  245 967,—  
17 03 77 04  Katseprojekt — Tervislik 
toitumine: esimesed eluaastad ja 
vananev rahvastik  2 p.m.  350 000  p.m.  300 000  0,—  303 725,89  86,78  28.2.2017  ET L 51/1187 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 05  Katseprojekt — 2. tüübi 
diabeedi ärahoidmise tule- 
muslike strateegiate väljatöö- 
tamine ja rakendamine  2 p.m.  400 000  p.m.  400 000  0,—  293 138,40  73,28  
17 03 77 06  Ettevalmistav tegevus — Ravi- 
miresistentsus: antibiootikumide 
laialdase ja tarbetu kasutamise 
põhjuste uurimine  2 p.m.  p.m.  p.m.  320 000  0,—  288 277,20  
17 03 77 07  Ettevalmistav tegevus — Liidu 
ekspertide võrgustiku loomine 
psühholoogiliste probleemide all 
kannatavatele noortele mõeldud 
hoolde valdkonnas  3 p.m.  p.m.  p.m.  400 000  0,—  299 528,—  
17 03 77 08  Katseprojekt — Autismi 
levimuse Euroopa protokoll 
autismispektri häirete varaseks 
avastamiseks Euroopas  3 p.m.  600 000  p.m.  630 000  0,—  418 802,20  69,80  
17 03 77 09  Katseprojekt — Enesehooldus- 
süsteemide edendamine liidus  3 p.m.  200 000  p.m.  600 000  0,—  411 418,40  205,71  
17 03 77 10  Katseprojekt — Euroopas 
südame koronaartõve puhul 
valitsevad soolised mehhanismid  3 p.m.  350 000  p.m.  297 000  0,—  265 170,—  75,76  
17 03 77 11  Ettevalmistav tegevus — Puu- ja 
köögivilja tarbimine  2 p.m.  450 000  p.m.  225 000  0,—  0,—  0  
17 03 77 12  Katseprojekt — Tervisealase 
ebavõrdsuse vähendamine: asja- 
tundlikkuse arendamine ja 
meetmete hindamine  2 p.m.  290 000  p.m.  450 000  0,—  0,—  0  
17 03 77 13  Katseprojekt — Tõenduspõhiste 
strateegiate arendamine tõrjutud 
ja kaitsetute isikute tervise 
parandamiseks  2 p.m.  200 000  p.m.  300 000  0,—  0,—  0  
17 03 77 14  Ettevalmistav meede — Tervislik 
toitumine: esimesed eluaastad ja 
vananev rahvastik  2 p.m.  p.m.  p.m.  100 000  0,—  0,—  L 51/1188  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 03 77 15  Ettevalmistav meede — Üleeu- 
roopaline uuring epilepsia teki- 
tatava koormuse ja sellega kaas- 
nevate kulude kohta  3 p.m.  p.m.  p.m.  246 000  0,—  614 706,50  
17 03 77 16  Katseprojekt — Neeruhaiguse 
eri ravimeetodite ning elundi- 
doonorluse ja -siirdamise tavade 
mõju tervishoiukuludele ja 
patsientide ravitulemustele  3 p.m.  300 000  p.m.  300 000  1 000 000,—  0,—  0  
17 03 77 17  Katseprojekt — Platvorm elun- 
didoonorluse edendamiseks 
Euroopa Liidus ja selle 
naabruses asuvates riikides: 
Eudonorg 2015-2016  3 p.m.  180 000  p.m.  180 000  600 000,—  0,—  0  
17 03 77 18  Katseprojekt — LGBTI-inimeste 
tervisealase ebavõrdsuse vähen- 
damine  3 p.m.  135 000  p.m.  135 000  450 000,—  0,—  0  
17 03 77 19  Katseprojekt — Tervishoiu 
kättesaadavus maapiirkondades  3 p.m.  300 000  p.m.  300 000  1 000 000,—  0,—  0  
17 03 77 20  Katseprojekt — Haruldaste 
kaasasündinud väärarengute 
registri loomine (harvikhaiguste 
registri osana), kasutades Poola 
kaasasündinud väärarengute 
registri struktuuri, ülesehitust ja 
kogemusi  3 p.m.  30 000  100 000  50 000  
17 03 77 21  Katseprojekt — Alkoholipro- 
bleemiga võitlevate naiste 
toetamine, et vähendada riske, 
eelkõige raseduse ajal  3 p.m.  105 000  350 000  150 000  
17 03 77 22  Katseprojekt — MentALLY  3 p.m.  120 000  400 000  200 000  
17 03 77 23  Katseprojekt — Rasked psüühi- 
kahäired ja vägivalla oht: ravi- 
viisid ja tõhusad ravistrateegiad  3 p.m.  360 000  1 200 000  500 000  28.2.2017  ET L 51/1189 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 03 77 24  Katseprojekt — Tervishoiu- 
teenuste kättesaadavuse 
õiglasem ja tulemuslikum 
mõõtmine liidus, et edendada 
koostööd ja oskusteabe 
edasiandmist  3 p.m.  75 000  250 000  125 000  
17 03 77 25  Katseprojekt — Integrate: inte- 
greeritud strateegiate väljatöö- 
tamine krooniliste ja reumaa- 
tiliste haiguste jälgimiseks ja 
raviks: kvaliteedinäitajate ja 
patsiendi enda hinnangul 
põhinevate tulemuste roll lisaks 
arsti hinnangule haiguse 
aktiivsuse ja selle tekitatava 
kahju kohta  3 p.m.  150 000  500 000  250 000  
17 03 77 26  Katseprojekt — Esmast ennetust 
käsitlevad kursused suurema 
rinnavähiriskiga piirkondades 
elavatele tüdrukutele  3 p.m.  150 000  500 000  250 000  
17 03 77 27  Katseprojekt — Toidu ümber- 
jaotamine  3 p.m.  150 000  500 000  250 000  
17 03 77 28  Katseprojekt — „Rare 2030“ – 
osalusmeetodil tehtav tuleviku- 
uuring harvikhaigusi puudutava 
poliitika kujundamiseks  3 500 000  250 000  
Artikkel 17 03 77 — Vahesumma  500 000  5 145 000  3 800 000  7 308 000  3 050 000,—  3 140 733,59  61,04  
Peatükk 17 03 — Kogusumma  203 947 000  202 972 000  204 953 000  216 341 000  231 229 399,28  215 206 915,63  106,03  
17 03 01 Liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
58 820 000  46 000 000  56 451 000  48 500 000  55 989 006,37  22 600 369,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud mitmeaastase terviseprogrammi (2014–2020) 
eesmärkide saavutamisega  
Programmi üldeesmärgid on täiendada ja toetada liikmesriikide poliitikat ning anda sellele lisaväärtust eesmärgiga 
parandada liidu kodanike tervist ja vähendada tervishoius esinevat ebavõrdsust, edendades tervishoidu, soodustades 
tervishoius innovatsiooni, parandades tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust ja kaitstes liidu kodanikke tõsiste piiriüleste 
terviseohtude eest.  
Terviseprogrammil (2014–2020) on neli erieesmärki: 
— rahvatervisealase suutlikkuse arendamine ning panustamine innovaatilistesse, tõhusatesse ja jätkusuutlikesse tervis- 
hoiusüsteemidesse: määrata liidu tasandil kindlaks ja töötada välja vahendid ja mehhanismid, mille abil tulla toime 
ressursside – nii inimeste kui ka rahaliste vahendite – puudusega ning aidata kaasa innovatsiooni vabatahtlikule 
edendamisele rahvatervisealastes sekkumis- ja ennetusstrateegiates;  L 51/1190  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 01  (jätkub)  
— paremate ja ohutumate tervishoiuteenuste laialdasem kättesaadavus kodanike jaoks: parandada meditsiinilise 
oskusteabe ja konkreetseid haigusi käsitleva teabe kättesaadavust ka väljaspool riigipiire, hõlbustada teadusuuringute 
tulemuste rakendamist, ning töötada välja vahendid tervishoiu kvaliteedi ja patsientide ohutuse parandamiseks, muu 
hulgas tervisealase teadlikkuse parandamisele kaasa aitamise abil; 
— tervise, sh vaimse tervise (eelkõige noorte puhul) edendamine, haiguste ärahoidmine ja tervislikke eluviise soosiva 
keskkonna loomine: teha kindlaks, millised on tõenduspõhised head tavad kulutõhusate meetmete võtmisel haiguste 
ärahoidmiseks ning tervise edendamiseks, neid tavasid levitada ja edendada nende kasutuselevõttu, käsitledes 
eelkõige peamisi eluviisipõhiseid riskitegureid, keskendudes sealjuures liidu lisaväärtusele; 
— kodanike kaitse tõsiste piiriüleste terviseohtude eest: määrata kindlaks ja töötada välja ühtsed lähenemisviisid 
tervisega seotud hädaolukordadeks ettevalmistumise ja kooskõlastamise parandamisel ning edendada nende raken- 
damist.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 282/2014, 11. märts 2014, millega luuakse liidu kolmas tervise- 
valdkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1350/2007/EÜ (ELT L 86, 
21.3.2014, lk 1).  
17 03 10 Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
51 687 000  51 687 000  53 683 000  53 683 000  58 451 950,—  58 451 950,—  28.2.2017  ET L 51/1191 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 10  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud keskuse personali- ja juhtimiskulude katmiseks. Jaotis 1 käsitleb eelkõige koosseisuliste 
töötajate ja lähetatud ekspertide palgakulusid ning värbamise, ajutiste teenuste, töötajate koolituse ja lähetustega seotud 
kulusid. Jaotis 2 „Kulud“ käsitleb Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse kontoriruumide üürimist, nende 
sisustamist, teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, tehnilisi installatsioone, logistikat ning muid halduskulusid.  
Assigneering on samuti ette nähtud järgmiste sihtvaldkondade tegevuskulude katmiseks: 
— nakkushaiguste järelevalve parandamine liikmesriikides; 
— liikmesriikide- ja komisjonipoolse teadusliku toetuse tugevdamine; 
— ühenduse valmisoleku parandamine nakkushaigustest, eriti B-hepatiidist, tulenevate esile kerkivate ohtude suhtes, 
kaasa arvatud bioloogiliste mõjurite ja tundmatu päritoluga haiguste tahtlikust keskkonda viimisest tulenevate 
ohtude suhtes, ning reageerimistegevuse koordineerimine; 
— liikmesriikide sellekohane võimekuse suurendamine koolituse teel; 
— teabe edastamine ja partnerlussidemete loomine.  
Sellest assigneeringust kaetakse ka erakorralise vahendi (nn hädaabimeetmete keskus) hooldamine, millega antakse 
keskusele nakkushaiguste või muude tundmatu päritoluga haiguste suurte puhangute korral sidusühendus liikmesriikide 
nakkushaiguskeskuste ja tugilaboritega.  
Keskus peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaigu- 
tamisest.  
Keskuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 56 766 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 5 079 000 euro suurune summa 
on lisatud eelarvesse kantud 51 687 000 euro suurusele summale.  L 51/1192  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 10  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004, 21. aprill 2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja 
tõrje Euroopa keskus (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1).  
17 03 11 Euroopa Toiduohutusamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
76 595 000  77 795 000  76 244 000  76 075 000  79 576 560,48  78 032 400,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud toiduohutusameti personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga seotud 
tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
See hõlmab eelkõige järgmist: 
— kulud, mis on seotud teaduskomitee, teadlasrühmade, töörühmade, nõuandefoorumi ja juhatuse koosolekute ning 
huvitatud isikute ja teadusvaldkonna koostööpartnerite kohtumiste korraldamisega; 
— kulud, mis on seotud teaduslike arvamuste koostamisega, mille puhul kasutatakse välisressursse (lepingud ja 
subsiidiumid); 
— kulud, mis on seotud andmekogumisvõrkude loomise ja olemasolevate infosüsteemide integreerimisega; 
— kulud, mis on seotud komisjoni teadusliku või tehnilise abistamisega (artikkel 31); 
— logistiliste toetusmeetmete kindlaksmääramisega seotud kulud; 
— tehnilise ja teadusliku koostööga seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud teaduslike arvamuste levitamisega; 
— kommunikatsiooniga seotud kulud.  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  28.2.2017  ET L 51/1193 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 11  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 77 333 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 738 000 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 76 595 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste 
õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega 
seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).  
17 03 12 Euroopa Ravimiamet  
17 03 12 01 Liidu toetus Euroopa Ravimiametile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 438 000  2 438 000  4 603 000  4 603 000  20 722 422,43  20 722 422,43  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ravimiameti personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning ameti tööprogrammiga seotud 
tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks nende ülesannete täitmisel, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 artikliga 57.  
Ravimiamet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelistest assigneeringute 
ümberpaigutamistest.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 51/1194  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 12  (jätkub)  
17 03 12 01  (jätkub)  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 15 204 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 12 766 000 euro suurune 
summa on lisatud eelarvesse kantud 2 438 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 297/95, 10. veebruar 1995, Euroopa Ravimihindamisametile makstavate lõivude kohta 
(EÜT L 35, 15.2.1995, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 141/2000, 16. detsember 1999, harva kasutatavate ravimite kohta 
(EÜT L 18, 22.1.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 
30.4.2004, lk 1) (asendab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2309/93).  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ, 6. november 2001, veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse 
eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid 
käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 2049/2005, 15. detsember 2005, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) nr 726/2004 mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt Euroopa ravimiametile 
lõivu maksmise ja Euroopa Ravimiametilt haldusabi saamise eeskirjad (ELT L 329, 16.12.2005, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1901/2006, 12. detsember 2006, pediaatrias kasutatavate ravimite 
ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 
muutmise kohta (ELT L 378, 27.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1394/2007, 13. november 2007, uudsete ravimite ning direktiivi 
2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (ELT L 324, 10.12.2007, lk 121).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1234/2008, 24. november 2008, mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate 
ravimite müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist (ELT L 334, 12.12.2008, lk 7).  28.2.2017  ET L 51/1195 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 12  (jätkub)  
17 03 12 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused 
farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ 
ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1235/2010, 15. detsember 2010, millega muudetakse inimtervishoius 
kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet, ning määrust (EÜ) 
nr 1394/2007 uudsete ravimite kohta (ELT L 348, 31.12.2010, lk 1).  
17 03 12 02 Eritoetus harva kasutatavate ravimite jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 687 000  13 687 000  9 972 000  9 972 000  13 228 960,—  13 212 250,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse määruse (EÜ) nr 141/2000 artiklis 7 sätestatud spetsiaalne summa, mis erineb määruse (EÜ) 
nr 726/2004 artiklis 67 sätestatust. Amet kasutab seda summat ainult selleks, et hüvitada täielik või osaline loobumine 
harva kasutatava ravimi eest tasumisele kuuluvate summade sissenõudmisest.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 297/95, 10. veebruar 1995, Euroopa Ravimihindamisametile makstavate lõivude kohta 
(EÜT L 35, 15.2.1995, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 141/2000, 16. detsember 1999, harva kasutatavate ravimite kohta 
(EÜT L 18, 22.1.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 
30.4.2004, lk 1).  L 51/1196  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 13 Rahvusvahelised kokkulepped ja kuulumine rahvusvahelistesse organisatsioonidesse rahvatervise ja tubakatoodete 
tarbimise piiramise küsimustes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
220 000  220 000  200 000  200 000  210 000,—  132 690,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu osalust Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise 
piiramist käsitlevas raamkonventsioonis, mille ühendus ratifitseeris ja milles liit on osaline.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2004/513/EÜ, 2. juuni 2004, Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist 
käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 8).  
17 03 51 Rahvaterviseprogrammide täitmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  6 000 000  p.m.  16 000 000  500,—  18 914 100,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kohustuste katmiseks, mis põhinevad otsustel nr 1786/2002/EÜ ja nr 
1350/2007/EÜ.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2017  ET L 51/1197 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 51  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1786/2002/EÜ, 23. september 2002, millega võetakse vastu ühenduse 
tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1350/2007/EÜ, 23. oktoober 2007, millega kehtestatakse ühenduse teine 
tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (ELT L 301, 20.11.2007, lk 3).  
17 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
17 03 77 03 Katseprojekt — Puu- ja köögivilja tarbimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  350 000  0,—  245 967,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 04 Katseprojekt — Tervislik toitumine: esimesed eluaastad ja vananev rahvastik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  p.m.  300 000  0,—  303 725,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/1198  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 05 Katseprojekt — 2. tüübi diabeedi ärahoidmise tulemuslike strateegiate väljatöötamine ja rakendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  p.m.  400 000  0,—  293 138,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 06 Ettevalmistav tegevus — Ravimiresistentsus: antibiootikumide laialdase ja tarbetu kasutamise põhjuste uurimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  320 000  0,—  288 277,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2017  ET L 51/1199 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 06  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 07 Ettevalmistav tegevus — Liidu ekspertide võrgustiku loomine psühholoogiliste probleemide all kannatavatele noortele  
mõeldud hoolde valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  400 000  0,—  299 528,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 08 Katseprojekt — Autismi levimuse Euroopa protokoll autismispektri häirete varaseks avastamiseks Euroopas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  600 000  p.m.  630 000  0,—  418 802,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/1200  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 08  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 09 Katseprojekt — Enesehooldussüsteemide edendamine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  200 000  p.m.  600 000  0,—  411 418,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 10 Katseprojekt — Euroopas südame koronaartõve puhul valitsevad soolised mehhanismid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  350 000  p.m.  297 000  0,—  265 170,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  28.2.2017  ET L 51/1201 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 10  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 11 Ettevalmistav tegevus — Puu- ja köögivilja tarbimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  450 000  p.m.  225 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 12 Katseprojekt — Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine: asjatundlikkuse arendamine ja meetmete hindamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  290 000  p.m.  450 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/1202  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 13 Katseprojekt — Tõenduspõhiste strateegiate arendamine tõrjutud ja kaitsetute isikute tervise parandamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  200 000  p.m.  300 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 14 Ettevalmistav meede — Tervislik toitumine: esimesed eluaastad ja vananev rahvastik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  100 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2017  ET L 51/1203 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 14  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 15 Ettevalmistav meede — Üleeuroopaline uuring epilepsia tekitatava koormuse ja sellega kaasnevate kulude kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  246 000  0,—  614 706,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast tegevusest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 16 Katseprojekt — Neeruhaiguse eri ravimeetodite ning elundidoonorluse ja -siirdamise tavade mõju tervishoiukuludele j a 
patsientide ravitulemustele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  300 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 51/1204  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 16  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 17 Katseprojekt — Platvorm elundidoonorluse edendamiseks Euroopa Liidus ja selle naabruses asuvates riikides: Eudonorg  
2015-2016  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  180 000  p.m.  180 000  600 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 18 Katseprojekt — LGBTI-inimeste tervisealase ebavõrdsuse vähendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  135 000  p.m.  135 000  450 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2017  ET L 51/1205 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 18  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 19 Katseprojekt — Tervishoiu kättesaadavus maapiirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  300 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 20 Katseprojekt — Haruldaste kaasasündinud väärarengute registri loomine (harvikhaiguste registri osana), kasutades Po ola 
kaasasündinud väärarengute registri struktuuri, ülesehitust ja kogemusi  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  30 000  100 000  50 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Harvikhaigused (neist 85 % on geneetilised) on eluohtlikud või kroonilised invaliidsust põhjustavad haigused, millest 
kõiki esineb harva (vähem kui viis juhtumit 10 000 inimese kohta). Hinnanguliselt on tänapäeval 5 000 kuni 8 000 
harvikhaigust, mis puudutavad 6–8 % kogu elanikkonnast (27–36 miljonit inimest liidus).  L 51/1206  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 20  (jätkub)  
Umbes 20–25 % harvikhaigustest moodustavad haruldased kaasasündinud väärarengud (üksikjuhtumid või liitvää- 
rarengud, sh väärarengusündroomid).  
Eurocat on viinud oma andmebaasid ja haldusstruktuurid Ispra Teadusuuringute Ühiskeskusesse, kus asub harvik- 
haiguste platvorm. Väärarengute registrite ühendamine haruldasi väärarenguid hõlmavaks harvikhaiguste registriks 
(üksikjuhtumid või liitväärarengud, sh haruldased väärarengusündroomid) eeldab siiski sihipärast tegevust ja täiendava 
teabe kogumist. Seda on vaja teha liikmesriigi tasandil ja selleks on vaja täiendavaid ressursse. Katseprojekti eesmärk on 
järgmine: luua haruldaste kaasasündinud väärarengute register (harvikhaiguste registri osana), kasutades Poola 
kaasasündinud väärarengute registri struktuuri, ülesehitust ja kogemusi. Kui see mudel osutub edukaks, saab seda 
rakendada ka teistes liikmesriikides.  
Katseprojekt täiendab JRC-SANTE arendatavat harvikhaiguste registreerimise liidu platvormi, et pakkuda kogu Euroopas 
ühist juurdepääsupunkti andmete kogumiseks harvikhaiguste kohta. Katseprojektiga aidatakse ajakohastada poliitika 
seisukohast asjakohaseid ja teaduslikult põhjendatud rahvatervise näitajaid ja teavitatakse teisi liikmesriike sellest, kuidas 
arendada välja riiklik harvikhaiguste registreerimise süsteem, võttes aluseks kaasasündinud väärarenguid käsitlevad 
olemasolevad registrid.  
Ülesanded  
— Kasutada Poola kaasasündinud väärarengute registri platvormi, et koostada rahvatervise näitajad harvikhaiguste 
erirühma – haruldaste väärarengute – jaoks (üksikjuhtumid ja haruldased väärarengusündroomid – umbes 20–25 % 
kõigist harvikhaigustest). 
— Koostada levimusandmed ja seirearuanne (sh vajaduse korral suundumused ja haiguspuhangud) valitud harvik- 
haiguste rühma kohta Poolas.  
Meetodid  
Poola kaasasündinud väärarengute register on olnud suurepärane mudel selleks, et uurida, kas kaasasündinud 
väärarengute registrit saab laiendada harvikhaiguste registriks. Poola kaasasündinud väärarengute registri keskses 
töörühmas töötab kümme kogenud kliinilist geneetikut ja selle eksperditeadmisi saab asjaomasele projektile kohaldada. 
Poola kaasasündinud väärarengute register teeb koostööd kõigi Poola geneetikakliinikutega ja rohkem kui 1 500 
kliiniku, osakonna ja ambulatoorse ravi üksusega kogu Poolas. Selleks et laiendada Poola kaasasündinud väärarengute 
register harvikhaiguste registriks, kogutakse ja analüüsitakse täiendavaid andmeid. Alustatakse koostööd patsientide 
ühingutega.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 21 Katseprojekt — Alkoholiprobleemiga võitlevate naiste toetamine, et vähendada riske, eelkõige raseduse ajal  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  105 000  350 000  150 000  28.2.2017  ET L 51/1207 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 21  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekti eesmärk on ehitada üles tugistruktuur konkreetselt naistele, eelkõige rasedatele naistele. Projekti eesmärk 
on vähendada nende laste arvu, kes puutuvad emakas kokku alkoholiga või kannatavad loote alkoholisündroomi all, 
võttes selleks praktilisi meetmeid, nt saates alkoholiprobleemiga naised ennetustöö spetsialistide juurde, kooskõlastades 
tugimeetmeid, luues arutelurühmasid spetsiaalselt naiste jaoks, andes perekondadele tuge mitteametlike kohtumiste 
käigus nende ja tervishoiutöötajate vahel ning julgustades naiste vabatahtlikku osalemist esmases ennetustöös.  
Raskustesse sattunud naistega kontakti saavutamise, nende omavahelise tutvustamise, neile meditsiinilise ja sotsiaaltoe 
andmise ning perekondade kaasamisega püütakse tugistruktuuri abil saavutada see, et naised võtavad endale kindla 
kohustuse lasta sõltuvust ravida, ka pakutakse neile spetsiaalset, mitmekülgset ja kooskõlastatud hoolduspaketti 
tervishoiutöötajate järelevalve all.  
Taustteave  
Sünnieelne kokkupuude alkoholiga ja sellest tingitud sotsiaalsed probleemid on äärmiselt tõsine rahvatervise probleem. 
Loote alkoholisündroomi määr Euroopas tervikuna on 1–2 % elussündidest, kusjuures mõnes kogukonnas (Itaalias, 
Horvaatias ja Réunionis) on see üle 4 %. Hinnanguliselt 1 % nende 20 % teadaolevalt raseduse ajal alkoholi tarvitavate 
naiste lastest kannatavad probleemide all, mida pärast sünnitust sageli ei märgata.  
Naiste probleemne alkoholitarbimine ja noorte joomingud on kõigis liikmesriikides sagenemas, millega kasvavad 
alkoholi kuritarvitamisega seonduvad ohud. Sellele olukorrale reageerimiseks võttis Euroopa Parlament 29. aprillil 
2015 vastu resolutsiooni, milles kutsus komisjoni üles koostama uue Euroopa alkoholistrateegia (vastuvõetud tekstid, 
P8_TA(2015) 174).  
Paljudes kohtades on naiste alkoholitarbimine endiselt tabu ja alkoholi tarbivaid naisi häbimärgistatakse. Süüdistatakse 
joojat, mitte jooki. Alkoholismi all kannatav ema on topeltsüüdlane, esiteks oma sõltuvuse tõttu ja teiseks seetõttu, et 
teda peetakse halvaks emaks, kelle lapsed võidakse paigutada hooldusasutusse. Kogemused näitavad, et alkoholipro- 
bleemiga võitlevad naised suure tõenäosusega ei pöördu ametliku toetuse ja sõltuvusravi teenuste saamiseks. Seetõttu 
tuleb mõelda, mis takistab neid naisi ravile tulemast, ka tuleb neid toetada ja võimaldada vajadusel järelmeetmeid.  
Ohustatud isikute väljaselgitamine võimalikult varases eas ja neile asjakohaste meditsiini- ja parameditsiiniteenuste ning 
sotsiaalse, haridus- ja tööalase toe võimaldamine on keskse tähtsusega mitte ainult kõigile elus tegelike võimaluste 
andmiseks, vaid ka arvestades tegevusetuse majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi. Esmase tähtsusega peab olema 
alkoholiprobleemi väljaselgitamine raseduse võimalikult varases etapis – ja ideaaljuhul enne seda –, et oleks võimalik 
aidata naisel alkoholitarbimine lõpetada.  
Kuigi enamikus Euroopa riikides on kõrgetasemeline sõltuvusravi kättesaadav, ei ole seda kohandatud alkoholipro- 
bleemiga võitlevate naiste erivajadustele. Sellised naised vajavad kedagi, kes on valmis neid ära kuulama, kes võtab neid 
tõsiselt, kes rahustab neid ja pakub neile tuge ilma eraellu sekkumata.  L 51/1208  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 21  (jätkub)  
Eesmärgid  
Katseprojekti eesmärk on näidata vajadust selle valdkonna tugistruktuuride järele ning nende teostatavust. Katsepro- 
jektist võiks edaspidi saada ettevalmistav meede, millest seejärel võiks saada alus Euroopa programmile, millega 
käsitletakse sünnituseelsest alkoholiga kokkupuutumisest tulenevaid probleeme. Katseprojekti tuleb viia ellu samal ajal 
WHO vastava valdkonna meetmetega ja neid täiendades ning selle koostamisel tuleb arvestada noorte alkoholitarbimist 
ja joominguid käsitleva Euroopa tegevuskava tulemuste ning järeldustega.  
Hindamine  
Katseprojekti hinnatakse selle kaheaastase tegevusaja jooksul pidevalt. Hinnangu andmisel keskendutakse mitmele 
näitajale (osalevate naiste arv, taotluste arv, riski vähendamine jne) ning sellele, kas projekt annab oodatud tulemusi.  
Eelarve  
Eelarvest rahastatakse projekti materjale (seadmeid ja varustust), asjaomaste tervishoiutöötajate töötasu ning vajalikke 
reklaamikulusid.  
Elluviimise koht  
Katseprojekt tuleks viia ellu ühes liidu piirkonnas ja laiendada seda siis muudele liidu piirkondadele üleeuroopalise 
programmi raames, milles käsitletakse sünnieelsest alkoholiga kokkupuutumisest tulenevaid probleeme. Projekt seos- 
tatakse piirkondlike tugistruktuuridega, mis võimaldab koondada teabe ning parimad tavad.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 22 Katseprojekt — MentALLY  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  120 000  400 000  200 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2017  ET L 51/1209 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 22  (jätkub)  
Katseprojektiga MentALLY pakutakse tõenduspõhiseid ja praktikast lähtuvaid teadmisi, et liikuda Euroopa parema 
vaimse tervishoiu poole, millega tegelevad pädevad, analüüsivad vastava valdkonna töötajad, kes teevad tulemuslikku 
koostööd niisuguse hästi organiseeritud vaimse tervishoiu süsteemi harudes ja nende vahel, mis võimaldab ravida kõiki, 
kes ravi vajavad. Niisugune liikumisprotsess on vajalik. Vaimse tervise probleemid on Euroopas väga sagedased, kuid 
pakutavad ravivõimalused ei ole neile ilmselgelt vastavad. Ravi on puudulik, sest pooled vaimse tervise probleemidega 
inimestest ei saa vajalikku professionaalset abi. Riskitakse probleemide süvenemisega ja sellega, et need vajavad 
intensiivsemat ja kulukamat ravi. Ühtlasi ravitakse ülemääraselt kliente, kes saavad tarbetut psühhofarmakoloogilist 
ravi või kes saavad liiga kaua vaimse tervishoiu teenuseid. Psühhoterapeutiline ravi on osutunud tulemuslikuks vaimse 
tervise probleemide ja nende mõju vähendamisel, kuid psühhotroopsete ravimite kasutamine on sageli levinum kui 
psühhoteraapia. Ravi mittevastavus tuleneb vähemalt osaliselt sellest, et vaimse tervise probleeme ei diagnoosita ega 
hinnata nõuetekohaselt, puudub juurdepääs vaimse tervishoiu teenustele, eelkõige haavatavate rühmade puhul (nt 
naised, töötud, väikese sissetulekuga või etnilise vähemuse taustaga inimesed); puudub koordineerimine ja koostöö 
esma- ja eritasandi vaimse tervishoiu vahel; puuduvad selged suunamisprotsessid; puudub ühtne visioon ja poliitika 
vaimse tervishoiu eri valdkondade töötajate (üldarstid, kliinilised psühholoogid, psühhiaatrid) rolli kohta, eelkõige 
esmatasandi arstiabi puhul; puudub ühtne visioon ja poliitika innovatsiooni osas ning puuduvad head tavad, eelkõige 
haavatavate ja raskesti ravitavate klientide puhul. Lisaks on vaimse tervise alast pädevust (st vaimsete häirete alased 
teadmised ja arusaamad, mis aitavad kaasa tuvastamisele, ohjamisele või ennetamisele) võimalik suurendada tõhusate 
vaimse tervishoiu alaste õppevahendite ja varajase sekkumise soovituste väljatöötamise abil. Viimane neist on kriitilise 
tähtsustega, sest praegune sellealane teadlikkus, suutlikkus ja osutustegevus on liikmesriikides väga erinev.  
Eesmärgid:  
— töötada liikmesriikides välja mitmeti kohaldatav raamistik ja seda testida ning parandada vaimse tervishoiu teenuste 
kättesaadavust; 
— suurendada esmatasandi arstiabi valdkonna töötajate pädevust, hinnata tervishoiusüsteemide organiseeritust ja 
suutlikkust ning parandada tulemusi klientide seisukohast vaadatuna; 
— suurendada vaimse tervise alast pädevust üldsuse hulgas ja seoses elanikkonna konkreetsete (haavatavate) rühmadega 
(nt naised, eakad ja etnilised vähemused).  
Esiteks eeldab vaimse tervishoiu teenuste kättesaadavuse suurendamiseks mitmeti kohaldatava raamistiku väljakujun- 
damine tihedat koostööd asjaomaste sidusrühmadega vaimse tervishoiu valdkonnas. Liikmesriikide vaimse tervishoiu 
harude ja rajatiste põhjaliku kaardistamise tulemusel koostatakse vaimse tervishoiu trajektooride erinevad kirjeldused 
koos nende tugevuste ja nõrkustega. Kuna erinevate tervishoiumudelitega kaasnevad patsientide jaoks erinevad 
tulemused, esitatakse soovitused, et optimeerida vaimsete häiretega seotud suunamisprotsesse. Vaimse tervishoiu 
rajatiste ja patsientide trajektooride läbivaatamisel tehakse kindlaks edusammud ja meetmed, mis on liikmesriikides 
vajalikud organisatsioonilisel ja suutlikkuse tasandil. Teadmiste vahetamine parimate tavade ja nõrkade kohtade osas 
vaimse tervishoiu rajatistes võetakse Euroopa strateegilise kava väljatöötamise aluseks. Niisuguse tegevuse tulemused 
kajastuvad ka (sisendina) poliitikaalases nõustamises ning levitusstrateegias, mis hõlmab päevakorra koostamist ja ruumi 
jätmist avalikuks mõttevahetuseks. Levitamine on suunatud klientidele, et tagada, et nad oleksid võimelised tegema väga 
teadlikke otsuseid selle kohta, kuidas tulla toime vaimse tervise häiretega või nende korral abi otsida (vt ka meie 
kolmandat eesmärki). See võimaldab vältida niisuguste vaimsete hädadega inimeste liigset ravimist, kes ei vaja (kallist) 
eriabi, ja ka ravivõimaluste puudumist nende inimeste puhul, kes vajavad eriabi.  L 51/1210  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 22  (jätkub)  
Teiseks kaasneb keskendumisega vaimse tervishoiu valdkonna töötajate tasandil toimuvale muutusele töötajatele 
pädevuspõhiste koolitusmoodulite, töötajatevahelise tagasiside dünaamika tõhustamise juhendite ja vaimse tervise 
häirete ravi heade tavade väljatöötamine. Välja töötatakse koolitusvahendid, koolitusprotokollid ja koolitajate kooli- 
tamise juhendid, samuti (veebipõhised) seireinstrumendid, et hinnata, kas rakendamine on või ei ole edukas. Need 
instrumendid sobivad ideaalselt ka järelmeetmete võtmiseks, teiste asjaomase valdkonna töötajatega suhtlemiseks ja 
(rahvusvaheliste) võrdluste tegemiseks. Selle kategooria tulemuste näideteks on tõenduspõhine suunamisvahend 
(otsustamisskeem) üldarstidele, esmatasandi arstiabi valdkonnas töötavatele kliinilistele psühholoogidele mõeldud 
pädevuspõhine koolitusprogramm lühisekkumisteks ja koostöösuunised vaimse tervishoiu valdkonna töötajatele, et 
tõhustada tagasiside- ja kommunikatsiooniprotsesse ning tõhustada valdkondadevahelist diagnostikat.  
Kolmandaks eeldab keskendumine (potentsiaalsete) klientide tasandil toimuvale muutusele niisuguste tingimuste 
loomist, kus kliendid on hästi informeeritud ja sõltumatud. See eeldab keskendumist vahenditele, mille eesmärk on 
tõhustada vaimse tervise alase diskursi ja avaliku mõttevahetuse keelekasutuse analüüsimist. Vaimse tervise alase 
pädevuse allikate koondamine keelekorpuse („corpus linguistics“) Euroopa andmebaasi (s.o andmebaas, mis hõlmab nn 
reaalse maailma tekstide suurt kogumit, mis võimaldab keele uurimist) võimaldab vaimse tervise ja stigmaga seotud 
küsimuste (keelelise) käsituse paremat uurimist. Ka uute tehnoloogiate (nt sotsiaalmeedia, e-tervise ja m-tervise 
psühhoterapeutilised vahendid jne) tõenduspõhise potentsiaali hindamine ning tõenduspõhiste elektrooniliste parimate 
tavadega andmebaasi loomine suurendab vaimse tervise alast pädevust ja edendab eneseabistrateegiaid eri elanikkon- 
dades. Lõpetuseks aitab vaimse tervise alase pädevuse madala taseme ja abiotsiva käitumise madala taseme korrelaatide / 
ennustavate näitajate tuvastamine töötada välja suunised tõenduspõhisteks raviviisideks, mis suurendavad vaimse tervise 
alast pädevust haavatavates ja/või stigmatiseeritud rühmades.  
Võrgustik ja lisaväärtus  
Selle projekti suunitlus nõuab detailset, tasakaalustatud ja oskuslikku võrgustikku, millel on juurdepääs asjaomastele 
teadus- ja avalikele ressurssidele. See hõlmab osalust vähemalt 12st liikmesriigist Euroopa ida-, lääne-, põhja- ja 
lõunapiirkondades. Lisaks hõlmab võrgustik täiendavaid akadeemilisi eksperditeadmisi kliinilise psühholoogia, vaimse 
tervise ja stigma, haridusuuringute ja diskursi analüüsi ning rahvatervise uuringute valdkonnas. Kliinilise psühholoogia 
valdkonna akadeemilised eksperditeadmised hõlmavad teadmisi neuroloogiliste ja arenguhäirete (nt ADHD ja autismis- 
pektri häired), psühhoterapeutiliste ja psühhiaatriliste teenuste, positiivse vaimse tervise edendamise, (vaimse tervisega 
seotud) stigma, vaimse tervise poliitika ja veebipõhiste psühhoterapeutiliste sekkumiste kohta. Lisaks hakkab see 
hõlmama eriteadmisi eetikast (puutumatuse küsimused, moraalne põhjendatus, eetika tervishoius), rahvatervise küsi- 
mustest ja tervise edendamisest. Haridusuuringutes vajalikud eksperditeadmised hakkavad hõlmama järgmiste vald- 
kondade teadmisi: psühhiaatria retooriline kriitika, tänapäevase avaliku mõttevahetuse alane tegevus, stilistika, meta- 
fooriteooria ja -analüüs, meditsiiniliste humanitaarteaduste / tervise valdkonna kommunikatsioon, diskursi analüüs ja 
korpuse meetodid.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1211 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 23 Katseprojekt — Rasked psüühikahäired ja vägivalla oht: raviviisid ja tõhusad ravistrateegiad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  360 000  1 200 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Vägivalla oht ja raskete psüühikahäiretega patsientide poolse vägivalla ohu tajumine on kogu Euroopat hõlmav 
rahvatervise probleem, mitte üksnes seetõttu, et see võib tuua kaasa patsientide, töötajate, sugulaste või võõraste 
inimeste vigastamise või surma, vaid ka seetõttu, et nii vägivallal kui ka vägivalla ennetamiseks võetavatel meetmetel on 
ravi eesmärkidele vastupidine mõju. Vaimuhaigustega seotud häbimärgistamine on tihedalt seotud sellega, et inimesed 
tajuvad vaimselt haigete isikute poolse vägivalla ohtu. See surve võib omakorda mõjutada arste ja isegi poliitikakujun- 
dajate tehtavaid otsuseid. Sellised hiljutised dramaatilised sündmused nagu Germanwingsi katastroof on Euroopa 
avalikkuse jaoks rõhutanud asjaomase probleemi tähtsust, toonitades vajadust töötada välja ennetusmeetmed ja 
ravistrateegiad, millega suudetakse tuvastada ja vähendada raskete psüühikahäiretega isikute vägivaldse käitumise ohtu, 
sõltumata sellest, kas see kujutab ohtu neile endile või teistele inimestele. Kuigi need ohud on absoluutarvudes 
mõõdetuna väikesed ja moodustavad ühiskonnas juhtuvast vägivallast väikese osa, peaks riskimäärade ja suundumuste 
väljaselgitamine aitama võidelda ühiskonnas psüühiliselt haigete inimeste ohtlikkuse suhtes valitsevate müütide vastu. 
Teisalt pannakse hinnanguliselt üle poole kõigis Euroopa riikides sooritatavatest enesetappudest toime inimeste poolt, 
kellel on varjatud psüühikahäired. Seetõttu uuritakse katseprojekti käigus ka kohtupsühhiaatria patsientide vabanemisel 
sooritatavaid enesetappe, samuti enesetapukatseid. Enesetapukatsed toovad kaasa korduvad haiglasviibimised ja need 
võivad põhjustada meditsiinipersonalile väga traumeerivaid tagajärgi.  
Vägivallaohu tajumise tõttu kasutatakse rohkem selliseid sunnimeetmeid nagu sunniviisiline haiglasse paigutamine, 
ohjeldamine, eraldamine ja sundravi, mida nii patsiendid kui ka hooldajad peaaegu üksmeelselt tajuvad traumaatilisena 
ja isegi ravile vastupidiseid tulemusi andvana ning mis omakorda võib patsientidel vallandada pühendumise ja koostöö 
asemel agressiivseid reaktsioone. Lisaks võib sunniviisiline paigutamine kinnisesse kohtupsühhiaatria üksusesse pärast 
raskete psüühikahäiretega seotud harvu, kuid tõsiseid vägivallaakte tuua kaasa pikaajalise haiglaravi ja neelata ebapro- 
portsionaalselt suure osa vaimse tervise valdkonna niigi piiratud eelarvevahenditest.  
Katseprojekti käigus keskendutakse kohtupsühhiaatria teenustele, millega eelkõige hoolitsetakse selliste psüühikahäi- 
retega patsientide eest, kes küll kujutavad endast teistele ohtu, kuid kelle seas on ka suurem enesetapumäär. Paljudes, 
kuid mitte kõigis Euroopa riikides levivad selliste patsientide hooldamiseks mõeldud uued ambulatoorse ja statsionaarse 
ravi teenused. Selle sageli tõrjutud patsientide rühma raviks töötatakse välja uusi ravimudeleid, sh näiteks kohtupsüh- 
hiaatria töörühmapõhine tõhustatud ambulatoorne ravi ja spetsialiseerunud kohtupsühhiaatria kliinikud. Euroopa lõikes 
varieeruvad aga vägivallariskiga või vägivaldselt käitunud patsientidele mõeldud teenuste ülesehitus, sekkumisstrateegiad 
ja õigusraamistik oluliselt. Neid ei ole patsientide rahulolu, ravi tõhususe, riskide vähendamise, taastumise ja kulude 
seisukohast kunagi võrdlevalt hinnatud. Samas kulub sellistele teenustele mõnes riigis 20 % ressurssidest, et ravida 
vähem kui 1 % psüühikahäiretega patsientidest. Usaldusväärsete võrreldavate andmete puudumine on takistanud 
paljusid Euroopa riike kasutamast neis riikides välja töötatud uuenduslikke strateegiaid, kus on olnud võimalik 
kasutada rohkem ressursse innovatsiooni ja teadusuuringute jaoks ning kus on testitud potentsiaalselt paremaid 
ravitulemusi andvaid ja tõhusamaid teenuste osutamise mudeleid.  L 51/1212  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 23  (jätkub)  
Parandades teadmisi selle kohta, milliseid tegureid seostatakse raskete psüühikahäiretega patsientide puhul enda ja teiste 
vastu suunatud vägivalla ohuga, hinnates parimaid vahendeid riskide prognoosimiseks, et teha otsuseid ja hinnata ravi 
tõhusust, aidatakse arste, juhte, seadusandjaid ja ametiasutusi teenuste planeerimisel ja arendamisel ning ennetavate ja 
toetavate meetmete väljatöötamisel. Lisaks on ravi kättesaadavuse ja ravilt vabanemise, sh spetsiifiliste kinniste 
teenustega seotud liikmesriikidevaheliste erinevuste võrdlemine praegu vältimatult vajalik ja Euroopa tasandi projekt, 
mis hõlmab erinevate tervishoiu- ja õigussüsteemidega eri riike, annab väärtuslikku teavet selleks, et parandada selle 
keerulise, tõrjutud, aga ka väga kuluka elanikkonnarühma psüühikahäirete ravi kvaliteeti.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 24 Katseprojekt — Tervishoiuteenuste kättesaadavuse õiglasem ja tulemuslikum mõõtmine liidus, et edendada koostööd ja 
oskusteabe edasiandmist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  75 000  250 000  125 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Tunnistades asjaolu, et praegused tervishoiuteenuste kättesaadavuse mõõtmise viisid on osutunud teatud määral 
piiratuteks, pidades silmas asjaomaste teenuste kättesaadavuse kohta liidus asjakohase, täpse, usaldusväärse ja õigeaegse 
teabe andmist, arendatakse käesoleva katseprojektiga välja uus komplekt tervishoiuteenuste kättesaadavuse mõõtmise 
näitajaid ja katsetatakse neid ja/või parandatakse olemasolevaid näitajaid, et käsitleda tervishoiuteenuste eri sidus- 
rühmade erinevaid vajadusi.  
Projekti põhieesmärk on võimaldada välja töötada poliitika, mis aitab lahendada tervisealase ebavõrdsuse ja tervishoiu- 
teenuste kättesaadavusega seotud takistuste probleemi, võttes aluseks objektiivse ja võrreldava teabe, ning aidata 
parandada liikmesriikide tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust ja tulemuslikkust.  28.2.2017  ET L 51/1213 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 24  (jätkub)  
Eesmärgid ja oodatav tulemus : 
— vaadata läbi olemasolevad mõõtmisviisid ja näitajad, samuti tervishoiuteenuste kättesaadavuse eri aspektid kogu 
liidus; 
— arendada peamiste sidusrühmadega konsulteerides välja võimalikud uued näitajad ja/või parandada olemasolevaid 
näitajaid, tagamaks, et jõutakse nende rühmadeni, keda tõrjutus kõige enam ohustab, ja saadakse seega tervikpilt 
tervishoiuteenuste kättesaadavuse kohta riikide ja piirkondade lõikes; 
— testida neid näitajaid geograafiliselt, majanduslikult ja kultuuriliselt erinevates liikmesriikides ja neid täiustada; 
— uurida ja võimaluse korral kinnitada uute näitajate kogum ja/või olemasolevad näitajad, mida on asjaomaste 
Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide koos parandatud; 
— panna paika suurendamise ja rakendamise strateegia ja tegevuskava, milles keskendutakse kolmele prioriteetsele 
haiguste valdkonnale: a) mittenakkuslikud haigused, b) nakkushaigused, c) harvikhaigused.  
Katseprojekti peamine tulemus on uute ja täiendavate näitajate kogumi koostamine ja/või olemasolevate näitajate 
parandamine, et hinnata patsientide juurdepääsu tervishoiule. See on väärtuslik vahend, millega võimaldatakse 
poliitikakujundajatel jälgida elanikkonna juurdepääsu tervishoiule Euroopa, liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil. See 
võimaldab jälgida ja võrrelda tervishoiuteenuste kättesaadavust liidu tasandil, et aidata poliitikakujundajatel töötada välja 
programme ja poliitikameetmeid tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks. Praegu ei ole kättesaadavuse määratlused 
liikmesriikide lõikes selged ja järjepidevad ning need ei mahu ühtsesse kontseptuaalsesse raamistikku. Katseprojektis 
kasutatakse sektorite- ja valdkondadevahelist lähenemisviisi, et saavutada eri sidusrühmade vahel konsensus tervishoiu- 
teenuste kättesaadavuse kontseptsiooni ja mõõtme ning kättesaadavuse mõõtmise osas. Analüüsi tuleb kaasata 
patsiendiorganisatsioonid, et tagada teave pooleldi mitteametliku kättesaadavuse kohta. Projekt kestab kaks aastat. 
Projekti elluviimisel peaks komisjon võtma arvesse tõhusal viisil tervisesse investeerimist uuriva ekspertide rühma 
arvamust tervishoiuteenuste kättesaadavuse kohta.  
Põhjendus  
Hoolimata sellest, et kogu liidus on tervishoiusüsteemide valdkonnas tehtud suuri edusamme, esineb patsientide 
juurdepääsul kvaliteetsetele tervishoiuteenustele liikmesriikide sees ja nende vahel silmapaistvaid erinevusi ja 
ebavõrdsust. Kõige tavalisemad tervishoiuteenuste kättesaadavust mõjutavad näitajad on sotsiaal-majanduslik staatus, 
elukoht, sugu, rahvusrühm ja haridustase. Hiljutine majanduskriis on oluliselt suurendanud eri sotsiaal-majandusliku 
staatusega inimeste vahelist lõhet ja selle tulemusena on sotsiaalne mõju tervislikule seisundile tugevnenud. Elanikkonna 
vananemine ja tervishoiuga seotud ebavõrdsuse süvenemine majanduskriisi tõttu viitavad sellele, et tervishoiuteenuste 
kättesaadavust tuleks käsitleda liidu tasandil, tehes seda viisil, millega toetatakse riike ning võimaldatakse neil selgitada 
välja tulemuslikud lahendused ja neid ellu viia. Selle eesmärgi saavutamiseks on hädavajalik mõõta tervishoiuteenuste 
kättesaadavust ühtsel, tõenditel põhineval ja tulemuslikul viisil.  L 51/1214  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 24  (jätkub)  
Komisjon, Maailma Terviseorganisatsioon, OECD ja teised rahvusvahelised organisatsioonid on rõhutanud tervishoiu- 
teenuste kättesaadavuse täpse ja usaldusväärse mõõtmise tähtsust, et tagada tervishoiusüsteemide läbipaistvus ja 
kättesaadavus ning nende vastavus elanikkonna vajadustele. Lisaks näitavad teadusuuringute tulemused, et tervist 
mõjutavad sotsiaalsed tegurid, mis avaldavad mõju tervishoiusüsteemi kättesaadavusele, suurendavad lõhet liikmes- 
riikide vahel ja nende sees.  
Praeguste näitajate ühine puudus on asjaolu, et need mõõdavad inimeste endi hinnangut rahuldamata tervishoiuva- 
jaduste osas, kuid ei võimalda asjaomaste teenuste kättesaadavust objektiivselt mõõta. Paljudel juhtudel on praegused 
inimeste endi hinnangul põhinevad tervishoiuteenuste kättesaadavuse mõõtmise viisid ette nähtud tervishoiuteenuste 
kasutamise hindamiseks, kuid nendega ei suudeta hinnata asjaomaste teenuste kättesaadavust nende (haavatavate) 
elanikkonnarühmade seas, kelleni on keeruline jõuda. Teisisõnu hinnatakse nendega tervishoiusüsteemi kättesaadavust 
nende patsientide jaoks, kellel on võimalik omada asjaomasele süsteemile juurdepääsu (nii rahalises kui ka muus 
mõttes). See on oluline puudus, kuna haavatavad elanikkonnarühmad kannatavad tervisealase ebavõrdsuse tõttu 
ebaproportsionaalselt palju ja seega seisavad nad tervishoiuteenuste kättesaadavuse osas silmitsi mitme takistusega. 
Selle tulemusena kulutatakse suurel hulgal vahendeid, ilma et loodaks õigeid teadmisi, mille alusel poliitikakujundajad 
saaksid meetmeid võtta.  
Paljudel juhtudel ei võimalda tervishoiuteenuste kättesaadavuse mõõtmiseks kasutatavad riigisisesed uuringud andmeid 
riikide vahel võrrelda ning kasutatavad meetodid ja lähenemisviisid on oma ülesehituselt piiratud. Riigisiseselt 
kogutavaid andmeid mõjutavad iga riigi poliitilised prioriteedid, pidades silmas kasutatavaid näitajaid ja prioriteetseks 
seatud tervishoiuküsimusi. Lisaks esineb tavapäraselt tervishoiuteenuste kättesaadavuse hindamiseks kasutatavate 
inimeste endi hinnangul põhinevate mõõtmisviiside puhul suur oht kallutatusele, eriti mis puudutab küsimustiku 
koostamist ja uuringu ülesehitust, küsimuste sõnastamist ning kultuurilisi ja psühhosotsiaalseid tegureid. Puuduvad 
kõikehõlmavad indikaatorid, mis annaksid teavet mitte üksnes tervishoiuteenuste olemasolu, piisavuse, asjakohasuse ja 
taskukohasuse kohta, vaid ka nende teenuste kvaliteedi ja selle kohta, kuidas inimesed neid kasutavad.  
Teenuste kättesaadavuse hindamine on jätkuvalt üldine ja mõnel juhul pealiskaudne ning vastuoluline. Praegused 
tervishoiuteenuste kättesaadavuse mõõtmise viisid ei suuda anda piisavat ja asjakohast teavet vastavalt iga sidusrühma 
vajadustele, eesmärkidele ja rollile. Lisaks esineb praegu tervishoiuteenuste kättesaadavuse hindamiseks kasutatavate 
vahendite vahel dubleerimist, samuti esineb puudusi kvaliteedis ja märkimisväärseid lünki. Kuna tervishoiuteenuste 
kättesaadavuse jaoks on vaja samal ajal nii protsessi- kui ka tulemuslikkuse näitajaid, on vaja neid näitajaid liitvat, ent 
samas teostatavat mõõtmissüsteemi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 25 Katseprojekt — Integrate: integreeritud strateegiate väljatöötamine krooniliste ja reumaatiliste haiguste jälgimise ks ja 
raviks: kvaliteedinäitajate ja patsiendi enda hinnangul põhinevate tulemuste roll lisaks arsti hinnangule haiguse 
aktiivsuse ja selle tekitatava kahju kohta  28.2.2017  ET L 51/1215 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 25  (jätkub)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Üldiselt valitseb seisukoht, et paljude krooniliste haiguste (nt diabeedi, südame-veresoonkonnahaiguste, neuroloogiliste 
häirete, reumaatiliste haiguste) kliiniline pilt on eri komponentide kombinatsiooni tulemus. Need komponendid on 
haiguse aktiivsus, haiguse enda või selle raviga kaasnev kahju, komorbiidsus, ravimite toksilisus, patsientide elukvaliteet 
ja neile põhjustatav haiguskoormus. Seetõttu eeldab krooniliste haiguste optimaalne ravi ja ohjamine nende aspektidega 
arvestamist.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 26 Katseprojekt — Esmast ennetust käsitlevad kursused suurema rinnavähiriskiga piirkondades elavatele tüdrukutele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekti peamine eesmärk on rinnavähi esmane ennetamine sellistes omavalitsusüksustes, kus saasteainete tase on 
erandlikel põhjustel kõrge – näiteks mürgiste jäätmete ebaseaduslikust kõrvaldamisestpõhjustatud pinnase ja vee 
reostuse, eriti suurt saastet tekitavate tehaste või keskkonda ohustava jäätmekäitluse tõttu.  L 51/1216  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 26  (jätkub)  
Tõendid näitavad, et neis piirkondades on kasvajate risk märkimisväärselt suurem kui n-ö tavalistes piirkondades, ning 
sellepärast on ravimite väljatöötamise ja vähiravi teadusuuringute edendamise kõrval äärmiselt tähtis parandada 
teadlikkust ennetuse olulisuse kohta, eriti noorte naiste seas. Selles etapis on ennetus ilmselgelt palju tulemuslikum 
ning võib peatada vähi arenemise ohtlikesse staadiumitesse.  
Projekt on suunatud keskkooli viimases klassis ja ülikoolis õppivatele tüdrukutele ülalpool kirjeldatud piirkondades, 
mille puhul on tõestatud, et seal on kasvajate esinemise määr statistiliselt keskmisest palju suurem.  
Projekti eesmärk on suurendada teadlikkust kõikidest rinnavähki ennetada võivatest meetmetest ja teguritest. Põhitä- 
helepanu pööratakse teadmiste jagamisele selliste käitumis- ja eluviiside kohta, mis võivad suurendada kasvajate tekke 
ohtu, näiteks alkoholi või tubaka kuritarvitamine või valed toitumisharjumused.  
Kõige tähtsam on aga see, et katseprojekti raames võimaldatakse tüdrukutel olla kontaktis arstidega, kes selgitavad neile, 
mis on rinnavähk ja kuidas seda rindade iseseisva kontrollimise teel avastada. Iseseisev kontrollimine on üks parimaid 
meetodeid vähi avastamiseks, et ravida seda varases staadiumis. Katseprojekt toetaks seega õppetunde, kus esinevad 
arstid ja eksperdid, kes neid teemasid selgitavad.  
Ennetus ei ole ravi, kuid suurema riskiga piirkondades võib see olla väga tulemuslik ning kaotada vajaduse invasiivse ravi 
järele ja päästa elusid.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 27 Katseprojekt — Toidu ümberjaotamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2017  ET L 51/1217 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 27  (jätkub)  
2010. aastal rahastatud ja avaldatud uurimuse hinnangul raisati Euroopas igal aastal umbes 89 miljonit tonni toitu 
erinevatel põhjustel, nagu toiduvarude halb majandamine suurte jaemüüjate poolt ning mittesäästlikud ostuharjumused. 
Sellise trendi jätkumisel on oodata, et ilma liidu tasandil selgeid ennetus- ja juhtimismeetmeid võtmata kasvab 
toidujäätmete kogus rohkem kui 126 miljoni tonnini. Liikmesriigid on vastu võtnud mitu toiduainete raiskamise 
ennetamisele suunatud algatust, sh teavituskampaaniad, parem logistika ja toidu ümberjaotamise programmid.  
Katseprojektiga aidatakse kaasa liidu jõupingutustele võidelda toidu raiskamisega, tõhusalt edendades ja rakendades 
suuniseid toidu ümberjaotamise hõlbustamiseks liidus. Komisjon töötab vastavad suunised välja olemasolevas õigusraa- 
mistikus koostöös asjaomaste ametiasutustega liikmesriikides ja sidusrühmadega, kes esindavad erinevaid toiduainete 
tarneahela osalisi (põllumajandustootjad, toiduainete tootjad, jaemüüjad, toitlustus ja majutussektor).  
Igas liikmesriigis hõlmab projekt seega järgmist: ülevaadet poliitika-/õigusraamistikust toidu ümberjaotamise vald- 
konnas, toidu ümberjaotamist mõjutavate poliitika ja õigusaktide analüüsi, sidusrühmade uuringut, dialoogi edendavaid 
kohtumisi ja konsultatsioone riikliku tasandi poliitikakujundajatega, Euroopa Toidupankade Föderatsiooni parimaid 
tavasid ja omandatud kogemusi ning erinevaid teavituskampaaniaid.  
Hoolimata asjaolust, et liidul puudub pädevus toidupankade rajamiseks liikmesriikides, võib usaldusväärse toidu 
ümberjaotamise raamistiku loomine liidus aidata liikmesriikidel võtta kasutusele erinevaid toidu ümberjaotamise 
programme, nt toidupankade osalusel. Tulemused on näidanud, et need programmid avaldavad positiivset sotsiaal- 
majanduslikku mõju kohalikele kogukondadele, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele, aidates võidelda 
nälja ja alatoitlusega, luues töökohti ja parandades üksikisiku vastutustunnet.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 03 77 28 Katseprojekt — „Rare 2030“ – osalusmeetodil tehtav tuleviku-uuring harvikhaigusi puudutava poliitika kujundamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  L 51/1218  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 28  (jätkub)  
Märkused  
Tuleviku-uuringutes vaadeldakse poliitikmeetmete ja tehnoloogiate pikaajalist mõju ja tehakse kindlaks tekkivad 
ühiskondlikud probleemid. Tuvastatakse ja analüüsitakse ühiskondlikke probleeme, mis mõjutavad poliitikameetmeid 
ja teadusuuringuid pikema aja jooksul, järgides kindlaksmääratud metoodikat, mis põhineb kvalitatiivsete ja kvantita- 
tiivsete meetodite ja tehnikate kombinatsioonil (nt stsenaariumianalüüs ja suundumuste analüüs). Need nõuavad suurt 
osalust, kaasates eri taustaga eksperte ja kogudes laialt jaotunud teadmisi.  
Tuleviku-uuringu „Rare 2030“ eesmärk on kavandada jätkusuutlikud harvikhaiguste poliitikastsenaariumid aastateks 
2020–2030 ning käsitleda kuni 2030. aastani ettenähtavaid probleeme ja võimalusi uuenduslikul viisil. Uuring toetub 
olemasolevale teadmistepagasile ja praeguseks tehtule (nt komisjoni 11. novembri 2008. aasta teatis „Haruldased 
haigused: Euroopa ees seisvad väljakutsed“ (KOM(2008) 679 (lõplik)), nõukogu soovitused tegevuse kohta haruldaste 
haiguste valdkonnas (2009/C 151/02), tegevused harvikhaigusi puudutavate ühismeetmete raames, millega toetatakse 
poliitiliste prioriteetide elluviimist, harvikhaiguste uuringud, mida rahastatakse liidu teadusuuringute ja innovatsiooni- 
programmidest).  
Uuringuga, mis aitab mõista muutuste dünaamikat, tulevasi probleeme ja valikuid ning pakub välja uusi ideid, antakse 
liidu ja kohaliku tasandi poliitikutele lähteandmed poliitika väljatöötamiseks ja kujundamiseks. See omakorda aitab 
säilitada teaduse ja tehnoloogia arengut, leida lahendused ühiskondlikele probleemidele, mis nendega kaasnevad, olla 
kasulikuks lähtematerjaliks kogu kogukonnale ja anda suuniseid patsientide vajaduste alusel välja töötatud strateegiate 
kohta.  
„Rare 2030“ on kaheaastane projekt, mida juhib uurijate rühm, kasutades kaasavaid meetodeid, et edendada pidevat alt- 
üles-lähenemisviisi, nii et koostööle pöörataks suuremat tähelepanu ning innustataks patsientide, sidusrühmade ja 
laiemalt kogu ühiskonna laialdast osalust.  
„Rare 2030“ metoodilised sammud ja ajakava: 
— alusuuring, sh kirjandusülevaade ning uurimusintervjuud muutuste põhjustajate ning praeguste ja tulevaste 
probleemide kindlakstegemiseks; 
— ekspertidest ja eri sidusrühmadest koosneva töörühma moodustamine; 
— interdistsiplinaarne ja tulevikku käsitlev seminar, kus arutatakse uuringus kasutatavaid meetodeid, poliitilisi ja 
teaduslikke mõjureid ning mõju teadus- ja arendustegevusele; 
— stsenaariumide koostamine, tuginedes osalusmeetoditele (eksperdirühmad, Delphi-meetodid, mängud jm) ja 
pakkudes osalemisvõimalust Euroopa tasandil suurtele sidusrühmade gruppidele. Stsenaariume kasutatakse otsuste 
tegemiseks, et teha kindlaks olemasolevad valikud ja nende võimalikud mõjud; 
— Euroopa kodanike konverents, kus esitletakse ja arutatakse otsustusprotsessi tulemusi ja vaadatakse need läbi, 
kaasates ühiskonda, et lõpptulemusi kujundada ja võtta vastutus;  28.2.2017  ET L 51/1219 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 03 — RAHVATERVIS  (jätkub)  
17 03 77  (jätkub)  
17 03 77 28  (jätkub)  
— poliitilised soovitused, milles võetakse kokku stsenaariumide ja konverentsi tulemused; 
— liidu eri keeltesse tõlgitud lõpparuanne, milles on esitatud projekti soovitused ja lõpptulemused ning millega 
mõõdetakse selle mõju.  
Taustteave. Euroopas loetakse haigus või häire haruldaseks, kui see esineb vähem kui ühel kodanikul 2 000 st. 
Hinnanguliselt esineb liidus 27–36 miljonil inimesel 6 000 – 8 000 harvikhaigust. Sageli on need haigused kroonilised, 
väga keerulised ja suuri vaevusi põhjustavad, mis on koormaks nii patsientidele, nende peredele kui ka ühiskonnale 
tervikuna.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1220  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 04  TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, 
LOOMADE TERVISHOID, 
LOOMADE HEAOLU JA 
TAIMETERVIS  
17 04 01  Loomade parema tervisliku 
seisundi ja loomakaitse kõrge 
taseme tagamine liidus  3 165 000 000  151 300 000  171 925 000  144 840 000  165 260 226,93  136 681 674,75  90,34  
17 04 02  Taimedele kahjulike organ- 
ismide õigeaegne avastamine ja 
nende likvideerimine  3 15 000 000  10 000 000  12 000 000  6 100 000  7 585 000,—  103 069,99  1,03  
17 04 03  Tulemusliku, tõhusa ja 
usaldusväärse kontrolli 
tagamine  3 53 558 000  49 500 000  47 401 000  55 250 000  62 069 181,99  27 364 229,18  55,28  
17 04 04  Taime- ja loomatervisega 
seotud erakorraliste meetmete 
rahastamine  3 20 000 000  16 000 000  19 000 000  18 000 000  16 388 092,60  12 934 526,46  80,84  
17 04 07  Euroopa Kemikaaliamet — 
Tegevus biotsiide käsitlevate 
õigusaktide valdkonnas  2 1 450 000  1 450 000  449 628  449 628  5 951 582,02  5 951 582,—  410,45  
17 04 10  Osamaksed, mis on seotud 
rahvusvaheliste lepingutega ja 
kuulumisega rahvusvahel- 
istesse organisatsioonidesse 
toiduohutuse, loomatervishoiu, 
loomade heaolu ja taimetervise 
valdkonnas  4 300 000  300 000  290 000  290 000  258 585,62  258 585,62  86,20  
17 04 51  Toidu ja sööda ohutuse, 
loomade tervishoiu, loomade 
heaolu ja taimetervise enne- 
tavate meetmete lõpuleviimine  3 p.m.  5 000 000  p.m.  15 000 000  0,—  26 007 265,41  520,15  
17 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
17 04 77 01  Katseprojekt — Loomade 
heaolu koordineeritud Euroopa 
võrgustik  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
17 04 77 02  Ettevalmistav tegevus — 
Kontrollpunktid (puhkekohad) 
seoses loomade veoga  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  372 904,72  
17 04 77 03  Katseprojekt — Heade tavade 
väljatöötamine loomade veoks  2 p.m.  300 000  p.m.  300 000  0,—  0,—  0  28.2.2017  ET L 51/1221 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 04  Katseprojekt — Euroopa talu- ja 
käsitööjuustutootjate võrgustik 
(FACE) — Nõuetekohase 
hügieeni Euroopa suuniste 
koostamise projekt  2 p.m.  p.m.  p.m.  150 000  0,—  0,—  
17 04 77 05  Katseprojekt — Ühtlustatud 
siseturu loomine kirurgiliselt 
kastreerimata sigadelt pärineva 
sealiha jaoks  2 600 000  300 000  
Artikkel 17 04 77 — Vahesumma  600 000  600 000  p.m.  450 000  0,—  372 904,72  62,15  
Peatükk 17 04 — Kogusumma  255 908 000  234 150 000  251 065 628  240 379 628  257 512 669,16  209 673 838,13  89,55  
17 04 01 Loomade parema tervisliku seisundi ja loomakaitse kõrge taseme tagamine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
165 000 000  151 300 000  171 925 000  144 840 000  165 260 226,93  136 681 674,75  
Märkused  
Liidu rahaline abi võimaldab kiirendada loomahaiguste likvideerimist või kontrolli, lisades raha riiklikele rahalistele 
vahenditele, ja aitab kaasa meetmete ühtlustamisele liidu tasandil. Suurem osa neist haigustest ja nakkustest on inimesele 
edasi kanduvad zoonoosid (veiste spongioosne entsefalopaatia (BSE), brutselloos, lindude gripp, salmonelloos, tuber- 
kuloos jt). Lisaks takistab nimetatud haiguste jätkuv esinemine siseturu tõrgeteta toimimist. Nendega võitlemine aitab 
parandada rahvatervise taset ja edendab toidu ohutust liidus.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada liidu osalust kõnealustes sektorites kaupade vaba liikumist 
takistavate tegurite kõrvaldamiseks võetud meetmetes ning veterinaartoetustes ja tugimeetmetes.  
See hõlmab rahalist abi järgmistele valdkondadele: 
— suu- ja sõrataudi antigeenide ostmine, säilitamine ja valmistamine; 
— markervaktsiinide või selliste testide väljatöötamine, mis võimaldavad eristada haigeid ja vaktsineeritud loomi.  L 51/1222  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste 
õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega 
seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1), eelkõige selle artikkel 50.  
Nõukogu otsus 2009/470/EÜ, 25. mai 2009, kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas (ELT L 155, 18.6.2009, lk 30).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  
17 04 02 Taimedele kahjulike organismide õigeaegne avastamine ja nende likvideerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 000 000  10 000 000  12 000 000  6 100 000  7 585 000,—  103 069,99  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ennetusmeetmed, millega võideldakse põllu- ja aiakultuure ning metsi ja maastikku ohustavate 
kahjurite vastu. See hõlmab ka liidu panust põllumajanduse erimeetmetesse liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1223 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 03 Tulemusliku, tõhusa ja usaldusväärse kontrolli tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
53 558 000  49 500 000  47 401 000  55 250 000  62 069 181,99  27 364 229,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud määrusest (EÜ) nr 882/2004 tulenevate esialgsete meetmete rakendamisega seotud kulude 
katteks, eelkõige järgmiseks: 
— liidu laborite tegevus; 
— sööda- ja toidukontrollialane koolitus; 
— riikide lähetatud ekspertide reisi- ja elamiskulud seoses Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäikudel osalemisega; 
— infotehnoloogiavahendid, sööda- ja toidukontrollialane kommunikatsioon ja teave, turvalisemat toitu käsitleva liidu 
strateegia väljatöötamine; 
— teabepoliitika loomakaitse valdkonnas, sealhulgas teabekampaaniad ja -programmid, et teavitada üldsust vaktsi- 
neeritud loomade liha tarbimise ohutusest, samuti teabekampaaniad ja -programmid, mis rõhutavad vaktsineeri- 
misstrateegiate humaanset aspekti võitluses nakkuslike loomataudide vastu; 
— tapaloomade transportimisel loomakaitsenõuete täitmise jälgimine; 
— kiirhoiatussüsteemi, kaasa arvatud ülemaailmse kiirhoiatussüsteemi rajamine ja hooldus, et hoiatada toidust või 
söödast inimeste ja loomade tervisele tulenevate otseste või kaudsete ohtude eest; 
— tehnilised ja teaduslikud meetmed, mis on vajalikud liidu veterinaariaalaste õigusaktide väljaarendamiseks ja 
veterinaariaalase hariduse või koolituse arendamiseks; 
— infotehnoloogiavahendid, kaasa arvatud Tracesi süsteem ja loomahaigusest teatamise süsteem; 
— koera- ja kassinahkade ebaseadusliku impordi vastu võitlemise meetmed.  
See assigneering on mõeldud ka meetmeteks, mis takistavad kloonitud loomade ja nende järeltulijate ning kloonitud 
loomadest ja nende järeltulijatest saadud toodete importi.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta liidu osalus allpool toodud õiguslikul alusel põhinevates meetmetes, 
mida rakendavad komisjon ja/või liikmesriigid, eelkõige sätete suhtes, mille eesmärk on likvideerida kaupade vaba 
liikumise takistused kõnealustes sektorites.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ, 14. juuni 1966, söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, 
lk 2298/66).  L 51/1224  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 03  (jätkub)  
Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ, 14. juuni 1966, teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66).  
Nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ, 9. aprill 1968, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta 
(EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15).  
Nõukogu otsus 94/800/EÜ, 22. detsember 1994, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse 
kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus 
(1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1), eelkõige sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut käsitleva 
peatüki artikkel 5 (riski hindamine ja sanitaar- ning fütosanitaarkaitse sobiva taseme määramine).  
Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ, 22. detsember 1999, metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 11, 
15.1.2000, lk 17), eelkõige selle artikli 11 lõige 1.  
Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ, 13. juuni 2002, ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 1), eelkõige selle artikkel 17.  
Nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ, 13. juuni 2002, peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12).  
Nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ, 13. juuni 2002, köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33).  
Nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ, 13. juuni 2002, seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60).  
Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ, 13. juuni 2002, õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 74).  
Nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ, 15. juuli 2008, köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne 
turustamise kohta (ELT L 205, 1.8.2008, lk 28).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1332/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduensüüme ning 
millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, 
nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1333/2008, 16. detsember 2008, toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 
31.12.2008, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduainetes kasuta- 
tavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ 
(ELT L 354, 31.12.2008, lk 34).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1225 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 04 Taime- ja loomatervisega seotud erakorraliste meetmete rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 000 000  16 000 000  19 000 000  18 000 000  16 388 092,60  12 934 526,46  
Märkused  
Teatavate loomahaiguste puhkemine liidus võib avaldada suurt mõju siseturu toimimisele ja liidu kaubandussuhetele 
kolmandate riikidega. Seetõttu on oluline, et liit toetaks rahaliselt liikmesriikides tõsiste nakkushaiguspuhangute 
võimalikult kiireks likvideerimiseks võetud meetmeid, kasutades liidu vahendeid selliste haigustega võitlemiseks.  
Assigneeringust kaetakse ravimeetmed, millega võideldakse põllu- ja aiakultuure, metsi ja maastikku ohustavate 
kahjurite ja haiguste, sealhulgas invasiivsete võõrliikide ja haiguste (nt männi nematood) leviku vastu, mis muutuvad 
üha sagedasemaks ja levivad üha laiemalt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 652/2014, 15. mai 2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, 
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning 
muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid 
(EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/ 
EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).  
17 04 07 Euroopa Kemikaaliamet — Tegevus biotsiide käsitlevate õigusaktide valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 450 000  1 450 000  449 628  449 628  5 951 582,02  5 951 582,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti personali-, haldus- ja tegevuskulude katmiseks biotsiide käsitlevate õigusaktide 
rakendamisega seotud tegevusvaldkonnas.  
Amet teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskulude vahel assigneeringute ümberpaigutamisest.  L 51/1226  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 07  (jätkub)  
Selle artikli assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti 
selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kantud tulude 
eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g kohaselt 
sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao 
kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Euroopa Kemikaaliameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 4 500 000 eurot. Kuna 2015. aasta eelarve täitmise tulemusega seotud sihtotstar- 
belise tulu summa on 3 050 000 eurot, on eelarvesse kirjendatud 1 450 000 euro suurune toetus.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 334/2014, 11. märts 2014, millega muudetakse teatavate turulepääsu 
tingimuste osas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul 
kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 103, 5.4.2014, lk 22).  
17 04 10 Osamaksed, mis on seotud rahvusvaheliste lepingutega ja kuulumisega rahvusvahelistesse organisatsioonidesse 
toiduohutuse, loomatervishoiu, loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
300 000  300 000  290 000  290 000  258 585,62  258 585,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidu osalust Rahvusvahelises Uute Taimesortide Kaitse Liidus (UPOV), 
mis asutati rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga (viimati muudetud 19. märtsil 1991) ja milles 
sätestatakse uute taimesortide aretajate ainuomandiõigus.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2005/523/EÜ, 30. mai 2005, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise 
uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on muudetud Genfis 19. märtsil 1991 (ELT L 192, 22.7.2005, lk 63).  
17 04 51 Toidu ja sööda ohutuse, loomade tervishoiu, loomade heaolu ja taimetervise ennetavate meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  5 000 000  p.m.  15 000 000  0,—  26 007 265,41  28.2.2017  ET L 51/1227 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasemate kulukohustusega seotud kulude katmiseks toidu ja sööda ohutuse, loomade 
tervishoiu ning loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ, 14. juuni 1966, söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, 
lk 2298/66).  
Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ, 14. juuni 1966, teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66).  
Nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ, 9. aprill 1968, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta 
(EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15).  
Nõukogu otsus 94/800/EÜ, 22. detsember 1994, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse 
kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus 
(1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1), eelkõige sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut käsitleva 
peatüki artikkel 5 (riski hindamine ja sanitaar- ning fütosanitaarkaitse sobiva taseme määramine).  
Nõukogu direktiiv 98/56/EÜ, 20. juuli 1998, dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 226, 
13.8.1998, lk 16).  
Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ, 22. detsember 1999, metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 11, 
15.1.2000, lk 17), eelkõige selle artikli 11 lõige 1.  
Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ, 8. mai 2000, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse 
sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste 
õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega 
seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1), eelkõige selle artikkel 50.  
Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ, 13. juuni 2002, ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 1), eelkõige selle artikkel 17.  
Nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ, 13. juuni 2002, peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12).  
Nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ, 13. juuni 2002, köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33).  
Nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ, 13. juuni 2002, seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60).  
Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ, 13. juuni 2002, õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 74).  L 51/1228  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse 
sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrol- 
limise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või 
nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu 
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ, 15. juuli 2008, köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne 
turustamise kohta (ELT L 205, 1.8.2008, lk 28).  
Nõukogu direktiiv 2008/90/EÜ, 29. september 2008, puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja 
viljapuude turustamise kohta (ELT L 267, 8.10.2008, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1332/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduensüüme ning 
millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, 
nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1333/2008, 16. detsember 2008, toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 
31.12.2008, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduainetes kasuta- 
tavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ 
(ELT L 354, 31.12.2008, lk 34).  
Nõukogu otsus 2009/470/EÜ, 25. mai 2009, kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas (ELT L 155, 18.6.2009, lk 30).  
17 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
17 04 77 01 Katseprojekt — Loomade heaolu koordineeritud Euroopa võrgustik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2017  ET L 51/1229 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 04 77 02 Ettevalmistav tegevus — Kontrollpunktid (puhkekohad) seoses loomade veoga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  372 904,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 04 77 03 Katseprojekt — Heade tavade väljatöötamine loomade veoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  300 000  p.m.  300 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/1230  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa talu- ja käsitööjuustutootjate võrgustik (FACE) — Nõuetekohase hügieeni Euroopa suuniste 
koostamise projekt  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  150 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
17 04 77 05 Katseprojekt — Ühtlustatud siseturu loomine kirurgiliselt kastreerimata sigadelt pärineva sealiha jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
600 000  300 000  28.2.2017  ET L 51/1231 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
PEATÜKK 17 04 — TOIDU- JA SÖÖDAOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS  (jätkub)  
17 04 77  (jätkub)  
17 04 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Nagu näitab viimane Eurobaromeetri eriuuring loomade heaolu kohta, hoolib valdav enamik Euroopa kodanikke vägagi 
põllumajandusloomade heaolust ja on seisukohal, et neid tuleks paremini kaitsta. Noorte põrsaste kirurgiline 
kastreerimine valuvaigistiteta on tavaline ja üha vastuolulisem seakasvatustava, puudutades praegu 63 miljonit looma 
aastas. Siiski näitavad praktilised kogemused suurte sealiha tarneahelate valdkonnas liidus, et kirurgilisele kastreerimisele 
on olemas teostatavad ja tulutoovad alternatiivid. Katseprojekt toob kokku peamised sidusrühmad – tapamajad, 
toiduainete töötlejad ja jaemüüjad, kaasates vajaduse korral põllumajandustootjaid, – ning soodustab niisuguste 
meetodite ja parimate tavade jagamist ja levitamist, millega kaotatakse sigade kirurgilise kastreerimise vajadus. Suurt 
tähelepanu pööratakse teadmussiirdega seotud tegevusele järgmistes valdkondades: a) usaldusväärsed ja teostatavad 
meetodid kuldilõhna avastamiseks, b) kuldilõhnaga rümpade kasutamine töötlemisel ja c) kirurgiliselt kastreerimata 
sigade liha turustamine ja reklaamimine. Usalduse loomine ja teabevahetus kõigi turuosaliste vahel kollegiaalses 
õhkkonnas on suhtlemistegevuse tähtis osa. Käesoleva projekti eesmärk on koostada praktikapõhine juhendmaterjal, 
mis sillutab teed kirurgiliselt kastreerimata loomadelt saadud sealiha ühtlustatud siseturu loomiseks.  
Euroopa deklaratsioon sigade kirurgilise kastreerimise alternatiivide kohta on vabatahtlik ja sidusrühmade poolt 
algatatud kokkulepe, mille eesmärk on kaotada järk-järgult 2018. aastaks sigade kirurgiline kastreerimine. Deklar- 
atsiooni on allkirjastanud 33 osalist, kes esindavad Euroopa põllumajandustootjaid, lihatööstust, jaemüüjaid, teadlasi, 
veterinaararste ja loomade heaoluga tegelevaid valitsusväliseid organisatsioone. Kuigi mõni liikmesriik on selleks teinud 
konkreetseid algatusi, ei ole praegu kirurgiliselt kastreerimata loomadelt saadud sealiha jaoks siiski ühtlustatud siseturgu. 
See takistab deklaratsiooni edukat elluviimist. Katseprojekt kiirendab seda protsessi, pakkudes sealiha tarneahela 
peamiste osaliste poolt üldiselt tajutavatele probleemidele praktilisi lahendusi ja levitades neid ning tutvustades samal 
ajal sigade kirurgilise kastreerimise lõpetamisega seotud majanduslikke ja ühiskondlikke eeliseid.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1232  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 17 — TERVIS JA TOIDUOHUTUS
 
JAOTIS 18  
RÄNNE JA SISEASJAD  28.2.2017  ET L 51/1233 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 18 
RÄNNE JA SISEASJAD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 01  RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  68 651 959  68 651 959  54 347 598  54 347 598  45 216 372,34  45 216 372,34  
18 02  SISEJULGEOLEK  1 272 712 003  1 291 502 822  1 159 208 867  849 121 556  956 784 653,90  684 782 107,36  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  28 000 000  
1 312 712 003  1 319 502 822  1 159 208 867  849 121 556  956 784 653,90  684 782 107,36  
18 03  VARJUPAIK JA RÄNNE  1 687 565 120  1 250 634 892  1 936 730 094  1 066 910 600  827 070 686,87  427 825 259,33  
18 04  EUROOPA KODAKONDSUSE EDEN- 
DAMINE  24 071 000  24 000 000  22 977 000  21 450 000  22 188 204,79  16 888 105,59  
18 05  „HORISONT 2020“ — 
JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUS- 
TEGEVUS  149 923 837  204 953 259  136 092 171  235 589 343  157 196 216,80  191 341 278,99  
18 06  UIMASTIPOLIITIKA  18 213 600  18 270 320  17 236 000  17 324 000  17 801 024,45  17 216 199,96  
18 07  LIIDUS ANTAVA ERAKORRALISE 
TOETUSE VAHEND  198 000 000  217 000 000  148 500 000  88 700 000  
Jaotis 18 — Kogusumma  3 419 137 519  3 075 013 252  3 475 091 730  2 333 443 097  2 026 257 159,15  1 383 269 323,57  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  28 000 000  
3 459 137 519  3 103 013 252  3 475 091 730  2 333 443 097  2 026 257 159,15  1 383 269 323,57  L 51/1234  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
JAOTIS 18 
RÄNNE JA SISEASJAD  
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
18 01  RÄNDE JA SISEASJADE POLIITI- 
KAVALDKONNA HALDUSKULUD  
18 01 01  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 47 586 028  35 334 794  30 018 226,03  63,08  
18 01 02  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
18 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 762 068  2 352 155  2 453 265,99  88,82  
18 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 2 516 764  2 502 512  1 854 475,72  73,68  
Artikkel 18 01 02 — Vahesumma  5 278 832  4 854 667  4 307 741,71  81,60  
18 01 03  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 2 971 432  2 255 104  2 059 537,25  69,31  
18 01 04  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
18 01 04 01  Sisejulgeolekufondi toetuskulud  3 2 500 000  2 325 000  1 693 300,38  67,73  
18 01 04 02  Varjupaiga-, Rände- ja Integrat- 
sioonifondi toetuskulud  3 2 500 000  2 325 000  1 930 425,96  77,22  
18 01 04 03  Programmi „Kodanike Euroopa“ 
toetuskulud  3 167 000  160 000  366 614,38  219,53  
18 01 04 04  Õigusprogrammi toetuskulud — 
Uimastitevastane võitlus  3 100 000  100 000  67 725,23  67,73  
18 01 04 05  Liidus antava erakorralise toetuse 
toetuskulud  3 2 000 000  1 500 000  
Artikkel 18 01 04 — Vahesumma  7 267 000  6 410 000  4 058 065,95  55,84  28.2.2017  ET L 51/1235 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
18 01 05  Rände ja siseasjade poliitika- 
valdkonna teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide toetuskulud  
18 01 05 01  Kulud seoses ametnike ja ajutiste 
teenistujatega, kes täidavad teadus- 
ja innovatsiooniprogramme — 
„Horisont 2020“  1,1 2 108 942  2 229 533  1 736 045,91  82,32  
18 01 05 02  Koosseisuvälised töötajad, kes 
täidavad teadus- ja innovatsiooni- 
programme — „Horisont 2020“  1,1 728 000  576 000  570 386,13  78,35  
18 01 05 03  Muud juhtimiskulud, mis on 
seotud teadus- ja innovatsiooni- 
programmidega — „Horisont 
2020“  1,1 508 725  484 500  399 369,36  78,50  
Artikkel 18 01 05 — Vahesumma  3 345 667  3 290 033  2 705 801,40  80,87  
18 01 06  Rakendusametid  
18 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Täitevasutus — Toetus 
programmist „Kodanike Euroopa“  3 2 203 000  2 203 000  2 067 000,—  93,83  
Artikkel 18 01 06 — Vahesumma  2 203 000  2 203 000  2 067 000,—  93,83  
Peatükk 18 01 — Kogusumma  68 651 959  54 347 598  45 216 372,34  65,86  
18 01 01 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
47 586 028  35 334 794  30 018 226,03  
18 01 02 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
18 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 762 068  2 352 155  2 453 265,99  L 51/1236  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 02  (jätkub)  
18 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 516 764  2 502 512  1 854 475,72  
Märkused  
Osa assigneeringust tuleks kasutada selleks, et tagada piisav toetus artikli 29 töörühmale.  
Osa sellest assigneeringust tuleks kasutada personali koolitusele diskrimineerimisvastastes küsimustes.  
18 01 03 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 971 432  2 255 104  2 059 537,25  
18 01 04 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
18 01 04 01 Sisejulgeolekufondi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 500 000  2 325 000  1 693 300,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Sisejulgeolekufondist vastavalt määruse (EL) nr 513/2014 artiklile 9 ja määruse (EL) nr 
515/2014 artiklile 16 makstud tehnilise abi kulude katteks. Sellest võib katta kulusid, mis on seotud teadusuuringute, 
ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesoleva punktiga hõlmatud programmi 
või meetmete eesmärgi saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja 
haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud üles- 
andeid.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (abi projekti ettevalmistamisel ja hindamisel, auditeerimine, pettuse avastamise ja ennetamise meetmed, 
määratud asutustele ja toetusesaajatele mõeldud konverentsid, seminarid, töörühmad ja muud määruste (EL) nr 513/ 
2014 ja (EL) nr 515/2014 ning nendega seotud erimääruste rakendamisega seotud ühised teavitamis- ja koolitus- 
meetmed ning kirjalik tõlge);  28.2.2017  ET L 51/1237 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 01  (jätkub)  
— meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, võrgustike loomise toetamist, kommunikatsiooni, teadlikkuse parandamist 
ja koostöö edendamist ning kogemuste vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega; 
— ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest prioriteetidest, tingimusel et need on seotud määruste (EL) nr 513/2014 ja 
(EL) nr 515/2014 ning nendega seotud erimääruste üldeesmärkidega; 
— juhtimiseks, järelevalveks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paig- 
aldamine, ajakohastamine, kasutamine ning omavahel ühendamine; 
— ühise hindamis- ja järelevalveraamistiku kavandamine ning samuti näitajate süsteemi kavandamine, võttes vajaduse 
korral arvesse siseriiklikke näitajaid; 
— hindamine, sealhulgas hindamismeetodite ja hindamistavade kohta teabe vahetamise meetmed, ühise hindamis- ja 
järelevalveraamistiku väljatöötamine, eksperdiaruanded, statistika ja uuringud; 
— määruste (EL) nr 513/2014 ja (EL) nr 515/2014 ning nendega seotud erimääruste tõhusa halduse institutsioonilise 
tugevdamise ja haldusvõimekuse suurendamise toetamine; 
— määruste (EL) nr 513/2014 ja (EL) nr 515/2014 ning nendega seotud erimääruste analüüsi, halduse, järelevalve, 
teabevahetuse ja rakendamisega seotud meetmed ning kontrollisüsteemide ja tehnilise ja haldusabi rakendamisega 
seotud meetmed.  
Vastavalt Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi 
vahel sõlmitavale lepingule (mis käsitleb 2014.–2020. aastaks loodud Sisejulgeolekufondi välispiiride rahastamisvahendi 
lisaeeskirju) võib komisjon kasutada lepinguga ühinenud riikide maksetest laekunud vahendeid, et katta koosseisuliste ja 
koosseisuväliste töötajate halduskulud, mis on vajalikud lepingu täitmiseks kõnealuste riikide poolt, kuni lepingus 
sätestatavas ulatuses.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 18 02 01.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  L 51/1238  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
18 01 04 02 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 500 000  2 325 000  1 930 425,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Varjupaiga- ja Rändefondist vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklile 9 makstud 
tehnilise abi summadega seotud kulude katteks. Sellest võib katta kulusid, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide 
kohtumiste, teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesoleva punktiga hõlmatud programmi või 
meetmete eesmärgi saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja 
haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud üles- 
andeid.  
Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks: 
— toetuskulud (abi projekti ettevalmistamisel ja hindamisel, auditeerimine, pettuse avastamise ja ennetamise meetmed, 
määratud asutustele ja toetusesaajatele mõeldud konverentsid, seminarid, töörühmad ja muud määruse (EL) nr 514/ 
2014 ja sellega seotud erimääruste rakendamisega seotud ühised teavitamis- ja koolitusmeetmed ning kirjalik tõlge); 
— meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, võrgustike loomise toetamist, kommunikatsiooni, teadlikkuse parandamist 
ja koostöö edendamist ning kogemuste vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega; 
— ettevõtjate teavitamine Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest, tingimusel et need on seotud määruse (EL) nr 514/ 
2014 ja sellega seotud erimääruste üldeesmärkidega; 
— juhtimiseks, järelevalveks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paig- 
aldamine, ajakohastamine, kasutamine ning omavahel ühendamine; 
— ühise hindamis- ja järelevalveraamistiku kavandamine ning samuti näitajate süsteemi kavandamine, võttes vajaduse 
korral arvesse siseriiklikke näitajaid;  28.2.2017  ET L 51/1239 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 02  (jätkub)  
— hindamine, sealhulgas hindamismeetodite ja hindamistavade kohta teabe vahetamise meetmed, ühise hindamis- ja 
järelevalveraamistiku väljatöötamine, eksperdiaruanded, statistika ja uuringud; 
— määruse (EL) nr 514/2014 ja sellega seotud erimääruste tõhusa halduse institutsioonilise tugevdamise ja haldus- 
võimekuse suurendamise toetamine; 
— määruse (EL) nr 514/2014 ja sellega seotud erimääruste analüüsi, halduse, järelevalve, teabevahetuse ja rakenda- 
misega seotud meetmed ning kontrollisüsteemide ja tehnilise ja haldusabi rakendamisega seotud meetmed.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 18 03 01.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014 , millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ) (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).  
18 01 04 03 Programmi „Kodanike Euroopa“ toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
167 000  160 000  366 614,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamis- 
meetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesolevas punktis nimetatud 
meetmetega, ning kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni 
tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  L 51/1240  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 03  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute 
kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 18 04 01 01.  
18 01 04 04 Õigusprogrammi toetuskulud — Uimastitevastane võitlus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  100 000  67 725,23  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmete kulude katmiseks, mis 
on seotud õigusprogrammi uimastipoliitika meetmete haldamise ja selle eesmärkide saavutamisega. Siia kuuluvad 
uuringud, ekspertidega kohtumised, teabe- ja teavitamismeetmed, sealhulgas ettevõtjate teavitamine Euroopa Liidu 
poliitilistest prioriteetidest, kuivõrd need on seotud õigusprogrammi üldeesmärkidega, IT-võrgustikega seotud kulud, kui 
võrgustikud keskenduvad andmetöötlusele ja -vahetusele, koos kõikide muude tehnilise ja haldusabi kuludega, mida 
komisjon kannab õigusprogrammi juhtimisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2017  ET L 51/1241 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 04  (jätkub)  
18 01 04 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 18 06.  
18 01 04 05 Liidus antava erakorralise toetuse toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 000 000  1 500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada liidus antava erakorralise toetuse eesmärkide saavutamisega seotud 
toetuskulusid. Muu hulgas on hõlmatud järgmine: 
— ettevalmistavad, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmed, 
— asutusesiseseks kasutuseks ettenähtud infosüsteemide arendamine, hooldus, töökorras hoidmine ja tugiteenused või 
millega parandatakse komisjoni ja teiste institutsioonide, riikide haldus- ja muude asutuste, valitsusväliste organis- 
atsioonide ning muude erakorralise abi alaste partnerite ja ekspertide tegevuse kooskõlastamist kõnealuses 
valdkonnas, 
— teadusuuringud, ekspertide kohtumised, teavitamismeetmed ja trükised, millel on otsene seos erakorralise toetuse 
eesmärkide saavutamisega, 
— muud kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete 
teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Avaliku ja erasektori rahastajate rahalisest osalusest saadavat tulu, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 2 1, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute tegemiseks.  
Õiguslik alus  
Vt artikkel 18 07 01.  L 51/1242  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 05 Rände ja siseasjade poliitikavaldkonna teadus- ja innovatsiooniprogrammide toetuskulud  
18 01 05 01 Kulud seoses ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 108 942  2 229 533  1 736 045,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajate, sealhulgas liidu delegatsioonide ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude 
katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes 
muude kui tuumaprogrammide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 18 05.  
18 01 05 02 Koosseisuvälised töötajad, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
728 000  576 000  570 386,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis on seotud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja 
innovatsiooni programme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudselt muude kui tuumapro- 
grammide rakendamisel, sealhulgas liidu delegatsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud.  28.2.2017  ET L 51/1243 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 05  (jätkub)  
18 01 05 02  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 18 05.  
18 01 05 03 Muud juhtimiskulud, mis on seotud teadus- ja innovatsiooniprogrammidega — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
508 725  484 500  399 369,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja innovatsiooniprogrammide juhtimisega 
kaasnevate halduskulude, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude 
katmiseks muude kui tuumaprogrammide raames.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise 
lepinguid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide ja projektide algatamise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, auditeerimise 
ja järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, töötubade, 
seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 51/1244  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 05  (jätkub)  
18 01 05 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 18 05.  
18 01 06 Rakendusametid  
18 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus — Toetus programmist „Kodanike Euroopa“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 203 000  2 203 000  2 067 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse tegevuskulude katteks, mis on 
seotud nimetatud asutuse osalemisega 2007.–2013. aasta finantsraamistiku rubriigi 3b programmi „Kodanike Euroopa“ 
juhtimise lõpuleviimises, ning tema osalusega 2014.–2020. aasta finantsraamistiku rubriigi 3 programmi „Kodanike 
Euroopa“ juhtimises.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute 
kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Asutuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Nõukogu otsus 2004/100/EÜ, 26. jaanuar 2004, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa Liidu 
kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).  28.2.2017  ET L 51/1245 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 01 — RÄNDE JA SISEASJADE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
18 01 06  (jätkub)  
18 01 06 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1904/2006/EÜ, 12. detsember 2006, millega luuakse ajavahemikuks 
2007–2013 programm „Kodanike Euroopa“, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (ELT L 378, 27.12.2006, lk 32).  
Nõukogu määrus (EL) nr 390/2014, 14. aprill 2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm 
„Kodanike Euroopa“ (ELT L 115, 17.4.2014, lk 3), eriti selle artikkel 2.  
Alusaktid  
Komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsus 2009/336/EÜ, millega hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud 
ühenduse tegevuse juhtimiseks asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 Hariduse, Audiovisuaal- 
valdkonna ja Kultuuri Täitevasutus (ELT L 101, 21.4.2009, lk 26).  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/776/EL, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovi- 
suaal- ja kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Aren- 
gufondi assigneeringuid.  L 51/1246  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 
Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 02  SISEJULGEOLEK  
18 02 01  Sisejulgeolekufond  
18 02 01 01  Toetus piirihaldusele ja 
ühisele viisapoliitikale 
seadusliku reisimise hõlbus- 
tamiseks  3 403 680 352  364 282 173  557 653 803  214 436 438  426 217 180,—  123 788 673,07  33,98  
18 02 01 02  Piiriülese organiseeritud 
kuritegevuse tõkestamine ja 
sellise kuritegevuse vastu 
võitlemine ning julgeoleku- 
riskide ja kriiside juhtimise ja 
ohjamise tõhustamine  3 292 374 838  162 872 986  155 555 064  78 737 456  203 029 925,—  59 963 511,25  36,82  
18 02 01 03  millega luuakse riiki 
sisenemise ja riigist 
lahkumise süsteem Euroopa 
Liidu liikmesriikide välispiire 
ületavate kolmandate riikide 
kodanike riiki sisenemise ja 
riigist lahkumise andmete ja 
sisenemiskeelu andmete 
registreerimiseks  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  28 000 000  
40 000 000  28 000 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 18 02 01 — 
Vahesumma  696 055 190  527 155 159  713 208 867  293 173 894  629 247 105,—  183 752 184,32  34,86  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  28 000 000  
736 055 190  555 155 159  713 208 867  293 173 894  629 247 105,—  183 752 184,32  
18 02 02  Horvaatia jaoks ette nähtud 
Schengeni rahastu  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
18 02 03  Euroopa Piiri- ja 
Rannikuvalve Amet 
(Frontex)  3 281 267 000  281 267 000  238 686 000  238 686 000  133 528 000,—  133 528 000,—  47,47  
18 02 04  Euroopa Liidu Õiguskaitse- 
koostöö Amet (Europol)  3 113 726 613  113 726 613  99 660 000  99 660 000  94 860 000,—  94 860 000,—  83,41  
18 02 05  Euroopa Liidu Õiguskaitse- 
koolituse Amet (CEPOL).  3 8 721 000  8 721 000  8 411 000  8 411 000  8 471 000,—  8 471 000,—  97,13  
18 02 07  Vabadusel, Turvalisusel ja 
Õigusel Rajaneva Ala 
Suuremahuliste IT- 
süsteemide Operatiiv- 
juhtimise Euroopa Amet 
(eu-LISA)  3 153 334 200  153 334 200  80 022 000  80 022 000  67 559 100,—  63 016 582,78  41,10  
18 02 08  Schengeni infosüsteem 
(SIS II)  3 9 804 000  7 544 300  9 610 500  13 398 000  7 252 158,34  6 504 809,10  86,22  
18 02 09  Viisainfosüsteem (VIS)  3 9 804 000  9 262 550  9 610 500  16 285 000  14 458 015,89  12 749 897,52  137,65  
18 02 51  Välispiirifondi ning 
turvalisuse ja vabaduste 
kaitse valdkonna meetmete 
ja programmide lõpule- 
viimine  3 p.m.  190 000 000  p.m.  99 485 662  225 188,67  181 233 212,84  95,39  28.2.2017  ET L 51/1247 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 
Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
18 02 77 01  Katseprojekt — Terrorismiv- 
astase võitluse meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
18 02 77 02  Katseprojekt — Uued inte- 
greeritud mehhanismid 
avaliku ja erasektori osaliste 
vaheliseks koostööks spordi- 
kihlvedudega seotud ohtude 
kindlakstegemisel  3 p.m.  492 000  p.m.  p.m.  1 184 086,—  666 420,80  135,45  
Artikkel 18 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  492 000  p.m.  p.m.  1 184 086,—  666 420,80  135,45  
Peatükk 18 02 — 
Kogusumma  1 272 712 003  1 291 502 822  1 159 208 867  849 121 556  956 784 653,90  684 782 107,36  53,02  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  28 000 000  
1 312 712 003  1 319 502 822  1 159 208 867  849 121 556  956 784 653,90  684 782 107,36  
18 02 01 Sisejulgeolekufond  
18 02 01 01 Toetus piirihaldusele ja ühisele viisapoliitikale seadusliku reisimise hõlbustamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
403 680 352  364 282 173  557 653 803  214 436 438  426 217 180,—  123 788 673,07  
Märkused  
Sisejulgeolekufond toetab järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist: 
— toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist, osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust, tagada 
kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ja tõkestada ebaseaduslikku sisserännet; 
— toetada integreeritud piirihaldust, sealhulgas soodustades piiri haldamisega seotud meetmete edasist ühtlustamist 
kooskõlas liidu ühiste normidega ja teabe jagamise kaudu liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja Frontexi vahel, 
et tagada ühelt poolt välispiiride ühetaoline ja kõrgetasemeline kontroll ja kaitse, sealhulgas võideldes ebaseadusliku 
sisserändega, ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni  acquis ’ga, tagades samal ajal rahvus- 
vahelise kaitse kättesaadavuse neile, kes seda vajavad, vastavalt kohustustele, mille liikmesriigid on võtnud 
inimõiguste valdkonnas, mis hõlmab ka tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, ning võttes nõuetekohaselt 
arvesse asjaomaste inimeste eriomadusi ja sooaspekti.  L 51/1248  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 01  (jätkub)  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud liikmesriikide poolt ja liikmesriikides võetavate meetmetega, eelkõige 
kulud, mis on seotud järgmisega: 
— infrastruktuur, ehitised ja süsteemid, mis on vajalikud piiripunktides ja piiripunktidevahelise järelevalve jaoks, et 
hoida ära ja tõkestada ebaseaduslikku piirületust, ebaseaduslikku sisserännet ja piiriülest kuritegevust ning tagada 
tõrgeteta reisijatevood; 
— tõhusaks piirikontrolliks ja isikute tuvastamiseks vajalik varustus, transpordivahendid ja sidesüsteemid; 
— IT- ja sidesüsteemid piiriüleste rändevoogude tõhusaks juhtimiseks, sh investeeringud olemasolevatesse ja 
tulevastesse süsteemidesse; 
— viisataotluste menetlemiseks ja konsulaarkoostööks vajalik infrastruktuur, ehitised, side- ja IT-süsteemid ja varustus 
ning muud viisataotlejatele pakutavate teenuste kvaliteedi parandamisele suunatud meetmed; 
— varustuse ja süsteemide kasutamise alane koolitus ja kvaliteedijuhtimisstandardite edendamine ning piirivalvurite 
koolitamine, sealhulgas vajaduse korral kolmandates riikides, seoses nende valve-, nõustamis- ja kontrolliülesannete 
täitmisega inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide, sh inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri 
toimetamise ohvrite tuvastamise valdkonnas, võttes arvesse sootundlikku lähenemisviisi; 
— sisserände kontaktametnike ja dokumendinõustajate lähetamine kolmandatesse riikidesse ja piirivalvurite vahetus 
ning lähetamine liikmesriikide vahel või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel; 
— uuringud, koolitus, katseprojektid ja muud meetmed välispiiridel määruse (EL) nr 515/2014 artikli 3 lõikes 3 
osutatud integreeritud haldussüsteemi järkjärguliseks rakendamiseks, sh meetmed, mille eesmärk on soodustada 
ametkondadevahelist koostööd kas liikmesriikides või nende vahel, ning meetmed, mis on seotud piirihaldussüs- 
teemide koostalitlusvõime ja ühtlustamisega; 
— uuringud, katseprojektid ja meetmed, mille eesmärgiks on rakendada liikmesriikide ja liidu ametite vahelise 
operatiivkoostöö põhjal koostatud soovitusi, tegevusstandardeid ja parimaid tavasid.  
Assigneeringust kaetakse ka kulusid, mis on seotud kolmandates riikides ja kolmandate riikide poolt võetavate 
meetmetega, eelkõige kulusid, mis on seotud järgmisega: 
— infosüsteemid, abivahendid või varustus teabe levitamiseks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel; 
— liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise operatiivkoostööga seotud meetmed, sealhulgas ühisoperatsioonid;  28.2.2017  ET L 51/1249 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 01  (jätkub)  
— projektid kolmandates riikides, mille eesmärk on parandada valvesüsteeme, et tagada koostöö Eurosuriga; 
— uuringud, seminarid, õpikojad, konverentsid, koolitus ja katseprojektid kolmandatele riikidele sihtotstarbeliste 
tehniliste ja operatiivtööalaste eriteadmiste andmiseks; 
— uuringud, seminarid, õpikojad, konverentsid, koolitus, varustus ja katseprojektid liikmesriikide ja liidu ametite vahel 
kolmandates riikides tehtava operatiivkoostöö tulemusel koostatud erisoovituste, rakendusstandardite ja heade 
tavade rakendamiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka transiidiviisade eest saamata jäänud tulu ning transiiti hõlbustavate dokumentide (FTD) ja 
raudteetransiiti hõlbustavate dokumentide (FRTD) rakendamisest tulenev lisakulu vastavalt nõukogu 14. aprilli 2003. 
aasta määrusele (EÜ) nr 693/2003, millega kehtestatakse transiiti hõlbustav eridokument (FTD), raudteetransiiti 
hõlbustav dokument (FRTD) ning muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid ja üldkäsiraamatut (ELT L 99, 17.4.2003, 
lk 8), ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 694/2003 määrusega (EÜ) nr 693/2003 ettenähtud transiiti 
hõlbustavate dokumentide (FTD) ja raudteetransiiti hõlbustavate dokumentide (FRTD) ühtse vormi kohta (ELT L 99, 
17.4.2003, lk 15).  
Komisjoni algatusel võib assigneeringut kasutada ka selleks, et rahastada riikidevahelisi meetmeid ja liidu erihuvides 
võetavaid meetmeid. Rahastamiskõlblikud on sellised meetmed, mille eesmärk on: 
— toetada ettevalmistus-, järelevalve-, haldus- ja tehnilisi meetmeid, mis on vajalikud välispiiride ja viisapoliitika 
rakendamiseks, sealhulgas Schengeni ala haldamise tugevdamiseks, töötades välja nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta 
määrusega (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohal- 
damise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse 
Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27), kehtestatud hindamismehhanismi 
Schengeni acquis’ ja Schengeni piirieeskirjade kohaldamise ja eelkõige kohapealsetes kontrollkäikudes osalevate 
komisjoni ja liikmesriikide ekspertide lähetuskulude kontrollimiseks, ja seda rakendades; 
— saada liikmesriikides ja kolmandates riikides valitsevast olukorrast süvendatud teadmisi ja mõista seda paremini 
tegevuspõhimõtete analüüsimise, hindamise ja nende rakendamise põhjaliku järelevalve abil; 
— toetada statistiliste vahendite, sh ühiste statistiliste vahendite, ja meetodite ning ühiste näitajate arendamist; 
— toetada liidu õiguse ja liidu poliitikaeesmärkide rakendamist ja järelevalvet liikmesriikides ning hinnata nende 
tõhusust ja mõju, muu hulgas seoses inimõiguste ja põhivabaduste austamisega selle vahendi kohaldamisalas; 
— soodustada erinevate sidusrühmade Euroopa tasandil võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate 
lahenduste kindlakstegemist ja tutvustamist;  L 51/1250  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 01  (jätkub)  
— edendada projekte piirihaldusega seotud meetmete edasiseks ühtlustamiseks ja koostalitlusvõime saavutamiseks 
vastavalt liidu ühistele standarditele, et töötada välja Euroopa integreeritud piirihaldussüsteem; 
— suurendada sidusrühmade ja üldsuse teadlikkust ELi poliitikast ja eesmärkidest, sealhulgas liidu poliitiliste priori- 
teetide propageerimine; 
— suurendada Euroopa tasandi võrgustike suutlikkust, et hinnata, edendada, toetada ja jätkuvalt edasi arendada liidu 
tegevuspõhimõtteid ja eesmärke; 
— eelkõige toetada uuenduslikke projekte, millega töötatakse välja uusi meetodeid ja/või tehnoloogiaid, mida on 
võimalik teistes liikmesriikides üle võtta, eelkõige teadusprojektide katsetamist ja valideerimist käsitlevad projektid; 
— toetada kolmandate riikidega seotud ja neis rakendatavaid meetmeid, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1053/ 
2013 artikli 4 lõikes 2; 
— teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmed liidu siseküsimustega seotud poliitika, prioriteetide ja saavutuste 
alal.  
Assigneeringust kaetakse ka rahaline abi kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolukorras. Hädao- 
lukord on erakorraline ja kiireloomuline olukord, mille puhul suur või ebaproportsionaalne hulk kolmanda riigi 
kodanikke ületab või võib prognooside kohaselt ületada ühe või mitme liikmesriigi välispiiri.  
Assigneeringust kaetakse komisjoni ja liikmesriikide ekspertide kulud, mis tekivad Schengeni  acquis ’ kohaldamisega 
seotud kohapealsete kontrollkäikude ajal (reisi- ja majutuskulud). Nendele kuludele tuleb lisada kohapealseks hinda- 
miseks ning selle ettevalmistamiseks ja järelmeetmeteks vajatavad vahendid ja varustus.  
Mis tahes tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kirjendatud tulude 
eelarvestuse punkti 6 3 1 3, võib avada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktile e.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 1053/2013, 7. oktoober 2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism 
Schengeni  acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, 
millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  28.2.2017  ET L 51/1251 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprillil 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise 
ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise 
ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja 
riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust 
(EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016)0194).  
18 02 01 02 Piiriülese organiseeritud kuritegevuse tõkestamine ja sellise kuritegevuse vastu võitlemine ning julgeolekuriskide ja 
kriiside juhtimise ja ohjamise tõhustamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
292 374 838  162 872 986  155 555 064  78 737 456  203 029 925,—  59 963 511,25  
Märkused  
Fond toetab järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist: 
— kuritegevuse tõkestamine, võitlus piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas terrorismiga, ning 
liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja muude riiklike ametiasutuste, sh Europoli ja muude asjaomaste liidu asutuste 
ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuse koordineerimise ja koostöö tugevdamine; 
— liikmesriikide ja liidu suutlikkuse suurendamine tõhusa julgeolekuriskide juhtimise ja kriisiohje eesmärgil ning 
valmisolek terroriaktideks ja muudeks julgeolekuga seotud intsidentideks ning inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri 
kaitse nende eest.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud eelkõige liikmesriikide järgmiste meetmetega: 
— meetmed, millega parandatakse politseikoostööd ja õiguskaitseasutustevahelist koordineerimist, sealhulgas 
asjaomaste liidu asutuste, eelkõige Europoli ja Eurojusti vahel ja koos nendega, ühiste uurimisrühmade tegevuse ja 
muude piiriüleste ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust ja täiustatakse koostalitlus- 
võimelisi tehnoloogiaid;  L 51/1252  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 02  (jätkub)  
— terrorismivastaste algatuste arendamine, et tagada asjakohane vastus tekkivatele ohtudele, muu hulgas ohtudele, mis 
on seotud kodumaise radikaliseerumisega (home-grown radicalisation) ja välisvõitlejatega, kes on kas välismaal või 
tulemas või naasmas ühte või mitmesse liikmesriiki või kandidaatriiki; 
— projektid, mis edendavad võrgustike tegevust, avaliku ja erasektori partnerlust, vastastikust usaldust ja üksteiselt 
õppimist, oskusteabe, kogemuste ja parimate tavade väljaselgitamist, vahetamist ja levitamist, teabe jagamist, ühist 
teadlikkust olukorrast ja prognoose, situatsiooniplaneerimist ja koostalitlusvõimet; 
— analüüsivad-, järelevalve- ja hindamismeetmed, sealhulgas uuringud ning ohu-, riski- ja mõjuhinnangud, mis 
põhinevad tõenditel ning on kooskõlas liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetide ja algatustega, eelkõige 
nendega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu; 
— meetmed teadlikkuse suurendamiseks, teabe levitamiseks ja vahetamiseks; 
— määruse (EL) nr 513/2014 eesmärkide saavutamist toetavate liidu ja riiklike IT-süsteemide omandamine ja hooldus 
ja/või IT-süsteemide ja tehniliste seadmete täiendav ajakohastamine, sh süsteemide ühilduvuse testimine, turvaliste 
rajatiste, infrastruktuuri, nendega seotud hoonete ja süsteemide, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
(IKT) süsteemide ja nende osade täiendav ajakohastamine, sealhulgas küberjulgeolekualase ja küberkuritegevus- 
evastase koostöö parandamiseks Euroopas, eelkõige küberkuritegevusevastase võitluse Euroopa keskusega; 
— asjaomaste ametiasutuste töötajate ja ekspertide vahetamine, koolitamine ja väljaõpetamine, sealhulgas keeleõpe ja 
ühisõppused või -programmid; 
— uute meetodite ja uue tehnoloogia kasutuselevõtmine, ülevõtmine, katsetamine ja valideerimine, sealhulgas liidu 
rahastatavate julgeolekualaste teadusprojektide katseprojektid ja järelmeetmed.  
Assigneeringust kaetakse ka kulusid, mis on seotud kolmandates riikides ja kolmandate riikide poolt võetavate 
meetmetega, eelkõige kulusid, mis on seotud järgmisega: 
— meetmed, millega parandatakse politseikoostööd ja õiguskaitseasutustevahelist koordineerimist, sealhulgas ühiste 
uurimisrühmade tegevuse ja muude piiriüleste ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust 
ja täiustatakse koostalitusvõimelisi tehnoloogiaid; 
— võrgustike tegevus, vastastikune usaldus ja üksteiselt õppimine, oskusteabe, kogemuste ja parimate tavade väljasel- 
gitamine, vahetamine ja levitamine, teabe jagamine, ühine teadlikkus olukorrast ja prognoosid, situatsioonipla- 
neerimine ja koostalitlusvõime; 
— asjaomaste ametiasutuste töötajate ja ekspertide vahetamine, koolitamine ja väljaõpetamine.  28.2.2017  ET L 51/1253 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 02  (jätkub)  
Komisjoni algatusel võib assigneeringut kasutada, et rahastada riikidevahelisi meetmeid või liidu erihuvidele vastavaid 
meetmeid, mis on seotud määruse (EL) nr 513/2014 artiklis 3 osutatud üldiste, konkreetsete ja fondi toimimisega 
seotud eesmärkidega. Selleks et olla rahastamiskõlblikud, peavad liidu meetmed olema kooskõlas prioriteetide ja 
algatustega, mis on kindlaks määratud liidu tasandil, eelkõige nendega, mis on Euroopa Parlamendis ja nõukogus 
heaks kiidetud, asjaomastes liidu strateegiates, poliitikatsüklites, programmides, riski- ja ohuhinnangutes ning eelkõige 
toetama: 
— ettevalmistavaid, järelevalvealaseid, halduslikke ja tehnilisi meetmeid ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise 
ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje meetmete rakendamiseks vajaliku hindamismehhanismi väljatöötamist; 
— riikidevahelisi projekte, milles osalevad vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks kolmas riik; 
— analüüsivaid-, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas ohu-, riski- ja mõjuhinnanguid, mis põhinevad tõenditel 
ning on kooskõlas liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetide ja algatustega, eelkõige nendega, mille on heaks 
kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu, ning liidu õiguse ja liikmesriikides liidu poliitikaeesmärkide rakendamise 
järelevalve projekte; 
— projekte, millega edendatakse võrgustike tegevust, avaliku ja erasektori partnerlusi, vastastikust usaldust, mõistmist 
ja õppimist, parimate tavade ja uuenduslike lähenemisviiside väljaselgitamist ja levitamist liidu tasandil, koolitus- ja 
vahetusprogramme; 
— projekte, millega toetatakse metodoloogiliste, eelkõige statistiliste vahendite ja meetodite ja ühiste näitajate väljatöö- 
tamist; 
— tehniliste seadmete, oskusteabe, turvaliste rajatiste, infrastruktuuri, nendega seotud hoonete ja süsteemide, eelkõige 
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide ja nende osade omandamist, hooldamist ja/või täiendavat 
ajakohastamist liidu tasandil, sealhulgas küberjulgeolekualase ja küberkuritegevusevastase koostöö parandamiseks 
Euroopas, eelkõige küberkuritegevusevastase võitluse Euroopa keskusega; 
— projekte, millega suurendatakse sidusrühmade ja avalikkuse teadlikkust liidu poliitikast ja eesmärkidest, sealhulgas 
liidu poliitiliste prioriteetide propageerimine; 
— uuenduslikke projekte, millega töötatakse välja ja/või rakendatakse uusi meetodeid ja tehnoloogiaid, mida on 
võimalik teistes liikmesriikides üle võtta, eelkõige projektid, mille eesmärk on katsetada ja valideerida liidu 
rahastatavate julgeolekualaste teadusprojektide tulemusi; 
— uuringuid ja katseprojekte; 
— teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmed liidu siseküsimustega seotud poliitika, prioriteetide ja saavutuste 
alal. L 51/1254  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 02  (jätkub)  
Assigneeringust toetatakse ka meetmeid, mis on seotud kolmandates riikides ja kolmandate riikide poolt võetavate 
meetmetega, eelkõige kulusid, mis on seotud järgmisega: 
— meetmed, millega parandatakse politseikoostööd ja õiguskaitseasutuste, ning kui see on asjakohane – rahvus- 
vaheliste organisatsioonide vahelist koordineerimist, sealhulgas ühiste uurimisrühmade tegevuse ja muude piiriüleste 
ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust ja täiustatakse koostalitusvõimelisi tehnoloo- 
giaid; 
— võrgustike tegevus, vastastikune usaldus ja üksteiselt õppimine, oskusteabe, kogemuste ja parimate tavade väljasel- 
gitamine, vahetamine ja levitamine, teabe jagamine, ühine teadlikkus olukorrast ja prognoosid, situatsioonipla- 
neerimine ja koostalitlusvõime; 
— tehniliste seadmete, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide ja nende osade omandamine, 
hooldus ja/või täiendav ajakohastamine; 
— asjaomaste ametiasutuste töötajate ja ekspertide vahetamine, koolitamine ja väljaõpetamine, sealhulgas keeleõpe; 
— meetmed teadlikkuse suurendamiseks, teabe levitamiseks ja vahetamiseks; 
— ohu-, riski- ja mõjuhinnangud; 
— uuringud ja katseprojektid.  
Assigneeringut kasutatakse selleks, et anda rahalist abi kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolu- 
kordades. Hädaolukord on julgeolekuga seotud intsident või uus oht, mis avaldab või võib avaldada olulist negatiivset 
mõju ühe või mitme liikmesriigi elanike julgeolekule.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  28.2.2017  ET L 51/1255 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 01  (jätkub)  
18 02 01 03 millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kol mandate 
riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 02 01 03  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Reservid (40 02 41)  40 000 000  28 000 000  
Kogusumma  40 000 000  28 000 000  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja üle liidu välispiiri kulgevate rändevoogude 
juhtimiseks abivarustuse paigaldamise ja selle kasutamise kulude katteks.  
Mis tahes tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kirjendatud tulude 
eelarvestuse punkti 6 3 1 3, võib avada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktile e.  
Tingimused assigneeringute vabastamiseks reservist  
Assigneeringud on paigutatud reservi ja vabastatakse pärast seda, kui on vastu võetud riiki sisenemise ja riigist 
lahkumise süsteemi loov õigusakt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, 
lk 143).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprillil 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise 
ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise 
ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja 
riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust 
(EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016)0194).  L 51/1256  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 02 Horvaatia jaoks ette nähtud Schengeni rahastu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sellise ajutise rahastamisvahendi kulude katteks, millest aidatakse Horvaatial ühinemiskuu- 
päevast kuni 2014. aasta lõpuni rahastada Schengeni  acquis ’ ja välispiiride kontrolli rakendamise meetmeid Euroopa 
Liidu uutel välispiiridel.  
Õiguslik alus  
Ülesanded, mis tulenevad volitustest, mis on komisjonile antud Horvaatia ühinemisakti artikliga 31.  
18 02 03 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
281 267 000  281 267 000  238 686 000  238 686 000  133 528 000,—  133 528 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse agentuuri personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Agentuur peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümber- 
paigutamisest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2017  ET L 51/1257 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 03  (jätkub)  
Agentuuri ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 281 267 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1052/2013, 22. oktoober 2013, millega luuakse Euroopa piiride 
valvamise süsteem (EUROSUR) (ELT L 295, 6.11.2013, lk 11).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 656/2014, 15. mai 2014, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Liidu 
liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri koordineeritava operatiivkoostöö raames 
toimuva patrull- ja vaatlustegevuse jaoks välistel merepiiridel (ELT L 189, 27.6.2014, lk 93).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1624, 14. september 2016, mis käsitleb Euroopa piiri- ja 
rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse 
kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning 
nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).  
18 02 04 Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
113 726 613  113 726 613  99 660 000  99 660 000  94 860 000,—  94 860 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  L 51/1258  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 04  (jätkub)  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 114 623 613 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 897 000 euro suurune summa 
on lisatud eelarvesse kantud 113 726 613 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794, 11. mai 2016, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö 
Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 
2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).  
18 02 05 Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL).  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 721 000  8 721 000  8 411 000  8 411 000  8 471 000,—  8 471 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 9 280 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 559 000 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 8 721 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/2219, 25. november 2015, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskait- 
sekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK 
(ELT L 319, 4.12.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1259 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 07 Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet 
(eu-LISA)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
153 334 200  153 334 200  80 022 000  80 022 000  67 559 100,—  63 016 582,78  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 2, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 153 334 200 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega asutatakse Euroopa amet 
õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, 
lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprillil 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise 
ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise 
ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja 
riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust 
(EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016) 194 final).  
Komisjoni 4. mail 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid 
ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (COM(2016) 270 final).  L 51/1260  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 07  (jätkub)  
Komisjoni 4. mail 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse sõrmejälgede 
võrdlemise Eurodac-süsteem [määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle 
liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud 
rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusaks kohaldamiseks ja ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate 
riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli 
taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi (COM(2016) 272 final).  
18 02 08 Schengeni infosüsteem (SIS II)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 804 000  7 544 300  9 610 500  13 398 000  7 252 158,34  6 504 809,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Schengeni infosüsteemi (SIS), eelkõige võrgu infrastruktuuri ja süsteemi käsitlevate 
uuringutega seotud tegevuskulude rahastamiseks.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 2, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Protokoll nr 19 Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni  acquis ’ kohta.  
Nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta 
(EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöö- 
tamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite 
registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 
28.12.2006, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1261 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 08  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, 
toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1272/2012, 20. detsember 2012, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) 
teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (uuesti sõnastatud) (ELT L 359, 29.12.2012, lk 21).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1273/2012, 20. detsember 2012, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) 
teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (uuesti sõnastatud) (ELT L 359, 29.12.2012, lk 32).  
18 02 09 Viisainfosüsteem (VIS)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 804 000  9 262 550  9 610 500  16 285 000  14 458 015,89  12 749 897,52  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud üleeuroopalise ulatusliku infosüsteemi „VIS“ (viisainfosüsteem) analüüsi, väljatöötamise, 
tarnimise ja paigaldamise, eelkõige võrgu infrastruktuuri ja süsteemi käsitlevate uuringutega seotud kulude katteks.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 2, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5).  
Nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli 
juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise 
eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja 
liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).  L 51/1262  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 51 Välispiirifondi ning turvalisuse ja vabaduste kaitse valdkonna meetmete ja programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  190 000 000  p.m.  99 485 662  225 188,67  181 233 212,84  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu poolt Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel 19. märtsil 1998. aastal vastu võetud ühismeede 98/245/JSK, 
millega asutatakse organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise eest vastutavate isikute vahetuse, väljaõppe ja koostöö 
programm (Falcone programm) (EÜT L 99, 31.3.1998, lk 8).  
Nõukogu otsus 2001/512/JSK, 28. juuni 2001, millega käivitatakse õigusala töötajate toetamise, vahetuse, väljaõppe ja 
koostöö programmi teine etapp (kriminaalõigust käsitlev programm Grotius II) (EÜT L 186, 7.7.2001, lk 1).  
Nõukogu otsus 2001/513/JSK, 28. juuni 2001, millega käivitatakse õiguskaitseasutuste toetamise, vahetuse, väljaõppe ja 
koostöö programmi teine etapp (Oisin II) (EÜT L 186, 7.7.2001, lk 4).  
Nõukogu otsus 2001/514/JSK, 28. juuni 2001, millega käivitatakse inimkaubanduse ja laste seksuaalse ärakasutamise 
vastase võitluse eest vastutavate isikute toetamise, vahetuse, väljaõppe ja koostöö programmi teine etapp (Stop II) 
(EÜT L 186, 7.7.2001, lk 7).  
Nõukogu otsus 2001/515/JSK, 28. juuni 2001, millega käivitatakse kuritegevuse ärahoidmise toetamise, vahetuse, 
väljaõppe ja koostöö programm (Hippokrates) (EÜT L 186, 7.7.2001, lk 11).  
Nõukogu otsus 2002/630/JSK, 22. juuli 2002, millega kehtestatakse kriminaalasjades politsei- ja õigusalase koostöö 
raamprogramm (AGIS) (EÜT L 203, 1.8.2002, lk 5).  
Nõukogu otsus 2007/124/EÜ, Euratom, 12. veebruar 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldpro- 
grammi „Turvalisus ja vabaduste kaitse“ raames eriprogramm „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, 
nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine“ (ELT L 58, 24.2.2007, lk 1).  
Nõukogu otsus 2007/125/JSK, 12. veebruar 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi 
„Turvalisus ja vabaduste kaitse“ raames eriprogramm „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine“ (ELT L 58, 
24.2.2007, lk 7).  28.2.2017  ET L 51/1263 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 574/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja 
rändevoogude juhtimine“ raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 (ELT L 144, 6.6.2007, lk 22).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1053/2013, 7. oktoober 2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism 
Schengeni  acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, 
millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni haldusautonoomiast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 raamprogramm „Turvalisus ja vabaduste kaitse“ (KOM(2005) 124 (lõplik)).  
Komisjoni 2. mai 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 raamprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ (KOM(2005) 123 (lõplik)).  
Komisjoni otsus 2007/599/EÜ, 27. august 2007, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 574/ 
2007/EÜ strateegiliste suuniste aastateks 2007–2013 vastu võtmise kohta (ELT L 233, 5.9.2007, lk 3).  
Komisjoni otsus 2008/456/EÜ, 5. märts 2008, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/ 
2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames välispiirifond aastateks 
2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning 
fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta (ELT L 167, 27.6.2008, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 810/2009, 13. juuli 2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri 
(viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).  L 51/1264  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 02 — SISEJULGEOLEK  (jätkub)  
18 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
18 02 77 01 Katseprojekt — Terrorismivastase võitluse meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 02 77 02 Katseprojekt — Uued integreeritud mehhanismid avaliku ja erasektori osaliste vaheliseks koostööks spordikihlvedudeg a 
seotud ohtude kindlakstegemisel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  492 000  p.m.  p.m.  1 184 086,—  666 420,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1265 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 03  VARJUPAIK JA RÄNNE  
18 03 01  Varjupaiga-, Rände- ja Inte- 
gratsioonifond  
18 03 01 01  Euroopa ühise varjupaiga- 
süsteemi tugevdamine ja 
arendamine ning liikmes- 
riikide solidaarsuse ja nend- 
evahelise vastutuse jagamise 
suurendamine  3 951 548 126  738 819 432  1 603 487 626  704 850 000  387 874 768,47  147 382 943,95  19,95  
18 03 01 02  Liitu seadusliku sisserände 
toetamine, kolmandate 
riikide kodanike tegeliku 
integratsiooni süvendamine 
ning õiglaste ja tulemuslike 
tagasisaatmisstrateegiate 
edendamine  3 666 210 994  285 783 460  314 476 868  216 910 000  423 085 912,41  125 599 170,95  43,95  
Artikkel 18 03 01 — 
Vahesumma  1 617 759 120  1 024 602 892  1 917 964 494  921 760 000  810 960 680,88  272 982 114,90  26,64  
18 03 02  Euroopa Varjupaiga- 
küsimuste Tugiamet  3 69 206 000  69 206 000  18 665 600  18 665 600  15 448 360,—  13 100 000,—  18,93  
18 03 03  Euroopa sõrmejälgede 
andmebaas (Eurodac)  3 100 000  100 000  100 000  100 000  100 000,—  24 069,—  24,07  
18 03 51  Tagasipöördumis-, pagulas- 
ja rändevoogude juhtimise 
valdkonna meetmete ja 
programmide lõpuleviimine  3 p.m.  155 000 000  p.m.  125 000 000  61 645,99  139 143 441,98  89,77  
18 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
18 03 77 03  Ettevalmistav tegevus — 
Kolmandate riikide 
kodanikele suunatud inte- 
gratsioonimeetmete lõpule- 
viimine  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
18 03 77 04  Katseprojekt — Kontakt- ja 
aruteluvõrgustik asjaomaste 
munitsipaal- ja kohalike 
asutuste vahel pagulaste 
ümberasustamist ja integrat- 
siooni puudutavate 
kogemuste ja parimate 
tavade vahetamiseks  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  107 276,36  
18 03 77 05  Katseprojekt — 
Piinamisohvrite rehabilit- 
atsiooni rahastamine  3 p.m.  298 000  p.m.  560 000  0,—  311 992,21  104,70  
18 03 77 06  Ettevalmistav tegevus — 
Pagulaste ümberasustamise 
võimaldamine hädaolu- 
kordades  3 p.m.  111 000  p.m.  300 000  0,—  152 944,32  137,79  L 51/1266  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 07  Katseprojekt — Liidus 
saatjata alaealiste vastuvõt- 
misel, kaitsel ja inte- 
greerimisel võetavate 
meetmete analüüs  3 p.m.  404 000  p.m.  285 000  0,—  150 623,96  37,28  
18 03 77 08  Ettevalmistav tegevus — 
Kontakt- ja aruteluvõrgustik 
asjaomaste munitsipaal- ja 
kohalike asutuste vahel 
pagulaste ümberasustamist ja 
integratsiooni puudutavate 
kogemuste ja parimate 
tavade vahetamiseks  3 p.m.  p.m.  p.m.  150 000  0,—  0,—  
18 03 77 09  Ettevalmistav meede — 
Piinamisohvrite rehabilit- 
atsiooni rahastamine  3 p.m.  663 000  p.m.  90 000  500 000,—  1 852 796,60  279,46  
18 03 77 10  Katseprojekt — 
Piinamisohvrite rehabilit- 
atsiooni rahastamise lõpule- 
viimine  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
18 03 77 11  Katseprojekt — Eraspon- 
sorlus: pagulaste ümberasu- 
misvõimaluste parandamine 
ning pagulastele turvaliste ja 
seaduslike liitu pääsemise 
teede tagamine  4 500 000  250 000  
Artikkel 18 03 77 — 
Vahesumma  500 000  1 726 000  p.m.  1 385 000  500 000,—  2 575 633,45  149,23  
Peatükk 18 03 — 
Kogusumma  1 687 565 120  1 250 634 892  1 936 730 094  1 066 910 600  827 070 686,87  427 825 259,33  34,21  
18 03 01 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond  
18 03 01 01 Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tugevdamine ja arendamine ning liikmesriikide solidaarsuse ja nendevahelise 
vastutuse jagamise suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
951 548 126  738 819 432  1 603 487 626  704 850 000  387 874 768,47  147 382 943,95  28.2.2017  ET L 51/1267 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 01  (jätkub)  
18 03 01 01  (jätkub)  
Märkused  
Selle assigneeringuga aidatakse tugevdada ja arendada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi erinevaid aspekte, sealhulgas 
selle välismõõdet, ning suurendada solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu eeskätt 
rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele, sh praktilise koostöö kaudu.  
Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puhul toetatakse assigneeringust vastuvõtu- ja varjupaigasüsteemidega seotud 
meetmeid ning meetmeid, millega suurendatakse liikmesriikide suutlikkust varjupaigapoliitika ja -menetluste väljatöö- 
tamise, järelevalve ning hindamise valdkonnas. Erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate naiste, eriti lastega naiste ja 
saatjata noorte tütarlaste erilisele olukorrale ning kohustusele ennetada soolist vägivalda vastuvõtu- ja varjupaigakes- 
kustes.  
Assigneering on mõeldud ka selliste meetmete rahastamiseks, mis on seotud ümberasustamise, rahvusvahelise kaitse 
taotlejate ja/või saajate üleviimise ning muu sihtotstarbelise humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmisega.  
Komisjoni algatusel võib assigneeringut kasutada ka selleks, et rahastada riikidevahelisi meetmeid ja liidu erihuvides 
võetavaid meetmeid. Nende meetmetega toetatakse eelkõige: 
— liidu koostöö edendamist liidu õiguse rakendamisel ja heade tavade jagamisel varjupaiga valdkonnas, eelkõige seoses 
sootundlike vastuvõtukeskuste, rahvusvahelise kaitse taotlejate ja/või saajate ühest liikmesriigist teise üleviimise ja 
ümberasustamisega, k.a võrgustike loomise ja teabevahetuse abil, sealhulgas saabumistoetuse ja kooskõlastusmeet- 
metega, et propageerida ümberasustamist kohalikes kogukondades, kes ümberasustatud pagulasi vastu võtma 
peavad; 
— selliste riikidevaheliste koostöövõrgustike ja katseprojektide, sealhulgas innovaatiliste projektide loomist, mis 
põhinevad kahes või enamas liikmesriigis asuvate organite riikidevahelistel partnerlussuhetel, et edendada innov- 
atsiooni ning lihtsustada kogemuste ja hea tava vahetamist; 
— uuringuid liidusiseste võimalike uute varjupaigaalaste koostöövormide ning asjaomase liidu õiguse kohta, teabe 
levitamist ja vahetamist parima tava ning kõikide muude varjupaigapoliitika aspektide kohta, sealhulgas liidu 
poliitikaprioriteetide propageerimine; 
— niisuguste ühiste statistiliste vahendite, meetodite ja näitajate väljatöötamist ja kohaldamist liikmesriikide poolt, mille 
eesmärk on mõõta varjupaiga valdkonnas toimuvat poliitika arengut, hõlmates ka soo ja vanuse alusel eristatud 
andmeid; 
— varjupaigapoliitika rakendamiseks vajalike ettevalmistavate ja järelevalvemeetmete, haldus- ja tehnilise toe ning 
hindamismehhanismi väljatöötamist; 
— rände ja liikuvuse suhtes võetud liidu üldisel lähenemisviisil põhinev koostöö kolmandate riikidega, eelkõige 
tagasivõtulepingute rakendamise, liikuvuspartnerluste ja piirkondlike kaitseprogrammide raames;  L 51/1268  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 01  (jätkub)  
18 03 01 01  (jätkub)  
— teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmed liidu siseküsimustega seotud poliitika, prioriteetide ja saavutuste 
alal.  
Assigneering on ette nähtud ka kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolukordades.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1523, 14. september 2015, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised 
meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146).  
Nõukogu otsus (EL) 2015/1601, 22. september 2015, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised 
meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 80).  
Nõukogu otsus (EL) 2016/1754, 29. september 2016, millega muudetakse nõukogu otsust, millega kehtestatakse 
rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 268, 1.10.2016, lk 82).  
Alusaktid  
Komisjoni soovitus, 11. jaanuar 2016, vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava kohta Türgiga 
(C(2015) 9490).  
Komisjoni 4. mail 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid 
ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (COM(2016) 270 final).  
Komisjoni 13. juulil 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus millega luuakse liidu ümbera- 
sustamisraamistik ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 (COM(2016) 468 final).  28.2.2017  ET L 51/1269 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 01  (jätkub)  
18 03 01 02 Liitu seadusliku sisserände toetamine, kolmandate riikide kodanike tegeliku integratsiooni süvendamine ning õiglast e ja 
tulemuslike tagasisaatmisstrateegiate edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
666 210 994  285 783 460  314 476 868  216 910 000  423 085 912,41  125 599 170,95  
Märkused  
Assigneering on mõeldud seadusliku rände toetamiseks liikmesriikidesse kooskõlas nende majanduslike ja sotsiaalsete 
vajaduste, näiteks tööturu vajadustega, tagades seejuures liikmesriikide sisserändesüsteemide terviklikkuse, ning 
kolmandate riikide kodanike tulemusliku integreerimise edendamine, ning liikmesriikides selliste õiglaste ja tõhusate 
tagasisaatmisstrateegiate edendamiseks, mis aitavad võidelda ebaseadusliku sisserände vastu, keskendudes eelkõige 
tagasipöördumise püsivusele ja tulemuslikule päritolu- ja transiidiriiki tagasivõtmisele.  
Mis puutub kolmandate riikide kodanike integreerimisse ja seaduslikku rändesse, siis toetatakse assigneeringust 
sisserände- ja lahkumiseelseid meetmeid, integratsioonimeetmeid, praktilist koostööd ning liikmesriikide suutlikkuse 
suurendamist.  
Õiglaste ja tõhusate tagasisaatmisstrateegiate vallas on assigneering ette nähtud liikmesriikides tagasipöördumismenet- 
lustega kaasnevate meetmete, tagasipöördumismeetmete, praktilise koostöö ja suutlikkuse suurendamise meetmete 
toetamiseks.  
Komisjoni algatusel võib assigneeringut kasutada ka selleks, et rahastada riikidevahelisi meetmeid ja liidu erihuvides 
võetavaid meetmeid. Nende meetmetega toetatakse eelkõige: 
— liidu koostöö edendamist liidu õiguse rakendamisel ning heade tavade jagamisel seadusliku rände, kolmandate 
riikide kodanike integreerimise ja tagasisaatmise valdkonnas; head tavad peaksid hõlmama kolmandate riikide 
naiskodanike eduka integreerimise näiteid; 
— selliste riikidevaheliste koostöövõrgustike ja katseprojektide, sealhulgas innovaatiliste projektide loomist, mis 
põhinevad kahes või enamas liikmesriigis asuvate organite riikidevahelistel partnerlussuhetel, et edendada innov- 
atsiooni ning lihtsustada kogemuste ja hea tava vahetamist; 
— uuringuid sisserände-, integratsiooni- ja tagasipöördumisalaste liidusiseste võimalike uute koostöövormide ning 
asjaomase liidu õiguse kohta, teabe levitamist ja vahetamist parima tava ning kõikide muude sisserände-, 
integratsiooni- ja tagasipöördumise aspektide kohta, sealhulgas liidu poliitikaprioriteetide propageerimine; 
— niisuguste ühiste statistiliste vahendite, meetodite ja näitajate väljatöötamist ja kohaldamist liikmesriikide poolt, mille 
eesmärk on mõõta seadusliku rände ning integratsiooni ja tagasisaatmise valdkonnas toimuvat poliitika arengut, 
hõlmates ka soo ja vanuse alusel eristatud andmeid, ning ühtlasi jälgida kolmandate riikide kodanike hariduses ja 
tööturul osalemist;  L 51/1270  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 01  (jätkub)  
18 03 01 02  (jätkub)  
— sisserännupoliitika rakendamiseks vajalike ettevalmistavate ja järelevalvemeetmete, haldus- ja tehnilise toe ning 
hindamismehhanismi väljatöötamist; 
— rände ja liikuvuse suhtes võetud liidu üldisel lähenemisviisil põhinev koostöö kolmandate riikidega, eelkõige 
tagasivõtulepingute rakendamise ja liikuvuspartnerluste raames; 
— teavitamismeetmed ja -kampaaniad kolmandates riikides, mis aitavad suurendada teadlikkust asjakohastest seadus- 
likest sisserändekanalitest ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskidest; 
— teadlikkuse parandamise ja teavitamise meetmed liidu siseküsimustega seotud poliitika, prioriteetide ja saavutuste 
alal.  
Assigneeringust toetatakse ka Euroopa rändevõrgustiku tegevust ja selle arendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahasta- 
misvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja 
Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).  
18 03 02 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
69 206 000  69 206 000  18 665 600  18 665 600  15 448 360,—  13 100 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse ameti personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  28.2.2017  ET L 51/1271 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 02  (jätkub)  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 69 206 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, 19. mai 2010, millega luuakse Euroopa Varjupaiga- 
küsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).  
Alusaktid  
Komisjoni 4. mail 2016 esitatud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu 
Varjupaigaametit ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010 (COM(2016) 271 final).  
18 03 03 Euroopa sõrmejälgede andmebaas (Eurodac)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
100 000  100 000  100 000  100 000  100 000,—  24 069,—  
Märkused  
Assigneering on mõeldud määruse (EL) nr 603/2013 artikli 4 lõikes 3 osutatud Eurodaci sideinfrastruktuuriga seotud 
kulude katmiseks. Peale selle on assigneering mõeldud DubliNeti tegevuskulude katmiseks.  
Tulu alusel, mis on laekunud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini rahalisest osalusest ja kantud tulude eelarvestuse 
punkti 6 3 1 2, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  L 51/1272  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000, 11. detsember 2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi 
kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1) (kohaldatav kuni 
19. juulini 2015).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013, 26. juuni 2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise 
Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi 
määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvus- 
vahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste 
ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja 
mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakond- 
suseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).  
Alusaktid  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, 2. september 2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad 
määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes 
vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 222, 
5.9.2003, lk 3).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 118/2014, 30. jaanuar 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1560/2003, 
millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid 
ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud 
varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 39, 8.2.2014, lk 1).  
18 03 51 Tagasipöördumis-, pagulas- ja rändevoogude juhtimise valdkonna meetmete ja programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  155 000 000  p.m.  125 000 000  61 645,99  139 143 441,98  28.2.2017  ET L 51/1273 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, 20. juuli 2001, miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute 
massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastu- 
võtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).  
Nõukogu otsus 2002/463/EÜ, 13. juuni 2002, millega võetakse vastu välispiiride ning viisa-, varjupaiga- ja sisser- 
ändepoliitika alase halduskoostöö tegevusprogramm (ARGO-programm) (EÜT L 161, 19.6.2002, lk 11).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 573/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja 
rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 
2004/904/EÜ (ELT L 144, 6.6.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 575/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja 
rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013 (ELT L 144, 6.6.2007, lk 45).  
Nõukogu otsus 2007/435/EÜ, 25. juuni 2007, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude 
juhtimine“ raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013 (ELT L 168, 
28.6.2007, lk 18).  
Nõukogu otsus 2008/381/EÜ, 14. mai 2008, Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta (ELT L 131, 21.5.2008, lk 7).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/115/EÜ, 16. detsember 2008, ühiste nõuete ja korra kohta liikmes- 
riikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 458/2010/EL, 19. mai 2010, millega muudetakse aastateks 2008–2013 
loodud Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise 
lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisega (ELT L 129, 28.5.2010, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 2. mai 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 raamprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ (KOM(2005) 123 (lõplik)).  L 51/1274  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 51  (jätkub)  
Komisjoni otsus 2007/815/EÜ, 29. november 2007, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 
nr 573/2007/EÜ seoses aastateks 2008–2013 kavandatud strateegiliste suuniste vastuvõtmisega (ELT L 326, 
12.12.2007, lk 29).  
Komisjoni otsus 2007/837/EÜ, 30. november 2007, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 
nr 575/2007/EÜ seoses aastateks 2008–2013 kavandatud strateegiliste suuniste vastuvõtmisega (ELT L 330, 
15.12.2007, lk 48).  
Komisjoni otsus 2008/22/EÜ, 19. detsember 2007, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 
nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa Pagulasfond 
aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise 
reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta (ELT L 7, 10.1.2008, lk 1).  
Komisjoni otsus 2008/457/EÜ, 5. märts 2008, millega kehtestatakse nõukogu otsuse 2007/435/EÜ (millega asutatakse 
üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa kolmandate riikide kodanike integreerimise 
fond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise 
reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta (ELT L 167, 27.6.2008, lk 69).  
Komisjoni otsus 2008/458/EÜ, 5. märts 2008, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 575/ 
2007/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames Euroopa tagasipöördu- 
misfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finants- 
juhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta (ELT L 167, 27.6.2008, lk 135).  
18 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
18 03 77 03 Ettevalmistav tegevus — Kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonimeetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  28.2.2017  ET L 51/1275 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 04 Katseprojekt — Kontakt- ja aruteluvõrgustik asjaomaste munitsipaal- ja kohalike asutuste vahel pagulaste ümberasus-  
tamist ja integratsiooni puudutavate kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  107 276,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 05 Katseprojekt — Piinamisohvrite rehabilitatsiooni rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  298 000  p.m.  560 000  0,—  311 992,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  L 51/1276  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 06 Ettevalmistav tegevus — Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukordades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  111 000  p.m.  300 000  0,—  152 944,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 07 Katseprojekt — Liidus saatjata alaealiste vastuvõtmisel, kaitsel ja integreerimisel võetavate meetmete analüüs  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  404 000  p.m.  285 000  0,—  150 623,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  28.2.2017  ET L 51/1277 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 08 Ettevalmistav tegevus — Kontakt- ja aruteluvõrgustik asjaomaste munitsipaal- ja kohalike asutuste vahel pagulaste 
ümberasustamist ja integratsiooni puudutavate kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  150 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 09 Ettevalmistav meede — Piinamisohvrite rehabilitatsiooni rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  663 000  p.m.  90 000  500 000,—  1 852 796,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  L 51/1278  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
18 03 77 10 Katseprojekt — Piinamisohvrite rehabilitatsiooni rahastamise lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasematest aastatest katseprojekti raames tasuda jäänud kohustuste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Nõukogu direktiiv 2003/9/EÜ, 27. jaanuar 2003, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded 
(ELT L 31, 6.2.2003, lk 18).  
Euroopa Liidu Nõukogu järeldused, välissuhete nõukogu 2865. kohtumine, Luxembourg, 29. aprill 2009.  
Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT C 83, 30.3.2010, lk 389).  28.2.2017  ET L 51/1279 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 03 — VARJUPAIK JA RÄNNE  (jätkub)  
18 03 77  (jätkub)  
18 03 77 11 Katseprojekt — Erasponsorlus: pagulaste ümberasumisvõimaluste parandamine ning pagulastele turvaliste ja seaduslike  
liitu pääsemise teede tagamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Pagulaste ümberasumist, mida tavaliselt peetakse valitsussektori juhitavaks tegevuseks, võivad toetada ka eraisikud, 
rühmad ja muud üksused. Viimase nelja aastakümne jooksul on loodud vaid käputäis erasponsorlussüsteeme. Katse- 
projektis keskendutakse erasponsorlusprogrammide kui pagulastele turvalise, seadusliku ja nõuetekohase kaitse saamise 
võimaluse uurimisele ja rakendamisele liidus.  
Läbipaistvad erasponsorlussüsteemid, mida arendatakse koostöös riiklike, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, 
võiksid märkimisväärselt parandada pagulaste ümberasumisvõimalusi ja tagada neile turvaliste ja seaduslike liitu 
pääsemise teede kättesaadavuse.  
Katseprojektiga uuritakse erasponsorlussüsteemide eeliseid, kulusid ja praktilist rakendamist, eesmärgiga muuta 
erasponsorlus Euroopa pagulaskaitse süsteemi osaks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1280  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 04 — EUROOPA KODAKONDSUSE EDENDAMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 04  EUROOPA KODA- 
KONDSUSE EDEN- 
DAMINE  
18 04 01  Kodanike Euroopa — 
Ajaloolise mälu tugev- 
damine ja kodanike 
osalussuutlikkuse 
suurendamine Euroopa 
Liidu tasandil  
18 04 01 01  Kodanike Euroopa — 
Ajaloolise mälu tugev- 
damine ja kodanike 
osalussuutlikkuse suuren- 
damine Euroopa Liidu 
tasandil  3 23 231 000  22 760 000  22 977 000  18 650 000  22 188 204,79  11 909 382,01  52,33  
18 04 01 02  Euroopa kodanikualgatus  3 840 000  740 000  p.m.  p.m.  
Artikkel 18 04 01 — 
Vahesumma  24 071 000  23 500 000  22 977 000  18 650 000  22 188 204,79  11 909 382,01  50,68  
18 04 51  Programmi „Kodanike 
Euroopa“ (2007–2013) 
lõpuleviimine  3 p.m.  500 000  p.m.  2 800 000  0,—  4 978 723,58  995,74  
Peatükk 18 04 — 
Kogusumma  24 071 000  24 000 000  22 977 000  21 450 000  22 188 204,79  16 888 105,59  70,37  
18 04 01 Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugevdamine ja kodanike osalussuutlikkuse suurendamine Euroopa Liidu 
tasandil  
18 04 01 01 Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugevdamine ja kodanike osalussuutlikkuse suurendamine Euroopa Liidu tasandil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 231 000  22 760 000  22 977 000  18 650 000  22 188 204,79  11 909 382,01  
Märkused  
Kooskõlas üldise sihiga tuua Euroopa lähemale kodanikele on programmi „Kodanike Euroopa“ üldised eesmärgid aidata 
kaasa kodanike arusaamisele liidust, edendada Euroopa kodakondsust ja parandada kodaniku- ja demokraatliku 
osalemise tingimusi liidu tasandil.  
Assigneering on ette nähtud selliste meetmete katmiseks nagu partnerlused, struktuuriabi, ajaloolise mälu projektid, 
liidu ajalugu ja identiteet, kodanike kohtumised, sõpruslinnade võrgustikud, kodanike ja kodanikuühiskonna projektid, 
vastastikused eksperdihinnangud, uuringud ja kommunikatsiooniteenused, tugimeetmed, üritused ja toetusstruktuurid 
liikmesriikides, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide läbiviidavad projektid, millega edendatakse lõimimist, keelelist 
mitmekesisust, sidusust ja mittediskrimineerimist, pöörates erilist tähelepanu Euroopa vähemusrühmadele.  
Assigneering on ette nähtud ka Euroopa kodakondsuse edendamiseks, teavitades liidu kõikides keeltes kodanikke nende 
õigustest liidu kodanikena, kodanikuosaluse eri võimalustest liidu tasandil ja liidu mõjust nende igapäevaelule.  28.2.2017  ET L 51/1281 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 04 — EUROOPA KODAKONDSUSE EDENDAMINE  (jätkub)  
18 04 01  (jätkub)  
18 04 01 01  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest osalustest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 390/2014, 14. aprill 2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm 
„Kodanike Euroopa“ (ELT L 115, 17.4.2014, lk 3), eriti selle artikkel 2.  
18 04 01 02 Euroopa kodanikualgatus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
840 000  740 000  p.m.  p.m.  
Märkused  
Programmi põhiline eesmärk on tugevdada liidu demokraatlikku toimimist, pakkudes Euroopa kodanikele Euroopa 
kodanikualgatuse kaudu õigust liidu demokraatlikus elus osalemiseks.  
Osa selle eelarverea assigneeringutest kasutatakse selleks, et luua igas liikmesriigis ühtne kontaktpunkt, kust kodanikud 
saaksid parimat asjatundlikku juhendamist Euroopa kodanikualgatuse menetluste kohta.  
Assigneeringud on mõeldud ka teavitamiseks, halduseks ja Euroopa kodanikualgatuse toetamiseks. Assigneeringud on 
mõeldud ka meetmeteks, mille eesmärk on kaotada kodanike ees seisvad takistused Euroopa kodanikualgatuse 
kasutamisel ning ühtlustada veelgi Euroopa kodanikualgatuse esitamise menetlusi ja nõudeid kogu Euroopas.  
Assigneering on mõeldud ka niisuguste kommunikatsioonikampaaniate rahastamiseks, mille eesmärk on suurendada 
üldsuse teadlikkust Euroopa kodanikualgatusest.  L 51/1282  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 04 — EUROOPA KODAKONDSUSE EDENDAMINE  (jätkub)  
18 04 01  (jätkub)  
18 04 01 02  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest osalustest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 390/2014, 14. aprill 2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm 
„Kodanike Euroopa“ (ELT L 115, 17.4.2014, lk 3), eriti selle artikkel 2.  
18 04 51 Programmi „Kodanike Euroopa“ (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  2 800 000  0,—  4 978 723,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1904/2006/EÜ, 12. detsember 2006, millega luuakse ajavahemikuks 
2007–2013 programm „Kodanike Euroopa“, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (ELT L 378, 27.12.2006, lk 32).  28.2.2017  ET L 51/1283 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 05  „HORISONT 2020“ — 
JULGEOLEKUGA SEOTUD 
TEADUSTEGEVUS  
18 05 03  Ühiskondlikud probleemid  
18 05 03 01  Turvalise Euroopa ühiskonna 
edendamine  1,1 149 923 837  149 485 193  136 092 171  114 789 343  153 976 213,35  70 551 731,39  47,20  
Artikkel 18 05 03 — 
Vahesumma  149 923 837  149 485 193  136 092 171  114 789 343  153 976 213,35  70 551 731,39  47,20  
18 05 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogia arendamises  
18 05 50 01  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 072 783,20  3 499 241,32  
18 05 50 02  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majan- 
duspiirkonna väliste 
kolmandate riikide osale- 
misest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  99 040,53  5 202 668,62  
Artikkel 18 05 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 171 823,73  8 701 909,94  
18 05 51  Varasemate teadusuur- 
ingute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes 
raamprogramm — EÜ 
(2007–2013)  1,1 p.m.  55 468 066  p.m.  120 800 000  48 179,72  112 087 637,66  202,08  
Peatükk 18 05 — 
Kogusumma  149 923 837  204 953 259  136 092 171  235 589 343  157 196 216,80  191 341 278,99  93,36  
Märkused  
Kõnealused selgitused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringud on ette nähtud 2014.–2020. aasta teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammile „Horisont 2020“ 
ja varasemate teadusuuringute raamprogrammide (seitsmenda raamprogrammi) lõpuleviimiseks.  
Programmile „Horisont 2020“ kuulub keskne roll strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ ja muude 
juhtalgatuste, eelkõige algatuste „Ressursitõhus Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa 
digitaalne tegevuskava“ rakendamises, samuti Euroopa teadusruumi arendamises ja toimimises. Programm „Horisont 
2020“ aitab ehitada liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse, võimaldades kaasata piisavalt vahendeid 
teadus-, arendus- ja uuendustegevuse täiendavaks rahastamiseks.  
Programmi elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 sätestatud eesmärgid, et 
aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetades riikidevahelist koostööd kõikidel 
tasanditel kogu Euroopa Liidus, muutes Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning tõstes nende taset 
vastavalt teadmiste tasemele, tugevdades teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja 
kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas, ja tagada selle optimaalne 
kasutamine.  L 51/1284  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  (jätkub)  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust rohkem pingutada, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse arvestatakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja 
raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamine ning kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate selliste hindamiste rahastamine, mille 
eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning 
meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogram- 
midega ette nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 
1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline osalus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse 
punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide, ja kui see on asjakohane, siis Lääne-Balkani võimalike kandidaatide 
rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu, mis on saadud kolmandate isikute rahalisest osalusest liidu tegevuses, kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3 
ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud tehakse kättesaadavaks punktis 18 05 50 01.  
Selle peatüki halduskulude assigneeringud kantakse artiklisse 18 01 05.  28.2.2017  ET L 51/1285 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  (jätkub)  
18 05 03 Ühiskondlikud probleemid  
18 05 03 01 Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
149 923 837  149 485 193  136 092 171  114 789 343  153 976 213,35  70 551 731,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— toetamaks liidu sise- ja välisjulgeolekupoliitikat, parandades samal ajal liidu julgeolekusektori konkurentsivõimet ja 
tehnoloogilist baasi, ning ergutamaks teenusepakkujate ja -kasutajate koostööd julgeolekulahenduste väljatöötamisel; 
meetmetega arendatakse uuenduslikke tehnoloogiaid ja lahendusi, millega kõrvaldatakse turvalüngad ja saavutatakse 
julgeolekuohtude ärahoidmine; tegevuse eesmärk on võidelda kuritegevuse ja terrorismi vastu, sealhulgas kaitsta 
esmatähtsat infrastruktuuri; tugevdada julgeolekut piirihalduse kaudu; suurendada Euroopa vastupanuvõimet krii- 
sidele ja katastroofidele, tagades isikuandmete kaitse ja põhilistest inimõigustest kinnipidamise; 
— tugevdamaks tõendite baasi ning toetamaks juhtalgatust „Innovatiivne liit“ ja Euroopa teadusruumi eesmärgiga 
soodustada uuendusmeelse ühiskonna ja innovaatiliste strateegiate väljakujundamist Euroopas, kaasates kodanikud, 
kodanikuühiskonna organisatsioonid, ettevõtted ja kasutajad teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning edendades 
üleilmastumist arvesse võttes kooskõlastatud teadus- ja innovatsioonipoliitikat.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), eriti selle artikli 3 lõike 
3 punkt g.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  L 51/1286  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  (jätkub)  
18 05 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
18 05 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3 072 783,20  3 499 241,32  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna projektides osalevatelt 
Euroopa Majanduspiirkonna välistelt kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid aastail 2014–2020.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
18 05 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  99 040,53  5 202 668,62  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis vastavad enne 2014. aastat teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna 
projektides osalenud (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadud tuludele, mille 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/1287 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 05 — „HORISONT 2020“ — JULGEOLEKUGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS  (jätkub)  
18 05 51 Varasemate teadusuuringute raamprogrammide lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  55 468 066  p.m.  120 800 000  48 179,72  112 087 637,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Assigneering on ette nähtude kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides 
osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).  L 51/1288  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 06 — UIMASTIPOLIITIKA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 06  UIMASTIPOLIITIKA  
18 06 01  Uimastipoliitika 
valdkonna algatuste 
toetamine  3 3 132 000  2 756 200  2 512 000  2 100 000  3 000 000,—  1 686 801,34  61,20  
18 06 02  Euroopa Narkooti- 
kumide ja Narkomaania 
Seirekeskus (EMCDDA)  3 15 081 600  15 081 600  14 724 000  14 724 000  14 794 000,—  14 794 000,—  98,09  
18 06 51  Narkomaania ennetus- 
ja teavitustegevuse 
valdkonna meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  432 520  p.m.  500 000  7 024,45  735 398,62  170,03  
Peatükk 18 06 — 
Kogusumma  18 213 600  18 270 320  17 236 000  17 324 000  17 801 024,45  17 216 199,96  94,23  
18 06 01 Uimastipoliitika valdkonna algatuste toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 132 000  2 756 200  2 512 000  2 100 000  3 000 000,—  1 686 801,34  
Märkused  
Assigneeringu eesmärgiks on toetada uimastipoliitika valdkonna algatusi seoses õigusalase koostöö ja kuritegude 
ennetamise aspektidega, mis on tihedalt seotud õigusprogrammi (programm) üldeesmärgiga, kui sellised algatused ei 
ole hõlmatud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui 
sisejulgeolekufondi osaga või programmiga „Tervis majanduskasvuks“.  
Eelkõige on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüside koostamine, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või 
võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete 
ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid; 
— koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, sealhulgas õigusterminoloo- 
giaalane keeleõpe, ning internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine õigusalatöötajate jaoks; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride ja 
teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus liidu poliitilistest prioriteetidest, kui need 
on seotud programmi eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta 
teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja sidetehno- 
loogiat, sealhulgas Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kui töövahendi edasiarendamine õiguskaitse kättesaadavuse 
parandamiseks kodanike jaoks;  28.2.2017  ET L 51/1289 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 06 — UIMASTIPOLIITIKA  (jätkub)  
18 06 01  (jätkub)  
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks liikmesriikide 
toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel, Euroopa tasandi põhiliste osalejate ja Euroopa tasandi võrgustike, 
kaasa arvatud õiguskoolituse toetamine; ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike 
ametiasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine Euroopa tasandil.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1382/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õigusprogramm 
aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 73), eriti selle artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 6 lõige 1.  
18 06 02 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 081 600  15 081 600  14 724 000  14 724 000  14 794 000,—  14 794 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse seirekeskuse personali- ja halduskulud (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammi täitmisega seotud 
tegevuskulud (jaotis 3).  
Keskus peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaigu- 
tamisest.  L 51/1290  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 06 — UIMASTIPOLIITIKA  (jätkub)  
18 06 02  (jätkub)  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Keskuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 15 135 600 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 54 000 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 15 081 600 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1920/2006, 12. detsember 2006, Euroopa Narkootikumide ja 
Narkomaania Seirekeskuse kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).  
18 06 51 Narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse valdkonna meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  432 520  p.m.  500 000  7 024,45  735 398,62  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmistest aastatest tulenevate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1150/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 
2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus“ 
(ELT L 257, 3.10.2007, lk 23).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 põhiõiguste ja õigusasjade raamprogramm (KOM(2005) 122 (lõplik)).  28.2.2017  ET L 51/1291 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
PEATÜKK 18 07 — LIIDUS ANTAVA ERAKORRALISE TOETUSE VAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 07  LIIDUS ANTAVA 
ERAKORRALISE 
TOETUSE VAHEND  
18 07 01  Erakorraline toetus liidus  3 198 000 000  217 000 000  148 500 000  88 700 000  
Peatükk 18 07 — 
Kogusumma  198 000 000  217 000 000  148 500 000  88 700 000  
18 07 01 Erakorraline toetus liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
198 000 000  217 000 000  148 500 000  88 700 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada erakorralise toetuse meetmeid selliste kiireloomuliste ja erakorraliste 
vajaduste rahuldamiseks liikmesriikides, mis on tekkinud sellise loodusliku või inimtegevusest tingitud katastroofi 
tagajärjel, nagu näiteks kolmandate riikide kodanike (pagulaste ja sisserändajate) ootamatu ja massiline sissevool 
liikmesriigi territooriumile.  
Erakorraline toetus tagab vajadusepõhise erakorralise reageerimise viisil, mis täiendaks mõjutatud liikmesriikide antavat 
toetust, eesmärgiga säilitada elu, hoida ära ja leevendada inimeste kannatusi ning säilitada inimväärikust. Erakorraline 
toetus võib hõlmata abi või hädaabi ja vajaduse korral kaitseoperatsioone, et päästa ja hoida inimelusid hädaolukordades 
ja vahetult nende järel. Assigneering on samuti ette nähtud selleks, et rahastada selliste toodete või seadmete ostmist ja 
kohaletoimetamist, mis on vajalikud erakorralise toetuse meetmete elluviimiseks, sealhulgas eluaseme või peavarju 
ehitamine kannatanutele, lühiajalised taastus- ja ülesehitustööd, eelkõige ladustamisrajatiste puhul, ning saadetised, 
logistika toetamine, hädaabi jaotamine ja kõik muud meetmed, mille eesmärk on hõlbustada abi jõudmist abi saajateni.  
Assigneeringut saab kasutada toidu ning muude erakorralise toetuse meetmete rakendamiseks vajalike toodete ja 
varustuse ostmiseks ja kohaletoimetamiseks.  
Assigneeringut võidakse kasutada ka kõigi otseselt erakorralise toetuse meetmete rakendamisega seotud kulude ning 
selliste meetmetega seotud kulude rahastamiseks, mis on olulised erakorralise toetuse andmiseks nõutava aja jooksul ja 
viisil, mis vastab abi saavate riikide vajadustele, järgib nõuet saavutada võimalikult suur tasuvus ja tagab suurema 
läbipaistvuse.  
Avaliku ja erasektori rahastajate rahalisest osalusest saadavat tulu, mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 2 1, 
võib kasutada täiendavate assigneeringute tegemiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) 2016/369, 15. märts 2016, erakorralise toetuse andmise kohta liidus (ELT L 70, 16.3.2016, lk 1).  L 51/1292  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 18 — RÄNNE JA SISEASJAD
 
JAOTIS 19  
VÄLISPOLIITIKA VAHENDID  28.2.2017  ET L 51/1293 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 19 
VÄLISPOLIITIKA VAHENDID  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 01  VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  26 355 353  26 355 353  24 818 316  24 818 316  23 312 984,26  23 312 984,26  
19 02  STABIILSUSE JA RAHU EDEN- 
DAMISE RAHASTAMISVAHEND 
(ICSP) — KRIISIDELE 
REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUS- 
TAMINE JA KRIISIKS 
VALMISOLEK  199 200 000  224 000 000  253 506 177  222 857 200  257 681 478,72  205 683 289,16  
19 03  ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKU- 
POLIITIKA (ÜVJP)  326 770 000  293 551 000  326 770 000  298 135 000  266 491 725,34  282 607 701,83  
19 04  VALIMISVAATLUSMISSIOONID  45 363 394  37 522 500  44 626 565  36 307 000  31 267 086,—  24 926 823,96  
19 05  KOOSTÖÖ KOLMANDATE 
RIIKIDEGA PARTNERLUS- 
VAHENDI ALUSEL  128 499 000  105 864 006  120 382 000  82 726 136  114 778 389,67  40 180 109,50  
19 06  TEAVITAMINE LIIDU 
VÄLISSUHETEST  12 000 000  12 000 000  12 500 000  12 500 000  12 040 971,—  13 005 157,85  
Jaotis 19 — Kogusumma  738 187 747  699 292 859  782 603 058  677 343 652  705 572 634,99  589 716 066,56  L 51/1294  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
JAOTIS 19 
VÄLISPOLIITIKA VAHENDID  
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
19 01  VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
19 01 01  Välispoliitika vahendite poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
19 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Peakorter  5,2 7 435 317  8 320 426  8 410 241,22  113,11  
19 01 01 02  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 1 829 787  p.m.  1 206,—  0,07  
Artikkel 19 01 01 — Vahesumma  9 265 104  8 320 426  8 411 447,22  90,79  
19 01 02  Välispoliitika vahendite poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
19 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — 
Peakorter  5,2 2 127 246  2 001 400  2 000 992,—  94,06  
19 01 02 02  Koosseisuvälised töötajad — Liidu 
delegatsioonid  5,2 61 685  240 345  240 149,—  389,32  
19 01 02 11  Muud juhtimiskulud — Peakorter  5,2 557 372  558 369  468 469,—  84,05  
19 01 02 12  Muud juhtimiskulud — Liidu 
delegatsioonid  5,2 80 365  29 756  28 482,—  35,44  
Artikkel 19 01 02 — Vahesumma  2 826 668  2 829 870  2 738 092,—  96,87  
19 01 03  Välispoliitika vahendite poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete 
ning teenuste ja hoonetega seotud 
kulud  28.2.2017  ET L 51/1295 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
19 01 03  (jätkub)  
19 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 464 286  531 019  577 496,21  124,38  
19 01 03 02  Hooned ja nendega seotud kulud 
— Liidu delegatsioonid  5,2 384 084  140 274  123 737,96  32,22  
Artikkel 19 01 03 — Vahesumma  848 370  671 293  701 234,17  82,66  
19 01 04  Välispoliitika vahendite poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
19 01 04 01  Stabiilsuse ja rahu edendamise 
rahastamisvahendi toetuskulud  4 6 980 000  6 544 000  6 785 186,58  97,21  
19 01 04 02  Ühise välis- ja julgeolekupoliitika 
(ÜVJP) toetuskulud  4 500 000  500 000  512 682,—  102,54  
19 01 04 03  Demokraatia ja inimõiguste 
Euroopa rahastamisvahendi 
(EIDHR) toetuskulud — Valimis- 
vaatlusmissioonidega seotud kulud  4 721 211  686 727  621 417,80  86,16  
19 01 04 04  Partnerluse rahastamisvahendi 
toetuskulud  4 5 020 000  5 036 000  3 379 924,49  67,33  
Artikkel 19 01 04 — Vahesumma  13 221 211  12 766 727  11 299 210,87  85,46  
19 01 06  Rakendusametid  
19 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Täitevasutus — Toetus 
partnerluse rahastamisvahendist  4 194 000  230 000  163 000,—  84,02  
Artikkel 19 01 06 — Vahesumma  194 000  230 000  163 000,—  84,02  
Peatükk 19 01 — Kogusumma  26 355 353  24 818 316  23 312 984,26  88,46  
19 01 01 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
19 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 435 317  8 320 426  8 410 241,22  L 51/1296  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 01  (jätkub)  
19 01 01 01  (jätkub)  
Märkused  
Rohkem komisjoni töötajaid määratakse haldama kriisidele reageerimist, et tagada piisav suutlikkus kodanikuühiskonna 
organisatsioonide esitatud kriisidele reageerimise ettepanekute jätkumeetmeteks.  
19 01 01 02 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 829 787  p.m.  1 206,—  
Märkused  
Komisjon võtab inimõiguste küsimustega tegelemiseks pikaajalise lepinguga tööle kõrge kvalifikatsiooniga ja spetsial- 
iseerunud personali.  
Piisav arv töötajaid määratakse haldama kriisidele reageerimist, et tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide krii- 
sidele reageerimist käsitlevate ettepanekute jätkumeetmed.  
19 01 02 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
19 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 127 246  2 001 400  2 000 992,—  
19 01 02 02 Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
61 685  240 345  240 149,—  28.2.2017  ET L 51/1297 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 02  (jätkub)  
19 01 02 11 Muud juhtimiskulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
557 372  558 369  468 469,—  
19 01 02 12 Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
80 365  29 756  28 482,—  
19 01 03 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ning teenuste ja 
hoonetega seotud kulud  
19 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
464 286  531 019  577 496,21  
19 01 03 02 Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
384 084  140 274  123 737,96  
19 01 04 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
19 01 04 01 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 980 000  6 544 000  6 785 186,58  L 51/1298  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 04  (jätkub)  
19 01 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid), kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu deleg- 
atsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti 
logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis 
on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu 
käesoleva punkti assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse suurendamise, koolituse, 
saadud kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, ning üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuse summast.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 19 02 kohased halduskulud.  
19 01 04 02 Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
500 000  500 000  512 682,—  28.2.2017  ET L 51/1299 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 04  (jätkub)  
19 01 04 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) meetmete rakendamise toetamiseks, mille 
puhul komisjonil ei ole vajalikke kogemusi või mille puhul ta vajab täiendavat toetust. See on ette nähtud järgmiste 
kulude katteks: 
— kulud seoses tehnilise ja haldusabiga, mille andmise komisjon võib delegeerida mõnele rakendusasutusele, kelle 
suhtes kohaldatakse liidu õigust; 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; see hõlmab 
elektrooniliste konsolideeritud finantsalaste sihtmeetmete loetelu (e-CTFSL) ajakohastamise ja hooldusega seotud 
kulusid. Loetelu on vajalik Euroopa Liidu lepingus sätestatud konkreetsete ÜVJP eesmärkide saavutamiseks 
rakendatavate rahaliste sanktsioonide kohaldamiseks; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide ja trükistega, millel on otsene seos 
programmi eesmärgi saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Assigneering on ette nähtud missioonide toetamise platvormi haldustoetuse kulude katmiseks, ilma et see piiraks 
lõplikku otsust ÜJKP missioonide toetamise platvormi loomise kohta.  
Kogu tulude eelarvestuse artiklisse 5 5 0 kantavat ÜJKP missioonide tulu, millest toetatakse tugimeetmete kulude 
rahastamist, võib kasutada finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt selle punkti täiendavate assigneeringute eral- 
damiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 65 000 eurot.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 19 03 kohased halduskulud.  
19 01 04 03 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) toetuskulud — Valimisvaatlusmissioonidega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
721 211  686 727  621 417,80  L 51/1300  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 04  (jätkub)  
19 01 04 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 336 727 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 95 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 5 % selle 
assigneeringuga rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, 
infotehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse suurendamise, koolituse, 
saadud kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 19 04 kohased halduskulud.  
19 01 04 04 Partnerluse rahastamisvahendi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 020 000  5 036 000  3 379 924,49  28.2.2017  ET L 51/1301 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 04  (jätkub)  
19 01 04 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud seoses tehnilise ja haldusabiga, mis ei hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid), kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu deleg- 
atsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti 
logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis 
on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu 
käesoleva punkti assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, saadud 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuse summast.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 19 05 kohased halduskulud.  
19 01 06 Rakendusametid  
19 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus — Toetus partnerluse rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
194 000  230 000  163 000,—  L 51/1302  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 01 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDITE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
19 01 06  (jätkub)  
19 01 06 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse selliste tegevuskulude rahasta- 
miseks, mis on tekkinud peatüki 19 05 raames rahastatavate ja ametile täitmiseks usaldatud projektide haldamisega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006, 21. detsember 2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning 
teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (ELT L 405, 30.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 234/2014, 11. märts 2014, millega luuakse partnerluse rahasta- 
misvahend koostööks kolmandate riikidega (ELT L 77, 15.3.2014, lk 77).  
Alusaktid  
Komisjoni otsus C(2013) 9189, 18. detsember 2013, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendu- 
sametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovisuaal- ja 
kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Arengufondi 
assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/1303 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 02 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND (ICSP) — KRIISIDELE REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUSTAMINE JA KRIISIKS VALMISOLEK  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 02  STABIILSUSE JA RAHU 
EDENDAMISE RAHASTA- 
MISVAHEND (ICSP) — KRII- 
SIDELE REAGEERIMINE, 
KONFLIKTIDE ENNE- 
TAMINE, RAHU KINDLUS- 
TAMINE JA KRIISIKS 
VALMISOLEK  
19 02 01  Kriisidele ja tekkivatele 
kriisiolukordadele 
reageerimine  4 170 200 000  181 000 000  226 506 177  153 139 600  232 566 000,—  127 143 694,66  70,25  
19 02 02  Konfliktide ennetamise, 
rahu kindlustamise ja 
kriisiks valmisoleku 
toetamine  4 29 000 000  17 000 000  27 000 000  10 904 000  25 000 000,—  5 433 240,53  31,96  
19 02 51  Kriisidele reageerimise ja 
nendeks valmisoleku 
valdkonna meetmete lõpule- 
viimine (2007–2013)  4 p.m.  26 000 000  p.m.  58 813 600  115 478,72  73 067 573,07  281,03  
19 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
19 02 77 01  Katseprojekt — Valitsus- 
väliste organisatsioonide 
juhitud rahutagamis- 
meetmete programm  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  38 780,90  
Artikkel 19 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  38 780,90  
Peatükk 19 02 — 
Kogusumma  199 200 000  224 000 000  253 506 177  222 857 200  257 681 478,72  205 683 289,16  91,82  
19 02 01 Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
170 200 000  181 000 000  226 506 177  153 139 600  232 566 000,—  127 143 694,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et suuta kiiresti toetada stabiilsust tõhusa reageerimisega, mis aitab säilitada, luua 
või taastada tingimused, mis on olulised liidu välispoliitika ja meetmete nõuetekohaseks rakendamiseks kooskõlas 
Euroopa Liidu lepingu artikliga 21. Liit võib anda tehnilist ja rahalist abi, et reageerida kiireloomulisele olukorrale, 
kriisiolukorrale või tekkivale kriisiolukorrale, demokraatiat, avalikku korda, inimõiguste ja põhivabaduste kaitset või 
üksikisikute julgeolekut ja turvalisust ohustavale olukorrale, eelkõige ebastabiilsetes olukordades soopõhise vägivalla 
ohvriks langemise ohule, või olukorrale, mis ähvardab laieneda relvastatud konf liktiks või oluliselt destabiliseerida 
asjaomast kolmandat riiki või asjaomaseid kolmandaid riike.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja neid võib täiendada liidu usaldusfondidest makstava toetusega.  L 51/1304  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 02 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND (ICSP) — KRIISIDELE REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUSTAMINE JA KRIISIKS VALMISOLEK  (jätkub)  
19 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 230/2014, 11. märts 2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu 
edendamise rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 1).  
19 02 02 Konfliktide ennetamise, rahu kindlustamise ja kriisiks valmisoleku toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 000 000  17 000 000  27 000 000  10 904 000  25 000 000,—  5 433 240,53  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et aidata ennetada konf likte ning tagada suutlikkus ja valmisolek tegeleda 
kriisieelsete ja -järgsete olukordadega ning kindlustada rahu. Sellise tehnilise ja rahalise abi raames toetatakse 
meetmeid, mille eesmärk on liidu ja tema partnerite suutlikkuse loomine ja suurendamine konf liktide ennetamiseks, 
rahu kindlustamiseks ning kriisieelsete ja -järgsete vajadustega tegelemiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse naiste 
mõjuvõimu suurendamise ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise olulisust ning tihedas koostöös ÜRO ja muude 
rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide ning riiklike ja kodanikuühiskonna osapooltega.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste 
või füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetus- 
kulude eelarvereale kantav summa määratakse iga programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine 
toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 230/2014, 11. märts 2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu 
edendamise rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 1).  
19 02 51 Kriisidele reageerimise ja nendeks valmisoleku valdkonna meetmete lõpuleviimine (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  26 000 000  p.m.  58 813 600  115 478,72  73 067 573,07  28.2.2017  ET L 51/1305 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 02 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND (ICSP) — KRIISIDELE REAGEERIMINE, KONFLIKTIDE 
ENNETAMINE, RAHU KINDLUSTAMINE JA KRIISIKS VALMISOLEK  (jätkub)  
19 02 51  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja teiste doonorriikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike ja riigi osalusega 
asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide asjaomase alusakti kohasest rahalisest toetusest teatavatele välisabipro- 
jektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneer- 
ingute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa määratakse iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1717/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse stabiliseeri- 
misvahend (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1).  
19 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
19 02 77 01 Katseprojekt — Valitsusväliste organisatsioonide juhitud rahutagamismeetmete programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  38 780,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1306  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 03  ÜHINE VÄLIS- JA 
JULGEOLEKUPOLIITIKA 
(ÜVJP)  
19 03 01  Stabiilsustoetuse andmine 
ühise välis- ja julgeolekupo- 
liitika (ÜVJP) missioonide ja 
Euroopa Liidu eriesindajate 
kaudu  
19 03 01 01  Järelevalvemissioon Gruusias  4 18 000 000  17 500 000  19 000 000  17 000 000  17 640 000,—  25 848 543,10  147,71  
19 03 01 02  EULEX Kosovo  4 70 000 000  79 000 000  70 000 000  72 000 000  75 790 400,—  104 431 889,13  132,19  
19 03 01 03  EUPOL Afghanistan  4 40 000 000  35 000 000  p.m.  38 000 000  43 650 000,—  53 055 938,64  151,59  
19 03 01 04  Muud kriisiohjemeetmed ja 
-operatsioonid  4 83 900 000  78 595 750  148 770 000  116 835 000  69 975 000,—  59 785 354,66  76,07  
19 03 01 05  Erakorralised meetmed  4 62 850 000  30 043 812  37 000 000  4 000 000  0,—  0,—  0  
19 03 01 06  Ettevalmistavad meetmed ja 
järelmeetmed  4 8 500 000  1 050 000  8 000 000  4 000 000  207 734,—  283 529,63  27,00  
19 03 01 07  Euroopa Liidu eriesindajad  4 24 020 000  26 861 438  25 000 000  26 500 000  41 223 000,—  27 994 825,75  104,22  
Artikkel 19 03 01 — 
Vahesumma  307 270 000  268 051 000  307 770 000  278 335 000  248 486 134,—  271 400 080,91  101,25  
19 03 02  Leviku tõkestamisele ja 
desarmeerimisele antav 
toetus  4 19 500 000  25 500 000  19 000 000  19 800 000  18 005 591,34  11 207 620,92  43,95  
Peatükk 19 03 — 
Kogusumma  326 770 000  293 551 000  326 770 000  298 135 000  266 491 725,34  282 607 701,83  96,27  
Märkused  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peab tagama, et Euroopa Parlament kaasatakse tihedalt otsusta- 
misprotsessi kõikidesse etappidesse. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioo- 
nidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (ELT C 373, 
20.12.2013, lk 1) punkti 25 kohaselt ette nähtud ühiseid konsultatiivkohtumisi tuleb vastavalt kõrge esindaja deklar- 
atsioonile poliitilise vastutuse kohta (ELT C 210, 3.8.2010, lk 1) veelgi tihendada, edendada tuleb jätkuvat dialoogi 
kõrge esindaja ja Euroopa Parlamendi vahel liidu ÜVJP põhiliste valikuvõimaluste ja aspektide teemal (sh volituste ja 
strateegiate vastuvõtmisele eelnevad konsulteerimised). Selleks et suurendada institutsioonidevahelist ühtsust ühise välis- 
ja julgeolekupoliitika küsimustes ning pakkuda kõigile institutsioonidele ajakohast eksperdiabi, et muuta ühine välis- ja 
julgeolekupoliitika sidusamaks ja tulemuslikumaks, pakuvad Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut ja teised 
asutused vajaduse korral ekspertide poliitikaga seotud teadusteenuseid.  28.2.2017  ET L 51/1307 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01 Stabiilsustoetuse andmine ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) missioonide ja Euroopa Liidu eriesindajate 
kaudu  
Märkused  
Käesoleva artikli alla kuuluvad ühise välis- ja julgeolekupoliitika kriisiohjemeetmed ning rahuprotsesside seire ja 
kontrolli valdkonna tegevus, konf liktide lahendamine ja muu stabiliseerimistegevus, õigusriik ja politseimissioonid. 
Meetmeid võib võtta piiriületuskohtade, rahu- ja relvarahukokkulepete, samuti poliitilise ja julgeolekualase arengu 
üldiseks järelevalveks. Nagu teisedki sellest eelarvepeatükist rahastatavad meetmed, peavad ka need olema tsiviil- 
meetmed.  
19 03 01 01 Järelevalvemissioon Gruusias  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
18 000 000  17 500 000  19 000 000  17 000 000  17 640 000,—  25 848 543,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu järelevalvemissiooni rahastamiseks Gruusias vastavalt nõukogu vastu võetud 
asjakohasele õiguslikule alusele.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2010/452/ÜVJP, 12. august 2010, Euroopa Liidu järelevalvemissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) 
(ELT L 213, 13.8.2010, lk 43).  
19 03 01 02 EULEX Kosovo  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
70 000 000  79 000 000  70 000 000  72 000 000  75 790 400,—  104 431 889,13  L 51/1308  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga Kosovos seotud kulude katmiseks vastavalt nõukogu 
vastu võetud asjakohasele õiguslikule alusele. Sellest kaetakse ka Kosovo erikohtute kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeede 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX 
KOSOVO (ELT L 42, 16.2.2008, lk 92).  
Nõukogu 14. juuni 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/947, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu 
õigusriigimissiooni kohta Kosovos (Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO 
Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni 
kohta.) (EULEX KOSOVO) (ELT L 157, 15.6.2016, lk 26).  
19 03 01 03 EUPOL Afghanistan  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 000 000  35 000 000  p.m.  38 000 000  43 650 000,—  53 055 938,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu politseimissiooniga Afganistanis seotud kulude katmiseks vastavalt otsusele 
2010/279/ÜVJP.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  28.2.2017  ET L 51/1309 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2010/279/ÜVJP, 18. mai 2010, Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHAN- 
ISTAN) (ELT L 123, 19.5.2010, lk 4).  
19 03 01 04 Muud kriisiohjemeetmed ja -operatsioonid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
83 900 000  78 595 750  148 770 000  116 835 000  69 975 000,—  59 785 354,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muude kriisiohjemeetmete ja -operatsioonidega kui EULEX Kosovo, Kosovo erikohtute, 
Euroopa Liidu vaatlusmissiooni Gruusias (EUMM Georgia) ja EUPOL Afghanistan seotud kulude katmiseks. Sellest 
rahastatakse ka Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži sekretariaadi tööd ja selle internetipõhist kaugõppesüsteemi ning 
ÜVJP tsiviilmissioonide laoga seotud kulusid.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoe- 
tuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava 
toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Nõukogu ühismeede 2005/889/ÜVJP, 25. november 2005, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon 
Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) (ELT L 327, 14.12.2005, lk 28).  
Nõukogu otsus 2010/565/ÜVJP, 21. september 2010, Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase 
Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) kohta (ELT L 248, 22.9.2010, lk 59).  
Nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, 16. juuli 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste 
võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 40).  
Nõukogu otsus 2012/392/ÜVJP, 16. juuli 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel 
Niger) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 48).  L 51/1310  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 04  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2012/698/ÜVJP, 13. november 2012, ladustamisvõimaluse loomise kohta tsiviilkriisiohje missioonide 
jaoks (ELT L 314, 14.11.2012, lk 25).  
Nõukogu otsus 2013/189/ÜVJP, 22. aprill 2013, Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) loomise ja ühis- 
meetme 2008/550/ÜVJP kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 112, 24.4.2013, lk 22).  
Nõukogu otsus 2013/233/ÜVJP, 22. mai 2013, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni 
Liibüas (EUBAM Libya) (ELT L 138, 24.5.2013, lk 15).  
Nõukogu otsus 2013/354/ÜVJP, 3. juuli 2013, Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) 
(ELT L 185, 4.7.2013, lk 12).  
Nõukogu otsus 2014/219/ÜVJP, 15. aprill 2014, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Malis (EUCAP Sahel Mali) 
(ELT L 113, 16.4.2014, lk 21).  
Nõukogu otsus 2014/486/ÜVJP, 22. juuli 2014, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku 
sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 42).  
19 03 01 05 Erakorralised meetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
62 850 000  30 043 812  37 000 000  4 000 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud artikli 19 03 01 alla kuuluvate ettenägematute meetmete rahastamiseks, mille suhtes on 
tehtud otsus eelarveaasta jooksul ja mis tuleb viivitamata rakendada.  
Punkt on ka ÜVJP eelarvet paindlikumaks muutev tegur, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja 
komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning 
usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  28.2.2017  ET L 51/1311 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 06 Ettevalmistavad meetmed ja järelmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 500 000  1 050 000  8 000 000  4 000 000  207 734,—  283 529,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada ettevalmistavaid meetmeid, millega luuakse tingimused liidu tegevuse 
alustamiseks ÜVJP valdkonnas, ning vajalike õigusaktide vastuvõtmist. Assigneeringust võib rahastada hindamis- ja 
analüüsimeetmeid (vahendite eelhindamine, eriuuringud, koosolekute korraldamine, faktide kogumine kohapeal). Liidu 
kriisiohjeoperatsioonide valdkonnas ja eelkõige Euroopa Liidu eriesindajate puhul võib ettevalmistavaid meetmeid 
kasutada muu hulgas ka selleks, et hinnata kavandatava tegevuse operatiivvajadusi, võimaldada personali ja vahendite 
kiiret esialgset ümberpaigutamist (nt lähetuskulud, seadmete ostmine, jooksvate ja kindlustuskulude eelrahastamine 
operatsiooni algetapil) või võtta kohapeal vajalikke meetmeid operatsiooni alustamise ettevalmistamiseks. Assigneering 
võib hõlmata ka liidu kriisiohjeoperatsioonides kasutatavaid konkreetsete valdkondade (näiteks hankevajaduste väljasel- 
gitamine ja hindamine) tehnilisi eksperte ning ÜVJP missioonide / Euroopa Liidu eriesindaja meeskonna personali 
julgeolekukoolitust.  
Assigneeringuga rahastatakse ka järelmeetmeid ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika meetmete auditeid, samuti varem 
lõpetatud meetmete reguleerimisega seotud kulusid.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta kulusid seoses uuringute tegemise, ekspertide kohtumiste, teavitamise ja 
trükistega, mis on otseselt seotud punktide 19 03 01 01, 19 03 01 02, 19 03 01 03, 19 03 01 04 ja 19 03 01 07 
kohaste meetmete eesmärkide saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1312  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 07 Euroopa Liidu eriesindajad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 020 000  26 861 438  25 000 000  26 500 000  41 223 000,—  27 994 825,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide kulude katmiseks, mis on seotud Euroopa Liidu eriesindajate ametisse nimeta- 
misega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 33.  
Euroopa Liidu eriesindajad tuleks ametisse nimetada soolise võrdõiguslikkuse ja selle süvalaiendamise poliitikat 
nõuetekohaselt arvestades ja seetõttu tuleks edendada naiste nimetamist Euroopa Liidu eriesindajateks.  
Assigneering hõlmab kulusid seoses eriesindajate töötasu ja nende meeskonna koostamise ja/või toetusstruktuuride 
rajamisega, kaasa arvatud niisugused muud personalikulud, mis ei ole seotud liikmesriikide või liidu institutsioonide 
lähetatud töötajatega. Sellest kaetakse ka eriesindaja otseses vastutusalas rakendatud projektidega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2005, 10. november 2015, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu 
eriesindaja volitusi (ELT L 294, 11.11.2015, lk 53).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2006, 10. november 2015, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud 
Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 294, 11.11.2015, lk 58).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2007, 10. november 2015, millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud 
Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 294, 11.11.2015, lk 64).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2118, 23. november 2015, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi 
jaoks ametisse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 306, 24.11.2015, lk 26).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2274, 7. detsember 2015, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sahelis 
(ELT L 322, 8.12.2015, lk 44).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/208, 15. veebruar 2016, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/260, millega piken- 
datakse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja volitusi (ELT L 39, 16.2.2016, lk 47).  28.2.2017  ET L 51/1313 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 01  (jätkub)  
19 03 01 07  (jätkub)  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/596, 18. aprill 2016, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu 
eriesindaja volitusi (ELT L 103, 19.4.2016, lk 24).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/597, 18. aprill 2016, millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud 
Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 103, 19.4.2016, lk 29).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/1338, 4. august 2016, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/2052, millega piken- 
datakse Kosovosse (Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 
resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.) nimetatud 
Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 212, 5.8.2016, lk 109).  
19 03 02 Leviku tõkestamisele ja desarmeerimisele antav toetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 500 000  25 500 000  19 000 000  19 800 000  18 005 591,34  11 207 620,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eeskätt 2003. aasta detsembri massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia raames 
niisuguste meetmete rahastamiseks, mis aitavad tõkestada massihävitusrelvade (tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade) 
levikut. Ka rahvusvaheliste organisatsioonide meetmeid kõnealuses valdkonnas toetatakse selle assigneeringuga.  
Assigneeringuga rahastatakse niisuguseid meetmeid, mis aitavad tõkestada tavarelvade levikut, ning operatsioone väike- 
ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja nendega kauplemise vastu võitlemiseks. Ka rahvusvaheliste organisatsioonide 
meetmeid kõnealuses valdkonnas toetatakse selle assigneeringuga.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2010/430/ÜVJP, 26. juuli 2010, millega luuakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga 
tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise 
toetamiseks (ELT L 202, 4.8.2010, lk 5).  L 51/1314  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2012/423/ÜVJP, 23. juuli 2012, ballistiliste rakettide leviku tõkestamise toetamise kohta massihävitus- 
relvade leviku vastase ELi strateegia ja nõukogu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP rakendamise raames (ELT L 196, 
24.7.2012, lk 74).  
Nõukogu otsus 2012/662/ÜVJP, 25. oktoober 2012, millega toetatakse tegevusi, millega vähendatakse Euroopa 
Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE) kaetud piirkonnas väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ja 
liigse hankimise ohtu (ELT L 297, 26.10.2012, lk 29).  
Nõukogu otsus 2012/699/ÜVJP, 13. november 2012, Tuumakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni 
(CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise vald- 
konnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 314, 14.11.2012, lk 27).  
Nõukogu otsus 2012/700/ÜVJP, 13. november 2012, jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise 
keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsiooni osalisriikide vastuvõetud Cartagena tegevuskava 
(2010–2014) rakendamise toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames (ELT L 314, 14.11.2012, lk 40).  
Nõukogu otsus 2013/391/ÜVJP, 22. juuli 2013, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist 
käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks (ELT L 198, 
23.7.2013, lk 40).  
Nõukogu otsus 2013/517/ÜVJP, 21. oktoober 2013, Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaa- 
gentuuri tegevusele tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi 
strateegia rakendamisel (ELT L 281, 23.10.2013, lk 6).  
Nõukogu otsus 2013/668/ÜVJP, 18. november 2013, Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks bioohutuse 
ja bioturvalisuse valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames (ELT L 310, 
20.11.2013, lk 13).  
Nõukogu otsus 2013/730/ÜVJP, 9. detsember 2013, SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate desarmeerimise 
ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona 
ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames (ELT L 332, 11.12.2013, lk 19).  
Nõukogu otsus 2013/768/ÜVJP, 16. detsember 2013, ELi tegevuse kohta relvakaubanduslepingu rakendamise toeta- 
miseks Euroopa julgeolekustrateegia raames (ELT L 341, 18.12.2013, lk 56).  
Nõukogu otsus 2014/129/ÜVJP, 10. märts 2014, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise vald- 
konnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia 
rakendamise toetamiseks (ELT L 71, 12.3.2014, lk 3).  
Nõukogu otsus 2014/912/ÜVJP, 15. detsember 2014, füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud tegevuse 
toetamiseks, et vähendada Saheli piirkonnas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseaduslikult kauplemise 
ohtu (ELT L 360, 17.12.2014, lk 30).  28.2.2017  ET L 51/1315 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 03 — ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA (ÜVJP)  (jätkub)  
19 03 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2014/913/ÜVJP, 15. detsember 2014, Haagi tegevusjuhendi ja ballistiliste rakettide leviku tõkestamise 
toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 360, 17.12.2014, lk 44).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/203, 9. veebruar 2015, millega toetatakse avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust 
suurendavatele meetmetele kaasa aitavat liidu ettepanekut avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kohta 
(ELT L 33, 10.2.2015, lk 38).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/259, 17. veebruar 2015, Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse 
toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 43, 18.2.2015, lk 14).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1837, 12. oktoober 2015, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise 
Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevda- 
miseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 266, 13.10.2015, lk 83).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1908, 22. oktoober 2015, ebaseaduslikest väike- ja kergrelvadest ning muudest ebasea- 
duslikest tavarelvadest ja laskemoonast teavitamise ülemaailmse mehhanismi toetamise kohta, et vähendada nendega 
ebaseaduslikult kauplemise riski („iTrace II“) (ELT L 278, 23.10.2015, lk 15).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2215, 30. november 2015, millega toetatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resol- 
utsiooni 2235 (2015), millega luuakse Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni ja ÜRO ühine uurimismehhanism, 
et teha Süüria Araabia Vabariigis kindlaks keemiarünnakute toimepanijad (ELT L 314, 1.12.2015, lk 51).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2309, 10. detsember 2015, tulemusliku relvaekspordi kontrolli edendamise kohta 
(ELT L 326, 11.12.2015, lk 56).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/51, 18. jaanuar 2016, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni toetamiseks massihävi- 
tusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 12, 19.1.2016, lk 50).  
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2001, 15. november 2016, mis käsitleb liidu panust Rahvusvahelise Aatomienergiaa- 
gentuuri (IAEA) kontrollitava väherikastatud uraani panga asutamisse ja turvalisse haldamisse massihävitusrelvade leviku 
vastase ELi strateegia raames (ELT L 308, 16.11.2016, lk 22).  L 51/1316  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 04 — VALIMISVAATLUSMISSIOONID  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 04  VALIMISVAATLUSMIS- 
SIOONID  
19 04 01  Valimisprotsessi 
usaldusväärsuse paran- 
damine eelkõige valimis- 
vaatlusmissioonide abil  4 45 363 394  37 522 500  44 626 565  35 507 000  31 267 086,—  21 637 976,03  57,67  
19 04 51  Valimisvaatlusmis- 
sioonide valdkonna 
meetmete (enne 2014. 
aastat) lõpuleviimine  4 p.m.  p.m.  p.m.  800 000  0,—  3 288 847,93  
Peatükk 19 04 — 
Kogusumma  45 363 394  37 522 500  44 626 565  36 307 000  31 267 086,—  24 926 823,96  66,43  
19 04 01 Valimisprotsessi usaldusväärsuse parandamine eelkõige valimisvaatlusmissioonide abil  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
45 363 394  37 522 500  44 626 565  35 507 000  31 267 086,—  21 637 976,03  
Märkused  
Assigneeringuga toetatakse rahaliselt demokraatliku valimisprotsessi usaldusväärsuse ja läbipaistvuse suurendamist ja 
usalduse süvendamist valimisprotsessi ja institutsioonide vastu, võttes kasutusele Euroopa Liidu valimisvaatlusmis- 
sioonid ja muud valimisprotsessi vaatlemise meetmed ning toetades suutlikkuse suurendamist piirkondlikul ja riiklikul 
tasandil.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 235/2014, 11. märts 2014, millega luuakse rahastamisvahend 
demokraatia ja inimõiguste jaoks kogu maailmas (ELT L 77, 15.3.2014, lk 85).  28.2.2017  ET L 51/1317 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 04 — VALIMISVAATLUSMISSIOONID  (jätkub)  
19 04 51 Valimisvaatlusmissioonide valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  800 000  0,—  3 288 847,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2006, 20. detsember 2006, rahastamisvahendi loomise kohta 
demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) 
(ELT L 386, 29.12.2006, lk 1).  L 51/1318  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 05 — KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA PARTNERLUSVAHENDI ALUSEL  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 05  KOOSTÖÖ KOLMANDATE 
RIIKIDEGA PARTNERLUS- 
VAHENDI ALUSEL  
19 05 01  Liidu ja ühistel eesmärkidel 
tehtav koostöö kolmandate 
riikidega  4 112 899 000  84 191 000  105 652 000  59 400 000  102 722 661,67  15 864 055,69  18,84  
19 05 20  „Erasmus+“ — Partnerluse 
rahastamisvahendist 
makstav toetus  4 15 600 000  14 628 006  14 730 000  13 417 336  12 055 728,—  10 998 530,80  75,19  
19 05 51  Programmi „Suhted ja 
koostöö ühenduseväliste 
tööstusriikidega“ vald- 
konnas 2007.–2013. aasta 
meetmete lõpuleviimine  4 p.m.  7 045 000  p.m.  9 908 800  0,—  13 317 523,01  189,04  
Peatükk 19 05 — 
Kogusumma  128 499 000  105 864 006  120 382 000  82 726 136  114 778 389,67  40 180 109,50  37,95  
19 05 01 Liidu ja ühistel eesmärkidel tehtav koostöö kolmandate riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
112 899 000  84 191 000  105 652 000  59 400 000  102 722 661,67  15 864 055,69  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse partnerlusvahendi raames kolmandate riikidega liidu ja ühiste huvide edendamiseks ja toeta- 
miseks tehtava koostöö kulud, eelkõige kulud, mis tulenevad koostööst nende arenenud riikide ja arenguriikidega, kelle 
roll maailmas, sealhulgas välispoliitikas, rahvusvahelises majanduses ja kaubanduses, mitmepoolsetel foorumitel, 
ülemaailmses juhtimises ja üleilmsete probleemide lahendamises, üha suureneb, või kus liidul on suured huvid. 
Koostöö hõlmab meetmeid, millega toetatakse liidu kahepoolseid, piirkondlikke ja mitmepoolseid suhteid üleilmsete 
probleemide lahendamisel, strateegia „Euroopa 2020“ rahvusvahelise mõõtme laiendamist, kaubandus- ja investeeri- 
misvõimalusi ning avalikku diplomaatiat ja avalikkuse teavitamist.  
Osa assigneeringutest kasutatakse ka projekti „Põhja- ja Lõuna-Atlandi ülese mõõtmega seotud koostöö“ rakendamiseks, 
mille eesmärk on laiendada Põhja- ja Lõuna-Atlandi riikide Atlandi-ülest dialoogi ja koostööd, et lahendada ühiseid 
üleilmseid probleeme. Eesmärk on uurida seda, kas on võimalik ellu viia ühiseid lühi- ja pikemaajalisi eesmärke sellistes 
valdkondades nagu majanduskoostöö, üleilmne juhtimine, arengukoostöö, kliimamuutused, julgeolek ja energia. Ettev- 
almistav meede peaks aitama tugevdada kolmepoolset dialoogi või isegi laiendatud Atlandi-ülest dialoogi, samuti 
edendama laiema Atlandi ühenduse ideed.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest toetusest teatavatele välisabiprojektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  28.2.2017  ET L 51/1319 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 05 — KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA PARTNERLUSVAHENDI ALUSEL  (jätkub)  
19 05 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 234/2014, 11. märts 2014, millega luuakse partnerluse rahasta- 
misvahend koostööks kolmandate riikidega (ELT L 77, 15.3.2014, lk 77).  
19 05 20 „Erasmus+“ — Partnerluse rahastamisvahendist makstav toetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 600 000  14 628 006  14 730 000  13 417 336  12 055 728,—  10 998 530,80  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse sellest välisest rahastamisvahendist antav tehniline ja finantsabi eesmärgiga rakendada 
kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet programmi „Erasmus+“ raames.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 234/2014, 11. märts 2014, millega luuakse partnerluse rahasta- 
misvahend koostööks kolmandate riikidega (ELT L 77, 15.3.2014, lk 77).  L 51/1320  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 05 — KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA PARTNERLUSVAHENDI ALUSEL  (jätkub)  
19 05 51 Programmi „Suhted ja koostöö ühenduseväliste tööstusriikidega“ valdkonnas 2007.–2013. aasta meetmete 
lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  7 045 000  p.m.  9 908 800  0,—  13 317 523,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kulukohustuste alusel seni tegemata maksete katteks.  
Tulusid, mis on saadud liikmesriikide ja teiste doonorriikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike ja riigi osalusega 
asutuste, või rahvusvaheliste organisatsioonide asjaomase alusakti kohasest rahalisest toetusest teatavatele välisabipro- 
jektidele ja programmidele, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneer- 
ingute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased toetused moodustavad finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa määratakse iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006, 21. detsember 2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning 
teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (ELT L 405, 30.12.2006, lk 41).  28.2.2017  ET L 51/1321 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 06 — TEAVITAMINE LIIDU VÄLISSUHETEST  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
19 06  TEAVITAMINE LIIDU 
VÄLISSUHETEST  
19 06 01  Teavitamine liidu 
välissuhetest  4 12 000 000  12 000 000  12 500 000  12 500 000  12 040 971,—  13 005 157,85  108,38  
Peatükk 19 06 — 
Kogusumma  12 000 000  12 000 000  12 500 000  12 500 000  12 040 971,—  13 005 157,85  108,38  
19 06 01 Teavitamine liidu välissuhetest  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 000 000  12 000 000  12 500 000  12 500 000  12 040 971,—  13 005 157,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu välissuhetest teavitamisega seotud kulude katteks. Artiklist rahastatav teavitustegevus 
jaguneb üldjoontes kaheks: peakorteri võetavad horisontaalsed meetmed ja logistiline toetus ning liidu delegatsioonide 
tegevus kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides.  
Peakorteri võetavad meetmed:  
— Euroopa Liidu külastajate programm (European Union Visitors Programme), mida Euroopa Parlament ja komisjon 
viivad ellu ühiselt ning mille raames liidu delegatsioonid valivad umbes 170 külastajat aastas, kellele antakse 
võimalus tutvuda liiduga, külastades Euroopa Parlamenti ja komisjoni vastavalt ainevaldkonnale ja külastajate jaoks 
ette valmistatud individuaalse programmi alusel; 
— prioriteetseid ainevaldkondi käsitlevate trükiste valmistamine ja levitamine, mis on osa aastaprogrammist; 
— audiovisuaalse materjali tootmine ja levitamine; 
— elektroonilise ajakirjanduse (Internet, elektroonilised sõnumisüsteemid) kaudu edastatava teabe väljatöötamine; 
— külaskäikude korraldamine ajakirjanike rühmadele; 
— arvamusliidrite toetamine liidu prioriteetidega kooskõlas oleva teavitustegevuse korral.  
Komisjon jätkab pärsiakeelsete uudiste edastamise rahastamist.  
Kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides võetavad liidu delegatsioonide detsentraliseeritud meetmed  L 51/1322  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
PEATÜKK 19 06 — TEAVITAMINE LIIDU VÄLISSUHETEST  (jätkub)  
19 06 01  (jätkub)  
Vastavalt iga piirkonna ja riigi suhtes kehtestatud teavituseesmärkidele teevad liidu delegatsioonid ettepaneku iga-aastase 
teavituskava kohta. Pärast kavale peakorteri heakskiidu saamist eraldatakse eelarvest vahendeid järgmistele meetmetele: 
— veebisaidid; 
— suhted meediakanalitega (pressikonverentsid, seminarid, raadiosaated jms); 
— teabealased tooted (muud trükised, graafiline materjal jms); 
— ürituste, sh kultuuriürituste korraldamine; 
— uudistelehed; 
— teavituskampaaniad.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2017  ET L 51/1323 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 19 — VÄLISPOLIITIKA VAHENDID
 
JAOTIS 20  
KAUBANDUS  L 51/1324  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 20 
KAUBANDUS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 01  KAUBANDUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  95 701 323  95 701 323  90 416 392  90 416 392  100 840 081,91  100 840 081,91  
20 02  KAUBANDUSPOLIITIKA  17 500 000  16 000 000  16 800 000  15 150 000  14 845 154,84  15 072 393,50  
Jaotis 20 — Kogusumma  113 201 323  111 701 323  107 216 392  105 566 392  115 685 236,75  115 912 475,41  28.2.2017  ET L 51/1325 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
JAOTIS 20 
KAUBANDUS  
PEATÜKK 20 01 — KAUBANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
20 01  KAUBANDUSE POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
20 01 01  Kaubanduse poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
20 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud — Peakorter  5,2 54 792 565  50 787 013  50 260 162,10  91,73  
20 01 01 02  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud — Liidu delegatsioonid  5,2 14 455 314  13 507 444  21 623 389,34  149,59  
Artikkel 20 01 01 — Vahesumma  69 247 879  64 294 457  71 883 551,44  103,81  
20 01 02  Kaubanduse poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
20 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  5,2 2 986 234  3 040 471  2 832 729,98  94,86  
20 01 02 02  Koosseisuvälised töötajad — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 7 340 489  7 150 293  8 254 885,—  112,46  
20 01 02 11  Muud juhtimiskulud — Peakorter  5,2 4 345 210  4 273 367  4 307 918,06  99,14  
20 01 02 12  Muud juhtimiskulud — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 1 446 578  1 472 932  1 894 081,—  130,94  
Artikkel 20 01 02 — Vahesumma  16 118 511  15 937 063  17 289 614,04  107,27  
20 01 03  Kaubanduse poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, 
teenuste ja hoonete kulud ning nendega 
seotud kulud  
20 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  5,2 3 421 433  3 241 282  3 438 358,98  100,49  
20 01 03 02  Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu 
delegatsioonid  5,2 6 913 500  6 943 590  8 228 557,45  119,02  
Artikkel 20 01 03 — Vahesumma  10 334 933  10 184 872  11 666 916,43  112,89  
Peatükk 20 01 — Kogusumma  95 701 323  90 416 392  100 840 081,91  105,37  L 51/1326  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 01 — KAUBANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
20 01 01 Kaubanduse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
20 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
54 792 565  50 787 013  50 260 162,10  
20 01 01 02 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 455 314  13 507 444  21 623 389,34  
20 01 02 Kaubanduse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
20 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 986 234  3 040 471  2 832 729,98  
20 01 02 02 Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 340 489  7 150 293  8 254 885,—  
20 01 02 11 Muud juhtimiskulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 345 210  4 273 367  4 307 918,06  
20 01 02 12 Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 446 578  1 472 932  1 894 081,—  28.2.2017  ET L 51/1327 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 01 — KAUBANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
20 01 03 Kaubanduse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonete kulud ning 
nendega seotud kulud  
20 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 421 433  3 241 282  3 438 358,98  
20 01 03 02 Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 913 500  6 943 590  8 228 557,45  L 51/1328  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 02  KAUBANDUSPOLIITIKA  
20 02 01  Väliskaubandussuhted, 
sealhulgas juurdepääs 
kolmandate riikide 
turgudele  4 13 000 000  11 500 000  12 000 000  10 500 000  10 845 154,84  10 867 212,20  94,50  
20 02 03  Kaubandusabi — Mitme- 
poolsed algatused  4 4 500 000  4 500 000  4 500 000  4 500 000  4 000 000,—  4 205 181,30  93,45  
20 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
20 02 77 01  Katseprojekt — Sidus- 
rühmade ulatuslikum 
kaasamine ja võimalus 
tutvuda kaubandusläbi- 
rääkimisi puudutava teabega  4 p.m.  p.m.  300 000  150 000  
Artikkel 20 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  300 000  150 000  
Peatükk 20 02 — 
Kogusumma  17 500 000  16 000 000  16 800 000  15 150 000  14 845 154,84  15 072 393,50  94,20  
20 02 01 Väliskaubandussuhted, sealhulgas juurdepääs kolmandate riikide turgudele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
13 000 000  11 500 000  12 000 000  10 500 000  10 845 154,84  10 867 212,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste meetmete katmiseks.  
Käimasolevate ning uute mitme- ja kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste läbiviimisega seotud meetmed  
Meetmete eesmärk on tugevdada liidu läbirääkimispositsiooni käimasolevatel mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel 
(Doha arengukava kontekstis) ning samuti käimasolevatel ja uutel kahepoolsetel ja piirkondlikel kaubandusläbirääki- 
mistel, et tagada liidu poliitika väljatöötamise aluseks igakülgne ja ajakohane eksperditeave ja luua koalitsioonid 
läbirääkimiste edukaks lõpuleviimiseks. Meetmed hõlmavad järgmist: 
— koosolekud, konverentsid ja seminarid, mis on seotud põhimõtete ja läbirääkimisseisukohtade ettevalmistamisega 
ning käimasolevate ja uute kaubandusläbirääkimiste läbiviimisega; 
— järjepideva ja igakülgse teabevahetus- ja teavitusstrateegia väljatöötamine ja rakendamine, edendades liidu kauband- 
uspoliitikat ning suurendades teadlikkust selle ja käimasolevate läbirääkimiste seisukohtade üksikasjade ja eesm- 
ärkide kohta liidus ja liidust väljaspool; 
— nii riiklikele kui ka valitsusvälistele organisatsioonidele (kaasa arvatud kodanikuühiskonna ja äriorganisatsioonidele) 
suunatud teavitustegevus ja seminarid, et selgitada käimasolevate läbirääkimiste hetkeseisu ja olemasolevate 
kokkulepete rakendamist.  
Uuringud, hindamised ja mõjuhinnangud seoses kaubanduslepingute ja põhimõtetega  28.2.2017  ET L 51/1329 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 01  (jätkub)  
Meetmed, mis tagavad, et liidu kaubanduspoliitikat toetavad eel- ja järelhindamise tulemused ning et neid võetakse 
põhjalikult arvesse. Eel- ja järelhindamine hõlmab järgmist: 
— mõjuhinnangud, mis koostatakse võimalike uute seadusandlike ettepanekute jaoks, ning säästvale arengule avalduva 
mõju hindamine, mis tehakse käimasolevate läbirääkimiste toetamiseks ja millega hinnatakse kaubandusläbirääki- 
mistest majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale tuleneda võivat kasu ning tehakse vajaduse korral ettepanek võtta 
kõrvalmeetmeid, et võidelda konkreetsetes riikides või valdkondades ilmneda võivate negatiivsete tulemuste vastu; 
— kaubanduse peadirektoraadi poliitika ja tavade hindamised, mis tuleb teha vastavalt nende mitmeaastasele hinda- 
miskavale; 
— käimasolevate läbirääkimiste ja olemasolevate kokkulepete, poliitika arengu ja kaubandusvaidlustega seotud 
eksperdi-, õiguslikud ja majandusuuringud.  
Kaubandusega seotud tehniline abi, koolitus ja muud kolmandatele riikidele suunatud suutlikkuse suurendamise meetmed  
Meetmete eesmärk on tugevdada kolmandate riikide suutlikkust osaleda rahvusvahelistel, kahepoolsetel või kahe 
piirkonna vahelistel kaubandusläbirääkimistel, rakendada rahvusvahelisi kaubanduslepinguid ja osaleda maailma 
kaubandussüsteemis. Meetmete hulka kuuluvad: 
— projektid, mis hõlmavad arengumaade ametnike ja ettevõtjate koolitamist ning nende suutlikkuse suurendamist 
peamiselt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete alal ning seoses võrdväärsete keskkonna-, loomade heaolu ja sotsiaal- 
standarditega, võimaldades seega arengumaadel eksportida liitu kvaliteetseid kaupu, mis omakorda aitab kaasa ka 
võrdsemate tingimuste loomisele; 
— sellistel foorumitel ja konverentsidel osalejate kulude hüvitamine, mille eesmärk on suurendada arengumaade 
kodanike kaubandusalast teadlikkust ja asjatundlikkust; 
— ekspordiettevõtete abiliini (Export Helpdesk) haldamine, käitamine, edasiarendamine ja reklaamimine, millega 
antakse partnerriikide ettevõtjatele teavet ligipääsu kohta liidu turgudele ja soodustatakse ettevõtjate jõupingutusi 
rahvusvahelise kaubandussüsteemi pakutavate turulepääsuvõimaluste kasutamisel; 
— WTO foorumitel ja muudes mitmepoolsetes organisatsioonides, eelkõige WTO sihtfondides, Doha arengukava 
raames korraldatud kaubandusalase tehnilise abi programmid.  
Turulepääsu meetmed, millega toetatakse liidu turulepääsu strateegia rakendamist  
Meetmed, millega toetatakse liidu turulepääsu strateegiat, mille eesmärk on kõrvaldada või vähendada kauband- 
ustõkkeid, teha kindlaks kaubanduspiirangud kolmandates riikides ning vajaduse korral kõrvaldada kaubandustakis- 
tused. Need meetmed võivad hõlmata järgmist: 
— ettevõtjatele interneti kaudu kättesaadava turulepääsualase andmebaasi haldamine, käitamine ja edasiarendamine. 
Andmebaasis on loetletud kaubandustõkked ja muu liidu eksporti ja liidu eksportijaid mõjutav teave; kõnealuse 
andmebaasi jaoks vajaliku teabe ning vajalike andmete ja dokumentide ostmine; 
— oluliste turgude mitmesuguste kaubandustakistuste erianalüüs, sealhulgas selle analüüs, kuidas kolmandad riigid 
täidavad rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevaid läbirääkimisteks ettevalmistamise kohustusi;  L 51/1330  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 01  (jätkub)  
— konverentsid, seminarid ja muu teabealane tegevus (näiteks uuringute, teabepakettide, trükiste ja infolehtede 
koostamine ja levitamine), et teavitada ettevõtteid, liikmesriikide ametnikke ja teisi osalejaid kaubandustõketest ja 
kaubanduspoliitika vahenditest, mille eesmärk on kaitsta liitu selliste ebaõiglaste kaubandustavade eest nagu 
dumping ja ekspordisubsiidiumid; 
— Euroopa tööstuse toetamine konkreetselt turulepääsuga seotud tegevuse korraldamisel.  
Meetmed, millega toetatakse olemasolevate eeskirjade rakendamist ja kaubanduskohustuste järelevalvet  
Meetmed, millega toetatakse olemasolevate eeskirjade rakendamist ning samuti uurimisi ja kontrollkäike, et teha 
kindlaks, kas kolmandad riigid peavad eeskirjadest kinni, sealhulgas: 
— teabevahetus, koolitus, seminarid ja teabeedastus, millega toetatakse ELi kehtivate õigusaktide rakendamist kahe- 
suguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli valdkonnas; 
— meetmed, millega hõlbustatakse kaubanduse kaitsemeetmete uurimise kontekstis tehtud uurimisi, mille eesmärk on 
kaitsta liidu tootjaid kolmandate riikide ebaõiglaste, liidu majandust kahjustada võivate kaubandustavade eest 
(dumpinguvastased, subsiidiumivastased ja kaitsemeetmed). Eelkõige keskenduvad meetmed kaubanduse kaitse- 
meetmeid toetavate infotehnoloogiasüsteemide arendamisele, haldamisele, käitamisele ja turvalisusele, sidevahendite 
loomisele, juriidiliste teenuste ostmisele kolmandates riikides ning eksperdiuuringute tegemisele; 
— meetmed, millega toetatakse nõuanderühmasid, kes jälgivad jõustunud kaubanduslepingute rakendamist. See 
hõlmab rühma liikmete ja ekspertide reisi- ja majutuskulude katmist; 
— meetmed sisenõuanderühma ja ühise nõuandekomitee ülesannete õigeaegse ettevalmistamise ja elluviimise taga- 
miseks; 
— meetmed selliste asjakohaste andmete hankimise toetamiseks, mis oleksid aluseks aruteludele sisenõuanderühmas ja 
ühises nõuandekomitees; 
— meetmed, mille eesmärk on edendada liidu väliskaubanduspoliitikat kodanikuühiskonna oluliste arvamusliidritega ja 
huvirühmadega (k.a väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) väliskaubandusküsimustes peetava struktureeritud 
dialoogi kaudu; 
— kaubanduslepingute edendamise ja nendest teavitamisega seotud tegevus nii liidus kui ka partnerriikides. Tegevus 
hõlmab peamiselt audiovisuaalsete, elektrooniliste ja graafiliste materjalide ning trükiste tootmist ja levitamist, 
kaubandusalaste meediakanalite ja andmebaaside tellimist, teabematerjali tõlkimist muudesse kui liidu keeltesse, 
meediale suunatud meetmeid, sealhulgas uute meedialiikide tooteid; 
— kaubanduspoliitika tegevust toetavate infosüsteemide, näiteks integreeritud statistilise andmebaasi (ISDB), kahe- 
suguse kasutusega kaupade elektroonilise süsteemi, turulepääsu andmebaasi, ekspordiettevõtete abiliini, ekspordi- 
toetuste andmebaasi, impordilitsentside integreeritud haldussüsteemide (SIGL ja SIGL Wood), kodanikuühiskonna 
platvormi ning kaubanduslepingute järelevalveks ja toetamiseks mõeldud vahendite arendamine, haldamine ja 
käitamine.  
Õigus- ja muu eksperdiabi  
Meetmed, millega tagatakse, et liidu kaubanduspartnerid järgivad ja täidavad tõhusalt WTO ning muudest mitme- ja 
kahepoolsetest lepingutest tulenevaid kohustusi, sealhulgas järgmised meetmed:  28.2.2017  ET L 51/1331 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 01  (jätkub)  
— eksperdiuuringud, sealhulgas kontrollkäigud, ning konkreetsed uuringud ja seminarid selle kohta, kuidas kolmandad 
riigid täidavad rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevaid kohustusi; 
— õigusekspertiis, eelkõige välisriikide õiguse küsimustes, mis on liidule vajalik, et kaitsta oma seisukohti WTO 
vaidlusjuhtumite lahendamisel, muud eksperdiuuringud, mis on vajalikud WTO vaidlusjuhtumite lahendamise 
ettevalmistamiseks, juhtimiseks ja edasisteks sammudeks; 
— vahekohtumenetluse kulud, õigusekspertiis ja liidu tasutud lõivud vaidlustes, mis tulenevad liidu osalusest Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artikli 207 alusel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute rakendamises.  
Investeerimisvaidluste lahendamise süsteemid vastavalt rahvusvahelistes lepingutes sätestatule  
Toetatakse järgmisi kulusid: 
— investeerimiskohtu süsteemide (esimese astme kohus ja appellatsioonikohus) tegevuskulud, mis tulenevad liidu 
osalusest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 alusel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute rakendamises; 
— vahekohtumenetluse kulud, õigusekspertiis ja liidu tasutud lõivud, mis tulenevad rahvusvaheliste lepingute raames 
tehtud investeeringutega seotud vaidlustest, milles liit on osaline; 
— investorile sellise rahvusvahelise lepingu alusel makstav lõplik summa või selle summa tasaarvestus.  
Kaubanduspoliitikat toetav tegevus  
Assigneering on samuti ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud tõlgete, pressiürituste, teavitamismeetmete 
ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva artikli all nimetatud meetmetega, 
samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu 
teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, nagu 
kaubanduse peadirektoraadi ja kaubandusvoliniku veebisaidi hooldamine.  
Tulu alusel, mis on saadud liidu finantsülesannete täitmisel seoses investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisega, 
võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4.  
Osa assigneeringust on ette nähtud laiahaardelise teavitamise jaoks, millega kaasatakse üldsus ja kõik sidusrühmad ning 
suurendatakse kaubanduse peadirektoraadi tegevuse läbipaistvust eriti Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispart- 
nerluse küsimustes. See hõlmab kaasamisele ja dialoogile suunatud üritusi, nt pressi- ja sidusrühmade üritused, teabe 
avaldamist, konsultatsioone ja järelmeetmeid, trükiseid ja tõlkeid, millel on otsene seos tegevuse eesmärgi saavutamise ja 
käesoleva artikli all nimetatud meetmetega, samuti kõiki muid kulusid, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, 
nagu kaubanduse peadirektoraadi ja kaubandusvoliniku veebisaitide hooldamine. Avalikkuse ja kõigi sidusrühmade 
kaasamisele suunatud tegevus on läbipaistva, eduka ja ulatusliku kaubanduspoliitika jaoks väga tähtsad.  L 51/1332  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu ja komisjoni otsus 98/181/EÜ, ESTÜ, Euratom, 23. september 1997, mis käsitleb energiaharta lepingu ning 
energiakasutuse tõhustamist ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli sõlmimist Euroopa 
ühenduste poolt (EÜT L 69, 9.3.1998, lk 1).  
Nõukogu otsus 98/552/EÜ, 24. september 1998, ühenduse turulepääsu strateegiaga seotud komisjoni rakendus- 
meetmete kohta (EÜT L 265, 30.9.1998, lk 31).  
Meetmed, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
20 02 03 Kaubandusabi — Mitmepoolsed algatused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 500 000  4 500 000  4 500 000  4 500 000  4 000 000,—  4 205 181,30  
Märkused  
Assigneeringuga toetatakse kaubandusega seotud abi valdkonnas mitmepoolseid programme ja algatusi eesmärgiga 
suurendada arengumaade suutlikkust osaleda tõhusalt mitmepoolses kaubandussüsteemis ja piirkondlikes kauplemise 
kordades ning parandada nende kaubanduse taset.  
Assigneeringust rahastatavate algatuste ja programmidega toetatakse järgmisi meetmeid.  
Abi kaubanduspoliitika elluviimiseks, osalemiseks läbirääkimistel ning kaubandus- ja investeerimislepingute ja muude kauband- 
usvaldkonna algatuste rakendamiseks.  
Meetmed, mille eesmärk on suurendada arengumaade suutlikkust töötada välja oma kaubanduspoliitika ja tugevdada 
kaubanduspoliitikaga seotud institutsioone, sealhulgas kõikehõlmavad ja ajakohastatud kaubandusülevaated ning abi 
kaubanduse integreerimiseks vastavatesse majanduskasvu ja arengu poliitikavaldkondadesse.  
Meetmed, mille eesmärk on suurendada arengumaade suutlikkust pidada kaubandus- ja investeerimisalaseid läbi- 
rääkimisi, rakendada kaubandus- ja investeerimislepinguid ja muid kaubandusvaldkonna algatusi ning võtta järel- 
meetmeid vastavalt kaubanduse ning tööjõu ja keskkonna jätkusuutliku arengu eesmärkidele.  
Uuringud poliitikakujundajate nõustamiseks, et tagada arengumaade väiketootjate ja töötajate erihuvidega arvestamine 
kõigis poliitikavaldkondades ning luua keskkond tootjate pääsuks maailmaturgudele.  28.2.2017  ET L 51/1333 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 03  (jätkub)  
See abi on ette nähtud eelkõige avalikule sektorile, kuid seda võib anda ka vastutustundlikku ettevõtlust ning õiglast ja 
eetilist kaubandust toetavatele algatustele.  
Kaubanduse arendamine  
Meetmed, mille eesmärk on leevendada pakkumise piiratust, mis mõjutab otseselt arengumaade võimet kasutada oma 
rahvusvahelise kaubanduse potentsiaali, sealhulgas eriti erasektori arendamine.  
Assigneering täiendab liidu geograafilisi programme ning hõlmab ainult selliseid mitmepoolseid algatusi ja programme, 
millega luuakse tõelist lisandväärtust liidu geograafilistele programmidele.  
Komisjon esitab igal aastal aruande rakendamise ja tulemuste ning kaubandusabi toetuste peamiste tulemuste ja mõju 
kohta. Komisjon esitab teabe selle kohta, kui suur on liidu üldeelarvest kogu kaubandusabi rahastamiseks eraldatav 
summa kokku ning kui suur on kaubandusega seotud abi raames kaubandusabile eraldatav kogusumma.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
20 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
20 02 77 01 Katseprojekt — Sidusrühmade ulatuslikum kaasamine ja võimalus tutvuda kaubandusläbirääkimisi puudutava teabega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  300 000  150 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektiga võimendatakse ja edendatakse komisjoni püüdlusi sidusrühmade kaasamisel ja antakse juurdepääs 
kaubandusläbirääkimisi puudutavale teabele. See on kõige vahetum Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartner- 
lusega seostuv probleem. Projekti abil kaasatakse üldsus ja kõik sidusrühmad ning tagatakse kaubanduse peadirektoraadi 
tegevuse võimalikult suur läbipaistvus, eriti seoses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusega. See hõlmab 
tõlkeid, kaasamist ja dialoogile suunatud üritusi, nt pressi- ja sidusrühmade üritusi, teabe avaldamist, konsultatsioone ja 
järeltrükiseid.  L 51/1334  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
PEATÜKK 20 02 — KAUBANDUSPOLIITIKA  (jätkub)  
20 02 77  (jätkub)  
20 02 77 01  (jätkub)  
Kaubanduse peadirektoraat peaks suutma ka kaasata sidusrühmi aktiivsemalt väljaspool Brüsselit, st liikmesriikides. 
Teave tuleb teha tulemuslikumalt kättesaadavaks ja juhtida sellele sidusrühmade, sh liidu kodanike tähelepanu. Teavet on 
palju, aga seda ei ole alati lihtne leida ega sellega tutvuda.  
Käesoleva projektiga kaetakse nii internetipõhised kui ka muud algatused.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1335 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 20 — KAUBANDUS
 
JAOTIS 21  
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG  L 51/1336  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 21 
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 01  RAHVUSVAHELISE 
KOOSTÖÖ JA ARENGU 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  285 334 676  285 334 676  278 939 686  278 939 686  357 928 362,68  357 928 362,68  
21 02  ARENGUKOOSTÖÖ 
RAHASTAMISVAHEND  3 090 914 840  2 693 220 616  2 552 086 343  2 664 054 161  2 426 955 137,36  2 174 511 655,43  
21 04  DEMOKRAATIA JA 
INIMÕIGUSTE 
EUROOPA RAHASTA- 
MISVAHEND  132 804 486  120 000 000  130 293 231  133 614 523  131 032 520,13  114 407 432,42  
21 05  STABIILSUSE JA RAHU 
EDENDAMISE RAHAS- 
TAMISVAHEND — 
ÜLEMAAILMSED JA PIIR- 
KONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  64 900 000  61 000 000  64 393 076  84 811 328  65 628 830,65  51 828 851,80  
21 06  TUUMAOHUTUSEALASE 
KOOSTÖÖ RAHASTA- 
MISVAHEND  60 884 131  80 000 000  70 369 456  95 554 028  59 886 786,12  52 909 234,61  
21 07  EUROOPA LIIDU JA 
GRÖÖNIMAA PART- 
NERLUS  31 630 000  35 956 797  31 130 000  34 601 717  30 698 715,—  30 273 589,—  
21 08  ÜLEILMNE ARENG JA 
KOOSTÖÖ  36 374 796  39 130 241  34 762 000  33 255 980  34 487 199,81  24 965 305,56  
21 09  TÖÖSTUSRIIKIDE 
RAHASTAMISVAHENDI 
PROGRAMMI RAAMES 
RAKENDATUD 
MEETMETE LÕPULE- 
VIIMINE  p.m.  24 793 208  —  21 052 357  0,—  20 866 941,25  
Jaotis 21 — 
Kogusumma  3 702 842 929  3 339 435 538  3 161 973 792  3 345 883 780  3 106 617 551,75  2 827 691 372,75  28.2.2017  ET L 51/1337 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
JAOTIS 21 
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG  
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
21 01  RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA 
ARENGU POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
21 01 01  Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
poliitikavaldkonna ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  
21 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Peakorter  5,2 68 176 136  65 266 714  66 195 596,84  97,09  
21 01 01 02  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 81 242 523  78 479 959  68 593 328,11  84,43  
Artikkel 21 01 01 — Vahesumma  149 418 659  143 746 673  134 788 924,95  90,21  
21 01 02  Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
21 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — 
Peakorter  5,2 2 747 448  2 527 766  2 997 274,—  109,09  
21 01 02 02  Koosseisuvälised töötajad — Liidu 
delegatsioonid  5,2 2 467 391  2 703 892  2 366 714,—  95,92  
21 01 02 11  Muud juhtimiskulud — Peakorter  5,2 4 355 427  4 371 601  4 675 166,66  107,34  
21 01 02 12  Muud juhtimiskulud — Liidu 
delegatsioonid  5,2 3 536 082  3 749 284  3 695 597,—  104,51  
Artikkel 21 01 02 — Vahesumma  13 106 348  13 352 543  13 734 751,66  104,79  
21 01 03  Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete, teenuste ja hoonete 
kulud ning nendega seotud kulud  
21 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 257 147  4 165 392  4 498 094,63  105,66  L 51/1338  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
21 01 03  (jätkub)  
21 01 03 02  Hooned ja nendega seotud kulud 
— Liidu delegatsioonid  5,2 16 899 666  17 674 595  13 735 916,14  81,28  
Artikkel 21 01 03 — Vahesumma  21 156 813  21 839 987  18 234 010,77  86,19  
21 01 04  Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
21 01 04 01  Arengukoostöö rahastamis- 
vahendite (DCI) toetuskulud  4 84 993 151  83 880 954  78 352 565,93  92,19  
21 01 04 03  Demokraatia ja inimõiguste 
Euroopa rahastamisvahendi 
(EIDHR) toetuskulud  4 10 108 836  9 899 061  9 805 824,39  97,00  
21 01 04 04  Stabiilsuse ja rahu edendamise 
rahastamisvahendi toetuskulud  4 2 200 000  2 206 924  2 100 000,—  95,45  
21 01 04 05  Tuumaohutusalase koostöö rahas- 
tamisvahendi (INSC) toetuskulud  4 1 446 869  1 432 544  1 417 050,91  97,94  
21 01 04 06  Euroopa Liidu ja Gröönimaa part- 
nerluse toetuskulud  4 254 000  249 000  244 000,—  96,06  
21 01 04 07  Euroopa Arengufondi (EAF) 
toetuskulud  4 p.m.  p.m.  96 453 865,57  
21 01 04 08  Komisjoni hallatavate usaldus- 
fondide toetuskulud  4 p.m.  p.m.  830 028,50  
Artikkel 21 01 04 — Vahesumma  99 002 856  97 668 483  189 203 335,30  191,11  
21 01 06  Rakendusametid  
21 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — 
Toetus arengukoostöö rahastamis- 
vahendist  4 2 650 000  2 332 000  1 967 340,—  74,24  
Artikkel 21 01 06 — Vahesumma  2 650 000  2 332 000  1 967 340,—  74,24  
Peatükk 21 01 — Kogusumma  285 334 676  278 939 686  357 928 362,68  125,44  28.2.2017  ET L 51/1339 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 01 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
21 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
68 176 136  65 266 714  66 195 596,84  
21 01 01 02 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
81 242 523  78 479 959  68 593 328,11  
21 01 02 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
21 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 747 448  2 527 766  2 997 274,—  
21 01 02 02 Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 467 391  2 703 892  2 366 714,—  
21 01 02 11 Muud juhtimiskulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 355 427  4 371 601  4 675 166,66  
21 01 02 12 Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 536 082  3 749 284  3 695 597,—  L 51/1340  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 03 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja 
hoonete kulud ning nendega seotud kulud  
21 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 257 147  4 165 392  4 498 094,63  
21 01 03 02 Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
16 899 666  17 674 595  13 735 916,14  
21 01 04 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
21 01 04 01 Arengukoostöö rahastamisvahendite (DCI) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
84 993 151  83 880 954  78 352 565,93  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse järgmist: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 7 549 714 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 93 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 7 % sellelt 
eelarverealt rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, info- 
tehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid) juhtudel, kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu 
delegatsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, 
samuti logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise 
kulud, mis on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse 
töötasu käesoleva punkti assigneeringutest;  28.2.2017  ET L 51/1341 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 01  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, saadud 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitamis- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 02 kohased toetuskulud.  
21 01 04 03 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 108 836  9 899 061  9 805 824,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 1 613 273 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 95 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 5 % sellelt 
eelarverealt rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, info- 
tehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele;  L 51/1342  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 03  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid) juhtudel, kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu 
delegatsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, 
samuti logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise 
kulud, mis on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse 
töötasu käesoleva punkti assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, 
saadud kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitamis- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 04 kohased toetuskulud.  
21 01 04 04 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 200 000  2 206 924  2 100 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele;  28.2.2017  ET L 51/1343 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 04  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad või 
riikide lähetatud eksperdid) juhtudel, kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu 
delegatsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, 
samuti logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste, infotehnoloogia ja kommunik- 
atsioonivahendite ning majutuskoha üürimise kulud, mis on otseselt seotud delegatsioonide koosseisuväliste 
töötajatega, kellele makstakse töötasu käesoleva punkti assigneeringutest; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, saadud 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning nende tulemuste levitamine; 
— teavitamis- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 05 kohased toetuskulud.  
21 01 04 05 Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (INSC) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 446 869  1 432 544  1 417 050,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele;  L 51/1344  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 05  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 968 300 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 93 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 7 % sellelt 
eelarverealt rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, info- 
tehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide ja trükistega, millel on otsene seos 
programmi eesmärgi saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 06 kohased toetuskulud.  
21 01 04 06 Euroopa Liidu ja Gröönimaa partnerluse toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
254 000  249 000  244 000,—  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse järgmist: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide ja trükistega, millel on otsene seos 
programmi eesmärgi saavutamisega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud, teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  28.2.2017  ET L 51/1345 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 06  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud artikli 21 07 01 toetuskulude rahastamiseks.  
21 01 04 07 Euroopa Arengufondi (EAF) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  96 453 865,57  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse Euroopa Arengufondist antavate haldustoetuste kulud.  
Kogu tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 2 kantavat Euroopa Arengufondi tulu, millest toetatakse tugimeetmete kulude 
rahastamist, võib kasutada finantsmääruse artikli 21 kohaselt selle artikli täiendavate assigneeringute eraldamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 95 000 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eriti artikli 21 lõige 2.  
21 01 04 08 Komisjoni hallatavate usaldusfondide toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  830 028,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni halduskulude katmiseks kuni 5 % ulatuses usaldusfondidesse koondatud 
summast aastatel, mil igasse usaldusfondi paigutatud rahalist toetust ja rahalist osalust on hakatud kasutama, nagu 
sätestatud finantsmääruse artikli 187 lõikes 7.  
Kogu tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 4 kantavat usaldusfondide tulu, millest toetatakse tugimeetmete kulude 
rahastamist, võib kasutada finantsmääruse artikli 21 kohaselt selle punkti täiendavate assigneeringute eraldamiseks.  L 51/1346  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 04  (jätkub)  
21 01 04 08  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 21 lõige 2 ja artikli 187 lõige 7.  
21 01 06 Rakendusametid  
21 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus arengukoostöö rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 650 000  2 332 000  1 967 340,—  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevuskulud seoses ameti 
ülesandega edendada programmi „Erasmus+“ raames (rubriik 4) kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet (peatükk 21 02). 
Asutuse ülesanne on hallata neid 2007.–2013. aasta programmiperioodi programmide „Noored“, „Tempus“ ja „Erasmus 
Mundus“ lõpetamata meetmeid, kuhu on kaasatud arengukoostöö rahastamisvahendi abisaajad.  
Amet saab lisaks iga-aastast toetust artikli 21 02 09 assigneeringutest. See võimaldab jätkata AKV riikide vahelise 
liikuvuse programmi, mida kuni 2013. aastani rahastati 10. Euroopa Arengufondi kaudu. Programmiga edendatakse 
Aafrika üliõpilaste liikuvust.  
Punktis kajastatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Ameti ametikohtade loetelu on esitatud antud jaotise lisas „Töötajad“.  28.2.2017  ET L 51/1347 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 01 — RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ JA ARENGU POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
21 01 06  (jätkub)  
21 01 06 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametile delegeeritakse 
volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovisuaal- ja kultuurvaldkonnas, 
eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Arengufondi.  
Aafrika ja ELi strateegiline partnerlus: Aafrika ja ELi ühisstrateegia, mis võeti vastu Lissaboni tippkohtumisel 8.–9. dets- 
embril 2007.  L 51/1348  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02  ARENGUKOOSTÖÖ 
RAHASTAMIS- 
VAHEND  
21 02 01  Koostöö Ladina- 
Ameerikaga  4 333 350 242  245 571 576  320 267 528  133 651 000  309 493 537,—  7 011 504,37  2,86  
21 02 02  Koostöö Aasiaga  4 771 719 915  310 000 000  666 614 525  265 089 650  644 723 104,—  37 381 846,95  12,06  
21 02 03  Koostöö Kesk-Aasiaga  4 128 810 250  56 000 000  128 698 347  49 066 277  140 430 000,—  619 976,98  1,11  
21 02 04  Koostöö Lähis-Idaga  4 66 497 174  25 000 000  66 504 914  26 581 395  50 011 154,—  379 113,05  1,52  
21 02 05  Koostöö Afgan- 
istaniga  4 238 677 685  90 000 000  199 417 199  83 419 366  199 417 199,—  5 669 447,59  6,30  
21 02 06  Koostöö Lõuna- 
Aafrika Vabariigiga  4 59 770 001  16 446 000  60 000 000  12 678 745  27 795 000,—  5 141 312,21  31,26  
21 02 07  Üleilmse tähtsusega 
avalikud hüved ja 
probleemid ning 
vaesuse vähendamine, 
säästlik areng ja 
demokraatia  
21 02 07 01  Keskkond ja klii- 
mamuutused  4 178 927 294  95 000 000  174 564 526  70 500 000  176 641 720,—  29 052 484,60  30,58  
21 02 07 02  Säästev energia  4 78 523 242  63 100 000  77 584 234  72 000 000  67 875 236,—  4 169 082,—  6,61  
21 02 07 03  Inimareng  4 153 741 313  138 000 000  163 633 821  120 346 000  153 240 700,—  106 593 675,80  77,24  
21 02 07 04  Toiduga ja toitainetega 
kindlustatus ning 
säästev põllumajandus  4 192 181 168  110 000 000  189 495 232  88 783 000  171 520 079,22  33 374 286,70  30,34  
21 02 07 05  Ränne ja varjupaik  4 404 973 912  115 722 000  57 257 470  22 560 000  41 697 418,22  8 212 036,60  7,10  
Artikkel 21 02 07 — 
Vahesumma  1 008 346 929  521 822 000  662 535 283  374 189 000  610 975 153,44  181 401 565,70  34,76  
21 02 08  Arengualaste 
algatuste rahastamine 
kodanikuühiskonna 
organisatsioonide ja 
kohalike ametia- 
sutuste poolt või 
nende jaoks  
21 02 08 01  Kodanikuühiskond 
arengukoostöös  4 191 932 988  130 000 000  180 875 198  86 753 855  181 596 242,56  21 580 769,44  16,60  
21 02 08 02  Kohalikud asutused 
arengukoostöös  4 63 310 996  25 000 000  60 291 733  18 116 751  45 035 802,—  7 988 029,60  31,95  
Artikkel 21 02 08 — 
Vahesumma  255 243 984  155 000 000  241 166 931  104 870 606  226 632 044,56  29 568 799,04  19,08  28.2.2017  ET L 51/1349 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 09  Üleaafrikaline 
programm Aafrika ja 
Euroopa Liidu ühis- 
strateegia toetamiseks  4 109 203 732  124 670 461  93 468 616  53 691 844  101 404 040,—  19 549 037,25  15,68  
21 02 20  Erasmus+ — Toetus 
arengukoostöö rahas- 
tamisvahendist  4 108 922 928  93 812 842  105 000 000  61 455 647  96 212 671,37  43 156 741,—  46,00  
21 02 30  Leping ÜRO Toidu- ja 
Põllumajandusorga- 
nisatsiooni (FAO) 
ning teiste ÜRO orga- 
nitega  4 372 000  372 000  338 000  371 630  331 537,—  331 537,—  89,12  
21 02 40  Toorainelepingud  4 2 500 000  2 500 000  5 375 000  5 749 783  3 095 000,—  0,—  0  
21 02 51  Arengukoostöö rahas- 
tamisvahendi 
valdkonna meetmete 
(enne 2014. aastat) 
lõpuleviimine  
21 02 51 01  Sisserände- ja varjupai- 
gaalane koostöö 
kolmandate riikidega  4 p.m.  16 000 000  —  21 470 540  11 245,01  38 814 472,04  242,59  
21 02 51 02  Koostöö Ladina- 
Ameerika arengurii- 
kidega  4 p.m.  110 000 000  —  237 700 000  111 399,66  272 577 245,52  247,80  
21 02 51 03  Koostöö Aasia arengu- 
riikidega, sealhulgas 
Kesk-Aasias ja Lähis- 
Idas  4 p.m.  392 352 245  —  570 761 524  40 229,43  645 138 730,12  164,43  
21 02 51 04  Toiduga kindlustatus  4 p.m.  80 000 000  —  103 400 000  10 699,21  229 384 182,67  286,73  
21 02 51 05  Valitsusvälised osalejad 
arenguvaldkonnas  4 p.m.  65 000 000  —  121 260 000  11 695,51  205 238 213,44  315,75  
21 02 51 06  Keskkond ja loodus- 
varade, sealhulgas 
energia säästev majan- 
damine  4 p.m.  85 000 000  —  108 570 000  6 904,75  113 518 103,07  133,55  
21 02 51 07  Inim- ja sotsiaalne 
areng  4 p.m.  34 000 000  —  47 696 646  2 523,42  69 085 649,78  203,19  
21 02 51 08  Piirkondlik koostöö 
Aafrika, Kariibi mere ja 
Vaikse ookeani 
piirkonna riikidega  4 p.m.  260 218 059  —  267 200 000  0,—  258 191 422,79  99,22  
Artikkel 21 02 51 — 
Vahesumma  p.m.  1 042 570 304  —  1 478 058 710  194 696,99  1 831 948 019,43  175,71  L 51/1350  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
21 02 77 01  Ettevalmistav meede — 
Koostöö Ladina- 
Ameerika keskmise 
sissetulekuga riikidega  4 p.m.  313 751  p.m.  14 029  0,—  313 097,18  99,79  
21 02 77 02  Ettevalmistav meede — 
Äri- ja teadusvahetus 
Indiaga  4 p.m.  700 161  p.m.  1 147 755  0,—  2 119 766,—  302,75  
21 02 77 03  Ettevalmistav meede — 
Äri- ja teadusvahetus 
Hiinaga  4 p.m.  p.m.  p.m.  124 157  0,—  630 448,74  
21 02 77 04  Ettevalmistav meede — 
Koostöö Aasia 
keskmise sissetulekuga 
riikidega  4 p.m.  p.m.  p.m.  133 021  0,—  332 041,87  
21 02 77 05  Ettevalmistav meede — 
Euroopa Liit – Aasia — 
Poliitika ja praktika 
integreerimine  4 p.m.  p.m.  p.m.  83 670  0,—  337 385,—  
21 02 77 06  Katseprojekt — Põllu- 
majandustootmise 
rahastamine  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  160 346,12  
21 02 77 07  Ettevalmistav meede — 
Kodanikuühiskonna 
organisatsioonide 
Aafrika piirkondlik 
võrgustik aastatuhande 
viienda arengueesmärgi 
nimel  4 p.m.  p.m.  p.m.  334 002  0,—  334 002,73  
21 02 77 08  Ettevalmistav 
meede — Veemajandus 
arengumaades  4 p.m.  p.m.  p.m.  400 000  0,—  1 389 121,—  
21 02 77 10  Ettevalmistav meede 
— Arengumaade 
kasuks toimuv ravimi- 
tööstuse tehnosiire  4 p.m.  p.m.  p.m.  1 371 000  0,—  0,—  
21 02 77 11  Ettevalmistav meede 
vaesusega kaasnevate, 
troopiliste ja tähel- 
epanuta jäänud 
haigustega seotud 
uurimis- ja arendus- 
tegevuseks  4 p.m.  p.m.  p.m.  1 400 000  0,—  1 822 271,—  
21 02 77 12  Katseprojekt — Parem 
tervishoid seksuaalse 
vägivalla ohvritele 
Kongo Demokraatlikus 
Vabariigis (Kongo DV)  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1351 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 13  Ettevalmistav meede — 
Parem tervishoid 
seksuaalse vägivalla 
ohvritele Kongo 
Demokraatlikus Vaba- 
riigis (Kongo DV)  4 p.m.  p.m.  p.m.  1 853 832  2 000 000,—  1 568 156,22  
21 02 77 14  Ülemaailmne energi- 
atõhususe ja taastuve- 
nergia fond (GEEREF)  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
21 02 77 15  Katseprojekt — Stra- 
teegiline investeering 
püsivasse rahusse ja 
demokratiseerimisse 
Aafrika Sarve piir- 
konnas  4 p.m.  1 081 125  p.m.  400 883  1 250 000,—  293 000,—  27,10  
21 02 77 16  Katseprojekt — Veter- 
inaarteenistuse tugev- 
damine arengumaades  4 p.m.  500 000  p.m.  1 550 000  1 500 000,—  0,—  0  
21 02 77 17  Katseprojekt — 
Ettevõtja sotsiaalne 
vastutus ja aren- 
gumaade vabrikutööl- 
istele juurdepääsu 
andmine vabatahtlikule 
pereplaneerimisele  4 p.m.  p.m.  p.m.  300 000  0,—  692 200,—  
21 02 77 18  Katseprojekt — Inves- 
teerimine jätku- 
suutlikku rahusse ja 
kogukonna taastamisse 
Cauca piirkonnas 
Colombias  4 p.m.  995 658  p.m.  1 200 000  1 500 000,—  804 342,—  80,78  
21 02 77 19  Ettevalmistav meede — 
Vastupanuvõime 
suurendamine 
rändrahvaste kogu- 
kondade parema 
tervise huvides kriisi- 
järgses situatsioonis 
Saheli piirkonnas  4 p.m.  749 738  100 000  1 200 000  4 500 000,—  1 051 000,—  140,18  
21 02 77 20  Ettevalmistav tegevus 
— Kongo DV idaosas 
Lõuna-Kivu provintsis 
Luhwindja kaevanduste 
piirkonnas elavate 
seksuaalteenuseid 
osutavate laste ja naiste 
sotsiaal-majanduslik 
taasintegreerimine  4 p.m.  490 000  150 000  1 000 000  2 200 000,—  0,—  0  
21 02 77 21  Ettevalmistav tegevus 
— Kohalike part- 
nerluste loomine ja 
tugevdamine sotsiaal- 
majanduse arenda- 
miseks ja sotsiaalette- 
võtete loomiseks Ida- 
Aafrikas  4 p.m.  p.m.  p.m.  548 159  1 000 000,—  505 577,—  L 51/1352  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 77 22  Katseprojekt — Endee- 
milistel aladel troo- 
piliste unarhaiguste 
vastu võitlemiseks 
tervishoiualaste 
lahenduste väljatöö- 
tamise ja kasutus- 
elevõtu integreeritud 
lähenemisviis  4 p.m.  500 000  p.m.  500 000  1 500 000,—  0,—  0  
21 02 77 23  Katseprojekt — Õigus- 
kaitse kättesaadavus ja 
hüvituse andmine 
Kongo Demokraatlikus 
Vabariigis toime 
pandud raskeimate 
kuritegude ohvritele  4 p.m.  200 000  p.m.  395 000  790 000,—  0,—  0  
21 02 77 24  Katseprojekt — Anti- 
mikroobse resistent- 
susega seotud 
ülemaailmse ohu kaar- 
distamine  4 750 000  675 000  750 000  375 000  
21 02 77 25  Katseprojekt — Guate- 
malas, Hondurases ja El 
Salvadoris laste õiguste 
edendamine ning 
põgenikest laste ja 
noorukite kaitse ja 
juurdepääs haridusele  4 750 000  500 000  700 000  350 000  
21 02 77 26  Katseprojekt — Hari- 
dusteenused varasemalt 
relvajõudude ja 
sõjaliste rühmitustega 
seotud lastele Suur- 
Pibori halduspiir- 
konnas Lõuna- 
Sudaanis  4 1 000 000  500 000  500 000  250 000  
21 02 77 27  Katseprojekt — 
Karjamaade osalusma- 
jandamise kasutamise 
katsetamine Keenias ja 
Tansaanias  4 1 000 000  500 000  500 000  250 000  
21 02 77 28  Katseprojekt — Aren- 
gukoostöö linna- 
mõõtme toetamine: 
arengumaade linnade 
finantssuutlikkuse 
suurendamine tootliku 
ja säästva linnaarengu 
saavutamiseks  4 1 000 000  500 000  28.2.2017  ET L 51/1353 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 02 77 29  Ettevalmistav meede — 
Mikro-, väikeste ja 
keskmise suurusega 
ettevõtjate toetamine 
arengumaades  4 1 000 000  500 000  
21 02 77 30  Ettevalmistav meede — 
Tervishoiualaste 
lahenduste väljatöö- 
tamise ja kasutus- 
elevõtu integreeritud 
lähenemisviis troo- 
piliste unarhaiguste 
vastu võitlemiseks 
endeemilistel aladel  4 1 500 000  500 000  
21 02 77 31  Katseprojekt — Santé 
pour tous — 
Tervishoid kõigile — 
Organisatsiooni 
Aimes-Afrique (Togo) 
ja ühingu Aktion PiT- 
Togohilfe e.V. (Sak- 
samaa) ühisprojekt  4 500 000  250 000  
Artikkel 21 02 77 — 
Vahesumma  7 500 000  9 455 433  2 700 000  15 180 508  16 240 000,—  12 352 754,86  130,64  
Peatükk 21 02 — 
Kogusumma  3 090 914 840  2 693 220 616  2 552 086 343  2 664 054 161  2 426 955 137,36  2 174 511 655,43  80,74  
Märkused  
Liidu arengupoliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine, nagu on sätestatud aluslepingus. Euroopa konsensus 
arengu küsimuses määrab üldpõhimõtted, suundumused ja põhitelje, millest määruse (EL) nr 233/2014 rakendamisel 
juhindutakse.  
Assigneeringud on ette nähtud selliste tegevuste katmiseks, mille eesmärk on vähendada vaesust, edendada majanduse, 
sotsiaalvaldkonna ja keskkonna säästvat arengut, demokraatia, hea valitsemistava, inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse 
asjaomaste põhimõtete tugevdamiseks, kaasa arvatud need, mis on kajastatud aastatuhande arengueesmärkides ja 2015. 
aasta järgses arenevas rahvusvahelises arenguraamistikus. Vajaduse korral otsitakse sünergiat liidu muude välisvahen- 
ditega, keskendudes siiski eespool nimetatud põhieesmärkide saavutamisele.  
Põhimõtteliselt peab 100 % geograafiliste programmide kuludest, vähemalt 95 % temaatiliste programmide kuludest ja 
90 % üleaafrikalise programmi kuludest vastama OECD arenguabi komitee (OECD/DAC) kehtestatud ametliku 
arenguabi kriteeriumitele.  
Üldreegli alusel tuleks vähemalt 20 % assigneeringutest kasutada põhilisteks sotsiaalteenusteks ja keskhariduseks. Lisaks 
peaks arengukoostöö rahastamisvahend lähtuma eesmärgist näha vähemalt 20 % liidu eelarvest ette vähese süsinik- 
dioksiidi heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise ühiskonna loomise jaoks.  
21 02 01 Koostöö Ladina-Ameerikaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
333 350 242  245 571 576  320 267 528  133 651 000  309 493 537,—  7 011 504,37  L 51/1354  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 01  (jätkub)  
Märkused  
Selle artikli kohase arengukoostöö eesmärk on aidata eelkõige toetada demokraatia, hea valitsemistava, võrdõigus- 
likkuse, inimõiguste austamise ja õigusriigi edendamist, soodustada säästvat arengut ja majanduslikku integratsiooni 
ning viia ellu säästva arengu tegevuskava 2030.  
Komisjon peab jätkama iga-aastaste aruannete esitamist kontrollnäitaja kohta, mida varasemalt kasutati arenguriikide 
sotsiaalse infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste toetamiseks, tunnistades, et liidu abi tuleb vaadelda kui üht osa rahastajate 
poolt sotsiaalsektorile antavast kogutoetusest ning et teatav paindlikkus peab olema norm. Lisaks püüab komisjon 
tagada, et 20 % arengukoostöö rahastamisvahendi raames eraldatud toetusest suunatakse põhiliste sotsiaalteenuste 
osutamiseks, keskendudes tervishoiule ja haridusele ning keskharidusele, mis on keskmine näitaja kõikides geograa- 
filistes piirkondades, ja tunnistades, et ka siin peab teatav paindlikkus olema norm, näiteks siis, kui on vaja anda 
erakorralist abi. Assigneering on ette nähtud selliste koostöömeetmete kulude katmiseks Ladina-Ameerika arengurii- 
kides, territooriumitel ja piirkondades, mille eesmärgid on järgmised: 
— aidata viia piirkonnas ellu säästva arengu tegevuskava 2030; 
— ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike algatuste toetamine, et jälgida investeeringute mõju riigi 
majandusele, eelkõige seoses töö-, keskkonna-, sotsiaal- ja inimõigustega seotud norme hõlmavate tegevusjuhendite 
ja valdkondlike kokkulepetega; 
— soolise võrdõiguslikkuse toetamine selliste meetmete toetamise kaudu, millega võideldakse kahjulike tavade, näiteks 
laste abielude vastu, ja edendatakse naiste õigusi; 
— kodanikuühiskonna arendamise edendamine; 
— vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine ning sotsiaalse sidususe edendamine; 
— sotsiaalsete standardite parandamisele kaasa aitamine, keskendudes haridusele, sealhulgas haridusele ja kutseõppele 
tööhõive edendamiseks, ja tervishoiule ning sotsiaalkaitseskeemide parandamisele; 
— majanduskasvuks vajalike olude ja tugevama tootmissektori edendamine, oskusteabe edasiandmise toetamine ning 
piirkondade ettevõtjate vaheliste sidemete ja koostöö edendamine; 
— erasektori arengu, sh VKEde jaoks soodsa ärikliima edendamine, sh seaduslike omandõiguste kaudu, vähendades 
tarbetut halduskoormust, parandades juurdepääsu krediidile ning edendades väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate ühendusi; 
— toiduainetega kindlustatuse meetmete toetamine ja võitlus alatoitluse vastu; 
— toetada piirkondlikku integratsiooni; Kesk-Ameerikas edendada regiooni arengut ELi ja Kesk-Ameerika assotsiat- 
sioonilepingust tuleneva lisaväärtuse kaudu; 
— loodusvarade, sealhulgas vee säästliku kasutamise edendamine ja võitlus kliimamuutuse vastu (leevendamine ja 
sellega kohanemine); 
— hea valitsemistava rakendamisega seotud jõupingutuste toetamine ja abistamine demokraatia, inimõiguste ja 
õigusriigi tugevdamisel;  28.2.2017  ET L 51/1355 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 01  (jätkub)  
— eelkõige õiguse ja julgeoleku valdkonnas poliitiliste reformide edendamine ning riikide ja piirkondade arengu 
tõhustamisega seotud meetmete toetamine.  
Kui abi antakse eelarve kaudu, siis toetab komisjon partnerriikide püüdlusi arendada parlamentaarset järelevalvet ning 
auditialast suutlikkust ja läbipaistvust.  
Artikli assigneeringute suhtes kohaldatakse hindamisi, mis hõlmavad sisendite ja tulemusahelaga (väljund, tulemus, 
mõju) seotud aspekte. Hindamiste tulemusi kasutatakse nendest assigneeringutest rahastatavate edasiste meetmete 
kavandamisel.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 02 Koostöö Aasiaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
771 719 915  310 000 000  666 614 525  265 089 650  644 723 104,—  37 381 846,95  
Märkused  
Assigneeringu eesmärk on katta Aasia arenguriikides – eriti kõige vaesema elanikkonnaga riikides – selliste arengu- 
kavade rahastamine, mis on suunatud inim- ja sotsiaalse arengu parandamisele ning makromajanduslike ja valdkondlike 
probleemide lahendamisele. Rõhuasetus on majanduslikul ja sotsiaalsel juhtimisel ning arengul, mis parandavad 
inimõigustealast olukorda, demokratiseerumist, haridust ja kutseõpet, elukestvat õpet, akadeemilist ja kultuurivahetust, 
teadus- ja tehnoloogiaalast vahetust, keskkonna seisundit, piirkondlikku koostööd, katastroofide vältimist ja taastus- 
meetmeid, samuti säästva energeetika ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia edendamist.  
See on ette nähtud ka kodanikuühiskonna arendamisega ning eelkõige ohustatud rühmade, näiteks naiste, laste, 
rahvusvähemuste ja puuetega inimeste õigusi edendavate ja kaitsvate valitsusväliste organisatsioonide tegevuse toeta- 
misega seotud kulude katmiseks.  L 51/1356  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 02  (jätkub)  
Assigneeringu kasutamine sõltub liidu tegevuse aluspõhimõtete järgimisest. Allpool kirjeldatud valdkondi tuleb 
asjakohaselt kaaluda, võttes arvesse ühiselt kokku lepitud strateegiaid, partnerlust, koostööd ja kaubanduslepinguid. 
Prioriteedid kehtestatakse kooskõlas Euroopa arengukonsensuse, muutuste kava ja sellel põhinevate nõukogu järel- 
dustega.  
Assigneeringuga kaetakse kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu inimarengu teenistusse rakendamist käsitlevaid 
meetmeid. Hõlmatavate valdkondade hulka võivad kuuluda: 
— sotsiaalkaitse ja töökohad ning üldine juurdepääs tervishoiule ja haridusele; 
— ettevõtluskeskkond, piirkondlik integratsioon ja ülemaailmsed turud; 
— jätkusuutlik põllumajandus, toitumine ja energeetika; 
— kliimamuutused ja keskkond; 
— sotsiaalse ühtekuuluvuse, eeskätt sotsiaalse kaasatuse, sissetulekute õiglase jaotuse, inimväärse töö ja võrdsete 
võimaluste ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine; 
— kaubanduse, investeeringute, abi, rände, elanikeregistri, teadustegevuse, innovatsiooni ning tehnoloogiaga seotud 
kaasava partnerluse rajamine; 
— aktiivse ja hästi korraldatud kodanikuühiskonna toetamine ning avaliku ja erasektori partnerluse soodustamine; 
— kliimamuutuste leevendamise ja sellega kohanemise, säästva tarbimise ja tootmise ning keskkonnahoidlikku 
tehnoloogiasse, säästvasse energiasse, transporti, säästvasse põllumajandusse ja kalandusse, bioloogilise mitmek- 
esisuse ja ökosüsteemi teenuste (sealhulgas vee, kanalisatsiooniteenuste ja metsade) kaitsmisse ja nende seisundi 
parandamisse tehtavate investeeringute ning rohelises majanduses inimväärsete töökohtade loomise (ka noortele ja 
naistele) toetamine; 
— suurema regionaalse integratsiooni ja tulemustele suunatud koostöö edendamine regionaalse integratsiooni ning 
dialoogi eri protsesside toetamise kaudu; 
— terviseohtude, sealhulgas loomade, inimeste ja nende erinevate keskkondade ühisosa tasandil tekkivate terviseohtude 
ärahoidmise ning tõrjumise soodustamine; 
— katastroofideks valmisoleku ning katastroofijärgse pikaajalise taastamise toetamine, sealhulgas toiduainetega kind- 
lustatuse ja kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise valdkonnas; 
— suutlikkuse suurendamine üldise juurdepääsu võimaldamiseks põhilistele sotsiaalteenustele, iseäranis tervishoiu- ja 
haridussektoris.  
Assigneeringuga rahastatakse meetmeid, mis on seotud järgmiste valdkondadega: 
— demokraatia, inimõigused, sealhulgas laste ja naiste õigused, ja õigusriik; 
— sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamine; 
— avalik haldus;  28.2.2017  ET L 51/1357 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 02  (jätkub)  
— maksupoliitika ja -haldus; 
— korruptsioon ja läbipaistvus; 
— kodanikuühiskond ja kohalikud ametiasutused; 
— õiguspäraste, tulemuslike ning oma tegevuse eest vastutavate avaliku sektori institutsioonide ja asutuste rajamine 
ning tugevdamine institutsionaalsete reformide (sealhulgas hea valitsemistava, korruptsioonivastase võitluse, avaliku 
sektori finantsjuhtimise, maksusüsteemi ning avaliku halduse reformi) edendamise ning seadusandlike, halduslike ja 
regulatiivsete reformide kaudu kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega, eeskätt ebakindlas ning konf likti- ja konf likti- 
järgses olukorras olevates riikides; 
— võitlemine korruptsiooni ning organiseeritud kuritegevuse, uimastitootmise, -tarbimise ja -kaubanduse ning 
ebaseadusliku kaubanduse muude vormidega ning tõhusa piirihaldamise ja piiriülese koostöö toetamine ja elanike- 
registrite parandamine, võttes arvesse arengu ja julgeoleku vahelist seost.  
Selle eelarverea kohase arengukoostöö eesmärk on aidata saavutada aastatuhande arengueesmärke ning edendada 
demokraatiat, head valitsemistava, inimõiguste järgimist ja õigusriiki ning soodustada säästvat arengut ja majanduslikku 
integratsiooni, samuti edendada konf liktide ärahoidmist ja lahendamist ning lepitamist.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 03 Koostöö Kesk-Aasiaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
128 810 250  56 000 000  128 698 347  49 066 277  140 430 000,—  619 976,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et aidata vähendada vaesust ja luua tingimused säästlikuks ning kaasavaks 
majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks, sotsiaalseks ühtekuuluvuseks, demokratiseerimiseks ja inimeste elujärje 
parandamiseks.  L 51/1358  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 03  (jätkub)  
Kahepoolsete programmide raames pööratakse peatähelepanu järgmisele: maaelu integreeritud areng, jätkusuutliku 
majanduskasvu edendamine, maapiirkondades kogukondade sissetulekuallikate mitmekesistamine ning parem toiduga 
kindlustamine; õigusriigireform, demokraatia ja inimõiguste edendamine, läbipaistvuse suurendamise ja korruptsioo- 
nivastase võitluse meetmed ning riigi rahanduse juhtimise toetamine; tööturu vajadustele vastavat kvaliteetset kesk- ja 
kutseharidust pakkuva tõhusa haridussüsteemi loomine; tervishoiusektori toetamine, edendades võrdsetel tingimustel 
juurdepääsu kvaliteetsele tervishoiuteenusele.  
Piirkondlike programmide eesmärk on toetada Kesk-Aasia riikide laiapõhjalist dialoogi ja koostööd, et edendada 
piirkonnas konf liktivaba lähenemisviisi eelkõige piirkondade üldist poliitilist ja sotsiaalset stabiilsust mõjutavates 
tundlikes küsimustes.  
Programmide rakendamisel peetakse pidevalt silmas enim puudust kannatavate inimeste vajadusi. Liidu programmide 
kõikide tahkude puhul võetakse arvesse ka valdkondadevahelisi küsimusi, nagu keskkond ja kliimamuutused, suurõn- 
netuste ohu vähendamine, kohalik valitsemine, korruptsioonivastane võitlus, inimõigused ja sooline võrdõiguslikkus.  
Mõttekate valitsemistava reformimise püüdluste ja tõelise demokratiseerimisprotsessi korral on esmatähtis neid püüdlusi 
toetada. Ka piirihalduse ja uimastitevastaste programmide eraldised sõltuvad märkimisväärsete tulemuste saavutamise 
väljavaadetest. Koostöö oluline tahk on koostöö kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Üha enam programme 
rakendatakse koostöös liikmesriikide asutustega. Eesmärk on kasutada kõigis sektorites ära liidu teadmussiirde 
võimalused.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 04 Koostöö Lähis-Idaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
66 497 174  25 000 000  66 504 914  26 581 395  50 011 154,—  379 113,05  28.2.2017  ET L 51/1359 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 04  (jätkub)  
Märkused  
Rõhuasetus peab olema abinõudel, mis mõjutavad majanduse ülesehitust ja institutsioonilist arengut, parandavad 
inimõiguste olukorda, sealhulgas sõna-, kogunemis-, ajakirjandus- ja meediavabadust, usu- ja veendumuste vabadust, 
sh õigust nendest lahti öelda, ning edendavad ja kaitsevad digitaalvabadust, tugevdavad kodanikuühiskonda, kaasa 
arvatud abinõud, mis puudutavad demokratiseerumist, naiste ja mõlemast soost laste, samuti puuetega laste üldist 
juurdepääsu alg- ja keskharidusele, tervishoiusüsteemi tugevdamist, eelkõige silmas pidades lastehalvatuse likvideerimist 
pärast hiljutisi puhanguid Süürias, Iraagis ja Iisraelis, keskkonda ja loodusvarade, sealhulgas troopiliste metsade säästvat 
majandamist, piirkondlikku koostööd, katastroofide, sealhulgas kliimamuutusega seotud ohtude vältimist ning nende 
riski vähendamist ja taastamismeetmeid, samuti säästva energeetika edendamist, kliimamuutusega võitlemist ning 
digitaalsete vabaduste edendamist seoses interneti ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisega.  
Assigneering on samuti ette nähtud rahastama konf liktide ärahoidmise, lahendamise ja lepitamise meetmeid.  
See on ette nähtud ka kodanikuühiskonna arendamisega ning eelkõige ohustatud rühmade, näiteks naiste, laste, LGBTI, 
rahvus- ja usuvähemuste ja ateistide ning puuetega inimeste õigusi edendavate ja kaitsvate valitsusväliste organis- 
atsioonide tegevuse toetamisega seotud kulude katmiseks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja neid võib täiendada liidu usaldusfondidest makstava toetusega.  
Assigneeringust võib rahastada meetmeid, mis on seotud järgmisega: 
— demokraatia, inimõigused ja õigusriik; 
— meeste ja naiste võrdõiguslikkus ning naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamine; 
— avalik haldus; 
— maksupoliitika ja -haldus; 
— korruptsioon ja läbipaistvus; 
— kodanikuühiskond ja kohalikud ametiasutused; 
— julgeoleku ja arengu vaheline seos; 
— mikrokrediidi skeemide toetamine;  L 51/1360  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 04  (jätkub)  
— suutlikkuse suurendamine, et aidata arengumaade põllumajandustoojatel täita liidu hügieeni- ja fütosanitaarstan- 
dardeid, mis on vajalik juurdepääsuks liidu turule; 
— pagulaste ja ümberasustatud isikute toetamine; 
— sotsiaalse arengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sissetulekute õiglase jaotuse edendamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 05 Koostöö Afganistaniga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
238 677 685  90 000 000  199 417 199  83 419 366  199 417 199,—  5 669 447,59  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Afganistani ülesehitamise protsessi raames toimuva liidu tegevuse kuludeks. Sellele 
lisanduvad muudesse peatükkidesse ja artiklitesse kirjendatud kulud, mille suhtes kohaldatakse teistsuguseid menetlusi.  
Komisjon jälgib liidule kõnealuses protsessis osalemiseks seatud tingimuste täitmist, eelkõige Bonni lepingu järgse 
protsessi täielikku rakendamist. Ta teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu oma tegevuse tulemustest ja järeldustest.  
Assigneering on ette nähtud põhiliste sotsiaalteenuste ja majandusarengu toetamiseks Afganistanis.  
Assigneering on ette nähtud ka Afganistani riikliku uimastikontrolli strateegia toetamiseks, sh oopiumi tootmise 
lõpetamiseks Afganistanis ning oopiumivõrgustike ja ebaseaduslike Euroopa riikidesse viivate eksporditeede katkesta- 
miseks ja hävitamiseks.  
Selles valdkonnas reaalsete tulemuste saavutamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2010. aasta resol- 
utsioonis uue Afganistani-strateegia kohta (ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 108) esitatud nõudmistele tuleb suur osa 
assigneeringust eraldada üksnes selleks, et algatada viieaastane kava oopiumikasvatuse järkjärguliseks lõpetamiseks ning 
selle asendamiseks alternatiivse tootmisega.  28.2.2017  ET L 51/1361 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 05  (jätkub)  
Samuti on assigneering ette nähtud selleks, et toetada liidu panust Afganistani pagulaste ja põgenike päritoluriiki ja 
-piirkondadesse tagasipöördumise protsessis vastavalt kohustustele, mille Euroopa Ühendus võttis 2002. aasta jaanuaris 
Tokyo konverentsil.  
Assigneering on samuti ette nähtud rahastama pikka aega Afganistani naiste õiguste eest võidelnud naisorganis- 
atsioonide tegevust.  
Liit peaks suurendama oma rahalist abi Afganistanis sellistele valdkondadele nagu tervishoid (haiglate ehitamine ja 
renoveerimine, laste suremuse ärahoidmine, tervishoiusüsteemide tugevdamine, lastehalvatuse likvideerimine ühes 
viimastest riikidest, kus seda esineb) ning väikesed ja keskmise suurusega infrastruktuuriprojektid (teedevõrgu ja 
tammide parandamine jne), samuti tõhusalt rakendama tööga ning toiduga kindlustatuse tagamise kavasid.  
Osa assigneeringust kasutatakse inimõiguste, muu hulgas usu- ja veendumusvabaduse kaitsmiseks.  
Osa assigneeringust on ette nähtud kasutada katastroofide riski vähendamise süvalaiendamiseks, tuginedes katastroo- 
fialdiste riikide strateegiatele ja isevastutusele.  
Osa assigneeringust on ette nähtud naiste olukorra parandamiseks, kus prioriteet on tervishoiu ja hariduse valdkonna 
meetmetel, ning naiste aktiivse osalemise toetamiseks kõikides otsuste tegemise valdkondades ja tasanditel, võttes 
nõuetekohaselt arvesse finantsmäärust.  
Naiste ja tütarlaste olukorrale pööratakse ühtlasi erilist tähelepanu kõikides muudes tegevustes ja projektides, mida 
antud assigneeringust toetatakse.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa 
määratakse iga programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi 
olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 06 Koostöö Lõuna-Aafrika Vabariigiga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
59 770 001  16 446 000  60 000 000  12 678 745  27 795 000,—  5 141 312,21  L 51/1362  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on mõeldud Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsuse abistamiseks töötuse vähendamisel 25 %lt (2013) 14 %le 
(2020), muutes haridus-, koolitus- ja innovatsioonisüsteeme nii, et need suudaksid kaasa aidata riigi majandusliku 
suutlikkuse tõstmisele (60 % õpilastest langevad enne kooli lõpetamist koolist välja ja ainult 12 % õpilastest saavad 
kvalifikatsiooni, mille alusel ülikoolis õpinguid jätkata), samuti selleks, et aidata Lõuna-Aafrikal täita oma arendavat ja 
ümberkorraldavat rolli, sh täiustada teenuste osutamist.  
Töökohtade loomine on kuulutatud Lõuna-Aafrika hiljuti koostatud riiklikus arengukavas 2030. aastani üheks 
prioriteetseks valdkonnaks kolmest (ülejäänud kaks on haridus, koolitus ja innovatsioon ning riigi suutlikkuse 
arendamine), sest töötus on vaesuse ja ebavõrdsuse kõrval üks Lõuna-Aafrika kolmest peamisest probleemist. Toetus 
aitab loodetavasti parandada töökohtade loomise poliitika kujundamist ja rakendamist, sh keskkonnasõbralike 
töökohtade ja rohelise tehnoloogia valdkonnas vähese CO  2 -heitega arengu nimel; vähendada ärikulusid, eriti väikeste, 
keskmise suurusega ja mikroettevõtjate puhul, ning laiendada oskuste arendamise ja töö leidmise toetamise valdkonna 
meetmeid.  
Toetus peaks aitama parandada õpetamist ja õppimist eelkooli ja algkooli tasemel; muutma paremini kättesaadavaks 
ning kvaliteetsemaks tehnilise ja kutsehariduse ning väljaõppe, samuti rakenduskõrgkoolid; suurendama kõrgharidusa- 
sutuste suutlikkust ning kõrgharidusega, kraadiõppe- ja teadusuuringutega seotud tulemusi; tugevdama õpetajahariduse 
omandamise võimalusi kõrgharidusasutustes ning panema ühtse ja koordineeritud riikliku innovatsioonisüsteemi 
tõhusamalt toimima.  
Toetuse abil peaks ühtlasi olema võimalik tugevdada järelevalvesüsteeme; parandada riikliku, provintsi ja kohaliku 
valitsemistasandi suhteid; tagada avalike teenuste pakkujatele volitused, kogemused, pädevus ja toetus, mida nad oma 
töös vajavad ning edendada kodanikuaktiivsust poliitika kujundamisel, rakendamisel, seirel ja hindamisel.  
Programmi üldine eesmärk on ka toetada Lõuna-Aafrika aastani 2030 kehtivat hiljuti koostatud riikliku arengukava 
ning sellega seotud tulemuspõhise lähenemisviisi rakendamist, arengukavaga soovitakse parandada lõuna-aafriklaste 
elutingimusi, vähendades poole võrra vaesust ja töötust. Programmiga soovitakse kaasa aidata üldiste eesmärkide 
saavutamisele sellistes valdkondades nagu inimväärse tööhõive loomine kaasava majanduskasvu kaudu, hariduse- ja 
kutsehariduse kvaliteedi parandamine, tulemusliku, tõhusa ja arengule suunatud avaliku teenistuse loomine ning oma 
õigusi kasutav, õiglane ja kaasatud kodanikkond.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 07 Üleilmse tähtsusega avalikud hüved ja probleemid ning vaesuse vähendamine, säästlik areng ja demokraatia  
Märkused  
Programm on suunatud eelkõige vaeseimatele ja vähim arenenud riikidele ning määruses (EL) nr 233/2014 loetletud 
riikide kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikkonnakihtidele.  28.2.2017  ET L 51/1363 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide temaatilise programmi 
raames kulusid, mis on seotud vaesuse vähendamise ja säästva arengu edendamisega. Programmi eesmärk on toetada 
kaasavat säästvat arengut peamiste üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide paindliku ja valdkondadevahelisel 
viisil lahendamise kaudu. Peamised tegevusvaldkonnad hõlmavad keskkonda ja kliimamuutust, säästvat energiat, 
inimarengut (seahulgas tervishoid, haridus, sooline võrdõiguslikkus, identiteet, tööhõive, oskused, sotsiaalkaitse ja 
sotsiaalne kaasatus ning majandusarenguga seotud aspektid, nagu majanduskasv, töökohad, kaubandus ja erasektori 
kaasamine), toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust, säästvat põllumajandust ning rände- ja varjupaiga- 
küsimusi. Kõnealune temaatiline programm võimaldab ka kiiresti reageerida vaesemaid elanikkonnakihte mõjutavate 
ettenägematute sündmuste ja üleilmsete kriiside korral. Koostoime edendamine üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja 
probleemide programmi erinevate sektorite ulatuses vähendab liidu arengukoostöö killustatust ning suurendab sidusust 
ja täiendavust teiste liidu programmide ja rahastamisvahenditega. Vähemalt 50 % OECD metoodikal põhinevate 
markerite (nn Rio markerite) kasutamisele eelnevatest rahalistest vahenditest peaksid täitma kliimameetmete ja 
keskkonnaga seotud eesmärke.  
21 02 07 01 Keskkond ja kliimamuutused  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
178 927 294  95 000 000  174 564 526  70 500 000  176 641 720,—  29 052 484,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et anda rahalist toetust üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide 
programmi keskkonna ja kliimamuutuste alateema meetmeteks.  
Assigneeringut kasutatakse eelkõige algatuste rahastamiseks järgmistes valdkondades: kliimamuutustega kohanemine ja 
nende leevendamine ning üleminek kliimamuutustele vastupanuvõimelisele ja vähese CO  2 -heitega ühiskonnale; loodus- 
kapitali (näiteks bioloogiline mitmekesisus, ökosüsteemi teenused, metsad, maa, veevarud) kaitse, parendamine ja 
säästev haldamine; üleminek kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele; keskkonna, kliimamuutuste ja loodusõn- 
netuste ohu vähendamise kaasamine liidu arengukoostöö programmidesse; keskkonna ja kliima rahvusvaheline 
juhtimine. Tähelepanu pööratakse asjaomastele valitsemisega seotud asjaoludele ja toetatakse asjaomaste üleilmsete 
eesmärkide, näiteks 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohaselt seatud jätkusuutlikkusealaste eesmärkide järgimist. 
Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et ergutada avaliku ja erasektori partnerlusi võitlema kliimamuutuste vastu ning 
toetama keskkonnasäästliku energia projekte taristu, telekommunikatsiooni ja muudes sektorites.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad 
summad määratakse iga rakenduskava üleandmislepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % 
vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  L 51/1364  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 07 02 Säästev energia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
78 523 242  63 100 000  77 584 234  72 000 000  67 875 236,—  4 169 082,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et anda rahalist toetust üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide 
programmi säästva energia alateema meetmeteks.  
Seda kasutatakse juurdepääsu edendamiseks usaldusväärsetele, turvalistele, taskukohastele, kliimasõbralikele ja jätku- 
suutlikele energiateenustele kui olulisele liikumapanevale jõule vaesuse likvideerimise ning kaasava majanduskasvu ja 
arengu saavutamisel, pannes erilise rõhu kohalike ja piirkondlike taastuvate energiaallikate kasutamisele ning ääre- 
poolsemates piirkondades elavatele vaestele inimestele kättesaadavaks tegemise tagamisele. Samuti toetatakse investeer- 
inguid ning avaliku ja erasektori partnerlusi energia tootmise, edastamise, jaotamise ja aruka kasutamise energiatõhususe 
suurendamiseks, muu hulgas toetades uuenduslikke projekte vaestes linna- ja pooleldi linnastunud kogukondades. 
Kavandatakse ka strateegiliste liitude loomist säästva energia eesmärkide täitmiseks. Sel eesmärgil toetatakse dialoogi 
pidamist ja koordineerimist peamiste osalejate ja teiste abiandjatega.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa 
määratakse iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei 
tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  28.2.2017  ET L 51/1365 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 03 Inimareng  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
153 741 313  138 000 000  163 633 821  120 346 000  153 240 700,—  106 593 675,80  
Märkused  
Assigneeringuga toetatakse rahaliselt avalike hüvede ja probleemide temaatilise programmi inimarengu alateema (mis 
hõlmab tervishoiu, hariduse, soolise võrdõiguslikkuse küsimused ja muud inimarengu aspektid) meetmeid arengurii- 
kides. Sellest tuleks peamiselt toetada asjaomaste riikide kõige vaesemaid elanikkonnakihte.  
Alateema tervishoiuosa kaudu toetakse üldist juurdepääsu hea kvaliteediga peamistele terviseteenustele. Olulised 
valdkonnad peaksid olema laste ja emade tervis, seksuaal- ja reproduktiivtervishoid ning seonduvad õigused, juurdepääs 
pereplaneerimisele, lastehalvatuse likvideerimine, kaitse HIV/AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ja muude vaesusega seotud 
haiguste vastu, sealhulgas unarusse jäänud haiguste vastu, ja nende ravi, ning vägivallaohvrite juurdepääs psühholoo- 
gilisele toele.  
Toetatakse heatasemelist haridust ja võrdset juurdepääsu sellele, sealhulgas sisserändajatele, naistele ja tüdrukutele, 
pöörates erilist tähelepanu riikidele, kes on üleilmsete eesmärkide saavutamisest kõige kaugemal.  
Soolise võrdõiguslikkuse osas edendatakse naiste ja tütarlaste majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamise 
programme. Esmatähtsad on ka võitlus seksuaalse ja soolise vägivalla vastu ning ohvrite toetamine. Eesmärkide hulgas 
on ka soopõhiste eelistustega seonduvate tavade kaotamisele kaasa aitamine.  
Assigneeringut võib ka kasutada meetmeteks, millega toetatakse lapsi ja noori, eelkõige meetmeteks, mille eesmärk on 
tagada võimalus kasutada täielikult oma õigusi, ja meetmeteks, mis suurendavad noorte ja eelkõige tütarlaste 
mõjuvõimu; tervise ja hariduse; mittediskrimineerimise; tööhõive, oskuste, sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse; 
majanduskasvu, töökohtade, erasektori kaasamise ning kultuuri toetamise meetmeteks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa 
määratakse iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei 
tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Kui abi antakse eelarvetoetuse kaudu, toetab komisjon partnerriikide püüdlusi arendada oma parlamentaarse järelevalve 
ja auditi alast suutlikkust ning läbipaistvust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  L 51/1366  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 04 Toiduga ja toitainetega kindlustatus ning säästev põllumajandus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
192 181 168  110 000 000  189 495 232  88 783 000  171 520 079,22  33 374 286,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et anda rahalist toetust üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide 
programmi jätkusuutliku põllumajanduse, toiduga ja toitumisalase kindlustatuse alateema meetmeteks.  
Toidu ja toitumisalase kindlustatuse ning jätkusuutliku põllumajanduse valdkonna üldine eesmärk on parandada kõige 
vaesemate ja haavatavamate toiduga kindlustatust, aidata kõrvaldada vaesust ja nälga praeguse ja tuleva põlve jaoks ning 
vähendada alatoitumust, vähendades sellega laste suremust. Kõnealust eesmärki püütakse saavutada kooskõlas liidu 
poliitikaga, keskendudes põllumajanduslikele väiketootjatele sissetulekute ja haavatavate kogukondade vastupidavuse 
suurendamisele ning partnerriikide aitamisele vähendada kängu jäänud laste arvu 2025. aastaks 7 miljoni võrra. 
Toiduga kindlustatus on globaalprobleem. Programm „Üleilmse tähtsusega avalikud hüved ja probleemid“ keskendub 
sellistele meetmetele ja lähenemisviisidele tegelemiseks üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemidega, mis 
mitmekordistavad põllumajandus-, loomakasvatus- ja kalandussektori tulemuslikkust, parandavad kodumajapidamiste 
toiduga ja toitumisalast kindlustatust, maapiirkonna majandus- ja toiduga varustamise süsteeme ning kõige haavata- 
vamate kodumajapidamiste vastupidavust vapustustele ja pingetele. See täiendab ja lisab väärtust geograafiliste 
programmide kaudu antavale toetusele.  
Teema hõlmab kolme komponenti: 
— komponent 1: teadmiste loomine ja vahetamine ning innovatsiooni edendamine , mis loob ja rakendab uusi teadmisi toiduga 
ja toitumisalase kindlustatuse probleemide lahendamiseks peamiselt rahvusvahelisel ja kogu mandri tasandil. See 
komponent toimib koos olemasolevate üleilmsete ja piirkondlike algatustega, kuid arvestab ka uute partnerluste 
võimalusega, mida on vaja tagamaks, et toetusesaajad kasutavad teadusuuringutega loodavaid teadmisi oma 
sissetulekute ja elatusvahendite parandamiseks; 
— komponent 2: juhtimise ja suutlikkuse tugevdamine ja edendamine kõigi asjakohaste sidusrühmade jaoks üleilmsel, kogu 
mandri, piirkondlikul ja riiklikul tasandil . See komponent toetab rahvusvahelisi algatusi, mis on suunatud toidu ja 
toitumisalase kindlustatuse probleemide lahendamisele, sh maa, säästev kalandus, ning parandab toidu ja toitu- 
misalase kindlustatuse üle peetava dialoogi tulemuslikkust. Samuti edendab see kooskõlastatud rahvusvahelisi 
jõupingutusi usaldusväärse, kättesaadava ja õigeaegse teabe ning analüüsivõime loomiseks, et toetada tõenditel 
põhinevat poliitikakujundamist ning tugevdada ja/või luua piirkondlikud ja riiklikud infosüsteemid toiduga kind- 
lustatusega tegelevate asutuste jaoks. See komponent võib toetada ka selliste sidusrühmade suutlikkuse arendamist 
nagu kodanikuühiskonna organisatsioonid, põllumajandustootjate organisatsioonid ja muud erialadevahelised 
rühmad kogu väärtusahelas;  28.2.2017  ET L 51/1367 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 07  (jätkub)  
21 02 07 04  (jätkub)  
— komponent 3: vaeste ja toiduga kindlustamatute kriisidele reageerimise ja nende vastupidavuse tugevdamise toetamine . See 
komponent toetab riike, kus ei ole kahepoolseid programme geograafilise programmitöö raames; riike, kes 
kannatavad suure ettenägematu kriisi või vapustuse tagajärgede käes, sh loodus- ja inimtegevuse tagajärjel 
juhtunud õnnetused, epideemiad ning suured toidu- ja toitumisalase kindlustamatusega seotud kriisid ebastabiilse 
olukorraga ja toidukriisidele vastuvõtlikes riikides. Komponent toetab ka innovaatilisi lähenemisviise ennetamise ja 
vastupidavuse tugevdamiseks. Kui see on asjakohane, kavandatakse sekkumisi ka koostoime ja vastastikuse 
täiendavuse laiendamiseks humanitaar- ja arengusekkumiste vahel. Stimuleeritakse olukorra ühist analüüsimist 
humanitaar- ja arengu sidusrühmade poolt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 07 05 Ränne ja varjupaik  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
404 973 912  115 722 000  57 257 470  22 560 000  41 697 418,22  8 212 036,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud algatuste elluviimiseks üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide temaatilise 
programmi rände ja varjupaiga teemavaldkonna raames, et täiustada juhtimist ja maksimeerida rände ja liikuvuse 
arendavat mõju.  
Eelkõige üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide temaatilise programmi rände- ja varjupaigaprogrammi 
eesmärk on eelkõige täiustada rände juhtimist arenguriikides ja nende poolt, püüdes eriti maksimeerida rände ja 
liikuvuse positiivset mõju väikese ja keskmise sissetulekuga päritolu- ja sihtriikides ning minimeerida selle negatiivset 
mõju. Mitut valdkonda hõlmavate eesmärkidena kaitstakse ja edendatakse rändajate inimõigusi, sh nende juurdepääsu 
sellistele teenustele nagu tervishoid, ja toetatakse liidu võetud kohustusi tagada poliitika sidususe põhimõte rändealase 
arengukoostöö valdkonnas.  
Programm keskendub nii üleilmse kui ka piirkondadevahelise tasandi algatustele (näiteks koostöö toetamine lõuna- 
lõuna või lõuna-põhja rändeteedel). Käivitada võidakse ka piiratud arv riiklikke projekte uute koostöömeetmete 
toetuseks liidu välisrände poliitika prioriteetsete riikidega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  L 51/1368  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 08 Arengualaste algatuste rahastamine kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste poolt või 
nende jaoks  
Märkused  
Assigneeringud on ette nähtud liidu ja partnerriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste 
tehtavate arengualaste algatuste toetamiseks arenguriikides ning selleks, et suurendada nende suutlikkust osaleda 
poliitilises protsessis ning tagada aruandekohustus ja läbipaistvus.  
Erilist tähelepanu pööratakse kodanikuühiskonna ja kohalike ametiasutuste toetamisele ning, soopõhist lähenemisviisi ja 
naiste mõjuvõimu suurendamist nõuetekohaselt arvesse võttes, dialoogi, kodanike osalemist soodustava keskkonna, 
lepitamise ja institutsioonide ülesehitamise edendamisele, seahulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil.  
21 02 08 01 Kodanikuühiskond arengukoostöös  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
191 932 988  130 000 000  180 875 198  86 753 855  181 596 242,56  21 580 769,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise algatuste toetamiseks partnerriikides, 
liidus ja abisaajates, kellel on õigus saada abi määruse (EL) nr 231/2014 alusel seoses arenguhariduse ja teadlikkuse 
suurendamise (DEAR) meetmetega. Rahastatavaid algatusi viivad läbi esmajoones kodanikuühiskonna organisatsioonid. 
Kui see on asjakohane, võivad neid algatusi ellu viia muud isikud asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide 
nimel, et tagada nende algatuste tõhusus: 
— kaasav ja tugev ühiskond (sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse seisukohast) partnerriikides tugevamate kodanikuü- 
hiskonna organisatsioonide kaudu; 
— Euroopa ja lõunapoolsete riikide kodanikuühiskonna võrgustike, foorumite ja ühenduste suurem suutlikkus tagada 
sisuline ja jätkuv poliitikadialoog arenguvaldkonnas ning edendada demokraatlikku valitsemistava ja naiste 
mõjuvõimu suurendamist; 
— liidu kodanike teadlikkuse suurendamine arenguküsimustes ning -partnerriikide vaesuse vähendamise ja jätku- 
suutliku arengu strateegiatele üldsuse aktiivse toetuse tagamine.  
Programmiga toetatav võimalik tegevus hõlmab järgmist: 
— partnerriikides võetavad meetmed, millega toetatakse haavatavaid ja marginaliseeritud rühmi, põhiteenuste osuta- 
misega kodanikuühiskonna organisatsioonide kaudu; 
— sihtrühmade suutlikkuse arendamine, et täiendada toetust, mida antakse riikliku programmi raames, kusjuures 
meetmete eesmärk on:  28.2.2017  ET L 51/1369 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 08  (jätkub)  
21 02 08 01  (jätkub)  
— luua kodanike osalemist ja kodanikuühiskonna tegutsemist soodustav keskkond ning suurendada kodanikuü- 
hiskonna organisatsioonide suutlikkust osaleda tõhusalt poliitikakujundamises ja poliitika elluviimise järelev- 
alves; 
— soodustada arenguga seoses kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike ametiasutuste, riigi ja muude 
osalejate vahelist paremat dialoogi ja koostoimet; 
— kodanikuühiskonna võrgustike koordineerimine, suutlikkuse arendamine ning institutsionaalne tugevdamine nende 
organisatsioonides ja eri liiki sidusrühmade vahel, kes osalevad arengu üle peetaval avalikul arutelul, ning 
lõunapoolsete riikide kodanikuühiskonna organisatsioonide ja katusorganisatsioonide tegevuse koordineerimine, 
suutlikkuse arendamine ja institutsionaalne tugevdamine; 
— üldsuse teadlikkuse suurendamine arenguküsimustes, inimeste mõjuvõimu suurendamine, et nad saaksid aktiiv- 
seteks ja vastutustundlikeks kodanikeks, ning arengut toetava formaalhariduse ja informaalse hariduse edendamine 
liidus ning kandidaatriikides ning potentsiaalsetes kandidaatriikides, et luua Euroopa ühiskondades arengupoliitikale 
kindel alus, tagada üldsuse suurem toetus vaesusega võitlemise meetmetele ja arenenud riikide ning arengumaade 
võrdväärsematele suhetele, suurendada teadlikkust probleemidest ja raskustest, millega arengumaad ning nende 
rahvad silmitsi seisavad, ja selleks, et edendada õigust arenguprotsessile, mis teeb võimalikuks kõigi inimõiguste ja 
põhivabaduste täieliku saavutamise, ning üleilmastumise sotsiaalset mõõdet.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad 
määratakse iga rakenduskava üleandmislepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava 
toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 08 02 Kohalikud asutused arengukoostöös  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
63 310 996  25 000 000  60 291 733  18 116 751  45 035 802,—  7 988 029,60  L 51/1370  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 08  (jätkub)  
21 02 08 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma kohalike ametiasutuste tugevdamise algatuste toetamist partnerriikides, liidus ja 
abisaajates, kellel on õigus saada abi määruse (EL) nr 231/2014 alusel seoses arenguhariduse ja teadlikkuse suuren- 
damise (DEAR) meetmetega. Rahastatavad algatused viivad läbi esmajoones kohalikud ametiasutused või nende 
ühendused. Kui see on asjakohane, võivad neid algatusi ellu viia muud isikud asjaomaste kohalike ametiasutuste nimel, 
et tagada nende algatuste tõhusus: 
— kaasav ja tugev ühiskond partnerriikides tugevamate kohalike ametiasutuste kaudu; 
— Euroopa ja lõunapoolsete riikide kohalike ametiasutuste võrgustike, piirkondlike ja globaalsete assotsiatsioonide, 
foorumite ja ühenduste suurem suutlikkus tagada sisuline ja jätkuv poliitikadialoog arenguvaldkonnas ning 
edendada demokraatlikku valitsemistava; 
— liidu kodanike teadlikkuse suurendamine arenguküsimuste ning liidus, kandidaatriikides ning potentsiaalsetes 
kandidaatides partnerriikide vaesuse vähendamise ja jätkusuutliku arengu strateegiatele üldsuse aktiivse toetuse 
tagamine.  
Programmiga toetatav võimalik tegevus hõlmab järgmist: 
— partnerriikides võetavad meetmed, millega toetatakse haavatavaid ja marginaliseeritud rühmi, põhiteenuste osuta- 
misega kohalike ametiasutuste kaudu; 
— sihtrühmade suutlikkuse arendamine, et täiendada toetust, mida antakse riikliku programmi raames, kusjuures 
meetmete eesmärk on: 
— luua kodanike osalemist ja tegutsemist soodustav keskkond ning suurendada kohalike ametiasutuste suutlikkust 
osaleda tõhusalt poliitikakujundamises ja poliitika elluviimise järelevalves; 
— soodustada arenguga seoses kohalike ametiasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, riigi ja muude 
osalejate vahelist paremat dialoogi ja koostoimet; 
— tugevdada kohalike ametiasutuste suutlikkust osaleda tulemuslikult arenguprotsessis, tunnustades nende 
erilist rolli ja spetsiifikat; 
— kohalike ametiasutuste võrgustike koordineerimine, suutlikkuse arendamine ning institutsionaalne tugevdamine 
nende organisatsioonides ja eri liiki sidusrühmade vahel, kes osalevad arengu üle peetaval avalikul arutelul, ning 
lõunapoolsete riikide kohalike ametiasutuste ja katusorganisatsioonide tegevuse koordineerimine, suutlikkuse 
arendamine ja institutsionaalne tugevdamine;  28.2.2017  ET L 51/1371 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 08  (jätkub)  
21 02 08 02  (jätkub)  
— üldsuse teadlikkuse suurendamine arenguküsimustes, inimeste mõjuvõimu suurendamine, et nad saaksid hakata 
aktiivseteks ja vastutustundlikeks kodanikeks, ning arengut toetava formaalhariduse ja informaalse hariduse 
edendamine liidus, kandidaatriikides ning potentsiaalsetes kandidaatides, et luua Euroopa ühiskondades arengupo- 
liitikale kindel alus, tagada üldsuse suurem toetus vaesusega võitlemise meetmetele ja arenenud riikide ning 
arengumaade võrdväärsematele suhetele, suurendada teadlikkust probleemidest ja raskustest, millega arengumaad 
ning nende rahvad silmitsi seisavad, ja selleks, et edendada õigust arenguprotsessile, mis teeb võimalikuks kõigi 
inimõiguste ja põhivabaduste täieliku saavutamise, ning üleilmastumise sotsiaalset mõõdet.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast, ja neid võib täiendada sissemaksetega liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 09 Üleaafrikaline programm Aafrika ja Euroopa Liidu ühisstrateegia toetamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
109 203 732  124 670 461  93 468 616  53 691 844  101 404 040,—  19 549 037,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma Aafrika ja ELi ühisstrateegia rakendamise toetamist. Üleaafrikalist programmi tuleks 
kasutada eelkõige selleks, et toetada piirkondadevahelisi, kogu mandrit ja maailma hõlmavaid arengukoostöö meetmeid, 
samuti asjaomaseid Aafrika ja ELi ühisstrateegia algatusi rahvusvahelisel areenil. Üleaafrikalise programmi puhul tehakse 
tihedat koostööd muude rahastamisvahenditega, eelkõige määrusega (EL) nr 232/2014 loodud Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahendiga, Euroopa Arengufondiga ja määrusega (EL) nr 233/2014 loodud arengukoostöö rahastamis- 
vahendi temaatiliste programmidega, ning keskendutakse algatustele, milles on kokku lepitud ühisstrateegia raames, 
tagades seeläbi vajaliku sidususe ja sünergia ning vältides dubleerimist ja kattumist.  L 51/1372  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 09  (jätkub)  
Seda kasutatakse järgmistes peamistes prioriteetsetes arenguvaldkondades: 
— rahu, julgeoleku, demokraatliku valitsemistava ning inimõiguste arendamine, toetades Aafrika valitsemissüsteemi 
struktuuri koostöö kaudu Aafrika Liidu komisjoni ja muude selliste asjaomaste institutsioonidega nagu Üleaafri- 
kaline Parlament, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; 
— piirkondliku integratsiooni toetamine mandri tasandil, sh poliitika, normide ja määruste ühtlustamine, suutlikkuse 
arendamine, et edendada piirkondlikku integratsiooni, kaubandust ja investeeringuid; 
— ränne, liikuvus ja tööhõive, keskendudes selliste valdkondade täiustamisele nagu rahaülekanded, liikuvus ja tööjõu 
ränne, võitlus inimkaubanduse ja ebaseadusliku rände vastu ning rahvusvaheline kaitse; 
— loodusvarade vastutustundlik majandamine (see hõlmab selliseid valdkondi nagu keskkond ja kliimamuutus, 
toorained ja põllumajandus) ja nendest saadava kasu suunamine arengusse; 
— teadmiste- ja oskustepõhise ühiskonna arendamine, et arendada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku majan- 
duskasvu, toetades kõrgharidust ja teadustegevust mandri tasandil, Aafrika Liidu juhtalgatusi neis valdkondades 
ning täpsete statistiliste andmete täiustamist ja kättesaadavust.  
Toetust antakse ka Aafrika ja ELi partnerluse arendamiseks, globaalprobleemide lahendamiseks ülemaailmsel areenil ja 
kodanikuühiskonna tugevdamiseks konkreetsete meetmete võtmiseks mandri tasandil.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
Alusaktid  
Aafrika ja ELi strateegiline partnerlus: Aafrika ja ELi ühisstrateegia, mis võeti vastu Lissaboni tippkohtumisel 8.–9. dets- 
embril 2007.  
21 02 20 Erasmus+ — Toetus arengukoostöö rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
108 922 928  93 812 842  105 000 000  61 455 647  96 212 671,37  43 156 741,—  28.2.2017  ET L 51/1373 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 20  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse sellest välisest rahastamisvahendist antav tehniline ja finantsabi eesmärgiga rakendada 
kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet programmi „Erasmus+“ raames.  
Artiklis kajastatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
21 02 30 Leping ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning teiste ÜRO organitega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
372 000  372 000  338 000  371 630  331 537,—  331 537,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühekordse makse rahastamiseks, mille liit peab tasuma, et katta FAO liikmesusest tulenevad 
haldus- ja muud kulud, ning osamaks vastavalt taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise 
rahvusvahelisele lepingule pärast selle ratifitseerimist.  L 51/1374  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 30  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu 25. novembri 1991. aasta otsus ühenduse liitumise kohta ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga 
(FAO) (EÜT C 326, 16.12.1991, lk 238).  
Nõukogu otsus 2004/869/EÜ, 24. veebruar 2004, toidu ja põllumajanduse taimede geneetilisi ressursse käsitleva 
rahvusvahelise lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 378, 23.12.2004, lk 1).  
21 02 40 Toorainelepingud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 500 000  2 500 000  5 375 000  5 749 783  3 095 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste iga-aastaste liikmemaksude rahastamiseks, mida liit peab maksma oma osalemise 
eest valdkondliku ainupädevuse tõttu.  
Assigneeringuga rahastatakse praegu nelja liikmemaksu: 
— rahvusvahelise kohviorganisatsiooni aastane liikmemaks; 
— rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni aastane liikmemaks; 
— puuvillasektori nõuandekomitee aastane liikmemaks, kui see heaks kiidetakse.  
Sõltuvalt poliitilistest ja õiguslikest võimalustest sõlmitakse tulevikus tõenäoliselt ka muid troopikasaadusi käsitlevaid 
lepinguid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2002/970/EÜ, 18. november 2002, Euroopa Ühenduse nimel 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu 
sõlmimise kohta (EÜT L 342, 17.12.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2008/76/EÜ, 21. jaanuar 2008, milles käsitletakse ühenduse seisukohta rahvusvahelises kakaonõukogus 
2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu kehtivusaja pikendamise küsimuses (ELT L 23, 26.1.2008, lk 27).  
Nõukogu otsus 2008/579/EÜ, 16. juuni 2008, 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu Euroopa Ühenduse nimel 
allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 186, 15.7.2008, lk 12).  
Nõukogu otsus 2011/634/EL, 17. mai 2011, 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu Euroopa Liidu nimel allkirjas- 
tamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 259, 4.10.2011, lk 7).  28.2.2017  ET L 51/1375 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 40  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2012/189/EL, 26. märts 2012, 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimise kohta (ELT L 102, 
12.4.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 13406/13, 25. september 2013, millega volitatakse komisjoni pidama liidu nimel läbirääkimisi ELi 
ühinemise üle puuvillasektori rahvusvahelise nõuandekomiteega (ICAC).  
Alusaktid  
Euroopa Ühenduse asutamise leping, eriti selle artikkel 133.  
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikkel 207.  
2007. ja 2008. aasta uute läbirääkimiste tulemusena sõlmitud rahvusvaheline kohvileping, mis jõustus 2. veebruaril 
2011 ja kehtib esialgu kümme aastat, kuni 1. veebruarini 2021, ning mida on võimalik pikendada.  
2001. aastal ning viimati 2010. aastal uute läbirääkimiste tulemusena sõlmitud rahvusvaheline kakaoleping, mis jõustus 
1. oktoobril 2012 ja kehtib esialgu kümme aastat, kuni 30. septembrini 2022, mida vaadatakse läbi pärast viie aasta 
möödumist ning mida on võimalik pikendada kaheks täiendavaks ajavahemikuks, mis kummalgi korral ei ületa kahte 
aastat.  
Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta järeldused (8972/04), nõukogu 27. mai 2008. aasta järeldused (9986/08) ja nõukogu 
30. aprilli 2010. aasta järeldused (8674/10) puuvillasektori rahvusvahelise nõuandekomitee kohta.  
21 02 51 Arengukoostöö rahastamisvahendi valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 443/92, 25. veebruar 1992, Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise 
abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1292/96, 27. juuni 1996, toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kind- 
lustamise tugimeetmete kohta (EÜT L 166, 5.7.1996, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 856/1999, 22. aprill 1999, millega nähakse ette tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava 
toetuse eriraamistik (EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 955/2002, 13. mai 2002, millega laiendatakse ja muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta (EÜT L 148, 6.6.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 491/2004, 10. märts 2004, millega kehtestatakse kolmandatele 
riikidele antava rahalise ja tehnilise abi programm rände ja varjupaiga valdkondades (AENEAS) (ELT L 80, 18.3.2004, 
lk 1).  L 51/1376  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 625/2004, 31. märts 2004, millega laiendatakse ja muudetakse 
määrust (EÜ) nr 1659/98 hajutatud koostöö kohta (ELT L 99, 3.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1337/2008, 16. detsember 2008, millega luuakse rahastamisvahend 
kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (ELT L 354, 31.12.2008, lk 62).  
Alusaktid  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Artiklis sisalduvad assigneeringud hõlmavad katseprojekte Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 
2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (ELT C 139, 
14.6.2006, lk 1) tähenduses.  
Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2005. aasta resolutsioon Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide 
saavutamisel (ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 311).  
Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Poliitikavaldkondade 
seostatus arenguga. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine“, 12. aprill 2005 (KOM(2005) 134 
lõplik).  
Üldasjade ja välissuhete nõukogu 23.-24. mai 2005. aasta järeldused aastatuhande eesmärkide kohta.  
Euroopa Ülemkogu 16.–17. juuni 2005. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldused.  
Üldasjade ja välissuhete nõukogu 18. juuli 2005. aasta järeldused ÜRO tippkohtumise kohta.  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Välistegevus temaatiliste programmide raames tulevase 
2007.–2013. aasta finantsperspektiivi alusel“, 3. august 2005 (KOM(2005) 324 lõplik).  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Investeerimine inimestesse“. Teatis inim- ja sotsiaalarengu 
teemaprogrammi ning 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi kohta, 25. jaanuar 2006 (KOM(2006) 18 lõplik).  
Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 
„Teemaprogramm „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametivõimud arenguprotsessis““, 25. jaanuar 2006 (KOM(2006) 
19 lõplik).  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Välistegevus: keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaress- 
ursside säästvat majandamist käsitlev teemaprogramm“, 25. jaanuar 2006 (KOM(2006) 20 lõplik).  28.2.2017  ET L 51/1377 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Toiduainetega kindlustamise teemastrateegia. Toiduainetega 
kindlustamise tegevuskava toetamine aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks“, 25. jaanuar 2006 (KOM(2006) 
21 lõplik).  
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Temaatiline programm koostööks kolmandate riikidega rände ja 
varjupaiga valdkondades“, 25. jaanuar 2006 (KOM(2006) 26 lõplik).  
Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kohta 
arenguriikides (ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 171).  
Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 
„Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised“, 8. oktoober 2008 (KOM(2008) 626 lõplik).  
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 
„Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi: ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia 
andmiseks tuleb tegutseda kohe“, 9. märts 2010 (KOM(2010) 86 lõplik).  
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga 
kindlustatuse probleemide lahendamisel“, 31. märts 2010 (KOM(2010) 127 lõplik).  
Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (2010/2050(INI)).  
21 02 51 01 Sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  16 000 000  —  21 470 540  11 245,01  38 814 472,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 491/2004, 10. märts 2004, millega kehtestatakse kolmandatele 
riikidele antava rahalise ja tehnilise abi programm rände ja varjupaiga valdkondades (AENEAS) (ELT L 80, 18.3.2004, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  L 51/1378  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 01  (jätkub)  
Alusaktid  
Komisjoni 3. augusti 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Välistegevus temaatiliste programmide 
raames tulevase 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi alusel“ (KOM(2005) 324 lõplik).  
Komisjoni 25. jaanuari 2006. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Temaatiline programm koostööks 
kolmandate riikidega rände ja varjupaiga valdkondades“ (KOM(2006) 26 lõplik).  
Komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks“ (KOM(2011) 637 lõplik).  
Komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
ning Regioonide Komiteele „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis“ (KOM(2011) 743 lõplik).  
21 02 51 02 Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  110 000 000  —  237 700 000  111 399,66  272 577 245,52  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 03 Koostöö Aasia arenguriikidega, sealhulgas Kesk-Aasias ja Lähis-Idas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  392 352 245  —  570 761 524  40 229,43  645 138 730,12  28.2.2017  ET L 51/1379 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 04 Toiduga kindlustatus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  80 000 000  —  103 400 000  10 699,21  229 384 182,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 05 Valitsusvälised osalejad arenguvaldkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  65 000 000  —  121 260 000  11 695,51  205 238 213,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/1380  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 06 Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  85 000 000  —  108 570 000  6 904,75  113 518 103,07  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
21 02 51 07 Inim- ja sotsiaalne areng  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  34 000 000  —  47 696 646  2 523,42  69 085 649,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  28.2.2017  ET L 51/1381 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 51  (jätkub)  
21 02 51 08 Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  260 218 059  —  267 200 000  0,—  258 191 422,79  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 856/1999, 22. aprill 1999, millega nähakse ette tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava 
toetuse eriraamistik (EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga 
riikide ja territooriumitega (ELT L 347, 30.12.2011, lk 21).  
21 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
21 02 77 01 Ettevalmistav meede — Koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  313 751  p.m.  14 029  0,—  313 097,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1382  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 02 Ettevalmistav meede — Äri- ja teadusvahetus Indiaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  700 161  p.m.  1 147 755  0,—  2 119 766,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 03 Ettevalmistav meede — Äri- ja teadusvahetus Hiinaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  124 157  0,—  630 448,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 04 Ettevalmistav meede — Koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  133 021  0,—  332 041,87  28.2.2017  ET L 51/1383 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 05 Ettevalmistav meede — Euroopa Liit – Aasia — Poliitika ja praktika integreerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  83 670  0,—  337 385,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 06 Katseprojekt — Põllumajandustootmise rahastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  160 346,12  L 51/1384  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 07 Ettevalmistav meede — Kodanikuühiskonna organisatsioonide Aafrika piirkondlik võrgustik aastatuhande viienda 
arengueesmärgi nimel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  334 002  0,—  334 002,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 08 Ettevalmistav meede — Veemajandus arengumaades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  400 000  0,—  1 389 121,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2017  ET L 51/1385 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 08  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Komisjoni 12. märtsi 2002. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Veemajandus arengumaades: ELi 
arengukoostööpoliitika ja prioriteedid“ (KOM(2002) 132 lõplik).  
Nõukogu resolutsioon, 30. mai 2002, veemajanduse kohta arengumaades: ELi arengukoostööpoliitika ja prioriteedid 
(dokument DEVGEN 83 ENV 309, 9696/02).  
21 02 77 10 Ettevalmistav meede — Arengumaade kasuks toimuv ravimitööstuse tehnosiire  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 371 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsioon TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (ELT C 175 E, 
10.7.2008, lk 591).  L 51/1386  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 11 Ettevalmistav meede vaesusega kaasnevate, troopiliste ja tähelepanuta jäänud haigustega seotud uurimis- ja arendust ege- 
vuseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 400 000  0,—  1 822 271,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
Alusaktid  
Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsioon TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (ELT C 175 E, 
10.7.2008, lk 591).  
21 02 77 12 Katseprojekt — Parem tervishoid seksuaalse vägivalla ohvritele Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1387 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 13 Ettevalmistav meede — Parem tervishoid seksuaalse vägivalla ohvritele Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 853 832  2 000 000,—  1 568 156,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 14 Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 15 Katseprojekt — Strateegiline investeering püsivasse rahusse ja demokratiseerimisse Aafrika Sarve piirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 081 125  p.m.  400 883  1 250 000,—  293 000,—  L 51/1388  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 15  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 16 Katseprojekt — Veterinaarteenistuse tugevdamine arengumaades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  1 550 000  1 500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 17 Katseprojekt — Ettevõtja sotsiaalne vastutus ja arengumaade vabrikutöölistele juurdepääsu andmine vabatahtlikule 
pereplaneerimisele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  300 000  0,—  692 200,—  28.2.2017  ET L 51/1389 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 17  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 18 Katseprojekt — Investeerimine jätkusuutlikku rahusse ja kogukonna taastamisse Cauca piirkonnas Colombias  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  995 658  p.m.  1 200 000  1 500 000,—  804 342,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 19 Ettevalmistav meede — Vastupanuvõime suurendamine rändrahvaste kogukondade parema tervise huvides kriisijärgses 
situatsioonis Saheli piirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  749 738  100 000  1 200 000  4 500 000,—  1 051 000,—  L 51/1390  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 19  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 20 Ettevalmistav tegevus — Kongo DV idaosas Lõuna-Kivu provintsis Luhwindja kaevanduste piirkonnas elavate seksuaal- 
teenuseid osutavate laste ja naiste sotsiaal-majanduslik taasintegreerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  490 000  150 000  1 000 000  2 200 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 21 Ettevalmistav tegevus — Kohalike partnerluste loomine ja tugevdamine sotsiaalmajanduse arendamiseks ja sotsiaa- 
lettevõtete loomiseks Ida-Aafrikas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  548 159  1 000 000,—  505 577,—  28.2.2017  ET L 51/1391 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 21  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 22 Katseprojekt — Endeemilistel aladel troopiliste unarhaiguste vastu võitlemiseks tervishoiualaste lahenduste väljatö ö- 
tamise ja kasutuselevõtu integreeritud lähenemisviis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  500 000  1 500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 23 Katseprojekt — Õiguskaitse kättesaadavus ja hüvituse andmine Kongo Demokraatlikus Vabariigis toime pandud 
raskeimate kuritegude ohvritele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  200 000  p.m.  395 000  790 000,—  0,—  L 51/1392  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 23  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 24 Katseprojekt — Antimikroobse resistentsusega seotud ülemaailmse ohu kaardistamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  675 000  750 000  375 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektis uuritakse sügavuti antibakteerikumide manustamist ja kasutamist Sahara-taguses Aafrikas, kus andmete 
nappus takistab riiklike seirekavade koostamist. Eesmärk on koostada andmekogum antibiootikumide tarbimise 
mustrite ja bakteriaalse multiresistentsuse kohta arenguriikides ning teha kindlaks käitumisviisid ja tervishoiuvajadused 
Aafrika kogukondades, keskendudes eelkõige nõudlusele antibiootikumide järele, nende kättesaadavusele ja kasutamisele 
ning sellele, millises ulatuses raviplaani järgitakse.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 25 Katseprojekt — Guatemalas, Hondurases ja El Salvadoris laste õiguste edendamine ning põgenikest laste ja noorukite 
kaitse ja juurdepääs haridusele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  500 000  700 000  350 000  28.2.2017  ET L 51/1393 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 25  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekti üldeesmärk on tugevdada laste õigust haridusele ja lastekaitse poliitikat piirkondlikul tasandil ning 
suurendada Guatemalas, Hondurases ja El Salvadoris vähemalt 2 000 põgenikust lapse ja nooruki (sh vanematest 
lahutatud ja/või saatjata alaealise) heaolu.  
Kavandataval projektil on eelkõige järgmised eesmärgid: 
— tugevdada varjupaigasüsteeme ja rahvusvahelist kaitset transiit- ja varjupaigariikides ning tagada põgenikest isikute 
rahvusvahelist kaitset puudutav kontroll; 
— edendada põgenikest isikute kaitset, keskendudes lapsekaitsesüsteemidele ja põgenike kaitsevajadustele päritoluriigis; 
— toetada 2 000 põgenikust lapse ja nooruki (sh vanematest lahutatud ja/või saatjata alaealise) haridust ja kaitset.  
Eesmärgi saavutamiseks tuleb: 
— tugevdada ja/või välja töötada kaitset arvesse võttev poliitika piirkondlikul tasandil piirkondlike kokkulepete 
rakendamise kaudu; 
— tugevdada kodanikuühiskonda ja kaitsevõrgustikke, et jälgida olukorda ümberasumisest mõjutatud piirkondades nii 
piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil; 
— tugevdada vastuvõtukeskusi ja varjupaiku peamistes piiri-/transiidipiirkondades ning vägivalla ja jälitamise hirmus 
olevate Kesk-Ameerika laste ja noorte juurdepääsu õiguslikule, meditsiinilisele ja psühhosotsiaalsele abile; 
— tagada vastuvõtukeskustes/varjupaikades juurdepääs vabaharidusele ja kooliharidusele; 
— tagada ja luua lapsesõbralikud ruumid ja alad vastuvõtukeskustes ja varjupaikades, kindlustades, et tütarlapsi ja 
poisse kaitstakse kõigi vägivalla vormide, kuritarvitamise, hooletussejätmise ja ekspluateerimise eest; 
— toetada riikide valitsusi nende riigisisestes ja rahvusvahelistes jõupingutustes suurendada teadlikkust ja võtta 
meetmeid seoses sunnitud kodust lahkumisega; 
— toetada valitsusi nende pingutustes sunnitud ümberasumise algpõhjustega tegelemisel ning kaitsta ja abistada juba 
ümber asunud isikuid, pöörates eritähelepanu erikaitset vajavatele isikutele (lapsed, naised, LGBTI, puudega isikud 
jne); 
— osutada suutlikkuse suurendamist puudutavat ja tehnilist abi riikidele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele;  L 51/1394  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 25  (jätkub)  
— toetada valitsusi nende jõupingutustes luua vastuvõtumenetlused, mis hõlmavad kaitset vajavate ümber asunud laste 
tuvastamist ja hinnangu andmist / otsuse langetamist nende parimaid huve silmas pidades; 
— toetada kodanikuühiskonna organisatsioone, kes haldavad laste varjupaiku/vastuvõtukeskusi, mida võiks kasutada 
erikaitset vajavate kodust lahkunud laste jaoks ajutise kaitsemehhanismina; 
— osutada tehnilist tuge olemasolevatele kodanikuühiskonna vägivalla ennetamise komiteedele, et ära hoida laste/ 
noorukite sunniviisilist jõukudesse värbamist.  
Kesk-Ameerika põhjakolmnurga kolmes riigis – El Salvadoris, Guatemalas ja Hondurases – on sagenenud rahvusvahelise 
organiseeritud kuritegevuse ja muude ebaseaduslike relvastatud rühmituste tegevus, mis tekitab suuri probleeme 
demokraatlikule valitsemisele. Üks vägivalla järsu suurenemise tagajärgi nendes riikides on kodust lahkuma sunnitud 
alaealiste arvu kasv.  
Vägivalla humanitaar- ja pikaajaline mõju ning selle all kannatavate elanike kaitsevajadused on seni humanitaar- ja 
arengukavadest suures osas välja jäänud. Kesk-Ameerika põhjakolmnurga kolmest riigist pärit pagulaslaste ja varjupaika 
vajavate laste kaitsega seotud probleemid vajavad terviklikku kaitsekäsitust. Kuigi on vaja tegeleda ka algpõhjustega, 
tuleb kohest tähelepanu pöörata esmastele kaitsevajadustele, eelkõige saatjata ja vanematest lahutatud laste puhul, et 
tagada nende ohutus ja heaolu. Sunnitud lahkumine kodust ja vanematest lahutamine suurendavad laste kaitsetust 
vägivalla, ekspluateerimise, piinamise, sunniviisilise värbamise ja muude tõsiste inimõiguste rikkumiste suhtes.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 26 Katseprojekt — Haridusteenused varasemalt relvajõudude ja sõjaliste rühmitustega seotud lastele Suur-Pibori haldus-  
piirkonnas Lõuna-Sudaanis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Projekti üldeesmärk on parandada 3 000 lapse ja nooruki heaolu (kellest 1 500 on riskirühmas ja 1 500 on olnud 
varem seotud Lõuna-Sudaani demokraatliku armee relvastatud rühmitusega (Cobra Faction)), tagades neile juurdepääsu 
psühhosotsiaalsele toele, haridusele ja parematele elatise teenimise võimalustele, eelkõige järgmiste meetmetega:  28.2.2017  ET L 51/1395 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 26  (jätkub)  
— hõlbustades relvastatud rühmitusega seotud 2 000 lapse ja nooruki vabastamist, lõplikku tagasisaatmist ja 
reintegreerumist ning pakkudes veel 2 000-le värbamis- ja muus ohus olevale lapsele ja noorukile Suur-Pibori 
halduspiirkonnas sotsiaal-majanduslikke ja kaitseteenuseid; 
— võttes tugimeetmeid, et ennetada laste ja noorukite värbamist ning kasutamist relvajõudude ja -rühmituste poolt; 
— toetades 3 000 kõige kaitsetuma lapse (vabastatud lapsed ja riskirühmades olevad lapsed kogukondades) haridust ja 
võimaldades juurdepääsu kvaliteetsetele haridusteenustele.  
Haridusliku sekkumisega Suur-Pibori halduspiirkonnas püütakse tagada vähemalt 3 000 konf liktist mõjutatud eelkooli- 
ja kooliealise tütarlapse, poisi ja nooruki juurdepääs elupäästvale ja kvaliteetsele haridusele lapsesõbralikus, turvalises ja 
kaitsvas keskkonnas. Eesmärgi saavutamiseks tuleb: 
— luua turvalised ja kaitsvad ajutised õppe- ja mängukohad kahele peamisele vanuserühmale: eelkooliealiste laste 
arendamine (vanuses 3–6 aastat) ja põhiharidus kooliealistele lastele vanuses 7–18 aastat; 
— hankida, kohaldada ja jaotada piisavad ja asjakohased õppe- ja vaba aja materjalid (sh vabaajakomplektid, koolikom- 
plektid ja eelkooliealiste laste komplektid); 
— koolitada õpetajaid ja muid haridustöötajaid ja kogukonna liikmeid psühhosotsiaalse toe, eluks vajalike oskuste 
omandamise, rahu loomise, eelkooliealiste laste hädaolukorras arendamise, elupäästvate sõnumite edastamise ja 
konf liktitundliku hariduse vallas ning 
— edendada hädaolukorras pakutavaid haridusteenuseid ja tütarlaste haridust üldiselt.  
UNICEFi hinnangul vabastatakse 2 000 last, kes hakkavad saama tervishoiu-, ajutise hoolduse ja kohese psühhosot- 
siaalse toe teenuseid ning kes registreeritakse, et otsida üles nende pered ja nad perega taas kokku viia. Sellele järgneb 
taasintegreerumisteenuste osutamine vabastatud lastele ja kindla sihiga sekkumine veel 2 000 riskirühmas oleva lapse 
puhul kogukondades.  
Programm on kogukonnapõhine, selles järgitakse parimaid rahvusvahelisi tavasid ja Lõuna-Sudaanis varasematest 
taasintegreerimise püüdlustest saadud positiivseid tulemusi. Projektiga kaasatakse kogukonnapõhise abi andmisse ka 
muud kogukonna lapsed ja otsese abi puhul kasutatakse üks-pluss-üks-põhimõtet (vastavalt Pariisi põhimõtetele), nii et 
igale vabastatud ja perega taasühinenud lapsele lisandub üks kohalik riskirühmas olev laps. Lisaks investeeritakse 
projekti käigus kõigile kogukonna liikmetele kasu toovatesse teenustesse ja taristutesse.  
Programmil on mitu komponenti, mis viiakse ellu korraga. Pere otsimise ja sellega taasühendamise teenuseid osutatakse 
vabastatud lastele koos ajutiste hooldusteenustega, kuni nende peresid otsitakse. Ajutistes hoolduskeskustes pakutakse 
vabastatud lastele psühhosotsiaalseid tegevusi, mis hõlmavad vastastikust toetamist, loovkunstiga tegelemist ja muid 
rühmategevusi. Algatuse kaudu, milles keskendutakse õppimise juurde tagasipöördumisele, parandatakse haridustee- 
nuseid, taastades selleks õpperuume, pakkudes õpetajate koolitust ja varustust, sh kiirendatud õppeprogramme. Puhta 
veega varustamine tuleb tagada kaevude puurimise/taastamisega. Puhta vee kättesaadavus on selles piirkonnas alati 
olnud äärmiselt puudulik ja elanikud on joonud jõest puhastamata vett. Lisaks puhta veega varustamisele varustavad 
UNICEF ja tema partnerid koolid ja ajutised peatuspaigad eraldi tualettruumidega poistele ja tütarlastele. Kogukonna- 
põhised käsitused tuleb seada esikohale ka selleks, et parandada sanitaar- ja hügieenitingimusi, et kogukonnad oleksid 
avaliku roojamise vabad.  L 51/1396  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 26  (jätkub)  
Suur-Pibori halduspiirkonna jaoks on välja töötatud mitut sektorit hõlmav taasintegreerimine, mis sisaldab mitut 
komponenti, sh haridust ning vett, hügieeni- ja sanitaartingimusi, nagu eelnevalt märgitud. Lisaks vabastamisetapis 
pakutavatele teenustele hõlmab strateegia ka vajadust leevendada konf liktide põhjusi, pakkudes selleks sotsiaal- 
majanduslikku taasintegreerumist, sh sissetulekut andva tegevuse kaudu koos koolitus-, ettevõtlus- ja tööle suunamise 
võimalustega. Vabastatud lastele pakutakse esimesena kutsealast nõustamist ja antakse kalastusvahendid. Lisaks antakse 
vabastatud lastele ja muudele riskirühmas olevatele noorukitele ning nende peredele toetust väikeste kariloomade 
soetamiseks vm põllumajandustegevusega alustamiseks. Vabastatud noorukitel ja noortel, kes on riskirühmas ja 
vanemad kui tööhõive alumine vanusepiir, võimaldavad kavandatavad meetmed omandada turul vajalikke oskusi ja 
saada juurdepääsu ohututele ettevõtlusvõimalustele kutsekoolituse, õpipoisiõppe ning väikeettevõtetega alustamise 
kaudu.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 27 Katseprojekt — Karjamaade osalusmajandamise kasutamise katsetamine Keenias ja Tansaanias  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  500 000  250 000  
Märkused  
Assigneeringut kasutatakse selleks, et pikendada olemasolevat katseprojekti teiseks eelarveaastaks.  
Katseprojekt kestus: kaks aastat.  
Ulatus: viis küla, mis asuvad ühes Tansaania piirkonnas (Kiteto piirkond) ja kolmes Keenia maakonnas (Laikipia, 
Samburu, Isiolo ja Turkana).  
Hinnanguline assigneering katseprojekti rahastamiseks põhineb eelmistel Cordaidi projektidel muudes piirkondades ja 
maakondades.  
1. etapp: karjamaade osalusmajandamise uurimine (sh varasemate kogemuste analüüs) ja karjatamismarsruutide kaardistamine  
Kogukonnad on tavaliselt kasutanud ühiseid alasid. Hooajalise karjatamise vähenemist tajuvad kogukonnad otsese ja 
tõsise ohuna oma elatisele, mistõttu see tegevus hõlmab ka erilist teadlikkuse parandamise aspekti. Piirid ja maa 
omandiõigus on loodusvaradest sõltuvate kogukondade jätkusuutlikule elatisele nendes Keenia ja Tansaania külades aga 
isegi suurem oht. Katseprojektis rakendatakse ressursside kaardistamise ja suutlikkuse arendamise kombineeritud 
meetodit:  28.2.2017  ET L 51/1397 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 27  (jätkub)  
— kaardistamine – kõrgtehnoloogiliste geograafiliste infotehnoloogiate kasutamine, nt õhufotograafia, kaugseiretehno- 
loogia ja geograafilised infosüsteemid maa ja loodusvarasid puudutavate õiguste, nende kasutamise ja haldamise 
kaardistamiseks; 
— õigus maale ja veele – väikepõllumajandusettevõtjate maa- ja veeõiguste ning karjakasvatajate ühiste karjamaade ja 
-marsruutide tunnustamine ja dokumenteerimine; 
— rühmaõigused – rühmaõiguste tunnustamine ja dokumenteerimine, eritähelepanuga karjamaadele, metsadele ja 
väikesemahulise kalapüügi piirkondadele kaasava protsessi kaudu; 
— naiste juurdepääs – tugevdada naiste juurdepääsu maale ja muudele loodusvaradele; 
— kaasav ettevõtlus – maad ja loodusvarasid puudutavate õiguste (väikepõllumajandusettevõtjate ja investorite vaheliste 
äripartnerluste kaudu) kindlustamise parimate tavade dokumenteerimine; 
— piiriülesed ressursid – selliste ressursside jagamist minimaalsete konf liktidega hõlbustatakse ressursikaartide koosta- 
misega; teabe kogumine on paljusid sidusrühmi kaasav protsess ja selles kasutatakse tänapäevast geoinfosüsteemi 
(GIS), mis võib hõlmata ka Global Tool Land Networki (GLTN) poolt välja töötatud vahendi Social Tenure Domain 
Model (STDM) kasutamist, mis tõhustab loodusvarade, piiride ja koridoride kaasavat tuvastamist.  
Varade tuvastamine ja nende dokumenteerimine on seotud kaartide koostamisega, millel on näidatud piirkonnad, kus 
varad asuvad. Kaartide koostamine toimub kaasaval viisil. Kogukonnad saavad teada, mis nende maal on, sh võimalused 
sotsiaal-majanduslikuks arenguks. On tõestatud, et selline käsitus avab dialoogi eri rühmade vahel, et tuvastada 
probleemid ja mõelda võimalikele lahendustele.  
2. etapp: läbirääkimised karjamaade osalusmajandamise üle ja karja jälitusmarsruutide jaoks vajaliku õigusliku toe hõlbustamine  
Tansaanial on olemas sellised institutsioonid nagu külaarengu komiteed, kes aitavad kogukonna aktiveerimisel. 
Piirkonna volikogu (kohalikul tasandil), kus on olemas vajalikud eksperdid, nagu piirkondlikud maaspetsialistid ja 
piirkondlik karjakasvatuse ja põllumajanduse spetsialist. Keenias on karjamaade ja varade kaardistamise protsessi 
tähtsaimateks osalisteks maakonna maahalduse nõukogud, kogukonna maanõukogud ja kogukonna maakogud koos 
maakonnavalitsustega. Tehakse tihedat koostööd riikliku maakomisjoniga, mistõttu kaardistamise, dokumenteerimise ja 
tõendamise protsess peaks olema tulemuslik ja kaasav, hõlmates ka kohalikke valitsusväliseid organisatsioone, kes on 
kaasatud praktilisse rakendamisse ja annavad vajaduse korral teavet piirkondade kohta, kus nad töötavad.  
Selle etapi muud potentsiaalsed tegevused seisnevad kohalike omavalitsuste seires, sh elujõulisuse strateegia ühises 
väljatöötamises ning eri rühmade elujõulisuse suurendamise vajaduste kindlakstegemises. Selles etapis kasutatakse 
karjamaade osalusmajandamise vahendeid ja varasematest kogemustest saadud teadmisi. Varasemate meetmete põhjal 
koostatud karjamaade osalusmajandamise suuniseid kohandatakse vajaduse korral.  L 51/1398  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 27  (jätkub)  
3. etapp: rakendamine  
Katseprojekt ei ole eraldiseisev, vaid kuulub samalaadsete algatuste juurde nende riikide muudes piirkondades ning kui 
vaja, kooskõlastatakse seda karjamaade säästva osalusmajandamise programmi, külade ühise maakasutuse planeerimise 
ja karjamaade algatusega. Katseprojektis saab ära kasutada nende algatuste käigus ehitatud taristut ja sellest tekib isegi 
sünergiline toime, sh võimalik laiendamine strateegiliste partnerluste kaudu selliste partneritega nagu Rahvusvahelise 
Põllumajanduse Arengu Fond (IFAD) ja International Land Coalition (ILC).  
Teabe kogumine ja dokumenteerimine eeldab suutlikkuse parandamist, mille puhul kasutatakse kogukonna liikmetele 
juurdepääsetavat audiovisuaalset materjali. Kohtumisi juhivad kogukonna liidrid ja need filmitakse (DVD), et eri rühmad 
saaksid arutlusi ja otsuste langetamist tagantjärele üle vaadata. Tagamaks, et protsessi ajakohastatakse nõuetekohaselt ja 
regulaarselt, koostatakse igakuised ülevaated, mis põhinevad karjamaade osalusmajandamise uudiskirjast saadud teabel. 
Poliitikameetmete jaoks koostatakse poliitikakujundajatele ja nende partneritele tehnilised ülevaated.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 28 Katseprojekt — Arengukoostöö linnamõõtme toetamine: arengumaade linnade finantssuutlikkuse suurendamine 
tootliku ja säästva linnaarengu saavutamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
2015. aasta oli strateegiline verstapost ülemaailmse juhtimise, vaesuse kaotamise ja säästva arengu seisukohast. Kogu 
aasta vältel toimusid mitmed otsustava tähtsusega rahvusvahelised tippkohtumised ja konverentsid (Sendai 
katastroofiohu vähendamise raamistik aastatel 2015–2030, Addis Abeba tegevuskava, säästva arengu tegevuskava 
aastani 2030 ning COP21 Pariisi kokkulepe ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames), mille tulemusel on 
ümber sõnastatud rahvusvahelise üldsuse, sealhulgas ELi tegevuskava säästva arengu ja vaesuse kaotamiseks tulevastel 
aastatel.  
Kolmas eluasemeküsimusi ja säästvat linnaarendust käsitlev ÜRO konverents (2016. aasta oktoobris Ecuadoris Quitos 
toimunud Habitat III) oli üks esimesi ÜRO konverentse, mis toimus pärast tegevuskava 2030 vastuvõtmist.  
Konverentsil võeti vastu ülemaailmne uus linnade tegevuskava, mis peaks juhtima säästvat linnaarengut järgneva 20 
aasta jooksul, ning anti seega märkimisväärne tõuge tegevuskava 2030 ja eelkõige säästva arengu 11. eesmärgi 
täitmisele, aga ka mitmete muude väljapaistvat linnamõõdet kandvate eesmärkide ja nendega seotud sihtide saavuta- 
misele ja COP21 otsuste rakendamisele.  28.2.2017  ET L 51/1399 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 28  (jätkub)  
Uus linnade tegevuskava sisaldab konkreetseid soovitusi selle kohta, kuidas tegeleda linnastumisest ja linnademograafiast 
tulenevate probleemidega ning muuta need säästvat arengut selle majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnamõõtmes 
toetavateks võimalusteks.  
Eesmärk on keskenduda arengumaade linnades esinevale olulisele probleemile, milleks on linnavalitsemine. Täpsemalt 
võimaldab katseprojekt kasutada asjaomastes valdkondades ELi linnade oskusteavet suutlikkuse suurendamise eesmärgil, 
et võtta integreeritud viisil arvesse nii finants- ja õiguslikke tegureid kui ka linnaplaneerimisega seotud küsimusi.  
Katseprojekti eesmärk on: 
— esitada konkreetseid näiteid finantsilistest, õiguslikest ja linnaplaneerimisega seotud puudustest teatavates arengu- 
maades ja linnades ning tuvastada puudujäägid ja vajadused; 
— hõlbustada koostööd arengumaade linnade ja linnaarengu valdkonnas suurte kogemustega liidu linnade vahel ning 
pakkuda suutlikkuse suurendamise meetmeid eri valdkondades, nagu linnaline liikuvus, avalik ruum ja eluase, 
pannes rõhku linnaarengu uuenduslike rahastamisvahendite kasutamiseks (nt ELi rahastamisvahendite ühenda- 
miseks) sobiva raamistiku loomisele; 
— esitada nende kogemuste põhjal soovitusi selle kohta, kuidas säästva arengu eesmärkide linnamõõdet ja uut linnade 
tegevuskava võib arengumaades ja nende linnades liidu kogemust kasutades rakendada.  
Projekt tugineb liidu ja arengumaade linnade mestimisest saadud kogemustele. Selles kasutatakse oskusteavet, mis on 
saadud liidu linnade platvormide ja võrgustike kaudu, kus töötatakse välja pragmaatilisi lahendusi integreeritud ja 
säästvaks linnaarenguks.  
Katseprojekti kaudu antakse komisjonile vajalikku teavet järgmiseks programmitöö perioodiks ja seda kavatsetakse 
rakendada aastatel 2017 ja 2018.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 29 Ettevalmistav meede — Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine arengumaades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  L 51/1400  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 29  (jätkub)  
Märkused  
Eesmärgid:  
Ettevalmistava meetmega rahastatakse selliseid erasektori ja valitsusväliseid organisatsioone ja tehakse nendega 
koostööd, kes arendavad jätkusuutlikke programme mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks 
arengumaades järgmistel viisidel: 
— riiklikud ja piirkondlikud ettevõtluskonkursid; 
— juurdepääs kapitalile ja asjakohastele finantsteenustele eri viisidel alates finantsvahendajate suutlikkuse suurenda- 
misest kapitali andmiseni; 
— info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kui vaeste inimeste finantsalase kaasamise vahendi kasutamine; 
— õiguslik ja rahaline toetus äriühingutele, mis siirduvad mitteametlikust majandusest ametlikku erasektorisse; 
— programmid noorte idufirmade toetuseks; 
— naisettevõtluse edendamine; 
— juurdepääs omakapitalilaenudele, krediidile ja mikrokrediidile; 
— ettevõtluskoolitus võimalikele ettevõtjatele; 
— sotsiaalsete ettevõtete rahastamine.  
Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on kõigi turumajanduste alustalaks, seisavad arengumaades 
silmitsi palju suurema regulatiivse koormusega kui liidus, ja enamik neist on sunnitud tegutsema mitteametlikus 
majanduses, mis on väga muutlik ja mille puhul neil puuduvad õiguskaitse, tööõigused ja rahastamisvõimalused.  
Kooskõlastatud meetmetel selles valdkonnas on potentsiaal luua arengumaade kohalike kogukondade jaoks sadu 
tuhandeid uusi töökohti, luues elava keskkonna, kus eraalgatustel on võimalik edu saavutada, laieneda ja jõukust luua.  
Rakendamine : algatus rakendatakse toetustaotluste esitamise kutse avaldamisega sellise tegevuse rahastamiseks 2017. 
aasta esimeses kvartalis.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1401 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 30 Ettevalmistav meede — Tervishoiualaste lahenduste väljatöötamise ja kasutuselevõtu integreeritud lähenemisviis troo - 
piliste unarhaiguste vastu võitlemiseks endeemilistel aladel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on mõeldud ettevalmistava meetme uute kulukohustuste täitmiseks järelmeetmena 2015.–2016. aasta 
katseprojektile, mis algas alles 2016. aastal ja mille jaoks 2016. aasta eelarves kulukohustuste assigneeringuid ei tehtud.  
Lähenemisviis, mida rakendatakse olemasolevate teadus- ja arendustegevuse rahastamise mehhanismide puhul, mis on 
suunatud troopilistele unarhaigustele, kaldub olevat killustatud: esinevad lüngad teadus- ja arendustegevuse tsükli eri 
etappide vahel ning seosed selliste lisavaldkondadega nagu veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieeniga seotud 
programmid (WASH) ning haridusprogrammid ei ole kajastatud mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi osana. 
Samamoodi kaldub tähelepanuta jääma vajadus võrdväärselt oluliste täiendavate teadusuuringute järele, mis võivad 
aidata märkimisväärselt parandada ravi ja diagnooside vastuvõetavust troopilisi unarhaigusi põdeva elanikkonna hulgas.  
Eesmärgiga käsitleda troopiliste unarhaiguste alase teadus- ja arendustegevuse teatavaid lünki panustatakse selle ettev- 
almistava meetmega alternatiivsesse mudelisse või kaasrahastatakse seda, st mudelit, mis tugineb innovaatilisele ja 
kooskõlastatud lähenemisviisile, mille eesmärk on tegeleda püsivate teadus- ja arendustegevuse lünkadega, mis tulenevad 
turutõrgetest. Selle mudeliga tuvastatakse konkreetselt, milles seisnevad lüngad arenguriike ebaproportsionaalselt 
mõjutavate troopiliste unarhaiguste alases teadus- ja arendustegevuses, ning tagatakse olulised elemendid kvaliteetsete, 
kättesaadavate, taskukohaste ja sobivate tervishoiualaste lahenduste väljatöötamiseks.  
Projekt tugineb ülemaailmse tervishoiualase teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonna varasemate ettevalmistavate 
meetmete ja katseprojektide raames tehtud tööle ning sellega toetatakse jõupingutusi, mida tehakse tuvastatud ja 
tunnustatud lünkade käsitlemiseks kooskõlas WHO menetlusega seoses aruandega, mis on kättesaadav veebisaidil 
http://www.who.int/phi/cewg_report/en/, ja kooskõlas niisuguste näidisprojektide loeteluga, mis on kindlaks määratud 
ja eelnevalt välja valitud ülemaailmsel tehnilisel konsultatsioonikoosolekul, mis on pühendatud tervishoiuvaldkonna 
teadus- ja arendustegevuse näidisprojektidele.  
Seda tehes aitab projekt, püüdes samal ajal parandada vastuvõetavust, kaasa vähemalt ühe järgmise eesmärgi saavuta- 
misele: 
— tulemuslike ja tõhusate mehhanismide soovitamine muude praeguste algatustega kooskõlla viimiseks; 
— niisuguste innovaatiliste viiside väljapakkumine, millega seotakse lõpptoote hind lahti teadus- ja arendustegevuse 
kulust; 
— avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori partnerluste võimalikult ulatuslik kasutamine teadmiste jagamise 
valdkonnas, kaasa arvatud avatud teadmiste innovatsiooni lähenemisviisid, – teadus- ja arendustegevuse ning 
tootmise alase suutlikkuse suurendamine arenguriikides, sealhulgas tehnosiirde abil.  L 51/1402  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 30  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
21 02 77 31 Katseprojekt — Santé pour tous — Tervishoid kõigile — Organisatsiooni Aimes-Afrique (Togo) ja ühingu Aktion PiT- 
Togohilfe e.V. (Saksamaa) ühisprojekt  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Ideede arendamine  
Togos valitseva arstide puuduse tõttu on maapiirkondade elanikud saatuse hooleks jäetud ja neil ei ole peaaegu terve elu 
jooksul võimalik arsti juurde pääseda. Organisatsiooni Aimes-Afrique eesmärk on kaotada Togo tervishoiusüsteemis 
valitsev puudus. Seetõttu on Aimes-Afrique'i liikmetest arstid otsustanud ka edaspidi (niivõrd, kui see on omaenda 
vahendite piires võimalik) midagi ette võta ja anda oma kaaskodanikele maal tasuta arstiabi näol meditsiinilist tuge 
kõigis Togo viies piirkonnas (Rannikupiirkond, Mägipiirkond, Keskpiirkond, Kara ja Savannid).  
Humanitaarabioperatsioon viiakse läbi kõigis Togo viies piirkonnas, kuid selle korraldamine toimub iga piirkonna kaupa 
eraldi. Igas piirkonnas on tervishoiualad, kus toimub eri maahaiglates töötava tervishoiupersonali välja- ja täiendusõpe. 
Külades kohapeal tehakse eri uuringuid. Kirurgiline sekkumine toimub selleks sobivates kohtades, mis asuvad 
kogukonnale võimalikult lähedal.  
Eesmärk on tuua haiglad vaeste ja kaitsetumate maaelanikeni, tagades tasuta ravi (sh kirurgiline sekkumine) ja kohalike 
tervishoiutöötajate hea väljaõppe.  
Tasuta ravi (sh kirurgiline sekkumine) on mõeldud kõigile inimestele kõigis Togo piirkondades, olenemata inimese 
vanusest, soost ja usust.  
Kõnealune summa jaguneb järgmiselt: 
— investeeringud meditsiinivahenditesse; 
— kiirabiautode soetamine, sh transpordikulu; 
— neljarattaveoga busside ja veoauto soetamine, sh transpordikulu;  28.2.2017  ET L 51/1403 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 02 — ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 02 77  (jätkub)  
21 02 77 31  (jätkub)  
— arstitelkide ja nende sisu soetamine, sh transpordikulu; 
— arste kaasavad missioonid – tegevus- ja tarbimiskulud.  
Geograafiline aspekt  
Arstivastuvõtud toimuvad kõigis Togo viies piirkonnas (Rannikupiirkond, Mägipiirkond, Keskpiirkond, Kara ja 
Savannid), st kogu riigis, kuid maapiirkondades külades koostöös kohalike tervishoiutöötajatega. Just seetõttu on vaja 
arstitelke. Operatsioonid tehakse muu võimaluse puudumisel provintsipealinnade regionaalhaiglates. Projektiga täien- 
datakse ühtlasi ELi tööd provintsipealinnades kogu riigis.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1404  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 04 — DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTE EUROOPA RAHASTAMISVAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 04  DEMOKRAATIA JA 
INIMÕIGUSTE 
EUROOPA RAHAS- 
TAMISVAHEND  
21 04 01  Austuse suuren- 
damine inimõiguste 
ja põhivabaduste 
vastu ning nende 
järgimise eden- 
damine ja demok- 
raatlike reformide 
toetamine  4 132 804 486  100 000 000  130 293 231  75 025 044  131 006 877,94  37 297 558,59  37,30  
21 04 51  Demokraatia ja 
inimõiguste Euroopa 
rahastamisvahendi 
lõpuleviimine (enne 
2014. aastat)  4 p.m.  20 000 000  —  58 589 479  25 642,19  77 039 392,71  385,20  
21 04 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
21 04 77 02  Katseprojekt — ELi– 
Venemaa kodanikuü- 
hiskonna foorum  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  70 481,12  
Artikkel 21 04 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  70 481,12  
Peatükk 21 04 — 
Kogusumma  132 804 486  120 000 000  130 293 231  133 614 523  131 032 520,13  114 407 432,42  95,34  
21 04 01 Austuse suurendamine inimõiguste ja põhivabaduste vastu ning nende järgimise edendamine ja demokraatlike 
reformide toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
132 804 486  100 000 000  130 293 231  75 025 044  131 006 877,94  37 297 558,59  
Märkused  
Üldeesmärk on aidata vastavalt liidu poliitikale ja suunistele ning tihedas koostöös kodanikuühiskonnaga kaasa 
demokraatia arengule ja tugevnemisele ning inimõiguste järgimisele.  28.2.2017  ET L 51/1405 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 04 — DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTE EUROOPA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 04 01  (jätkub)  
Peamiste tegevusvaldkondade hulka kuuluvad: 
— austuse suurendamine inimõiguste (sh naiste õiguste) ja põhivabaduste vastu ning nende järgimise edendamine, 
nagu on kuulutatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ning muudes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigusi 
käsitlevates õigusaktides, rõhuasetusega sõna- ja kogunemisvabadusele ning digitaalvabadustele, ning nende kaitse, 
edendamise ja seire tugevdamine, peamiselt toetades asjaomaseid kodanikuühiskonna organisatsioone, inimõiguste 
kaitsjaid ning represseerimise ja kuritarvitamise ohvreid; 
— demokraatlike reformide toetamine ja tugevdamine kolmandates riikides, v.a Euroopa Liidu valimisvaatlusmis- 
sioonid, laiendades osalus- ja esindusdemokraatiat, suurendades naiste mõjuvõimu, tugevdades üldist demok- 
raatlikku tsüklit ja parandades valimisprotsesside usaldusväärsust.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende riiklikud asutused või 
füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon 
nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased 
osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 
4 % asjaomase programmi toetuste summast, ja neid võib täiendada sissemaksetega liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 235/2014, 11. märts 2014, millega luuakse rahastamisvahend 
demokraatia ja inimõiguste jaoks kogu maailmas (ELT L 77, 15.3.2014, lk 85).  
21 04 51 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi lõpuleviimine (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  20 000 000  —  58 589 479  25 642,19  77 039 392,71  
Märkused  
Assigneering on mõeldud demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames ajavahemikus 2007–2013 
täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teata- 
vatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada 
täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad 
summad määratakse iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki 
puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  L 51/1406  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 04 — DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTE EUROOPA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 04 51  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2006, 20. detsember 2006, rahastamisvahendi loomise kohta 
demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (ELT 
L 386, 29.12.2006, lk 1).  
21 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
21 04 77 02 Katseprojekt — ELi–Venemaa kodanikuühiskonna foorum  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  70 481,12  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1407 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 05 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND — ÜLEMAAILMSED JA PIIRKONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 05  STABIILSUSE JA RAHU 
EDENDAMISE RAHAS- 
TAMISVAHEND — 
ÜLEMAAILMSED JA 
PIIRKONNAÜLESED 
OHUD NING TEKKIVAD 
OHUD  
21 05 01  Ülemaailmsed ja piir- 
konnaülesed ohud ning 
tekkivad ohud  4 64 900 000  44 000 000  64 393 076  50 166 619  65 628 830,65  9 328 615,88  21,20  
21 05 51  Ülemaailmseid julgeole- 
kuohte käsitlevate 
valdkonna meetmete 
(enne 2014. aastat) 
lõpuleviimine  4 p.m.  17 000 000  —  34 644 709  0,—  42 500 235,92  250,00  
21 05 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
21 05 77 01  Katseprojekt — Piraatlu- 
seohuga piirkondi läbi- 
vatele liidu laevadele 
suunatud järelevalve- ja 
kaitsemeetmete 
toetamine  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 21 05 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 21 05 — 
Kogusumma  64 900 000  61 000 000  64 393 076  84 811 328  65 628 830,65  51 828 851,80  84,97  
21 05 01 Ülemaailmsed ja piirkonnaülesed ohud ning tekkivad ohud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
64 900 000  44 000 000  64 393 076  50 166 619  65 628 830,65  9 328 615,88  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse abi ülemaailmsete ja piirkonnaüleste ohtude ning tekkivade ohtudega tegelemisel, mille sisu on 
selgitatud määruse (EL) nr 230/2014 (millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend) artiklis 5.  
Assigneeringuga kaetakse nende meetmete kulud, mille eesmärk on kaitsta riike ja elanikkonda tahtlike, õnnetusest 
tingitud või looduslikku päritolu ohtude eest. See võib muu hulgas hõlmata järgmist: 
— keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide ning toimeainetega (sealhulgas selliste materjalide ja 
toimeainete tootmiseks, tarnimiseks ja tõhusaks piirikontrolliks kasutatav varustus) kauplemise tõhusa kontrolli 
väljatöötamise ja rakendamisega seotud pädevate tsiviilasutuste võimekuse suurendamine, sealhulgas tänapäevaste 
logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamise kaudu. Meetmed on seotud loodus- ja tööstuskatastroofide 
ning kuritegevusega;  L 51/1408  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 05 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND — ÜLEMAAILMSED JA PIIRKONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  (jätkub)  
21 05 01  (jätkub)  
— kahese kasutusega kaupade tõhusa ekspordikontrolli kehtestamiseks ja rakendamiseks vajaliku õigusraamistiku ja 
institutsioonilise võimekuse arendamine, sealhulgas toetus piirkondliku koostöö meetmetele; 
— tsiviilelanikkonna tõhusa suurõnnetusteks valmisoleku, hädaolukorraks valmistumise ja kriisidele reageerimise 
arendamine ning saneerimismeetmete tagamine seoses võimalike suurte keskkonnaavariidega selles valdkonnas. 
— kaitsealastele uuringutele alternatiivi pakkuvate tsiviiluuringute soodustamine ning varem relvadega seotud vald- 
kondades tegutsenud teadlaste ja inseneride ümberõppe ja neile alternatiivsete töövõimaluste leidmise soodustamine; 
— toetus meetmetele, mis edendavad ohutusnõudeid tsiviilrajatistes, kus ladustatakse tundlikke keemilisi, bioloogilisi, 
radioloogilisi või tuumamaterjale ja toimeaineid või kus neid tsiviiluuringute raames käideldakse; 
— toetus liidu koostööpoliitika suundade ja nende eesmärkide raames sellise tsiviilinfrastruktuuri moodustamisele ja 
selliste asjakohaste tsiviiluuringute tegemisele, mis on vajalikud relvadega seotud rajatiste ning kaitseprogrammist 
väljapoole jäävaks tunnistatud kohtade lammutamiseks, ohutustamiseks ja ümberkorraldamiseks.  
Muud ülemaailmsete ja piirkonnaüleste julgeolekuohtude valdkonna meetmed hõlmavad järgmist: 
— nende õiguskaitse- ja kohtuorganite ning tsiviilametkondade suutlikkuse suurendamine, kes osalevad võitluses 
terrorismi vastu; 
— võitlus radikaliseerumise, vägivaldse ekstremismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu, seal hulgas võitlus ebasea- 
dusliku inim-, uimasti-, tulirelvade ja lõhkeainete kaubanduse, küberkuritegevuse ja võltsitud ravimite vastu, samuti 
ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhus kontroll; teadmiste ja heade tavade vahetamine radikaliseerumise ja 
vägivaldse ekstremismi vastase võitluse kohta partnerriikidega piirkondadest, kus ekstremism levib, nagu Lõuna- 
Aasia; samuti tegelemine võimaliku destabiliseeriva mõjuga kliimamuutuste ülemaailmsete ja piirkondadevaheliste 
tagajärgedega, mille alla kuulub ka ohtlike mikroobide käitlemisega seotud rajatiste bioohutus ja bioturvalisus; 
— selliste meetmete toetamine, mis tegelevad ohuga rahvusvahelise transpordi ja kriitilise tähtsusega infrastruktuuri 
valdkonnas, sealhulgas reisijate- ja kaubavedude ning energia- ja energiajaotuse valdkonnas ning elektroonilise teabe 
ja sidevõrkudega; 
— rahvatervist ähvardavatele suurtele ohtudele, näiteks võimaliku piiriülese mõjuga pandeemiatele, adekvaatse 
reageerimise tagamine.  
Selliseid meetmeid võib käesoleva vahendi alusel võtta stabiilsete koostöötingimuste puhul üksnes siis, kui meetmete 
eesmärk on tegeleda destabiliseeriva mõjuga konkreetsete globaalsete ja piirkonnaüleste ohtudega, kuid vastava Euroopa 
Liidu välisabi rahastamisvahendiga ei ole võimalik neile piisavalt ja efektiivselt reageerida.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  28.2.2017  ET L 51/1409 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 05 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND — ÜLEMAAILMSED JA PIIRKONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  (jätkub)  
21 05 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 230/2014, 11. märts 2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu 
edendamise rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 1).  
21 05 51 Ülemaailmseid julgeolekuohte käsitlevate valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  17 000 000  —  34 644 709  0,—  42 500 235,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1724/2001, 23. juuli 2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust 
arengumaades (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1725/2001, 23. juuli 2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust kolmandates riikides, 
mis ei ole arengumaad (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 6).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1717/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse stabiliseeri- 
misvahend (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1).  
21 05 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
21 05 77 01 Katseprojekt — Piraatluseohuga piirkondi läbivatele liidu laevadele suunatud järelevalve- ja kaitsemeetmete toetami ne 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  L 51/1410  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 05 — STABIILSUSE JA RAHU EDENDAMISE RAHASTAMISVAHEND — ÜLEMAAILMSED JA PIIRKONNAÜLESED OHUD 
NING TEKKIVAD OHUD  (jätkub)  
21 05 77  (jätkub)  
21 05 77 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1411 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 06 — TUUMAOHUTUSEALASE KOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 06  TUUMAOHUTU- 
SEALASE KOOSTÖÖ 
RAHASTAMISVAHEND  
21 06 01  Tuumaohutuse kõrge 
taseme, kiirguskaitse 
ning tuumamaterjalide 
tõhusate ja tulemuslike 
kaitsemeetmete raken- 
damise edendamine 
kolmandates riikides  4 30 884 131  15 000 000  30 369 456  22 127 600  29 886 786,12  12 890 782,—  85,94  
21 06 02  Euroopa Liidu täiendav 
panus Euroopa Rekon- 
struktsiooni- ja Arengu- 
pangale (EBRD) 
Tšernobõli tuumaõnne- 
tusega seotud projektide 
jaoks  4 30 000 000  40 000 000  40 000 000  40 488 828  30 000 000,—  0,—  0  
21 06 51  Varasemate meetmete 
lõpuleviimine (enne 
2014. aastat)  4 p.m.  25 000 000  —  32 937 600  0,—  40 018 452,61  160,07  
Peatükk 21 06 — 
Kogusumma  60 884 131  80 000 000  70 369 456  95 554 028  59 886 786,12  52 909 234,61  66,14  
21 06 01 Tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tuumamaterjalide tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete 
rakendamise edendamine kolmandates riikides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
30 884 131  15 000 000  30 369 456  22 127 600  29 886 786,12  12 890 782,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste meetmetega seotud kulude katmiseks tõhusa tuumaohutuse ja -julgeoleku 
kultuuri edendamiseks kõigil tasanditel, eelkõige: 
— reguleerimisorganitele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele antava toetuse jätkamine ning õigusliku raamistiku 
tugevdamine, eelkõige seoses litsentsimistegevustega, et luua tugev sõltumatu regulatiivne järelevalve; 
— nii tuumajaamade kui ka muude (omanikuta) kiirgusallikate (meditsiiniseadmed, uraanikaevandamine) kasutatud 
tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu transpordi, töötlemise ja lõppladustamise toetamine; 
— olemasolevate rajatiste tegevuse lõpetamise strateegiate väljatöötamine ja elluviimine ning endiste tuumarajatiste 
saneerimine; 
— tõhusa õigusliku raamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest 
materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest, lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide 
ohutu lõppladustamine;  L 51/1412  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 06 — TUUMAOHUTUSEALASE KOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 06 01  (jätkub)  
— acquis ’l põhinevate stressitestide rahastamise abil; 
— vajaliku õigusliku raamistiku ja metoodikate kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, 
sealhulgas lõhustuvate materjalide nõuetekohase arvestuse pidamiseks ja kontrolliks riigi ja käitajate tasandil; 
— tõhusa korralduse kehtestamine radioloogiliste tagajärgedega avariide ärahoidmiseks ning nende toimumise korral 
selliste tagajärgede leevendamiseks, samuti hädaolukorras tegutsemise kavandamise, valmisoleku ja reageerimise, 
tsiviilkaitse ning taastamismeetmeteks; 
— rahvusvahelise koostöö (sealhulgas asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige IAEA raames) edendamise 
meetmed eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja 
järelevalve, teabevahetus ning koolitus ja teadusuuringud; 
— tuumaõnnetuste korral hädaolukordadeks valmisoleku tõhustamine, samuti koolitused ja juhendamine reguleerivate 
asutuste suutlikkuse suurendamiseks.  
Assigneering on ette nähtud inimeste tervist ja keskkonda mõjutavate Tšernobõli tuumaõnnetuse tagajärgedega seotud 
tervishoiu- ja keskkonnaprojektide rahastamiseks eelkõige Ukrainas ja Valgevenes.  
Esmatähtsaks peetakse Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide vajadusi.  
Varasemalt ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames võetud asjaomased meetmed võeti üle tuumaohutusalase 
koostöö rahastamisvahendi poolt, et tagada terviklik lähenemisviis.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 237/2014, 13. detsember 2013, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 109).  
21 06 02 Euroopa Liidu täiendav panus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale (EBRD) Tšernobõli tuumaõnnetusega 
seotud projektide jaoks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
30 000 000  40 000 000  40 000 000  40 488 828  30 000 000,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1413 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 06 — TUUMAOHUTUSEALASE KOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
21 06 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu panust projektidesse, mis käivitati pärast 1986. aastal toimunud 
Tšernobõli tuumaõnnetust.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude 
eelarvereale kantav summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga 
peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 237/2014, 13. detsember 2013, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 109).  
21 06 51 Varasemate meetmete lõpuleviimine (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  25 000 000  —  32 937 600  0,—  40 018 452,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2006/908/EÜ, Euratom, 4. detsember 2006, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka Tšernobõli 
Fondi makstava ühenduse kolmanda panuse esimese osamakse kohta (ELT L 346, 9.12.2006, lk 28).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 300/2007, 19. veebruar 2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 81, 22.3.2007, lk 1).  L 51/1414  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 07 — EUROOPA LIIDU JA GRÖÖNIMAA PARTNERLUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 07  EUROOPA LIIDU JA 
GRÖÖNIMAA PART- 
NERLUS  
21 07 01  Koostöö Gröönimaaga  4 31 630 000  35 956 797  31 130 000  34 601 717  30 698 715,—  30 273 589,—  84,19  
21 07 51  Varasemate meetmete 
lõpuleviimine (enne 
2014. aastat)  4 p.m.  p.m.  —  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 21 07 — 
Kogusumma  31 630 000  35 956 797  31 130 000  34 601 717  30 698 715,—  30 273 589,—  84,19  
21 07 01 Koostöö Gröönimaaga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
31 630 000  35 956 797  31 130 000  34 601 717  30 698 715,—  30 273 589,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et 
— aidata Gröönimaal lahendada oma peamisi probleeme, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuut- 
likult majandustegevust, parandada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsiooni- 
tehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme; 
— parandada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust paremini sõnastada ja rakendada riiklikku poliitikat, eelkõige ühist 
huvi pakkuvates koostöövaldkondades.  
Tulusid, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, 
mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised 
tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetus- 
lepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks 
finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2014/137/EL, 14. märts 2014, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja 
Taani Kuningriigi vahelisi suhteid (ELT L 76, 15.3.2014, lk 1).  
Alusaktid  
Nõukogu otsus 2013/755/EL, 25. november 2013, ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise 
kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1415 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 07 — EUROOPA LIIDU JA GRÖÖNIMAA PARTNERLUS  (jätkub)  
21 07 51 Varasemate meetmete lõpuleviimine (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  —  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud enne 2014. aastat tehtud kulukohustuste likvideerimiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2006/526/EÜ, 17. juuli 2006, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa 
ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid (ELT L 208, 29.7.2006, lk 28).  
Alusaktid  
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse ühisavaldus Euroopa 
Ühenduse ja Gröönimaa vahelise partnerluse kohta, allkirjastatud 27. juunil 2006. aastal Luksemburgis (ELT L 208, 
29.7.2006, lk 32).  L 51/1416  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 08  ÜLEILMNE ARENG JA 
KOOSTÖÖ  
21 08 01  Liidu abi andmise 
tulemuste hindamine, 
järelevalve- ja kontrolli- 
meetmed  4 26 044 796  25 521 281  24 620 000  23 127 234  24 129 999,81  13 572 813,36  53,18  
21 08 02  Koordineerimine ja tead- 
likkuse suurendamine 
arenguvaldkonnas  4 10 330 000  13 608 960  10 142 000  10 128 746  10 357 200,—  11 392 492,20  83,71  
Peatükk 21 08 — 
Kogusumma  36 374 796  39 130 241  34 762 000  33 255 980  34 487 199,81  24 965 305,56  63,80  
21 08 01 Liidu abi andmise tulemuste hindamine, järelevalve- ja kontrollimeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 044 796  25 521 281  24 620 000  23 127 234  24 129 999,81  13 572 813,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada mitmesuguseid järelevalve ja hindamisega seotud vajadusi ja nendega 
seotud toetusmeetmeid, mida rahastatakse liidu välisabist rahvusvahelise koostöö ja arengu valdkonnas ning mille 
eesmärk on parandada kavandatud projektide ja programmide kvaliteeti kogu nende elutsükli vältel (alates väljaselgita- 
misest ja eelhindamisest kuni seireni ning lõpp- ja järelhindamiseni), keskendudes nende asjakohasusele, tõhususele, 
toimivusele, jätkusuutlikkusele ja mõjule, sealhulgas järgmisele: 
— projektide ja programmide eelhindamise süsteemid ja metoodika projektide ja programmide kindlaksmääramise ja 
kujundamise etappides; 
— projektide ja programmide rakendamise sisemise järelevalve ja välishindamise süsteemid ja metoodika ning 
süsteemid ja metoodika, millega tagada liidu välisabi alt rahastatavate projektide ja programmide asjakohane 
identimine, teabe kogumine tulemuste kohta ja aruandlus; 
— projektide ja programmide vahe-, lõpp- ning järelhindamise süsteemid ja metoodika, sealhulgas toetusmeetmed 
nende teostamiseks ja arengu seireks ning komplekshinnangute teostamiseks, samuti hindamistulemuste levitamise 
süsteemid ja metoodika; 
— lähenemisviisid ja metoodika seoses projektide ja programmide korraldustsükliga ning valdkondlikud ja temaatilised 
lähenemisviisid, mis on olulised eelhindamise, seire ja hindamise nõuetekohaseks teostamiseks (sealhulgas jälgimise 
ja suutlikkuse suurendamisega seotud lähenemisviisid ja metoodika ning lähenemisviisid, metoodika ja süsteemid 
tulemuslikkuse näitajate kindlakstegemiseks, määratlemiseks ja kasutamiseks); 
— koolituse ja teadmiste jagamise süsteemid ja muud horisontaalmeetmed, mis toetavad eespool loetletud lähenemis- 
viiside, metoodika ja süsteemidega seotud oskuste ja teadmiste levitamist, eesmärgiga parandada programmi ja 
projekti juhtimisse kaasatud töötajate oskusi ja teadmisi;  28.2.2017  ET L 51/1417 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  (jätkub)  
21 08 01  (jätkub)  
— süsteemid, millega hallata projektide ja programmidega haldamisega seotud sellist teavet projektitsükli eri etappides 
mis on oluline eespool osutatud tegevuste elluviimiseks, nende tulemuste ja aruandluse nõuetekohaseks kasuta- 
miseks, sealhulgas koondtasandil.  
Assigneeringuga rahastatakse auditeerimistegevust, mis on seotud komisjoni poolt välisabi valdkonnas rakendatud 
programmide ja projektide juhtimisega, sealhulgas auditisüsteemid ja metodoloogiad ning süsteemiauditid, ning liidu 
välisabi reguleerivatel erieeskirjadel põhinevat välisaudiitoritele korraldatavat koolitust.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesolevas artiklis nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude 
selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille 
täitmiseks on komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
21 08 02 Koordineerimine ja teadlikkuse suurendamine arenguvaldkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
10 330 000  13 608 960  10 142 000  10 128 746  10 357 200,—  11 392 492,20  
Märkused  
Eelarve rahastamine tagab komisjonile arengupoliitika kohaste koordineerimismeetmete ettevalmistamiseks, väljatöö- 
tamiseks ja järgimiseks vajalikud toetusvahendid. Poliitika koordineerimine on oluline abi järjepidevuse, vastastikuse 
täiendavuse ning abi ja arengu tõhususe seisukohalt.  
Koordineerimismeetmed on liidu arengupoliitika määramise ja kujundamise jaoks strateegilisel ja programmitöö 
tasandil väga olulised. Liidu arengupoliitika eripära on otseselt sätestatud aluslepingutes (Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklid 208 ja 210). Liidu abi ja liikmesriikide arengukoostöö poliitika peavad üksteist vastastikku täiendama ja 
tugevdama, mis ei ole võimalik ilma koordineerimiseta. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 210 kohaselt 
koordineerib komisjon liikmesriikide ja liidu arengukoostöö poliitikat ja meetmeid.  
Lisaks asjaolule, et koordineerimine on põhitegur, millega komisjon annab liikmesriikide poliitikale lisaväärtuse, on see 
olulisel kohal ka liidu ja rahvusvahelise kogukonna kattuvat tegevust käsitlevas tööplaanis. Assigneeringuga rahastatakse 
mitut laadi meetmeid.  L 51/1418  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  (jätkub)  
21 08 02  (jätkub)  
Meede A: koordineerimine Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil:  
— koordineerimisalase tulemuslikkuse, tõhususe, asjakohasuse, mõju ja tasuvuse uuringud; 
— toetus-, analüüsi- ja koordineerimismeetmed, mis on arengupoliitika, abi ja arengu tõhususe (sealhulgas ühine 
kavandamine ja rakendamine) ning arengu rahastamise valdkonnas prioriteetsed; 
— komisjoni, liikmesriikide ja muude rahvusvaheliste osalejate (Ameerika Ühendriigid, uued rahastajad jne) ekspertide 
kohtumised ja vahetus ning rahvusvahelistel foorumitel (näiteks tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus 
või tegevuskava 2030 rakendamiseks vajalike arengute rahastamise poliitikasuuna foorumid) osalemise ettevalmis- 
tamine ja neil foorumitel osalemine; 
— teadusuuringutealased, teavitus-, konsultatsiooni- ja hindamisteenused, k.a tehniline abi; 
— järelevalve poliitika ja meetmete rakendamise ajal; 
— käimasoleva tegevuse järelevalve kvaliteedi parandamiseks ette nähtud toetusmeetmed ja edasise tegevuse ettev- 
almistamine, k.a suutlikkuse suurendamine; 
— koordineerimisalaste välisalgatuste toetusmeetmed; 
— ühiste seisukohtade, teatiste ja algatuste ettevalmistamine; 
— koordineerimisürituste korraldamine; 
— komisjoni liikmemaksud rahvusvahelistele organisatsioonidele ja võrgustikele; 
— teabe levitamine trükiste avaldamise ja infosüsteemide arendamise kaudu.  
Assigneering on samuti ette nähtud rahastamaks tegevusi arengupoliitika kujundamiseks, toetudes algatuse „Euroopa 
teadusuuringute kasutamine arengupoliitika valdkonnas“ kogemustele. Nende meetmete hulka kuuluvad kõrgetase- 
meliste teadusuuringute ja struktureeritud debati toetamine, et laiendada teadlaste ja poliitikakujundajate koostoimeid, 
eesmärgiga täpsustada Euroopa vaatenurka peamistele arenguprobleemidele ning suurendada liidu mõju rahvus- 
vahelisele arengukavale sõltumatute teadmiste ja asjatundlikkuse alusel.  
Meede B: teadlikkuse suurendamine  
Assigneeringuga rahastatakse toiminguid, mille eesmärk on juhtida tähelepanu liidu ja selle liikmesriikide rahvus- 
vahelisele koostööle ja arengualastele meetmetele ja parandada üldsuse teadlikkust arengualastes küsimustes. Kõik 
käesoleva meetme alusel rahastatavad toimingud peavad sisaldama järgmist kaht komisjoni arvates teineteist vastastikku 
täiendavat komponenti:  28.2.2017  ET L 51/1419 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  (jätkub)  
21 08 02  (jätkub)  
— teavitamine, mille eesmärk on edendada liidu meetmeid rahvusvahelise koostöö ja arenguabi valdkonnas ning 
meetmeid, mis toimuvad koostöös liikmesriikide ja muude rahvusvaheliste institutsioonidega; 
— teadlikkuse suurendamine, mis hõlmab liidu ja partnerriikide avalikku arvamust.  
See tegevus hõlmab peamiselt, kuigi mitte ainult, rahalist toetust arengukoostööga seotud audiovisuaalsetele mater- 
jalidele, veebiväljaannetele, sotsiaalmeedias toimuvale teavitamisele, seminaridele ja muudele üritustele, teabematerjalide 
ja teabesüsteemide väljatöötamisele, võrgustikele liikmesriikides ning arengukoostööga ajakirjanduspreemiatele.  
Need toimingud on suunatud üldsusele ja nende rakendamisel kaasatakse avaliku ja erasektori partnerid ja sidusrühmad 
ning liikmesriigid, komisjoni esindused liikmesriikides ja liidu delegatsioonid partnerriikides.  
Lisaks sellele rahastatakse assigneeringuga prioriteetseid teavitamis- ja kommunikatsioonimeetmeid, mis on suunatud 
liidu kodanikele ja käsitlevad liidu välispoliitikat tervikuna.  
Teavitustegevus hõlmab järgmisi valdkondi ning selles võib käsitleda ka liidu välissuhete muid aspekte, eelkõige seoses 
liidu välispoliitika tulevikuga: 
— meetmed üldsuse välisabisse suhtumise kujundamiseks, võttes aluseks liidu institutsioonide ja liikmesriikide tegevuse 
tulemused Euroopa arenguaastal 2015 ning selle tegevuse analüüsi tulemused; Euroopa Parlamendi, nõukogu ja 
komisjoni ühisdeklaratsiooni Euroopa arenguaasta (2015) kohta ning Agenda 2030 (säästva arengu eesmärgid) 
vastuvõtmise ÜRO poolt septembris 2015. Eesmärgiks on selgitada, et välisabi moodustab nii partnerriikide kui ka 
Euroopa maksumaksjate huvides teostatavast liidu tegevusest lahutamatu osa, ning suurendada teadlikkust asjaolust, 
et liit saavutab liidu kodanike nimel tegutsedes konkreetseid tulemusi vaesusevastases võitluses ja terves maailmas 
kõrgetasemelise säästva arengu edendamisel; 
— oluliste ürituste korraldamine, et tõsta esile liidu juhtivat rolli rahvusvahelises arengus, eelkõige iga-aastased Euroopa 
arengupäevad. Tegemist on olulise sündmusega, mis on saavutanud keskse koha komisjoni välissuhete tegevuskavas. 
Sellest võtavad osa arengu edendajad, otsustajad ja praktikud. Iga-aastased Euroopa arengupäevad on üritus, mille 
raames korraldatakse ajurünnakuid ja töötatakse välja tulevikku suunatud soovitusi oluliste rahvusvaheliste 
tippkohtumiste jaoks. Euroopa arengupäevad rõhutavad liidu rolli maailma suurima arenguabi andjana ning 
rahvusvaheliste arengupoliitika arutelude eestvedajana; 
— külastuste korraldamine ajakirjanikele ja muudele sihtrühmadele.  
Institutsioonidevaheline teaberühm (IGI), mille tööd juhivad ühiselt Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, kehtestab 
liidu informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitikat käsitleva institutsioonidevahelise koostöö ühised juhised. See 
koordineerib nii tsentraliseeritud kui ka detsentraliseeritud Euroopa Liidu teemalisi üldsuse teavitamise toiminguid. Igal 
aastal esitab IGI järgmise aasta prioriteetide kohta oma seisukoha, mis põhineb komisjonilt saadud teabel.  L 51/1420  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 08 — ÜLEILMNE ARENG JA KOOSTÖÖ  (jätkub)  
21 08 02  (jätkub)  
Assigneeringuga hõlmatakse samuti järgmist: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; 
— trüki-, tõlke- ja teadusuuringute kulusid, ekspertide kohtumiste kulusid, teavituskulusid ja teabematerjali ostmise 
kulusid, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega.  
Samuti kaetakse sellega kulud, mis on seotud teabematerjali avaldamise, koostamise, ladustamise, turustamise ja 
levitamisega eelkõige Euroopa Liidu Väljaannete Talituse kaudu, ning muud koordineerimiskulud.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Ülesanded, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 210 alusel vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa 
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 472/2014/EL, 16. aprill 2014, Euroopa arenguaasta (2015) kohta (ELT L 136, 
9.5.2014, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1421 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 09 — TÖÖSTUSRIIKIDE RAHASTAMISVAHENDI PROGRAMMI RAAMES RAKENDATUD MEETMETE LÕPULEVIIMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
21 09  TÖÖSTUSRIIKIDE 
RAHASTAMISVAHENDI 
PROGRAMMI RAAMES 
RAKENDATUD 
MEETMETE LÕPULE- 
VIIMINE  
21 09 51  Varasemate meetmete 
lõpuleviimine (enne 
2014. aastat)  
21 09 51 01  Aasia  4 p.m.  10 468 000  —  9 212 441  0,—  13 517 754,98  129,13  
21 09 51 02  Ladina-Ameerika  4 p.m.  13 042 515  —  10 560 000  0,—  6 827 966,17  52,35  
21 09 51 03  Aafrika  4 p.m.  1 282 693  —  1 279 916  0,—  521 220,10  40,63  
Artikkel 21 09 51 — 
Vahesumma  p.m.  24 793 208  —  21 052 357  0,—  20 866 941,25  84,16  
Peatükk 21 09 — 
Kogusumma  p.m.  24 793 208  —  21 052 357  0,—  20 866 941,25  84,16  
21 09 51 Varasemate meetmete lõpuleviimine (enne 2014. aastat)  
21 09 51 01 Aasia  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  10 468 000  —  9 212 441  0,—  13 517 754,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga 
riikide ja territooriumitega (ELT L 347, 30.12.2011, lk 21).  
21 09 51 02 Ladina-Ameerika  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  13 042 515  —  10 560 000  0,—  6 827 966,17  L 51/1422  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
PEATÜKK 21 09 — TÖÖSTUSRIIKIDE RAHASTAMISVAHENDI PROGRAMMI RAAMES RAKENDATUD MEETMETE LÕPULEVIIMINE  
(jätkub)  
21 09 51  (jätkub)  
21 09 51 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga 
riikide ja territooriumitega (ELT L 347, 30.12.2011, lk 21).  
21 09 51 03 Aafrika  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 282 693  —  1 279 916  0,—  521 220,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga 
riikide ja territooriumitega (ELT L 347, 30.12.2011, lk 21).  28.2.2017  ET L 51/1423 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 21 — RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ARENG
 
JAOTIS 22  
NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED  L 51/1424  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 22 
NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 01  NAABRUSPOLIITIKA JA 
LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  164 498 708  164 498 708  154 964 435  154 964 435  152 366 202,10  152 366 202,10  
22 02  LAIENEMISPROTSESS JA 
-STRATEEGIA  1 803 453 832  1 318 866 271  1 477 417 698  1 065 012 390  1 460 380 750,55  866 056 511,57  
22 04  EUROOPA NAABRUSPO- 
LIITIKA RAHASTAMIS- 
VAHEND  2 540 127 860  2 372 888 530  2 202 795 550  2 345 541 121  2 413 748 297,54  1 627 961 265,36  
Jaotis 22 — Kogusumma  4 508 080 400  3 856 253 509  3 835 177 683  3 565 517 946  4 026 495 250,19  2 646 383 979,03  28.2.2017  ET L 51/1425 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
JAOTIS 22 
NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED  
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
22 01  NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBI- 
RÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
22 01 01  Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste 
poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
22 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — 
Peakorter  5,2 35 346 352  32 849 473  34 291 230,98  97,01  
22 01 01 02  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — 
Liidu delegatsioonid  5,2 22 506 376  20 859 597  19 114 299,63  84,93  
Artikkel 22 01 01 — Vahesumma  57 852 728  53 709 070  53 405 530,61  92,31  
22 01 02  Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste 
poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja 
muud juhtimiskulud  
22 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  5,2 1 728 526  1 879 556  1 597 091,71  92,40  
22 01 02 02  Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  5,2 1 480 435  1 021 470  1 207 242,—  81,55  
22 01 02 11  Muud juhtimiskulud — Peakorter  5,2 1 861 855  2 218 855  2 072 611,64  111,32  
22 01 02 12  Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  5,2 1 073 975  1 034 028  462 840,—  43,10  
Artikkel 22 01 02 — Vahesumma  6 144 791  6 153 909  5 339 785,35  86,90  
22 01 03  Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste 
poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsiooni- 
tehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonetega 
seotud kulud  
22 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete 
ja teenustega seotud kulud  5,2 2 207 145  2 096 489  2 341 420,79  106,08  
22 01 03 02  Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu deleg- 
atsioonid  5,2 5 132 750  4 874 541  4 329 788,45  84,36  
Artikkel 22 01 03 — Vahesumma  7 339 895  6 971 030  6 671 209,24  90,89  L 51/1426  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
22 01 04  Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste 
poliitikavaldkonna meetmete ja programmide 
toetuskulud  
22 01 04 01  Ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) 
toetuskulud  4 42 161 419  39 401 419  38 940 871,16  92,36  
22 01 04 02  Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi 
(ENI) toetuskulud  4 47 795 875  45 359 007  44 307 145,74  92,70  
22 01 04 03  Komisjoni hallatavate usaldusfondide 
toetuskulud  4 p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 22 01 04 — Vahesumma  89 957 294  84 760 426  83 248 016,90  92,54  
22 01 06  Rakendusametid  
22 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusamet — Ühinemiseelse abi rahastamis- 
vahendist makstav toetus  4 789 000  820 000  844 067,—  106,98  
22 01 06 02  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusamet — Toetus Euroopa naabruspo- 
liitika rahastamisvahendist  4 2 415 000  2 550 000  2 857 593,—  118,33  
Artikkel 22 01 06 — Vahesumma  3 204 000  3 370 000  3 701 660,—  115,53  
Peatükk 22 01 — Kogusumma  164 498 708  154 964 435  152 366 202,10  92,62  
22 01 01 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
22 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
35 346 352  32 849 473  34 291 230,98  
22 01 01 02 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
22 506 376  20 859 597  19 114 299,63  28.2.2017  ET L 51/1427 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 02 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
22 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 728 526  1 879 556  1 597 091,71  
22 01 02 02 Koosseisuvälised töötajad — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 480 435  1 021 470  1 207 242,—  
22 01 02 11 Muud juhtimiskulud — Peakorter  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 861 855  2 218 855  2 072 611,64  
22 01 02 12 Muud juhtimiskulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 073 975  1 034 028  462 840,—  
22 01 03 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, 
teenuste ja hoonetega seotud kulud  
22 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 207 145  2 096 489  2 341 420,79  
22 01 03 02 Hooned ja nendega seotud kulud — Liidu delegatsioonid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 132 750  4 874 541  4 329 788,45  L 51/1428  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 04 Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
22 01 04 01 Ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
42 161 419  39 401 419  38 940 871,16  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse halduskulud, mis on otseselt seotud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA), ühinemiseelse 
abi järkjärgulise kaotamise ja TAIEXiga, eelkõige: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avalikke ülesandeid, mille täitmiseks on komisjon sõlminud 
ühekordsed teenuse osutamise lepingud, mis on vastastikku kasulikud komisjonile ja abi saajatele; 
— peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutustest 
palgatud töötajad) seotud kulude ülemmäär on 5 146 149 eurot. Arvestus põhineb esialgsel inimaastaühiku 
maksumusel, millest arvestuste kohaselt 95 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 5 % selle assigneeringuga 
rahastatavate koosseisuväliste töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, infotehnoloogiale ja 
telekommunikatsioonivahenditele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad või 
riikide lähetatud eksperdid), kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu deleg- 
atsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti 
kulud, mis on seotud ühinemisjärgset üleminekut kooskõlastavate komisjoni rühmade koosseisuväliste töötajatega, 
kes jäävad programmide järkjärgulise lõpetamise ajaks uutesse liikmesriikidesse (lepingulised töötajad, tööhõivea- 
sutuste kaudu palgatud töötajad) ja kelle ülesanded on otseselt seotud ühinemiseelsete programmide lõpulevii- 
misega. Mõlemal juhul on hõlmatud ka logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, 
lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega 
liidu delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu sellest assigneeringust; 
— kulud, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse suurendamise, koolituse, saadud 
kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamise, samuti teabe avaldamise ja igasuguse muu haldus- ja 
tehnilise toega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjakohastel teemadel ning selle tulemuste levitamine; 
— teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Assigneeringuga rahastatakse peatüki 22 02 kohaseid halduskulusid.  28.2.2017  ET L 51/1429 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 04  (jätkub)  
22 01 04 02 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
47 795 875  45 359 007  44 307 145,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma avaliku võimu teostamise ülesandeid, mille täitmiseks on 
komisjon sõlminud ühekordseid teenuse osutamise lepinguid, millest on kasu nii komisjonile kui ka abi saajatele; 
— kulud, mis on seotud peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, 
tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad), kes peaksid üle võtma ülesanded, mida varem täitsid likvideeritud 
tehnilise abi bürood; peakorteri koosseisuväliste töötajatega seotud kulud piirduvad 4 846 907 euroga. Arvestus 
põhineb esialgsel inimaastaühiku maksumusel, millest 93 % moodustab asjaomaste töötajate töötasu ja 7 % nende 
töötajatega seotud lisakulud koolitusele, kohtumistele, lähetustele, infotehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahen- 
ditele; 
— kulud, mis on seotud liidu delegatsioonide koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja 
riikide lähetatud eksperdid), kui programmi juhtimine antakse üle kolmandates riikides asuvatele liidu deleg- 
atsioonidele või kui järk-järgult likvideeritavate tehnilise abi büroode ülesanded antakse tagasi komisjonile, samuti 
logistika ja taristuga seotud lisakulud, näiteks koolituse, kohtumiste, lähetuste ja majutuskoha rentimise kulud, mis 
on otseselt seotud niisuguste koosseisuväliste töötajate kuulumisega delegatsioonidesse, kellele makstakse töötasu 
selle punkti assigneeringust; 
— kulud, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, infosüsteemide, teadlikkuse parandamise, koolituse, 
saadud kogemuste ja parimate tavade ettevalmistamise ja vahetamisega, samuti teabe avaldamise ja muu haldus- või 
tehnilise abiga, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega; 
— teadustegevus asjaomastel teemadel ning selle tulemuste levitamine; 
— teavitamis- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest 
prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teatavatesse välisabi- 
projektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate 
assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse 
kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava 
toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Assigneeringuga kaetakse peatüki 21 03 kohased toetuskulud.  L 51/1430  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 04  (jätkub)  
22 01 04 03 Komisjoni hallatavate usaldusfondide toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni halduskulude katmiseks kuni 5 % ulatuses usaldusfondidesse koondatud 
summast aastatel, mil igasse usaldusfondi paigutatud rahalist toetust ja rahalist osalust on hakatud kasutama, nagu 
sätestatud finantsmääruse artikli 187 lõikes 7.  
Kogu tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 4 kantavat usaldusfondide tulu, millest toetatakse tugimeetmete kulude 
rahastamist, võib kasutada finantsmääruse artikli 21 kohaselt selle punkti täiendavate assigneeringute eraldamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 21 lõige 2 ja artikli 187 lõige 7.  
22 01 06 Rakendusametid  
22 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist makstav toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
789 000  820 000  844 067,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevuskulude rahastamiseks, 
mis on seotud „Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste“ poliitikavaldkonda kuuluvate programmide juhtimisega. 
Asutuse volituste hulka kuulub 2007.–2013. aasta programmiperioodi programmide „Noored“, „Tempus“ ja „Erasmus 
Mundus“ selliste lõpetamata meetmete haldamine, kuhu on kaasatud IPA abisaajad. Assigneering on samuti ette nähtud 
katma uue programmi raames programmi „Erasmus+“ teatavate meetmete tegevuskulusid, et edendada kõrghariduse 
rahvusvahelist mõõdet ja muid meetmeid.  
Punktis kajastatud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt selle eelarvejao kulude eelarvestuse selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa. 28.2.2017  ET L 51/1431 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 06  (jätkub)  
22 01 06 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovi- 
suaal- ja kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Aren- 
gufondi assigneeringuid.  
22 01 06 02 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — Toetus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 415 000  2 550 000  2 857 593,—  L 51/1432  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 01 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
22 01 06  (jätkub)  
22 01 06 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti tegevuskulud seoses ameti 
ülesandega edendada programmi „Erasmus+“ raames (rubriik 4) kõrghariduse rahvusvahelise mõõdet (peatükk 22 04). 
Asutuse ülesanne on hallata neid 2007.–2013. aasta programmiperioodi programmide „Noored“, „Tempus“ ja „Erasmus 
Mundus“ lõpetamata meetmeid, kuhu on kaasatud arengukoostöö rahastamisvahendi abisaajad.  
Punktis kajastatud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt selle eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on 
üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud antud jaotise lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabrusin- 
strument (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovi- 
suaal- ja kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Aren- 
gufondi assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/1433 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 02  LAIENEMISPROTSESS JA 
-STRATEEGIA  
22 02 01  Toetus Albaaniale, Bosnia ja 
Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) 
Montenegrole, Serbiale ja 
endisele Jugoslaavia Make- 
doonia vabariigile  
22 02 01 01  Toetus poliitilistele reformidele 
ja sellega seotud õigusaktide 
järkjärgulisele vastavusse 
viimisele liidu õigustikuga  4 276 700 000  131 933 508  190 000 000  54 301 667  305 850 954,10  7 228 101,28  5,48  
22 02 01 02  Toetus majanduslikule, 
sotsiaalsele ja territoriaalsele 
arengule ning sellega seotud 
õigusaktide järkjärgulisele 
vastavusse viimisele liidu 
õigustikuga  4 280 658 000  147 317 400  327 960 000  57 819 000  193 157 043,88  13 804 528,14  9,37  
Artikkel 22 02 01 — 
Vahesumma  557 358 000  279 250 908  517 960 000  112 120 667  499 007 997,98  21 032 629,42  7,53  
22 02 02  Toetus Islandile  
22 02 02 01  Toetus poliitilistele reformidele 
ja sellega seotud õigusaktide 
järkjärgulisele vastavusse 
viimisele liidu õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
22 02 02 02  Toetus majanduslikule, 
sotsiaalsele ja territoriaalsele 
arengule ning sellega seotud 
õigusaktide järkjärgulisele 
vastavusse viimisele liidu 
õigustikuga  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 22 02 02 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
22 02 03  Toetus Türgile  
22 02 03 01  Toetus poliitilistele reformidele 
ja sellega seotud õigusaktide 
järkjärgulisele vastavusse 
viimisele liidu õigustikuga  4 137 200 000  38 547 500  255 300 000  122 258 000  236 600 000,—  83 271 124,—  216,02  
22 02 03 02  Toetus majanduslikule, 
sotsiaalsele ja territoriaalsele 
arengule ning sellega seotud 
õigusaktide järkjärgulisele 
vastavusse viimisele liidu 
õigustikuga  4 751 187 000  375 400 000  340 484 000  166 076 038  378 090 000,—  17 568 000,—  4,68  
Artikkel 22 02 03 — 
Vahesumma  888 387 000  413 947 500  595 784 000  288 334 038  614 690 000,—  100 839 124,—  24,36  
22 02 04  Piirkondlik integratsioon ja 
territoriaalne koostöö ning 
toetus riikide rühmadele 
(horisontaalprogrammid)  L 51/1434  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 02 04  (jätkub)  
22 02 04 01  Mitut riiki hõlmavad 
programmid, piirkondlik inte- 
gratsioon ja territoriaalne 
koostöö  4 320 292 285  224 547 358  326 700 614  130 967 662  311 039 725,—  72 492 626,19  32,28  
22 02 04 02  Erasmus+ — Ühinemiseelse 
abi rahastamisvahendi (IPA) 
toetus  4 33 061 715  33 087 700  32 035 349  27 877 772  32 039 116,—  23 044 239,80  69,65  
22 02 04 03  Rahaline toetus Kagu-Euroopa 
energiaühendusele  4 4 354 832  4 354 832  4 937 735  4 937 735  3 339 786,03  3 339 786,03  76,69  
Artikkel 22 02 04 — 
Vahesumma  357 708 832  261 989 890  363 673 698  163 783 169  346 418 627,03  98 876 652,02  37,74  
22 02 51  Varasema (2014. aasta eelse) 
ühinemiseelse abi lõpule- 
viimine  4 p.m.  363 275 973  p.m.  499 872 531  264 125,54  644 477 078,75  177,41  
22 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
22 02 77 01  Katseprojekt — Kultuuri- 
pärandi säilitamine ja taas- 
tamine konfliktipiirkondades  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  86 803,98  
22 02 77 02  Ettevalmistav meede — 
Konfliktipiirkondades kultuuri- 
pärandi säilitamine ja taas- 
tamine  4 p.m.  402 000  p.m.  901 985  0,—  744 223,40  185,13  
Artikkel 22 02 77 — 
Vahesumma  p.m.  402 000  p.m.  901 985  0,—  831 027,38  206,72  
Peatükk 22 02 — 
Kogusumma  1 803 453 832  1 318 866 271  1 477 417 698  1 065 012 390  1 460 380 750,55  866 056 511,57  65,67  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244(1999) ja Rahvusvahelise 
Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  
22 02 01 Toetus Albaaniale, Bosnia ja Hertsegoviinale, Kosovole, (  1 ) Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia 
Makedoonia vabariigile  
22 02 01 01 Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustik uga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
276 700 000  131 933 508  190 000 000  54 301 667  305 850 954,10  7 228 101,28  
( 1 ) Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioo niga 1244(1999) ja 
Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.  28.2.2017  ET L 51/1435 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 01  (jätkub)  
22 02 01 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks Lääne-Balkani riikides ühinemiseelse abi 
rahastamisvahendi (IPA II) raames: 
— toetus poliitilistele reformidele; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajariikide suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusega kaasnevad kohustused poliitiliste reformide valdkonnas, toetades järkjärgulist vastavusse viimist liidu 
õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
22 02 01 02 Toetus majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele va stavusse 
viimisele liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
280 658 000  147 317 400  327 960 000  57 819 000  193 157 043,88  13 804 528,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi IPA II raames Lääne-Balkani riikides järgmiste 
konkreetsete eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavuta- 
miseks;  L 51/1436  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 01  (jätkub)  
22 02 01 02  (jätkub)  
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades järkjärgulist 
vastavusse viimist liidu õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sh liidu struktuurifondide, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
22 02 02 Toetus Islandile  
22 02 02 01 Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustik uga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Islandil järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 
(IPA II) raames: 
— toetus poliitilistele reformidele; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused poliitiliste reformide valdkonnas, toetades järkjärgulist vastavusse viimist liidu 
õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  28.2.2017  ET L 51/1437 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 02  (jätkub)  
22 02 02 01  (jätkub)  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  
22 02 02 02 Toetus majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele va stavusse 
viimisele liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames Islandil järgmiste konkreetsete 
eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavuta- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades järkjärgulist 
vastavusse viimist liidu õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sh liidu struktuurifondide, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  L 51/1438  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 02  (jätkub)  
22 02 02 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
22 02 03 Toetus Türgile  
22 02 03 01 Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustik uga 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
137 200 000  38 547 500  255 300 000  122 258 000  236 600 000,—  83 271 124,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames Türgis järgmiste konkreetsete 
eesmärkide täitmiseks: 
— toetus poliitilistele reformidele; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused poliitiliste reformide valdkonnas, toetades järkjärgulist vastavusse viimist liidu 
õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid a ja c.  28.2.2017  ET L 51/1439 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 03  (jätkub)  
22 02 03 02 Toetus majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele va stavusse 
viimisele liidu õigustikuga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
751 187 000  375 400 000  340 484 000  166 076 038  378 090 000,—  17 568 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames Türgis järgmiste konkreetsete 
eesmärkide täitmiseks: 
— majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavuta- 
miseks; 
— määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajate suutlikkuse suurendamine kõigil tasanditel, et täita liidu 
liikmesusest tulenevad kohustused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu valdkonnas, toetades järkjärgulist 
vastavusse viimist liidu õigustikuga, selle vastuvõtmist, rakendamist ja jõustamist, sh liidu struktuurifondide, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldamise ettevalmistamist.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punktid b ja c.  
22 02 04 Piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö ning toetus riikide rühmadele (horisontaalprogrammid)  
22 02 04 01 Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
320 292 285  224 547 358  326 700 614  130 967 662  311 039 725,—  72 492 626,19  L 51/1440  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 04  (jätkub)  
22 02 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames määruse (EL) nr 231/2014 I lisas 
loetletud abisaajariike, liikmesriike ja vajaduse korral määruse (EL) nr 232/2014 reguleerimisalasse kuuluvaid 
kolmandaid riike hõlmava piirkondliku integratsiooni ja territoriaalse koostöö konkreetse eesmärgi täitmiseks.  
Assigneering on ette nähtud toetust saavates riikides ühinemiseelsete piirkondlike ja mitut riiki hõlmavate programmide 
rahastamise katteks.  
Assigneering on ette nähtud ka toetust saavatele riikidele antava tehnilise abi kulude katmiseks õigusaktide ühtlustamise 
valdkonnas kogu liidu õigustiku ulatuses, abistades asjaomaseid asutusi õigustiku rakendamisel ja jõustamisel ning 
sealhulgas toetades valitsusväliseid organisatsioone nende eesmärkide täitmisel ja jälgides nende saavutuste määra.  
Tulu, mis on saadud liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslike asutuste, üksuste ja 
füüsiliste isikute rahalisest osalusest teatavates välisabiprojektides ja programmides, mida rahastab liit ja haldab 
komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Selline tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 
kohane rahaline osalus moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Ilma et see 
piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Assigneeringuga kaetakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 236/2014 
(milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused) (ELT L 77, 
15.3.2014, lk 95) artikliga 3 kulud, mis on otseselt vajalikud IPA II rakendamiseks seoses ettevalmistamise, 
järelmeetmete võtmise, järelevalve, auditi ja hindamisega, samuti teavitus- ja teabevahetusmeetmete, sealhulgas 
kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamise ja liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkt d.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 02 04 02 Erasmus+ — Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) toetus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 061 715  33 087 700  32 035 349  27 877 772  32 039 116,—  23 044 239,80  28.2.2017  ET L 51/1441 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 04  (jätkub)  
22 02 04 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse sellest välisest rahastamisvahendist antav tehniline ja finantsabi eesmärgiga edendada 
programmi „Erasmus+“ rakendamisel kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet.  
Punktis kajastatud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt selle eelarvejao kulude eelarvestuse selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11), eriti selle artikli 15 lõige 3.  
22 02 04 03 Rahaline toetus Kagu-Euroopa energiaühendusele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 354 832  4 354 832  4 937 735  4 937 735  3 339 786,03  3 339 786,03  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu osamaksuks energiaühenduse eelarvesse. Eelarve sisaldab haldus- ja tegevuskulusid.  L 51/1442  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 04  (jätkub)  
22 02 04 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).  
22 02 51 Varasema (2014. aasta eelse) ühinemiseelse abi lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  363 275 973  p.m.  499 872 531  264 125,54  644 477 078,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud enne 2014. aastat võetud kohustuste täitmise katteks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Ülesanded, mis tulenevad volitustest, mis on komisjonile antud 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti artikliga 34 ja 
25. aprilli 2005. aasta ühinemisakti III jaotise artikliga 31 (ühinemislepingu osa, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja 
Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga).  
Ülesanded, mis tulenevad volitustest, mis on komisjonile antud Horvaatia ühinemisakti artikliga 30.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3906/89, 18. detsember 1989, Ungari Vabariigile ja Poola Rahvavabariigile antava 
majandusabi kohta (EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1488/96, 23. juuli 1996, Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja 
sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 555/2000, 13. märts 2000, ühinemiseelse strateegia raames Küprose Vabariigi ja Malta 
Vabariigi suhtes võetavate meetmete rakendamise kohta (EÜT L 68, 16.3.2000, lk 3).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 764/2000, 10. aprill 2000, EÜ-Türgi tolliliidu tugevdamise meetmete rakendamise kohta 
(EÜT L 94, 14.4.2000, lk 6).  28.2.2017  ET L 51/1443 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2666/2000, 5. detsember 2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, 
Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist ja millega tühistatakse määrus (EÜ) 
nr 1628/96 ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89 ja (EMÜ) nr 1360/90 ning otsuseid 97/256/EÜ ja 1999/311/ 
EÜ (EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2500/2001, 17. detsember 2001, milles käsitletakse ühinemiseelset finantsabi Türgile ning 
millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3906/89, määrust (EÜ) nr 1267/1999, määrust (EÜ) nr 1268/1999 ja määrust 
(EÜ) nr 555/2000 (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/500/EÜ, 29. mai 2006, energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt 
(ELT L 198, 20.7.2006, lk 15).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 82).  
22 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
22 02 77 01 Katseprojekt — Kultuuripärandi säilitamine ja taastamine konf liktipiirkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  86 803,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojekti raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni tegemata maksete 
katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 02 77 02 Ettevalmistav meede — Konf liktipiirkondades kultuuripärandi säilitamine ja taastamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  402 000  p.m.  901 985  0,—  744 223,40  L 51/1444  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 02 — LAIENEMISPROTSESS JA -STRATEEGIA  (jätkub)  
22 02 77  (jätkub)  
22 02 77 02  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1445 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 04  EUROOPA NAABRUSPO- 
LIITIKA RAHASTAMIS- 
VAHEND  
22 04 01  Koostöö toetamine 
Vahemere piirkonna 
riikidega  
22 04 01 01  Vahemere piirkonna riigid 
— Inimõigused, hea 
valitsemistava ja liikuvus  4 173 000 000  68 000 000  144 000 000  63 310 000  51 000 000,—  8 261 311,50  12,15  
22 04 01 02  Vahemere piirkonna riigid 
— Vaesuse vähendamine ja 
säästev areng  4 613 835 212  333 300 000  640 900 000  289 000 000  656 800 000,—  139 862 888,72  41,96  
22 04 01 03  Vahemere piirkonna riigid 
— Usaldusväärsuse suuren- 
damine, julgeolek ning 
konfliktide ärahoidmine või 
nende lahendamine  4 332 480 439  134 805 000  131 000 000  268 000 000  447 000 000,—  4 470 658,49  3,32  
22 04 01 04  Rahuprotsessi toetamine 
ning rahaline abi Palestiinale 
ja ÜRO Palestiina Põgenike 
Abi- ja Tööorganisatsioonile  4 310 100 000  307 661 000  290 100 000  310 000 000  325 302 777,06  285 818 365,86  92,90  
Artikkel 22 04 01 — 
Vahesumma  1 429 415 651  843 766 000  1 206 000 000  930 310 000  1 480 102 777,06  438 413 224,57  51,96  
22 04 02  Koostöö toetamine idapart- 
nerluse riikidega  
22 04 02 01  Idapartnerluse riigid — 
Inimõigused, hea valitsem- 
istava ja liikuvus  4 214 000 000  97 000 000  194 700 000  82 830 000  173 128 000,—  12 958 446,67  13,36  
22 04 02 02  Idapartnerlus — Vaesuse 
vähendamine ja säästev 
areng  4 322 125 583  172 135 000  325 100 000  127 000 000  320 572 000,—  14 706 755,28  8,54  
22 04 02 03  Idapartnerlus — Usaldus- 
väärsuse suurendamine, 
julgeolek ning konfliktide 
ärahoidmine või nende 
lahendamine  4 8 000 000  5 000 000  9 300 000  4 000 000  12 000 000,—  8 000 000,—  160,00  
Artikkel 22 04 02 — 
Vahesumma  544 125 583  274 135 000  529 100 000  213 830 000  505 700 000,—  35 665 201,95  13,01  L 51/1446  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 04 03  Tõhusa piiriülese koostöö 
tagamine ja toetus muudele 
mitut riiki hõlmavatele 
koostöömeetmetele  
22 04 03 01  Piiriülene koostöö — 
Rahaline toetus rubriigist 4  4 86 119 807  35 000 000  83 485 550  21 780 000  81 426 771,—  642 500,—  1,84  
22 04 03 02  Piiriülene koostöö — 
Rahaline toetus alamru- 
briigist 1b („Regionaalpo- 
liitika“)  1,2 150 691 819  35 000 000  65 600 000  24 000 000  37 048 908,—  0,—  0  
22 04 03 03  Toetus muudele mitut riiki 
hõlmavatele koostöömeet- 
metele naabruskonnas — 
Katusprogramm  4 196 500 000  100 000 000  193 500 000  85 000 000  180 655 494,26  42 112 190,32  42,11  
22 04 03 04  Muud mitut riiki hõlmavad 
koostöömeetmed naabrus- 
konnas — Toetusmeetmed  4 30 110 000  8 000 000  29 700 000  4 000 000  35 150 505,74  5 534 524,22  69,18  
Artikkel 22 04 03 — 
Vahesumma  463 421 626  178 000 000  372 285 550  134 780 000  334 281 679,—  48 289 214,54  27,13  
22 04 20  Erasmus+ — Toetus 
Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahendist  4 102 415 000  96 647 388  95 410 000  75 481 736  93 346 424,—  55 621 054,10  57,55  
22 04 51  Euroopa naabruspoliitika 
ja suhteid Venemaaga 
käsitleva valdkonna 
meetmete (enne 2014. 
aastat) lõpuleviimine  4 p.m.  950 000 000  —  950 000 000  317 417,48  1 001 199 472,20  105,39  
22 04 52  Piiriülene koostöö — 
Rahaline toetus alamru- 
briigist 1b („Regionaalpo- 
liitika“)  1,2 p.m.  29 288 091  —  40 000 000  0,—  48 773 098,—  166,53  
22 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
22 04 77 03  Ettevalmistav meede — 
Euroopa – Vahemere 
piirkonna uus strateegia 
noorte tööhõive edenda- 
miseks  4 p.m.  335 789  p.m.  590 619  0,—  0,—  0  
22 04 77 04  Katseprojekt — Euroopa 
naabruspoliitika rahas- 
tamine — Töötajate ettev- 
almistamine ELi naabruspo- 
liitikaga seonduvaks tööks  4 p.m.  p.m.  p.m.  56 523  0,—  0,—  
22 04 77 05  Ettevalmistav meede — 
Varade tagastamine araabia 
kevade riikidele  4 p.m.  341 262  p.m.  492 243  0,—  0,—  0  28.2.2017  ET L 51/1447 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 04 77  (jätkub)  
22 04 77 06  Katseprojekt — Euroopa 
naabreid puudutava tead- 
mistel põhineva Euroopa 
ajakirjanduse arendamine 
Euroopa Kolledži Natolini 
ülikoolilinnaku pakutavate 
haridusmeetmete kaudu  4 750 000  375 000  
Artikkel 22 04 77 — 
Vahesumma  750 000  1 052 051  p.m.  1 139 385  0,—  0,—  0  
Peatükk 22 04 — 
Kogusumma  2 540 127 860  2 372 888 530  2 202 795 550  2 345 541 121  2 413 748 297,54  1 627 961 265,36  68,61  
22 04 01 Koostöö toetamine Vahemere piirkonna riikidega  
22 04 01 01 Vahemere piirkonna riigid — Inimõigused, hea valitsemistava ja liikuvus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
173 000 000  68 000 000  144 000 000  63 310 000  51 000 000,—  8 261 311,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— inimõigused ja põhivabadused, 
— õigusriik, 
— võrdsuse põhimõtted, 
— tõelise ja jätkusuutliku demokraatia rajamine, 
— hea valitsemistava, 
— sotsiaalpartnereid hõlmava jõudsalt edeneva kodanikuühiskonna arendamine, 
— tingimuste loomine hästihallatavaks inimeste liikumiseks, 
— inimestevaheliste kontaktide edendamine.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  L 51/1448  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 01  (jätkub)  
22 04 01 01  (jätkub)  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kirjendatavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava 
toetuslepingus, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla 
suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ja lisaks sellele võib teha sissemakseid liidu usaldusfondidesse.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 01 02 Vahemere piirkonna riigid — Vaesuse vähendamine ja säästev areng  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
613 835 212  333 300 000  640 900 000  289 000 000  656 800 000,—  139 862 888,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— järkjärgulise õigustepõhise integratsiooni poole püüdlemine liidu siseturul ning tõhusa sektoripõhise ja mitut 
sektorit hõlmava koostöö arendamine, sealhulgas: 
— õigusaktide ühtlustamine liidu ja muude rahvusvaheliste asjakohaste normidega ja nendele lähendamine, 
— institutsioonide väljaarendamine, 
— investeeringud; 
— kõiki aspekte hõlmav säästlik ja kaasav areng; 
— vaesuse vähendamine, sealhulgas erasektori arendamine; 
— sisemise majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine; 
— maaelu areng;  28.2.2017  ET L 51/1449 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 01  (jätkub)  
22 04 01 02  (jätkub)  
— kliimameetmed; 
— katastroofidele vastupanemise võime.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 01 03 Vahemere piirkonna riigid — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konf liktide ärahoidmine või nende 
lahendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
332 480 439  134 805 000  131 000 000  268 000 000  447 000 000,—  4 470 658,49  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki hõlmavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— usaldusväärsuse ja rahu suurendamine, sh laste hulgas, 
— julgeolek ning konf liktide ärahoidmine või nende lahendamine, 
— pagulastele ja põgenike, sh laste toetamine.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav 
summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi 
olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  L 51/1450  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 01  (jätkub)  
22 04 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 01 04 Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
310 100 000  307 661 000  290 100 000  310 000 000  325 302 777,06  285 818 365,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga sellise tegevuse katmiseks, mis toetab Palestiina rahvast ja 
okupeeritud Palestiina territooriume Läänekaldal ja Gaza sektoris.  
Tegevus on peamiselt nähtud ette järgmiseks: 
— riigi loomise ja institutsioonide arendamise toetamiseks; 
— sotsiaalse ja majandusliku arengu toetamiseks; 
— halvenevate majanduslike, rahanduslike ja humanitaartingimuste mõju vähendamiseks Palestiina elanikkonnale 
vajalike teenuste ja muu toetuse pakkumise kaudu; 
— Gaza sektori ülesehitamise toetamiseks; 
— ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni (UNRWA) tegevuse, eelkõige selle tervishoiu-, haridus- ja 
sotsiaalteenuste programmide rahastamisele kaasaaitamiseks; 
— Iisraeli ja tema naabrite vahel rahuprotsessi raames tehtava piirkondliku koostöö, eelkõige institutsioonide osas ning 
majandus-, vee-, keskkonna- ja energeetikaküsimustes tehtava koostöö edendamise ettevalmistustegevusega seotud 
kulude katmiseks; 
— rahuprotsessi jaoks soodsa avaliku arvamuse loomiseks kavandatud tegevuse rahastamiseks; 
— nii araabia- kui ka heebreakeelse teabe rahastamiseks, Iisraeli-Palestiina koostöö alase teabe levitamiseks; 
— inimõiguste ja põhivabaduste austamise edendamiseks, vähemuste õiguste parema austamise edendamiseks, võit- 
luseks antisemitismi vastu ning soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamiseks;  28.2.2017  ET L 51/1451 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 01  (jätkub)  
22 04 01 04  (jätkub)  
— kodanikuühiskonna arengu edendamiseks, muu hulgas sotsiaalse kaasatuse süvendamiseks.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 02 Koostöö toetamine idapartnerluse riikidega  
22 04 02 01 Idapartnerluse riigid — Inimõigused, hea valitsemistava ja liikuvus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
214 000 000  97 000 000  194 700 000  82 830 000  173 128 000,—  12 958 446,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— inimõigused ja põhivabadused, 
— õigusriik, 
— võrdsuse põhimõtted, 
— tõelise ja jätkusuutliku demokraatia rajamine, 
— hea valitsemistava, 
— sotsiaalpartnereid hõlmava jõudsalt edeneva kodanikuühiskonna arendamine,  L 51/1452  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 02  (jätkub)  
22 04 02 01  (jätkub)  
— tingimuste loomine hästihallatavaks inimeste liikumiseks, 
— inimestevaheliste kontaktide edendamine.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 02 02 Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
322 125 583  172 135 000  325 100 000  127 000 000  320 572 000,—  14 706 755,28  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— järkjärgulise õigustepõhise integratsiooni poole püüdlemine Euroopa Liidu siseturul ning tõhusa sektoripõhise ja 
mitut sektorit hõlmava koostöö arendamine, sealhulgas: 
— õigusaktide ühtlustamine liidu ja muude rahvusvaheliste asjakohaste normidega ja nendele lähendamine, 
— institutsioonide väljaarendamine, 
— investeeringud; 
— kõiki aspekte hõlmav säästlik ja kaasav areng; 
— vaesuse vähendamine, sealhulgas erasektori arendamine;  28.2.2017  ET L 51/1453 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 02  (jätkub)  
22 04 02 02  (jätkub)  
— sisemise majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine; 
— maaelu areng; 
— kliimameetmed; 
— katastroofidele vastupanemise võime.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav 
summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi 
olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 02 03 Idapartnerlus — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konf liktide ärahoidmine või nende lahendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
8 000 000  5 000 000  9 300 000  4 000 000  12 000 000,—  8 000 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige kahepoolsete ja mitut riiki ühendavate koostöömeetmete rahastamiseks, millega 
edendatakse tulemusi muu hulgas järgmistes valdkondades: 
— kindlustunde ja rahu loomine, 
— julgeolek ning konf liktide ärahoidmine või nende lahendamine, 
— pagulaste ja ümberasustatud isikute, sh laste toetamine.  
Piisavad assigneeringud tuleks ette näha kodanikuühiskonna organisatsioonidele.  L 51/1454  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 02  (jätkub)  
22 04 02 03  (jätkub)  
Osa assigneeringust kasutatakse meetmeteks, mis keskenduvad idapartnerluse riikide paljude külmutatud konf liktide 
lahendamisele ning nendele konf liktidele poliitiliste lahenduste otsimisele.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Võetavaid meetmeid tuleks ellu viia nii, et Euroopa Liit kui doonor ja rahastaja oleks kajastatud võimalikult nähtavalt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 03 Tõhusa piiriülese koostöö tagamine ja toetus muudele mitut riiki hõlmavatele koostöömeetmetele  
22 04 03 01 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus rubriigist 4  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
86 119 807  35 000 000  83 485 550  21 780 000  81 426 771,—  642 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud piiriülese koostöö programmide rahastamiseks ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt 
partnerriikide ja/või Venemaa Föderatsiooni vahelistel liidu välispiiridel, et edendada naabruses asuvate piirialade 
integreeritud ja säästvat piirkondlikku arengut ning koostööd ja harmoonilist territoriaalset integratsiooni liidu piires 
ja naabruses asuvate riikidega.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  28.2.2017  ET L 51/1455 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 03  (jätkub)  
22 04 03 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 897/2014, 18. august 2014, millega kehtestatakse erisätted Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL) nr 232/2014 (millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) alusel rahastatavate 
piiriülese koostöö programmide rakendamiseks (ELT L 244, 19.8.2014, lk 12).  
22 04 03 02 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus alamrubriigist 1b („Regionaalpoliitika“)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
150 691 819  35 000 000  65 600 000  24 000 000  37 048 908,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud programmitöö perioodi 2014–2020 Euroopa 
territoriaalse koostöö eesmärkide raames ERDFi toetusega piirülestele koostööprogrammidele ja Euroopa naabruspo- 
liitika rahastamisvahendi raames merepiirkondlikele koostööprogrammidele.  
Assigneering on eelkõige ette nähtud piiriülese koostöö programmide rahastamiseks partnerriikide ja liikmesriikide 
vahelistel liidu välispiiridel, et edendada naabruses asuvate piirialade, sh Läänemere ja Musta mere integreeritud ja 
säästvat piirkondlikku arengut ja harmoonilist territoriaalset integratsiooni liidu piires ja naabruses asuvate riikidega.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused, ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 187 lõike 7 kohaldamist, määratakse haldustoetuskulude eelarvereale kantav 
summa iga programmi puhul kindlaks üleandmislepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi 
olla üle 4 % asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad 
Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 259).  L 51/1456  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 03  (jätkub)  
22 04 03 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllu- 
majandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 03 03 Toetus muudele mitut riiki hõlmavatele koostöömeetmetele naabruskonnas — Katusprogramm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
196 500 000  100 000 000  193 500 000  85 000 000  180 655 494,26  42 112 190,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud peamiselt mitut riiki hõlmavate katusprogrammide rahastamiseks, mis täiendavad riigi 
rahaeraldisi. Mitut riiki hõlmavate katusprogrammide eesmärk – nagu sätestatakse määruses (EL) nr 232/2014 – on 
hõlbustada stiimulipõhise lähenemisviisi rakendamist.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 03 04 Muud mitut riiki hõlmavad koostöömeetmed naabruskonnas — Toetusmeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
30 110 000  8 000 000  29 700 000  4 000 000  35 150 505,74  5 534 524,22  28.2.2017  ET L 51/1457 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 03  (jätkub)  
22 04 03 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ka meetmete jaoks, mille eesmärk on: 
— üldine toetus liidu toimimisele Vahemere piirkonnas, 
— üldine toetus idapartnerluse algatuse toimimisele, 
— üldine toetus muudele piirkondliku koostöö raamistikele, nagu põhjamõõde ja Musta mere sünergia.  
Assigneering on ette nähtud ka liidu abi suutlikkuse ja rakendamise taseme tõstmiseks ning meetmeteks, mis on 
suunatud avalikkuse ning võimalike toetusesaajate teavitamiseks ja nähtavuse parandamiseks.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
asutused ning üksused ja füüsilised isikud teevad teatavatesse välisabiprojektidesse või -programmidesse, mida rahastab 
liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse 
artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. 
Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures 
keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 4 % vastava kava toetusest igas peatükis, ilma et see piiraks finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 20 Erasmus+ — Toetus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
102 415 000  96 647 388  95 410 000  75 481 736  93 346 424,—  55 621 054,10  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse sellest välisest rahastamisvahendist antav tehniline ja finantsabi eesmärgiga edendada 
programmi „Erasmus+“ rakendamisel kõrghariduse rahvusvahelist mõõdet.  L 51/1458  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 20  (jätkub)  
Artiklis kajastatud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artikli 6 3 0 alla ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt selle eelarvejao kulude eelarvestuse selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu 
osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu 
haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/ 
EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
22 04 51 Euroopa naabruspoliitika ja suhteid Venemaaga käsitleva valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  950 000 000  —  950 000 000  317 417,48  1 001 199 472,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Assigneeringuga kaetakse finantsprotokollide allakirjutamine Vahemere piirkonna riikidega, hõlmates muu hulgas 
toetust Euroopa Investeerimispanga raames tegutsevale Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimisrahastule, ning 
sellega kaetakse Vahemere lõunapiirkonna riikidega sõlmitud kolmandates ja neljandates finantsprotokollides sätestatud 
ning väljastpoolt Euroopa Investeerimispanka tuleva finantsabi andmisega seotud kulud. Kolmandad finantsprotokollid 
hõlmavad ajavahemikku 1. novembrist 1986 kuni 31. oktoobrini 1991 ja neljandad finantsprotokollid ajavahemikku 
1. novembrist 1991 kuni 31. oktoobrini 1996.  28.2.2017  ET L 51/1459 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 51  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringule tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu, mis on saadud osamaksudest, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas nende mõlema avalik-õiguslikud 
ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjaomase alusakti kohaselt teatavatesse välisabi- 
projektidesse või programmidesse, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate 
assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased osamaksud moodustavad finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantav summa määratakse iga 
programmi puhul kindlaks toetuslepinguga, kusjuures keskmine toetuse suurus iga peatüki puhul ei tohi olla üle 4 % 
asjaomase programmi toetuste summast.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2210/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku 
Rahvavabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 263, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2211/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise 
koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 264, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2212/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahelise 
koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 265, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2213/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi 
vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 266, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2214/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise 
koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 267, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2215/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Jordaania Hašimiidi 
Kuningriigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 268, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2216/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi 
vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 269, 27.9.1978, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3177/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3178/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 8).  L 51/1460  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3179/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 15).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3180/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 22).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3181/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 29).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3182/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 36).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta 
Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).  
Nõukogu otsus 88/30/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 1).  
Nõukogu otsus 88/31/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 9).  
Nõukogu otsus 88/32/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 17).  
Nõukogu otsus 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).  
Nõukogu otsus 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).  
Nõukogu otsus 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).  
Nõukogu otsus 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).  
Nõukogu otsus 92/206/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).  28.2.2017  ET L 51/1461 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).  
Nõukogu otsus 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1762/92, 29. juuni 1992, ühenduse ja Vahemere piirkonna kolmandate riikide vahel 
sõlmitud finants- ja tehnilise koostöö protokollide rakendamise kohta (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 1).  
Nõukogu otsus 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1734/94, 11. juuli 1994, finants- ja tehnilise koostöö kohta Läänekalda ja Gaza sektoriga 
(EÜT L 182, 16.7.1994, lk 4).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 213/96, 29. jaanuar 1996, Ladina-Ameerika, Aasia, Vahemere piirkonna ja Lõuna-Aafrika 
riikidele mõeldud Euroopa Ühenduse investeeringupartnerite rahastamisvahendi rakendamise kohta (EÜT L 28, 
6.2.1996, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted 
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
22 04 52 Piiriülene koostöö — Rahaline toetus alamrubriigist 1b („Regionaalpoliitika“)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  29 288 091  —  40 000 000  0,—  48 773 098,—  
Märkused  
Assigneering on mõeldud 2007.–2013. aasta Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse 
rahastamisvahendi raames piiriülesele koostööle antud täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  L 51/1462  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 52  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted 
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).  
22 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
22 04 77 03 Ettevalmistav meede — Euroopa – Vahemere piirkonna uus strateegia noorte tööhõive edendamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  335 789  p.m.  590 619  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 04 77 04 Katseprojekt — Euroopa naabruspoliitika rahastamine — Töötajate ettevalmistamine ELi naabruspoliitikaga seonduvaks 
tööks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  56 523  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  28.2.2017  ET L 51/1463 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 77  (jätkub)  
22 04 77 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 04 77 05 Ettevalmistav meede — Varade tagastamine araabia kevade riikidele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  341 262  p.m.  492 243  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
22 04 77 06 Katseprojekt — Euroopa naabreid puudutava teadmistel põhineva Euroopa ajakirjanduse arendamine Euroopa Kolledži 
Natolini ülikoolilinnaku pakutavate haridusmeetmete kaudu  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
750 000  375 000  
Märkused  
Liidu ja Euroopa naabruspoliitika (ENP) riikide ajakirjanikel on suur liidu ja tema naabrite suhteid käsitlevate faktiliste 
teadmiste nappus, mis suurendab ohtu, et ajakirjanikud, kes töötavad Euroopa naaberriikide küsimustega või nendes 
riikides, edastavad mitteusaldusväärset ja asjakohatut sisu. Sageli kasutatakse edastamisvahendeid, mis töötati välja 
rohkem kui saja aasta eest, kuid ei vasta tänapäeva nõudmistele. Asjaomaste ajakirjanike suutlikkuse parandamine on 
veelgi kiireloomulisem seetõttu, et Euroopa Liidu naabruskonnas tekib järjest sagedamini keerulisi olukordi.  
Seepärast vajavad liidu ja ENP riikide avalikkus ja otsuste tegijad teadmistepõhist, usaldusväärset ja arusaadavat liidu 
naaberriikide ja -piirkondade kajastamist. Halva kvaliteediga ajakirjandus võib takistada naabruspoliitika edukust, samal 
ajal kui teadmistel põhinev ja sidus ajakirjandus võib aidata selle mõju ja positiivset nähtavust suurendada.  L 51/1464  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
PEATÜKK 22 04 — EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA RAHASTAMISVAHEND  (jätkub)  
22 04 77  (jätkub)  
22 04 77 06  (jätkub)  
Katseprojekt hõlmab teadmiste suurendamise programmi Euroopa Kolledži Natolini ülikoolilinnakus liidu ja ENP riikide 
ajakirjanikele, kes töötavad Euroopa Liidu naaberriikides, sh õppetööd klassis, külastusi ENP riikidesse ja kohapealset 
koolitust. Klassis toimuva õppetöö osana töötatakse katseprojektis välja ja viiakse ellu akadeemiline moodulõppe 
programm liidu ja ENP riikide ajakirjanikele, pöörates eritähelepanu oma karjääri alguses ja keskel olevatele meedia- 
valdkonna töötajatele. See hõlmab mitut lühikest (kaks kuni kolm päeva kestvat) ja intensiivset akadeemilist õppe- 
perioodi klassis (selle kohta antakse ka vastav tõend või diplom), mille käigus varustatakse osalejad digitaalsete 
vahendite ja kommunikatsioonikanalitega kontakti hoidmiseks tundidevahelisel ajal. Programm hõlmab ka kohapealseid 
õppekülastusi ENP riikides ja kohapealset koolitust, et tagada ulatuslik ja praktiline oskuste arendamine ja suhtlus 
peamiste ühiskonnas osalejatega kohapeal. See metoodika tagab, et meediakanalid võimaldavad kutsealaselt aktiivsetel 
ajakirjanikel selles hariduslikus moodulprogrammis osaleda (nende juhtkond saab ajakirjanike projekti käigus omanda- 
tavatest teadmistest kasu). Lisaks loob ja tugevdab selline korraldus ELi ja ENP lõuna- ja idamõõtme riikide sektoriaalsele 
ja koostööpoliitikale sügavuti spetsialiseerunud ajakirjanike kutsealaseid võrgustikke, luues nii teabeallikate ühiseid 
võrgustikke ja suurendades liidus ja ENP riikides kättesaadava usaldusväärse teabe mahtu. Katseprojekti käigus tagatakse 
osalevate ajakirjanike (liidu ja ENP riikide vaheline) geograafiline tasakaal. Sellest geograafiliselt tasakaalustatud rühmast 
antakse kolmele parimale osalejale, kes on vastavalt liidust ning ENP lõuna- ja idamõõtme riikidest, objektiivsete testi- ja 
eksamitulemuste alusel üheaastane stipendium Natolini ülikoolilinnaku edasijõudnute magistriõppes osalemiseks, et 
spetsialiseeruda Euroopa naabruspoliitikaga seotud küsimustele.  
Sellist akadeemilist õpet võib anda ainult tunnustatud kõrgharidusasutus, mis juba spetsialiseerub ENP ja liidu laiema 
naabruskonna küsimustele, ehk asutus, mis juba kujutab endast edukat lüli liidu ja tema naaberriikide vahel – Euroopa 
Kolledži Natolini ülikoolilinnak. Seetõttu viib selle katseprojekti ellu Euroopa Kolledži Natolini ülikoolilinnak, mis on 
spetsialiseerunud nii liidu uuringutele kui ka ENP küsimustele ning on tänu sellele spetsialiseerumisele ja oma asukohale 
(lähedus Frontexi agentuurile) korraldanud õppekülastusi paljudesse liidu naabruskonna riikidesse, k.a ENP lõuna- 
mõõtme riigid ja ENP idamõõtme riigid; samuti on tal tipptasemel akadeemiline tegevus, mida viivad ellu Natolini enda 
Euroopa naabruspoliitika kateeder ja Euroopa tsivilisatsiooni kateeder, rakendamisel on projekt „Naabruspoliitika e- 
platvorm“ ning Natolinil on ka pikaaegne ulatuslik kutsealaste ja akadeemiliste sidemete võrgustik ELis ning ENP 
lõunamõõtme ja idamõõtme riikides.  
Euroopa Kolledži Natolini ülikoolilinnak on unikaalne ühte kohta koondunud oskusteabe keskus, kus on suur liidu 
institutsioonidele ja poliitikavaldkondadele, Euroopa integratsioonile, liidu suhetele välisosalejatega, sh kõigile naabrus- 
poliitika aspektidele ja Euroopa naaberriikidele endile spetsialiseerunud kõrgetasemeliste akadeemikute ja praktikute 
võrgustik (sh liidu naaberriikides tänu pikaajalisele akadeemilisele ja haridusalasele koostööle).  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1465 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 22 — NAABRUSPOLIITIKA JA LAIENEMISLÄBIRÄÄKIMISED
 
JAOTIS 23  
HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE  L 51/1466  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 23 
HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 01  HUMANITAARABI JA 
KODANIKUKAITSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  43 743 277  43 743 277  37 571 200  37 571 200  39 989 526,51  39 989 526,51  
23 02  HUMANITAARABI, 
TOIDUABI JA SUURÕN- 
NETUSTEKS 
VALMISOLEK  936 200 000  1 136 580 853  1 099 721 941  1 462 105 205  1 385 741 410,79  1 242 108 743,28  
23 03  LIIDU KODANIKU- 
KAITSE MEHHANISM  51 736 000  51 752 707  48 125 000  47 611 429  51 372 330,61  40 515 739,07  
23 04  ELI HUMANITAARABI 
VABATAHTLIKKE 
KÄSITLEV ALGATUS  20 972 000  22 678 550  16 885 000  13 200 000  6 568 000,—  3 058 647,70  
Jaotis 23 — 
Kogusumma  1 052 651 277  1 254 755 387  1 202 303 141  1 560 487 834  1 483 671 267,91  1 325 672 656,56  28.2.2017  ET L 51/1467 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
JAOTIS 23 
HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE  
PEATÜKK 23 01 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
23 01  HUMANITAARABI JA KODANI- 
KUKAITSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
23 01 01  Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
poliitikavaldkonnas töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 27 224 698  22 367 897  22 241 366,57  81,70  
23 01 02  Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
23 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 767 204  2 021 943  2 491 055,—  90,02  
23 01 02 11  Muud halduskulud  5,2 1 783 373  1 714 817  1 793 002,42  100,54  
Artikkel 23 01 02 — Vahesumma  4 550 577  3 736 760  4 284 057,42  94,14  
23 01 03  Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 1 700 002  1 427 543  1 526 494,65  89,79  
23 01 04  Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
23 01 04 01  Humanitaarabi, toiduabi ja suurõn- 
netusteks valmisoleku toetuskulud  4 9 229 000  9 050 000  11 059 607,87  119,84  
Artikkel 23 01 04 — Vahesumma  9 229 000  9 050 000  11 059 607,87  119,84  
23 01 06  Rakendusametid  
23 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Rakendusamet — ELi 
humanitaarabi vabatahtlikke käsit- 
levast algatusest makstav toetus  4 1 039 000  989 000  878 000,—  84,50  
Artikkel 23 01 06 — Vahesumma  1 039 000  989 000  878 000,—  84,50  
Peatükk 23 01 — Kogusumma  43 743 277  37 571 200  39 989 526,51  91,42  L 51/1468  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 01 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
23 01 01 Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
27 224 698  22 367 897  22 241 366,57  
23 01 02 Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
23 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 767 204  2 021 943  2 491 055,—  
23 01 02 11 Muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 783 373  1 714 817  1 793 002,42  
23 01 03 Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 700 002  1 427 543  1 526 494,65  
23 01 04 Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
23 01 04 01 Humanitaarabi, toiduabi ja suurõnnetusteks valmisoleku toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 229 000  9 050 000  11 059 607,87  28.2.2017  ET L 51/1469 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 01 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
23 01 04  (jätkub)  
23 01 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse humanitaarabipoliitika eesmärkide saavutamisega otseselt seotud toetuskulud. Muu hulgas on 
hõlmatud järgmine: 
— tehnilise ja haldusabi kulud, välja arvatud ülesanded, mida riigiasutused täidavad komisjoni tellimusel ühekordsete 
teenuse osutamise lepingute alusel; 
— tasud ja hüvitatavad kulud, mis tulenevad humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi koostööpartnerite ja 
meetmete auditeerimise ja hindamisega seotud teenuslepingutest; 
— uuringute, infosüsteemide ja trükistega seotud kulud, teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniad ning muud 
meetmed, millega tõstetakse esile asjaolu, et abi andja on liit; 
— peakontori koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutustest 
palgatud töötajad) seotud kulude ülemmäär on 1 800 000 eurot. Kõnealune personal peab üle võtma sõltumatute 
ekspertide tegevuse haldamisega seotud ülesanded, mida enne täitsid koosseisuvälised tööettevõtjad, ning haldama 
programme kolmandates riikides. See summa, mis põhineb hinnangulisel inimaastaühiku maksumusel, peab katma 
koosseisuväliste töötajate töötasu ning nende tööülesannetega seotud koolituse, kohtumiste, lähetuste, infotehno- 
loogia ja telekommunikatsioonivahendite kulud; 
— hädaolukordadele reageerimise keskuse asutamiseks ja toimimiseks vajaliku turvalisuse tagamise, vajalike spet- 
siaalsete IT- ja sidevahendite ning tehniliste teenustega seotud kulud. Keskus („kriisikeskus“) tegutseb ööpäev läbi ja 
vastutab liidu katastroofidele reageerimisel võetavate tsiviilmeetmete koordineerimise eest, eelkõige selleks, et tagada 
täielik kooskõla ja tõhus koostoime humanitaarabi- ja kodanikukaitsemeetmete vahel; 
— kulud, mis on seotud asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud infosüsteemide arendamise, hoolduse, töökorras 
hoidmise ja tugiteenustega või millega parandatakse komisjoni ja teiste institutsioonide, riikide haldus- ja muude 
asutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning muude humanitaarabialaste partnerite ja humanitaarabi ja kodaniku- 
kaitse peadirektoraadi ekspertide tegevuse kooskõlastamist kõnealuses valdkonnas.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks, piiramata finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist, iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 
4 % vastava kava toetusest igas peatükis.  
Assigneeringuga rahastatakse artiklite 23 02 01 ja 23 02 02 kohaseid halduskulusid.  L 51/1470  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 01 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
23 01 06 Rakendusametid  
23 01 06 01 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet — ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlevast algatusest 
makstav toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 039 000  989 000  878 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti selliste tegevuskulude rahasta- 
miseks, mis on seotud ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse haldamisega peatüki 23 04 raames.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Komisjoni rakendusotsus 2013/776/EL, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 375/2014, 3. aprill 2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 1).  
Alusaktid  
Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus C(2013) 9189, millega Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid haridus-, audiovi- 
suaal- ja kultuurivaldkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid ja Euroopa Aren- 
gufondi assigneeringuid.  28.2.2017  ET L 51/1471 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 02  HUMANITAARABI, 
TOIDUABI JA SUURÕN- 
NETUSTEKS VALMISOLEK  
23 02 01  Kiire, tõhusa ja vajaduse- 
põhise humanitaar- ja 
toiduabi andmine  4 893 100 000  1 089 706 885  1 061 821 941  1 428 753 205  1 347 977 926,96  1 207 382 864,02  110,80  
23 02 02  Suurõnnetuste 
ärahoidmine, suurõn- 
netuste ohu vähendamine 
ja nendeks valmisolek  4 43 100 000  46 873 968  37 900 000  33 352 000  37 763 483,83  34 725 879,26  74,08  
Peatükk 23 02 — 
Kogusumma  936 200 000  1 136 580 853  1 099 721 941  1 462 105 205  1 385 741 410,79  1 242 108 743,28  109,28  
23 02 01 Kiire, tõhusa ja vajadusepõhise humanitaar- ja toiduabi andmine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
893 100 000  1 089 706 885  1 061 821 941  1 428 753 205  1 347 977 926,96  1 207 382 864,02  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud väljaspool liitu asuvates riikides antava humanitaar- ja toiduna antava abi operatsioonide 
rahastamiseks, millega aidatakse konf liktide ning inimese ja looduse põhjustatud suurõnnetuste (sõjad, sõjalised 
konf liktid jne) või muude samalaadsete hädaolukordade ohvreid seni, kuni kestab kõnealustest olukordadest tingitud 
humanitaarabi vajadus. Neid operatsioone rahastatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi käsitlevatele 
eeskirjadele.  
Ohvritele antakse abi neid rassi, etnilise päritolu, usutunnistuse, puude, soo, vanuse, rahvuse või poliitiliste vaadete 
alusel diskrimineerimata või nimetatud tegurite alusel nende vahel vaenuliku vahetegemiseta. Abi antakse kooskõlas 
rahvusvahelise humanitaarõigusega ja teised partneritest rahastajad ei tohiks selle suhtes piiranguid kehtestada ning seda 
antakse niikaua, kui see on vajalik niisugustest olukordadest tulenevate humanitaarabivajaduste rahuldamiseks.  
Assigneering on samuti ette nähtud rahastama humanitaarabimissioonide elluviimiseks vajalike toodete või seadmete 
ostmist ja kohaletoimetamist, sealhulgas eluaseme või peavarju ehitamist kannatanutele, lühiajalisi taastus- ja ülesehi- 
tustöid, eelkõige infrastruktuuri ja rajatisi, ning kulusid, mis on seotud väljastpoolt palgatud, välismaiste või kohalike 
töötajatega, ladustamisega, rahvusvaheliste või riigisiseste saadetistega, logistika toetamisega, hädaabi jaotamisega ja 
kõikide muude meetmetega, mille eesmärk on hõlbustada abi jõudmist abi saajateni.  
Assigneeringut saab kasutada toidu, seemnete, elusloomade ning muude humanitaarabina antava toiduabi oper- 
atsioonide läbiviimiseks vajalike toodete ja varustuse ostmiseks ja kohaletoimetamiseks.  
Assigneeringut võidakse kasutada ka kõigi otseselt humanitaarabioperatsioonide läbiviimisega seotud kulude ning 
selliste meetmetega seotud kulude rahastamiseks, mis on olulised humanitaarabi ja humanitaarabina antava toiduabi 
andmiseks nõutava aja jooksul ja viisil, mis vastab abi saavate riikide vajadustele, järgib nõuet saavutada võimalikult suur 
tasuvus ja tagab suurema läbipaistvuse.  L 51/1472  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  (jätkub)  
23 02 01  (jätkub)  
Muu hulgas hõlmab see järgmist: 
— meetmed, millega tagatakse soodne keskkond ja juurdepääs kvaliteetsele haridusele humanitaarhädaolukordades, sh 
koolimajade ja -rajatiste taastamine ja uuesti ülesehitamine, psühhosotsiaalne tugi, õpetajate koolitus ja muud tooted 
või seadmed, mida on vaja haridusele juurdepääsu puudutavate humanitaarabioperatsioonide elluviimiseks; 
— humanitaarabi teostatavusuuringud, humanitaarabiprojektide ja kavade hindamine, humanitaarabiga seotud tuntuse 
suurendamise meetmed ja teavituskampaaniad; 
— humanitaarabiprojektide ja kavade järelevalve ning selliste algatuste edendamine ja väljatöötamine, mille eesmärk on 
suurendada kooskõlastatust ja koostööd, et tõhustada abi ning projektide ja kavade järelevalvet; 
— asjaomaste humanitaarabi- ja toiduna antava abi operatsioonide läbiviimise järelevalve ja koordineerimine, täpsemalt 
asjaomaste toodete tarnimine, kohaletoimetamine, jaotamine ja kasutamine, sealhulgas ekvivalentfondide kasu- 
tamine; 
— meetmed, millega tugevdatakse liidu kooskõlastatud tegevust liikmesriikidega, teiste doonorriikidega, rahvus- 
vaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega (eelkõige ÜROsse kuuluvate rahvusvaheliste organisatsioonide ja 
institutsioonidega), valitsusväliste organisatsioonidega ja viimati nimetatuid esindavate organisatsioonidega; 
— selliste tehnilise abi lepingute rahastamine, millega lihtsustatakse tehnilise oskusteabe ja teadmiste vahetamist liidu 
humanitaarabiorganisatsioonide ja -asutuste vahel või kõnealuste organisatsioonide ja asutuste ning kolmandate 
riikide humanitaarabiorganisatsioonide ja -asutuste vahel; 
— humanitaarabi ja toiduna antava abi poliitikavaldkonna eesmärkide saavutamisega seotud uuringud ja koolitus; 
— humanitaarvõrgustike tegevustoetused ja jooksvate kulude toetused; 
— lõhkekehade kõrvaldamisega seotud humanitaarmeetmed, sealhulgas kohalike kogukondade teadlikkuse suuren- 
damine jalaväemiinide suhtes; 
— humanitaarabivõrgustiku kulud vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/96 artiklile 4. Tegemist on üheaastase mitut 
teadusharu hõlmava humanitaarabialase kraadiõppeprogrammiga, mille eesmärk on suurendada humanitaarabitöö- 
tajate ametialast pädevust ja milles osaleb mitu ülikooli; 
— abi transport ja jaotamine, sealhulgas nendega seotud toimingud, näiteks kindlustamine, peale- ja mahalaadimine, 
koordineerimine jne; 
— abi kavandamisel, koordineerimisel ja optimaalsel rakendamisel olulised toetusmeetmed, mille kulusid ei rahastata 
muude assigneeringutega, näiteks erakorraline transport ja ladustamine, toiduainete kohapealne töötlemine või 
valmistamine, desinfitseerimine, konsultatsiooniteenused ning abi andmisega otseselt seotud tehniline abi ja varustus 
(tööriistad ja -vahendid, kütus jne); 
— katseprojektid, mis on seotud uute transpordiliikidega, pakendamise ja ladustamisega, toiduabimeetmete uurimisega, 
humanitaarabiga seotud tuntuse suurendamise meetmetega ja teavituskampaaniatega teadlikkuse parandamiseks;  28.2.2017  ET L 51/1473 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  (jätkub)  
23 02 01  (jätkub)  
— toidu ladustamine (sealhulgas haldamisega, edasiste valikutega või valikuteta toimingutega, tehnikute koolitamisega, 
pakendite ja liikuvate ladustamisseadmetega, ladude korrashoiu ja remondiga jms seotud kulud); 
— humanitaarabiprojektide ettevalmistamiseks ja rakendamiseks vajalik tehniline abi, eelkõige kulud, mis tulenevad 
valdkonna sõltumatute ekspertide lepingukulude ning infrastruktuuri- ja logistikakulude rahastamisest ja mida 
maailma eri paikades asuvad humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi üksused katavad kinnitatud kulu- 
tustena avansikontodelt.  
Et tagada finantsmääruse artiklite 58–61 alusel täielik finantsiline läbipaistvus, teeb komisjon rahvusvaheliste organis- 
atsioonide poolt projektide juhtimise ja rakendamise alaste kokkulepete sõlmimisel või muutmisel kõik endast oleneva, 
et nad võtaksid endale kohustuse saata kõik oma Euroopa Liidu fondide kasutamisega seotud sise- ja välisauditite 
aruanded Euroopa Kontrollikojale ning komisjoni siseaudiitorile.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks, piiramata finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist, iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 
4 % vastava kava toetusest igas peatükis.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  
23 02 02 Suurõnnetuste ärahoidmine, suurõnnetuste ohu vähendamine ja nendeks valmisolek  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
43 100 000  46 873 968  37 900 000  33 352 000  37 763 483,83  34 725 879,26  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada suurõnnetusteks või muudeks samalaadseteks hädaolukordadeks 
valmistumise või nende ärahoidmise operatsioone, mis tahes loodusõnnetuste (üleujutuste, tsüklonite, vulkaanipursete 
jne) eest varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamist ning kõnealusele eesmärgile vastava varustuse ostmist ja 
transportimist.  
Assigneering võib hõlmata ka kõiki muid kulusid, mis on otseselt seotud suurõnnetusteks valmisolekuks mõeldud 
meetmete rakendamisega, sealhulgas järgmist: 
— suurõnnetuste ärahoidmist käsitlevate teadusuuringute rahastamine;  L 51/1474  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 02 — HUMANITAARABI, TOIDUABI JA SUURÕNNETUSTEKS VALMISOLEK  (jätkub)  
23 02 02  (jätkub)  
— humanitaarabioperatsioonide käigus kasutamiseks mõeldud kaupade ja varustuse varude loomine; 
— suurõnnetusteks valmisoleku projektide ettevalmistamiseks ja rakendamiseks vajalik tehniline abi, eelkõige kulud, 
mis tulenevad valdkonna sõltumatute ekspertide lepingukulude ning infrastruktuuri- ja logistikakulude rahasta- 
misest ja mida maailma eri paikades asuvad humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi üksused katavad 
kinnitatud kulutustena avansikontodelt.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks, piiramata finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist, iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 
4 % vastava kava toetusest igas peatükis.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1475 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 03  LIIDU KODANIKU- 
KAITSE MEHHANISM  
23 03 01  Suurõnnetuste 
ärahoidmine ja nendeks 
valmisolek  
23 03 01 01  Suurõnnetuste 
ärahoidmine liidus ja 
nendeks valmisolek  3 29 525 000  29 525 000  29 366 000  23 500 000  29 090 067,09  17 677 935,92  59,87  
23 03 01 02  Suurõnnetuste 
ärahoidmine ja nendeks 
valmisolek kolmandates 
riikides  4 5 621 000  5 567 707  5 551 000  3 861 429  5 498 010,52  3 700 319,—  66,46  
Artikkel 23 03 01 — 
Vahesumma  35 146 000  35 092 707  34 917 000  27 361 429  34 588 077,61  21 378 254,92  60,92  
23 03 02  Kiire ja tõhus hädaolu- 
kordadele reageerimine 
suurõnnetuste korral  
23 03 02 01  Kiire ja tõhus hädaolu- 
kordadele reageerimine 
suurõnnetuste korral 
liidus  3 1 500 000  1 400 000  1 208 000  1 000 000  734 000,—  192 317,17  13,74  
23 03 02 02  Kiire ja tõhus hädaolu- 
kordadele reageerimine 
suurõnnetuste korral 
kolmandates riikides  4 15 090 000  14 010 000  12 000 000  15 000 000  13 550 000,—  11 283 414,40  80,54  
Artikkel 23 03 02 — 
Vahesumma  16 590 000  15 410 000  13 208 000  16 000 000  14 284 000,—  11 475 731,57  74,47  
23 03 51  Kodanikukaitse 
valdkonna programmide 
ja meetmete (enne 2014. 
aastat) lõpuleviimine 
liidus  3 p.m.  p.m.  p.m.  3 250 000  1 000,—  6 911 976,68  
23 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
23 03 77 02  Ettevalmistav meede — 
Liidu kiirreageeri- 
misvõime  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
23 03 77 03  Katseprojekt — 
Loodusõnnetuste eest 
varase hoiatamise 
süsteem  3 p.m.  1 250 000  p.m.  1 000 000  2 499 253,—  749 775,90  59,98  
Artikkel 23 03 77 — 
Vahesumma  p.m.  1 250 000  p.m.  1 000 000  2 499 253,—  749 775,90  59,98  
Peatükk 23 03 — 
Kogusumma  51 736 000  51 752 707  48 125 000  47 611 429  51 372 330,61  40 515 739,07  78,29  L 51/1476  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 01 Suurõnnetuste ärahoidmine ja nendeks valmisolek  
23 03 01 01 Suurõnnetuste ärahoidmine liidus ja nendeks valmisolek  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 525 000  29 525 000  29 366 000  23 500 000  29 090 067,09  17 677 935,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanikukaitse valdkonna meetmetega seotud kulude katmiseks. Selle eesmärk on toetada, 
koordineerida ja täiendada meetmeid liikmesriikides, EFTA riikides ja neis kandidaatriikides, kes on kirjutanud liiduga 
alla asjaomasele lepingule liidus toimuvateks loodusõnnetusteks või inimtegevusest tingitud õnnetusteks, sh terroriak- 
tideks, tehnoloogilisteks, kiirgus- ja keskkonnaõnnetusteks, merereostuseks ja ägedateks tervisega seotud hädaolukor- 
dadeks, valmisoleku ja nende ennetamise meetmete kohta. Samuti on selle eesmärk edendada liikmesriikide tihedamat 
koostööd kodanikukaitse vallas.  
See hõlmab eelkõige järgmist: 
— ennetusmeetmed, mille eesmärk on toetada ja soodustada liikmesriikide riskihindamist ja kaardistamist, nagu heade 
tavade jagamine ning riskijuhtimist käsitleva teabe kogumine ja levitamine, sh vastastikused eksperdihinnangud; 
— Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse ehk ressursside ja varustuse reservi loomine, mis tehakse 
liikmesriikidele kättesaadavaks hädaolukorras; 
— Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse sertifitseerimis- ja registreerimisprotsessi väljatöötamine ja 
haldamine, mis hõlmab ka suutlikkuseesmärkide ja kvaliteedinõuete väljatöötamist; 
— oluliste reageerimissuutlikkuse puudujääkide kindlakstegemine Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuses 
ja nõutava suutlikkuse arendamise toetamine; 
— hädaolukorras korraldatavate abimissioonide jaoks liikmesriikide käsutuses olevate ekspertide, moodulite ja muu 
päästeabi määramine; 
— liikmesriikide koolitatud ekspertide võrgustiku arendamine ja haldamine, et aidata kaasa hädaolukordadele 
reageerimise koordineerimiskeskuse järelevalve-, teabevahetus- ja koordineerimisülesannete täitmisele peakorteri 
tasandil; 
— missioonidelt ja õppustelt saadud kogemusi käsitleva programmi loomine liidu kodanikukaitse mehhanismi raames; 
— päästemeeskondade, koosseisuväliste töötajate ja ekspertide koolitusprogramm, mille kaudu saadakse vajalikke 
teadmisi ja vahendeid, et tõhusalt osaleda liidu missioonidel ning arendada ühtset Euroopa sekkumissüsteemi, 
— väljaõppevõrgustiku haldamine, mis on avatud kodanikukaitse ja päästetöötajate väljaõppekeskustele ning teistele 
asjaomastele osalejatele, et pakkuda liidu ja rahvusvahelise kodanikukaitse alast väljaõpet;  28.2.2017  ET L 51/1477 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 01  (jätkub)  
23 03 01 01  (jätkub)  
— õppuste programmide haldamine, mis hõlmavad õppuseid koordineerimiskeskuse tasandil, täieulatuslikke õppusi ja 
kodanikukaitsemoodulite õppuseid, et katsetada koostoimimisvõimet, koolitada kodanikukaitse valdkonna 
ametnikke ning luua ühtne sekkumissüsteem; 
— ekspertide vahetuse korraldamine, et täiendada arusaamist liidu kodanikukaitsest ning jagada teavet ja kogemusi; 
— info- ja kommunikatsioonisüsteemid, eelkõige ühine hädaolukordade side- ja infosüsteem (CECIS), mis hädaolu- 
korras hõlbustavad teabevahetust liikmesriikidega, et suurendada tõhusust ning võimaldada ka ELi salastatud teabe 
vahetamist. See hõlmab info- ja kommunikatsioonisüsteemide arendamise, hooldamise, käitamise ja IT-toega (riist- 
ja tarkvara, teenused) seotud kulusid. See hõlmab ka kõnealuste süsteemide rakendamisega seotud projektijuhtimise, 
kvaliteedikontrolli, turvalisuse, dokumentatsiooni ja koolitusega seotud kulusid; 
— otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 4 määratletud tähenduses kodanikukaitsemoodulite uurimine ja arendamine, k.a 
toetus nende koostoimimisvõime parandamiseks; 
— õnnetuste tuvastamise ja varajase hoiatamise süsteemide uurimine ja arendamine; 
— uuringud ja stsenaariumide väljatöötamine, vahendite kaardistamine ja kavade koostamine reageerimisvahendite 
kasutamiseks; 
— töörühmad, seminarid, projektid, uuringud, vaatlused, modelleerimine, stsenaariumide loomine ja situatsioonipla- 
neerimine, abi suutlikkuse suurendamiseks, näidisprojektid, tehnosiire, teadlikkuse suurendamise ja teabe levita- 
misega seotud meetmed, teabevahetusmeetmed, järelevalve ja hindamine; 
— muu toetav ja täiendav tegevus liidu kodanikukaitse mehhanismi raames, mis on vajalik kõrgetasemelise suurõnne- 
tuste-vastase kaitse saavutamiseks ja liidu valmisoleku suurendamiseks suurõnnetustele reageerimiseks; 
— auditeerimiste ja hindamiste kulud vastavalt liidu kodanikukaitse mehhanismis sätestatule.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalistest osalustest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  L 51/1478  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 01  (jätkub)  
23 03 01 02 Suurõnnetuste ärahoidmine ja nendeks valmisolek kolmandates riikides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
5 621 000  5 567 707  5 551 000  3 861 429  5 498 010,52  3 700 319,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanikukaitse valdkonna meetmetega seotud kulude katmiseks. Selle eesmärk on toetada, 
koordineerida ja täiendada meetmeid liikmesriikides, EFTA riikides, ühinevates riikides ja neis kandidaatriikides ja 
potentsiaalsetes kandidaatides, kes on kirjutanud liiduga alla asjaomasele lepingule kolmandates riikides toimuvate 
loodusõnnetusteks või inimtegevusest tingitud õnnetusteks, sh terroriaktideks, tehnoloogilisteks, kiirgus- ja keskkon- 
naõnnetusteks, merereostuseks ja ägedateks tervisega seotud hädaolukordadeks, valmisoleku ja nende ärahoidmise 
meetmete kohta. See hõlmab eelkõige ekspertide kasutamist suurõnnetuste ärahoidmise ja valmisoleku vajaduste 
hindamiseks suurõnnetuste korral kolmandates riikides ning nimetatud ekspertide logistilist tuge.  
Assigneeringu eesmärk on ka anda rahalist toetust teatavatele, otsuse nr 1313/2013/EL artiklites 21 ja 22 käsitletud 
meetmetele kandidaatriikides, kes ei osale liidu kodanikukaitse mehhanismis, ja Euroopa naabruspoliitikas osalevates 
riikides täienduseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu antavale 
rahastamisele.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalistest osalustest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  28.2.2017  ET L 51/1479 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 02 Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral  
23 03 02 01 Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 500 000  1 400 000  1 208 000  1 000 000  734 000,—  192 317,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud kodanikukaitsemeetmetega liidus liidu kodaniku- 
kaitse mehhanismi raames: 
— liikmesriikide toetamine juurdepääsu saamisel varustusele ja transpordiressurssidele; 
— täiendava transpordi ja sellega seotud logistilise toe pakkumine, mis on vajalik suurõnnetuste korral kiirreageerimise 
ning liikmesriikide transpordiressursside täiendamise tagamiseks; 
— ekspertide mobiliseerimine, et hinnata vajadust abi järele ning lihtsustada liidu abi andmist liikmesriikidele 
suurõnnetuste puhul, ja neile põhilise logistilise toe tagamine; 
— liikmesriikide koolitatud ekspertide saatmine hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusesse (ERCC), et 
aidata kaasa hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse järelevalve-, teabevahetus- ja koordineerimis- 
ülesannete täitmisele; 
— igasugused tugi- ja täiendavad meetmed reageerimise kõige tõhusama koordineerimise tagamiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalistest osalustest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  L 51/1480  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 02  (jätkub)  
23 03 02 02 Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral kolmandates riikides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 090 000  14 010 000  12 000 000  15 000 000  13 550 000,—  11 283 414,40  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud kodanikukaitsemeetmetega kolmandates riikides 
liidu kodanikukaitse mehhanismi raames: 
— abivajaduste hindamisega tegelevate ekspertide koondamine ja Euroopa abi andmise hõlbustamine kolmandates 
riikides katastroofide korral; 
— liikmesriikide toetamine juurdepääsu saamisel varustusele ja transpordiressurssidele; 
— Euroopa kodanikukaitse abi andmine suurõnnetuse korral, sealhulgas asjakohase teabe andmine transpordivahendite 
kohta ja sellega seotud logistika; 
— suurõnnetuste korral kolmandates riikides kodanikukaitse raames liidu kodanikele antava konsulaarabi toetamine 
liikmesriikide konsulaarasutuste taotluse korral; 
— igasugused tugi- ja täiendavad meetmed reageerimise kõige tõhusama koordineerimise tagamiseks.  
Koostööpartnerite hulka võivad kuuluda liikmesriikide või abi saavate riikide asutused ja nende esindajad, piirkondlikud 
ja rahvusvahelised organisatsioonid ja nende esindajad, valitsusvälised organisatsioonid ning asjakohaste teadmiste ja 
kogemustega avaliku ja erasektori ettevõtjad ning üksikorganisatsioonid või konkreetsed ettevõtjad (sealhulgas liikmes- 
riikide valitsuste lähetatud isikud).  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalistest osalustest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  28.2.2017  ET L 51/1481 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 02  (jätkub)  
23 03 02 02  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL, 17. detsember 2013, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).  
23 03 51 Kodanikukaitse valdkonna programmide ja meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine liidus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  3 250 000  1 000,—  6 911 976,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kodanikukaitse valdkonna programmide ja meetmete kulukohustuste katteks. Assigneering 
on ette nähtud ka kulukohustustega seotud maksete katteks, mis tulenevad kodanikukaitse valdkonnas võetavatest ning 
merekeskkonna, rannikualade ja inimtervise juhusliku või tahtliku merereostuse eest kaitsmise raames võetavatest 
meetmetest.  
Assigneering on ette nähtud ka katmaks osa kuludest, mis tekivad seoses kodanikukaitse rahastamisvahendi ja ühenduse 
kodanikukaitse mehhanismi raames toimuvate kodanikukaitsemissioonidega kolmandates riikides.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahalised osalused vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalistest 
osalustest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, 
mis on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalistest osalustest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/847/EÜ, 9. detsember 1999, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitsealane tegevus- 
programm (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 53).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2850/2000/EÜ, 20. detsember 2000, millega luuakse ühenduse koostöö- 
raamistik juhusliku või tahtliku merereostuse valdkonnas (EÜT L 332, 28.12.2000, lk 1).  L 51/1482  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 03 — LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM  (jätkub)  
23 03 51  (jätkub)  
Nõukogu otsus 2001/792/EÜ, Euratom, 23. oktoober 2001, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud 
koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel (EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7).  
Nõukogu otsus 2007/162/EÜ, Euratom, 5. märts 2007, kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta (ELT L 71, 
10.3.2007, lk 9).  
Nõukogu otsus 2007/779/EÜ, Euratom, 8. november 2007, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism 
(ELT L 314, 1.12.2007, lk 9).  
23 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
23 03 77 02 Ettevalmistav meede — Liidu kiirreageerimisvõime  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
23 03 77 03 Katseprojekt — Loodusõnnetuste eest varase hoiatamise süsteem  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  1 250 000  p.m.  1 000 000  2 499 253,—  749 775,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1483 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 04 — ELI HUMANITAARABI VABATAHTLIKKE KÄSITLEV ALGATUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 04  ELI HUMANITAARABI 
VABATAHTLIKKE 
KÄSITLEV ALGATUS  
23 04 01  ELi humanitaarabi 
vabatahtlikke käsitlev 
algatus — Liidu 
humanitaarkriisidele 
reageerimise suutlikkuse 
tugevdamine  4 20 972 000  22 678 550  16 885 000  13 200 000  6 568 000,—  2 871 575,36  12,66  
23 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
23 04 77 01  Ettevalmistav meede — 
Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus  4 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  187 072,34  
Artikkel 23 04 77 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  187 072,34  
Peatükk 23 04 — 
Kogusumma  20 972 000  22 678 550  16 885 000  13 200 000  6 568 000,—  3 058 647,70  13,49  
23 04 01 ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus — Liidu humanitaarkriisidele reageerimise suutlikkuse 
tugevdamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
20 972 000  22 678 550  16 885 000  13 200 000  6 568 000,—  2 871 575,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa vabatahtlike humanitaarabikorpuse (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev 
algatus) rakendamise rahastamiseks.  
ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse eesmärk on aidata tõhustada liidu suutlikkust anda vajadustel 
põhinevat humanitaarabi, mille eesmärk on hoida inimelu, vältida ja leevendada inimkannatusi ja säilitada inimväärikus 
ning parandada kolmandates riikides haavatavas olukorras olevate või katastroofis kannatanud kogukondade suutlikkust 
ja vastupanuvõimet, eelkõige katastroofideks valmisoleku, katastroofiohu vähendamise ning häda-, taastamis- ja 
arenguabi tõhusama seostamise abil. See eesmärk saavutatakse ELi humanitaarabi vabatahtlike ühisest panusest 
tuleneva lisaväärtuse abil ning sellega väljendatakse liidu väärtusi ja solidaarsust abi vajavate inimestega ning 
edendatakse nähtavalt liidu kodanikuaktiivsust.  
Käesolev assigneering on mõeldud järgmiste meetmete ja kuluartiklite katmiseks: 
— lähetavate ja vastuvõtvate organisatsioonide sertifitseerimine, 
— vabatahtlikuks kandideerijate väljaselgitamine ja valik, 
— koolitusprogrammi koostamine ning vabatahtlikuks kandideerijate koolitus- ja praktikavõimaluste toetamine ja 
vabatahtlikuks kandideerijate väljaõpe,  L 51/1484  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 04 — ELI HUMANITAARABI VABATAHTLIKKE KÄSITLEV ALGATUS  (jätkub)  
23 04 01  (jätkub)  
— ELi humanitaarabi vabatahtlike andmebaasi loomine, selle haldamine ja ajakohastamine, 
— ELi humanitaarabi vabatahtlike lähetamine ülesandega toetada ja täiendada humanitaarabi kolmandates riikides, 
— vastuvõtvate organisatsioonide suutlikkuse suurendamine, 
— tehniline abi lähetavatele organisatsioonidele, 
— ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse võrgustiku loomine ja haldamine, 
— teabevahetus ja teadlikkuse suurendamine, 
— muu tegevus, mille abil paraneb ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse vastutusvõime, läbipaistvus 
ja tõhusus.  
Tulusid, mis on saadud rahalisest osalusest, mida liikmesriigid ja kolmandad riigid, sealhulgas nende mõlema avalik- 
õiguslikud asutused, üksused või füüsilised isikud maksavad teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida 
rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel, võib kasutada täiendavate assigneeringute eraldamiseks. Sellised tulude 
eelarvestuse artikli 6 3 3 kohased rahalised osalused moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt 
sihtotstarbelise tulu. Haldustoetuskulude eelarvereale kantavad summad määratakse kindlaks, piiramata finantsmääruse 
artikli 187 lõike 7 kohaldamist, iga rakenduskava toetuslepingus, kusjuures keskmiselt ei tohi need olla suuremad kui 
4 % vastava kava toetusest igas peatükis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 375/2014, 3. aprill 2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik 
humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 1).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1244/2014, 20. november 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL) nr 375/2014 (millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus („ELi humanitaarabi 
vabatahtlikke käsitlev algatus“)) rakenduseeskirjad (ELT L 334, 21.11.2014, lk 52).  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1398/2014, 24. oktoober 2014, millega kehtestatakse vabatahtlikuks kandi- 
deerijate ja ELi humanitaarabi vabatahtlikega seotud normid (ELT L 373, 31.12.2014, lk 8).  
23 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
23 04 77 01 Ettevalmistav meede — Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  187 072,34  28.2.2017  ET L 51/1485 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
PEATÜKK 23 04 — ELI HUMANITAARABI VABATAHTLIKKE KÄSITLEV ALGATUS  (jätkub)  
23 04 77  (jätkub)  
23 04 77 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1486  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 23 — HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE
 
JAOTIS 24  
PETTUSTEVASTANE VÕITLUS  28.2.2017  ET L 51/1487 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION
 
JAOTIS 24 
PETTUSTEVASTANE VÕITLUS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 01  PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  60 145 500  60 145 500  58 175 500  58 175 500  56 482 646,47  56 482 646,47  
24 02  EUROOPA LIIDU FINANT- 
SHUVIDE KAITSE VALD- 
KONNAS VÕETAVATE 
MEETMETE EDENDAMINE 
(HERAKLES III)  14 950 000  13 244 989  14 542 300  20 100 000  14 067 100,—  11 327 990,67  
24 04  PETTUSTEVASTANE INFO- 
SÜSTEEM (AFIS)  7 151 200  6 801 592  6 629 000  6 500 000  6 802 616,71  5 387 083,46  
Jaotis 24 — Kogusumma  82 246 700  80 192 081  79 346 800  84 775 500  77 352 363,18  73 197 720,60  L 51/1488  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION  
JAOTIS 24 — PETTUSTEVASTANE VÕITLUS
 
JAOTIS 24 
PETTUSTEVASTANE VÕITLUS  
PEATÜKK 24 01 — PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
24 01  PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
24 01 07  Euroopa Pettustevastane Amet 
(OLAF)  5,2 59 945 500  58 175 500  56 482 646,47  94,22  
24 01 08  OLAFi järelevalvekomitee 
liikmete volitustest tulenevad 
kulud  5,2 200 000  
Peatükk 24 01 — Kogusumma  60 145 500  58 175 500  56 482 646,47  93,91  
24 01 07 Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
59 945 500  58 175 500  56 482 646,47  
Märkused  
Endine artikkel 24 01 07 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kulude katmiseks (k.a OLAFi personal, kes on 
määratud liidu delegatsioonidesse); ameti eesmärk on institutsioonidevahelise koostöö käigus võidelda pettuste vastu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 20 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet 
(OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20), ning eelkõige selle artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1489 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION  
JAOTIS 24 — PETTUSTEV ASTANE VÕITLUS
 
PEATÜKK 24 01 — PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
24 01 08 OLAFi järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
200 000  
Märkused  
Uus artikkel (sisaldus artiklis 24 01 07/A3 03 01 kuni 2016. aastani)  
Assigneering on ette nähtud OLAFi järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevate kulude katmiseks, eelkõige 
järgmiseks: 
— järelevalvekomitee liikmetele nende ülesannete täitmiseks antud toetused, sõidukulud ja lisakulud; 
— järelevalvekomitee liikmete kulud, mis tekivad seoses järelevalvekomitee ametliku esindamisega; 
— kõik tegevuskulud, nagu seadmete, kirjatarvete ja kontoritarvikutega seotud kulud ning sidekulud (postikulud, 
telefoni-, faksi- ja telegraafikulud), dokumentatsiooni- ja raamatukogukulud, raamatute soetamisega seotud kulud ja 
teabevahendite tellimise kulud; 
— õppe- ja töörühmades osalevate järelevalvekomitee liikmete sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste 
kohtumiste korraldamisega seotud kulud, kui neid ei kaeta olemasolevate infrastruktuuride (institutsioonide 
peakorterite või välisesinduste) raames; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida teostavad kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (eraisikud või 
ettevõtted) lepingu alusel, juhul kui järelevalvekomitee liikmed ei leia ametis sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid 
uuringuid läbi viia.  
Läbipaistvuse tagamiseks on PMO eelarves võimalik eristada järelevalvekomitee sekretariaadile eraldatud vahendeid 
(artikkel 26 01 21). Võttes arvesse sekretariaadile ette nähtud seitset alalist ametikohta ja ühe lepingulise töötaja 
assigneeringuid, moodustavad järelevalvekomitee sekretariaadi tegevuseks eraldatud assigneeringud umbes 1 000 000 
eurot. See summa hõlmab personali-, koolitus- ja lähetuskulusid ning sisekoosolekute, kinnisvara ja ITga seotud kulusid.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet 
(OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20), eelkõige selle artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  L 51/1490  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION  
JAOTIS 24 — PETTUSTEVASTANE VÕITLUS
 
PEATÜKK 24 01 — PETTUSTEVASTASE VÕITLUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
24 01 08  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
PEATÜKK 24 02 — EUROOPA LIIDU FINANTSHUVIDE KAITSE VALDKONNAS VÕETAVATE MEETMETE EDENDAMINE (HERAKLES III)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 02  EUROOPA LIIDU 
FINANTSHUVIDE 
KAITSE VALDKONNAS 
VÕETAVATE MEETMETE 
EDENDAMINE 
(HERAKLES III)  
24 02 01  Pettuse, korruptsiooni ja 
muu liidu finantshuve 
kahjustava ebasea- 
dusliku tegevuse 
ärahoidmine ja nendega 
võitlemine  1,1 14 950 000  13 244 989  14 542 300  19 307 530  14 067 100,—  8 558 703,97  64,62  
24 02 51  Pettustevastase võitluse 
valdkonnaga seonduva 
tegevuse lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  792 470  0,—  2 769 286,70  
Peatükk 24 02 — 
Kogusumma  14 950 000  13 244 989  14 542 300  20 100 000  14 067 100,—  11 327 990,67  85,53  
24 02 01 Pettuse, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ärahoidmine ja nendega 
võitlemine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 950 000  13 244 989  14 542 300  19 307 530  14 067 100,—  8 558 703,97  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse määruse (EL) nr 250/2014 artiklis 8 loetletud meetmeid.  
Tulu alusel, mis on saadud määruse (EL) nr 250/2014 artikli 7 lõikes 2 loetletud osalevate riikide rahalisest osalusest 
seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punktile d.  28.2.2017  ET L 51/1491 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION  
JAOTIS 24 — PETTUSTEV ASTANE VÕITLUS
 
PEATÜKK 24 02 — EUROOPA LIIDU FINANTSHUVIDE KAITSE VALDKONNAS VÕETAVATE MEETMETE EDENDAMINE (HERAKLES III)  
(jätkub)  
24 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 250/2014, 26. veebruar 2014, millega luuakse Euroopa Liidu 
finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, lk 6), eriti selle artikkel 4.  
24 02 51 Pettustevastase võitluse valdkonnaga seonduva tegevuse lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  792 470  0,—  2 769 286,70  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse programmi „Herakles II“ raames liidu finantshuvide kaitse valdkonnas, sealhulgas 
sigarettide salakaubaveo ja võltsimise ärahoidmise ja selle vastu võitlemise valdkonnas, võetud meetmete ja toimunud 
tegevuste lõpuleviimise kulud.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11. november 1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli 
ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest 
(EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999, 25. mai 1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) 
juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999, 25. mai 1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta 
(EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 804/2004/EÜ, 21. aprill 2004, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- 
programm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (Heraklese programm) (ELT L 143, 
30.4.2004, lk 9).  L 51/1492  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION  
JAOTIS 24 — PETTUSTEVASTANE VÕITLUS
 
PEATÜKK 24 04 — PETTUSTEVASTANE INFOSÜSTEEM (AFIS)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 04  PETTUSTEVASTANE 
INFOSÜSTEEM (AFIS)  
24 04 01  Vastastikuse abi 
toetamine tolliküsi- 
mustes ja eeskirjade 
eiramisest teatavate liik- 
mesriikide toetamine 
turvaliste elektrooniliste 
sidevahendite kasuta- 
miseks  1,1 7 151 200  6 801 592  6 629 000  6 500 000  6 802 616,71  5 387 083,46  79,20  
Peatükk 24 04 — 
Kogusumma  7 151 200  6 801 592  6 629 000  6 500 000  6 802 616,71  5 387 083,46  79,20  
24 04 01 Vastastikuse abi toetamine tolliküsimustes ja eeskirjade eiramisest teatavate liikmesriikide toetamine turvaliste 
elektrooniliste sidevahendite kasutamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 151 200  6 801 592  6 629 000  6 500 000  6 802 616,71  5 387 083,46  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 515/97, 13. märts 1997, liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste 
ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise taga- 
miseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1493 Euroopa Liidu Teataja  
COMMISSION  
JAOTIS 24 — PETTUSTEV ASTANE VÕITLUS
 
JAOTIS 25  
KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE  L 51/1494  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 25 
KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 01  KOMISJONI POLIITIKA KOOR- 
DINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUS- 
TAMISE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  232 305 442  232 055 442  206 099 587  205 749 587  198 519 037,55  198 519 037,55  
Jaotis 25 — Kogusumma  232 305 442  232 055 442  206 099 587  205 749 587  198 519 037,55  198 519 037,55  28.2.2017  ET L 51/1495 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
JAOTIS 25 
KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE  
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 01  KOMISJONI POLIITIKA KOORDI- 
NEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
25 01 01  Komisjoni poliitika koordineerimise 
ja õigusnõustamise poliitikavald- 
konnas töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seotud kulud  
25 01 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 174 901 529  174 901 529  154 522 190  154 522 190  145 629 194,02  145 629 194,02  83,26  
25 01 01 03  Institutsiooni liikmete palgad, 
toetused ja maksed  5,2 10 190 000  10 190 000  9 939 000  9 939 000  9 864 945,14  9 864 945,14  96,81  
Artikkel 25 01 01 — Vahesumma  185 091 529  185 091 529  164 461 190  164 461 190  155 494 139,16  155 494 139,16  84,01  
25 01 02  Komisjoni poliitika koordineerimise 
ja õigusnõustamise poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised töötajad 
ja muud juhtimiskulud  
25 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 8 619 055  8 619 055  6 365 994  6 365 994  5 575 448,91  5 575 448,91  64,69  
25 01 02 03  Erinõunikud  5,2 960 000  960 000  869 000  869 000  565 000,—  565 000,—  58,85  
25 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 14 848 417  14 848 417  12 491 630  12 491 630  14 442 280,61  14 442 280,61  97,26  
25 01 02 13  Institutsiooni liikmete muud juhti- 
miskulud  5,2 4 050 000  4 050 000  3 950 000  3 950 000  3 839 196,12  3 839 196,12  94,79  
Artikkel 25 01 02 — Vahesumma  28 477 472  28 477 472  23 676 624  23 676 624  24 421 925,64  24 421 925,64  85,76  
25 01 03  Komisjoni poliitika koordineerimise 
ja õigusnõustamise poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 10 921 441  10 921 441  9 861 773  9 861 773  10 008 609,88  10 008 609,88  91,64  
25 01 07  Õigusaktide kvaliteet — Liidu 
õiguse kodifitseerimine  5,2 150 000  150 000  300 000  300 000  150 000,—  150 000,—  100,00  L 51/1496  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 01 08  Õigusnõustamine, kohtuvaidlused 
ja rikkumised — Õigusabikulud  5,2 3 700 000  3 700 000  3 700 000  3 700 000  3 977 402,77  3 977 402,77  107,50  
25 01 10  Liidu toetus liidu ajalooarhiividele  5,2 1 430 000  1 430 000  1 405 000  1 405 000  2 290 262,—  2 290 262,—  160,16  
25 01 11  Registrid ja väljaanded  5,2 2 035 000  2 035 000  1 995 000  1 995 000  2 176 698,10  2 176 698,10  106,96  
25 01 77  Katseprojektid ja ettevalmistavad 
meetmed  
25 01 77 03  Katseprojekt — Euroopa kodanik- 
ualgatuse kampaaniate rahastamine 
ja toetamine  5,2 p.m.  p.m.  700 000  350 000  
25 01 77 04  Katseprojekt — Uued tehnoloogiad 
ning informatsiooni- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia (IKT) vahendid 
Euroopa kodanikualgatuse rakenda- 
miseks ja lihtsustamiseks  5,2 500 000  250 000  
Artikkel 25 01 77 — Vahesumma  500 000  250 000  700 000  350 000  
Peatükk 25 01 — Kogusumma  232 305 442  232 055 442  206 099 587  205 749 587  198 519 037,55  198 519 037,55  85,55  
25 01 01 Komisjoni poliitika koordineerimise ja õigusnõustamise poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  
25 01 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
174 901 529  154 522 190  145 629 194,02  
25 01 01 03 Institutsiooni liikmete palgad, toetused ja maksed  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 190 000  9 939 000  9 864 945,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— komisjoni liikmete põhipalk; 
— komisjoni liikmete eluasemekulude hüvitis;  28.2.2017  ET L 51/1497 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 01  (jätkub)  
25 01 01 03  (jätkub)  
— komisjoni liikmete peretoetus, mis hõlmab järgmisi toetusi: 
— majapidamistoetus, 
— ülalpeetava lapse toetus, 
— õppetoetus, 
— komisjoni liikmete esindustasu, 
— komisjoni liikmete õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse tööandjapoolsed sissemaksed, 
— komisjoni liikmete ravikindlustuse tööandjapoolsed sissemaksed, 
— sünnitoetused, 
— komisjoni liikme surma korral: 
— lahkunu täispalk töötaja surma kuule järgneva kolmanda kuu lõpuni, 
— lahkunu päritolukohta transportimise kulud, 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega rahaliste tasude suhtes, 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega rahaliste tasude ühe osa suhtes, mis kantakse üle 
mõnda teise riiki kui töökohariik, 
— eelarveaasta jooksul töötasude kõigi ajakohastamistega seotud kulud.  
Assigneering hõlmab ka kõiki neid assigneeringuid, mida võidakse vajada järgmiste kulude katmiseks: 
— komisjoni liikmete (k.a nende perekondade) sõidukulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumise või institutsioonist 
lahkumisega; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mis hüvitatakse komisjoni liikmetele seoses nende tööle asumise või 
institutsioonist lahkumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse komisjoni liikmetele seoses nende tööle asumise või institutsioonist lahkumisega.  L 51/1498  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 01  (jätkub)  
25 01 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 2, 3, 4, 4a, 4b, 5, 11 ja 14.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
25 01 02 Komisjoni poliitika koordineerimise ja õigusnõustamise poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
25 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 619 055  6 365 994  5 575 448,91  
25 01 02 03 Erinõunikud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
960 000  869 000  565 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud erinõunike töötasu, lähetuskulude ja institutsiooni õnnetusjuhtumikindlustuse maksete 
rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/1499 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 02  (jätkub)  
25 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 848 417  12 491 630  14 442 280,61  
25 01 02 13 Institutsiooni liikmete muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 050 000  3 950 000  3 839 196,12  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lähetusega kaasnevad sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— komisjoni esinduskohustustega seotud kulud (sellised kulud võivad kaasneda seoses komisjoni liikmete isiklike 
tööülesannete täitmisega ja seoses institutsiooni tegevusega).  
Muude liidu institutsioonide ning asutuste või kolmandate isikute eest tasutud lähetuskulude tagasimaksed loetakse 
sihtotstarbeliseks tuluks.  
Vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 on sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt 20 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 6.  
Komisjoni presidendi teatis (SEK(2004)1487) volinike tegevusjuhendi kohta.  
Komisjoni otsus K(2007) 3494, 18. juuli 2007, komisjoni ning selle presidendi ja volinike esindus- ja vastuvõtukulusid 
käsitlevate eeskirjade kohta.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 51/1500  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 03 Komisjoni poliitika koordineerimise ja õigusnõustamise poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 921 441  9 861 773  10 008 609,88  
25 01 07 Õigusaktide kvaliteet — Liidu õiguse kodifitseerimine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
150 000  300 000  150 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu õigusaktide kodifitseerimise ja uuesti sõnastamise kulude rahastamiseks.  
25 01 08 Õigusnõustamine, kohtuvaidlused ja rikkumised — Õigusabikulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 700 000  3 700 000  3 977 402,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kohtueelse menetluse ja lepitusmenetluse ning komisjoni nõustama palutud juristide või 
muude ekspertide teenuste kulude rahastamiseks.  
Sellega kaetakse ka Euroopa Liidu Kohtu või mõne muu kohtu poolt komisjonile tasumiseks määratud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 350 000 eurot.  
25 01 10 Liidu toetus liidu ajalooarhiividele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 430 000  1 405 000  2 290 262,—  28.2.2017  ET L 51/1501 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 10  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülikooli Instituudile liidu ajalooarhiivide haldamisega kaasnevate kulude 
(personali- ja tegevuskulude) katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 354/83, 1. veebruar 1983, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist (EÜT L 43, 15.2.1983, lk 1).  
Komisjoni otsus nr 359/83/ESTÜ, 8. veebruar 1983, mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ajalooarhiivide 
avalikkusele kättesaadavaks tegemist (EÜT L 43, 15.2.1983, lk 14).  
Alusaktid  
17. detsembril 1984. aastal Firenzes komisjoni ja Euroopa Ülikooli Instituudi vahel allkirjastatud leping.  
25 01 11 Registrid ja väljaanded  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 035 000  1 995 000  2 176 698,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud menetlusi ning asutusesiseseid, viite- ja muid 
ametlikke dokumente käsitlevate komisjoni registrite ja dokumentaalsete andmebaasidega, eelkõige järgmiste aspek- 
tidega: 
— dokumentide kogumine, analüüsimine ja ettevalmistamine, sealhulgas autorilepingud, ja vabakutseliste töö; 
— nimetatud tegevust toetavate infosüsteemide väljatöötamine, hooldamine ja käitamine; 
— andmete, dokumentide ja kasutusõiguste kogumine, sealhulgas ost; 
— toimetamine, sealhulgas andmete sisestamine ja haldamine, paljundamine ja tõlkimine; 
— mis tahes kujul levitamine, sealhulgas trükkimine, avaldamine Internetis, jaotamine ja säilitamine; 
— nimetatud tekstide ja dokumentide reklaamimine.  L 51/1502  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
PEATÜKK 25 01 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMISE JA ÕIGUSNÕUSTAMISE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
(jätkub)  
25 01 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
25 01 77 03 Katseprojekt — Euroopa kodanikualgatuse kampaaniate rahastamine ja toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  700 000  350 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kulukohustuste rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
25 01 77 04 Katseprojekt — Uued tehnoloogiad ning informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) vahendid Euroopa 
kodanikualgatuse rakendamiseks ja lihtsustamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  
Märkused  
Katseprojekt lihtsustab ja edendab konkreetselt Euroopa kodanikualgatusi infotehnoloogiaplatvormide ja muude elek- 
trooniliste vahendite kasutamise, näiteks mobiilsideseadmetega ühilduvate rakenduste kasutamise abil, et lihtsustada 
kõnealust väga tähtsat ja ühtlasi tegevuskava koostamise vahendit. Sellega seoses peaks allkirjade usaldusväärne 
kogumine ning turvaline juurdepääs infotehnoloogiaplatvormidele ja/või elektroonilistele vahenditele ning nende 
turvaline kasutamine olema võimalik e-identimise ja e-autentimise teenuste (e-IDAS) vahendusel. Kõnealuste digitaalsete 
vahendite kasutamine peaks võimaldama kodanikel saada ja vahetada teavet olemasolevate või potentsiaalsete Euroopa 
kodanikualgatuste kohta, osaleda aktiivselt aruteludes ning käivitada ja/või toetada algatusi, hõlmates eelkõige Euroopa 
kodanikualgatuse allkirjastamise võimalust. Need vahendid võimaldavad ka komisjonil suhelda tõhusalt Euroopa 
kodanikualgatuse edendajatega, vahetades teavet ja andes neile tehnilisi suuniseid, et aidata kaasa algatuste edukusele, 
võimaldades samal ajal olulist majanduslikku ja haldusalast kokkuhoidu.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1503 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 25 — KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE
 
JAOTIS 26  
KOMISJONI HALDUS  L 51/1504  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 26 
KOMISJONI HALDUS  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 01  KOMISJONI HALDUSE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  1 027 047 732  1 027 047 732  986 910 825  986 910 825  1 083 784 140,55  1 083 784 140,55  
Reservid (40 01 40)  4 644 253  4 644 253  3 426 739  3 426 739  
1 031 691 985  1 031 691 985  990 337 564  990 337 564  1 083 784 140,55  1 083 784 140,55  
26 02  MULTIMEEDIATOODANG  9 200 000  9 000 000  9 600 000  9 100 000  8 924 526,49  8 608 709,47  
26 03  TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE 
HALDUSASUTUSTELE, ETTE- 
VÕTETELE JA KODANIKELE  29 265 000  27 086 000  26 198 000  26 153 380  28 767 079,60  26 857 405,56  
Jaotis 26 — Kogusumma  1 065 512 732  1 063 133 732  1 022 708 825  1 022 164 205  1 121 475 746,64  1 119 250 255,58  
Reservid (40 01 40)  4 644 253  4 644 253  3 426 739  3 426 739  
1 070 156 985  1 067 777 985  1 026 135 564  1 025 590 944  1 121 475 746,64  1 119 250 255,58  28.2.2017  ET L 51/1505 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
JAOTIS 26 
KOMISJONI HALDUS  
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
26 01  KOMISJONI HALDUSE POLIITI- 
KAVALDKONNA HALDUSKULUD  
26 01 01  Komisjoni halduse poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 121 024 080  113 028 119  114 005 591,34  94,20  
26 01 02  Komisjoni halduse poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
26 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 6 942 717  6 393 407  8 325 508,10  119,92  
26 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 21 793 180  21 542 282  24 584 847,33  112,81  
Artikkel 26 01 02 — Vahesumma  28 735 897  27 935 689  32 910 355,43  114,53  
26 01 03  Komisjoni halduse poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 7 557 152  6 012 576  7 856 976,16  103,97  
26 01 04  Komisjoni halduse poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
26 01 04 01  Euroopa haldusasutuste, ettevõtete 
ja kodanike koostalitlusvõime 
alaste lahenduste (ISA  2 ) 
toetuskulud  1,1 400 000  400 000  521 924,87  130,48  
Artikkel 26 01 04 — Vahesumma  400 000  400 000  521 924,87  130,48  
26 01 09  Euroopa Liidu Väljaannete Talitus  5,2 82 761 200  79 303 200  86 811 123,14  104,89  
26 01 10  Liidu õiguse konsolideerimine  5,2 1 400 000  1 400 000  1 414 983,24  101,07  
26 01 11  Euroopa Liidu Teataja (L- ja C- 
seeria)  5,2 6 430 000  6 719 000  13 088 746,23  203,56  
26 01 12  Liidu õigusaktide kokkuvõtted  5,2 280 000  334 000  1 477 719,67  527,76  L 51/1506  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
26 01 20  Euroopa Personalivaliku Amet  5,2 26 667 000  26 430 000  27 677 973,91  103,79  
26 01 21  Individuaalsete maksete 
haldamise ja maksmise amet  5,2 38 698 500  38 399 500  44 541 770,62  115,10  
26 01 22  Infrastruktuur ja logistika 
(Brüssel)  
26 01 22 01  Infrastruktuuri- ja logistikaamet 
Brüsselis  5,2 68 153 000  68 440 000  75 942 574,36  111,43  
26 01 22 02  Hoonete soetamine ja üürimine 
Brüsselis  5,2 207 273 000  214 138 000  234 527 545,—  113,15  
26 01 22 03  Hoonetega seotud kulud Brüsselis  5,2 78 488 000  75 825 000  80 597 487,86  102,69  
26 01 22 04  Seadmete ja sisustusega seotud 
kulud Brüsselis  5,2 7 524 000  7 423 000  9 226 210,87  122,62  
26 01 22 05  Teenused, tarvikud ja muud tege- 
vuskulud Brüsselis  5,2 7 453 000  7 875 000  9 435 734,35  126,60  
26 01 22 06  Hoonete valve Brüsselis  5,2 33 391 000  33 000 000  30 813 083,83  92,28  
Artikkel 26 01 22 — Vahesumma  402 282 000  406 701 000  440 542 636,27  109,51  
26 01 23  Infrastruktuur ja logistika (Lux- 
embourg)  
26 01 23 01  Infrastruktuuri- ja logistikaamet 
Luxembourgis  5,2 24 369 000  23 658 000  23 367 905,78  95,89  
26 01 23 02  Hoonete soetamine ja üürimine 
Luxembourgis  5,2 43 573 000  35 138 000  44 624 401,76  102,41  
26 01 23 03  Hoonetega seotud kulud 
Luxembourgis  5,2 19 785 000  11 489 000  16 552 306,38  83,66  
26 01 23 04  Seadmete ja sisustusega seotud 
kulud Luxembourgis  5,2 1 063 000  1 047 000  1 647 423,90  154,98  
26 01 23 05  Teenused, tarvikud ja muud tege- 
vuskulud Luxembourgis  5,2 927 000  975 000  1 153 307,08  124,41  
26 01 23 06  Hoonete valve Luxembourgis  5,2 8 926 000  4 094 000  7 635 677,40  85,54  
Artikkel 26 01 23 — Vahesumma  98 643 000  76 401 000  94 981 022,30  96,29  28.2.2017  ET L 51/1507 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
26 01 40  Turvalisus ja järelevalve  5,2 14 841 000  15 132 000  10 196 850,27  68,71  
26 01 60  Personalipoliitika ja -juhtimine  
26 01 60 01  Meditsiinitalitus  5,2 4 800 000  4 800 000  5 901 032,83  122,94  
26 01 60 02  Konkursside, personalivaliku ja 
töölevõtmise kulud  5,2 1 570 000  1 770 000  1 058 051,63  67,39  
26 01 60 04  Institutsioonidevaheline koostöö 
sotsiaalvaldkonnas  5,2 7 113 000  6 958 000  20 333 729,30  285,87  
26 01 60 06  Institutsiooni ametnikud, kes on 
ajutiselt lähetatud liikmesriigi 
avalikku teenistusse, rahvusvahel- 
istesse organisatsioonidesse või 
avalik-õiguslikesse või eraõigus- 
likesse asutustesse või ettevõtetesse  5,2 250 000  250 000  395 000,—  158,00  
26 01 60 07  Kahjutasud  5,2 150 000  150 000  150 000,—  100,00  
26 01 60 08  Mitmesugused kindlustused  5,2 60 000  60 000  59 000,—  98,33  
26 01 60 09  Keelekursused  5,2 2 845 000  3 013 000  3 344 239,23  117,55  
Artikkel 26 01 60 — Vahesumma  16 788 000  17 001 000  31 241 052,99  186,09  
26 01 70  Euroopa Koolid  
26 01 70 01  Euroopa Koolide peasekretäri 
kantselei (Brüssel)  5,1 10 655 428  9 754 550  9 971 242,—  93,58  
26 01 70 02  Brüssel I (Uccle)  5,1 28 884 533  27 027 449  25 783 149,—  89,26  
26 01 70 03  Brüssel II (Woluwe)  5,1 24 019 463  24 023 685  22 292 410,—  92,81  
26 01 70 04  Brüssel III (Ixelles)  5,1 23 920 457  23 688 915  20 149 656,—  84,24  
26 01 70 05  Brüssel IV (Laeken)  5,1 17 289 831  14 860 033  14 177 314,—  82,00  
26 01 70 11  Luxembourg I  5,1 18 742 931  17 591 763  18 745 189,—  100,01  
26 01 70 12  Luxembourg II  5,1 14 930 268  13 728 869  13 709 255,—  91,82  
26 01 70 21  Mol (Belgia)  5,1 6 184 162  6 134 444  5 548 445,—  89,72  
26 01 70 22  Frankfurt Maini ääres (Saksamaa)  5,1 4 761 194  5 466 904  9 182 659,—  192,86  
Reservid (40 01 40)  4 644 253  3 426 739  
9 405 447  8 893 643  9 182 659,—  
26 01 70 23  Karlsruhe (Saksamaa)  5,1 3 821 600  3 437 783  3 028 860,—  79,26  
26 01 70 24  München (Saksamaa)  5,1 364 588  552 765  447 071,—  122,62  L 51/1508  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 25  Alicante (Hispaania)  5,1 3 590 065  3 919 021  7 398 526,—  206,08  
26 01 70 26  Varese (Itaalia)  5,1 10 532 900  10 573 399  9 521 616,—  90,40  
26 01 70 27  Bergen (Madalmaad)  5,1 5 167 512  4 910 748  4 230 036,—  81,86  
26 01 70 28  Culham (Ühendkuningriik)  5,1 6 856 498  5 296 778  4 770 502,—  69,58  
26 01 70 31  Liidu toetus 2. tüübi Euroopa 
Koolidele  5,1 818 473  746 635  7 559 484,11  923,61  
Artikkel 26 01 70 — Vahesumma  180 539 903  171 713 741  176 515 414,11  97,77  
Reservid (40 01 40)  4 644 253  3 426 739  
185 184 156  175 140 480  176 515 414,11  
Peatükk 26 01 — Kogusumma  1 027 047 732  986 910 825  1 083 784 140,55  105,52  
Reservid (40 01 40)  4 644 253  3 426 739  
1 031 691 985  990 337 564  1 083 784 140,55  
26 01 01 Komisjoni halduse poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
121 024 080  113 028 119  114 005 591,34  
26 01 02 Komisjoni halduse poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
26 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 942 717  6 393 407  8 325 508,10  
26 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
21 793 180  21 542 282  24 584 847,33  28.2.2017  ET L 51/1509 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 03 Komisjoni halduse poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 557 152  6 012 576  7 856 976,16  
26 01 04 Komisjoni halduse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
26 01 04 01 Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA  2 ) toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
400 000  400 000  521 924,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või punktis nimetatud 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid, kuna tehnilise abi 
büroode lepingud lõpevad lähemate aastate jooksul.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub 
rakendamine vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis 
on üldeelarve lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid, võttes 
aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma 
vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 26 03.  
26 01 09 Euroopa Liidu Väljaannete Talitus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
82 761 200  79 303 200  86 811 123,14  L 51/1510  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 09  (jätkub)  
Märkused  
Kajastatud summa vastab väljaannete talitusele eraldatud assigneeringutele, mis on üksikasjalikult esitatud käesoleva jao 
asjaomases lisas.  
Vastavalt väljaannete talituse raamatupidamisele jagunevad kõikidele institutsioonidele osutatavate teenustega seotud 
kulud hinnanguliselt järgmiselt:  
Euroopa Parlament  8 350 605  10,09 %  
Nõukogu  4 767 045  5,76 %  
Komisjon  51 767 131  62,55 %  
Euroopa Kohus  3 666 321  4,43 %  
Kontrollikoda  2 466 284  2,98 %  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  620 709  0,75 %  
Regioonide Komitee  364 149  0,44 %  
Asutused  5 329 821  6,44 %  
Muud  5 429 135  6,56 %  
Kokku  82 761 200  100,00 %  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 7 740 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  
26 01 10 Liidu õiguse konsolideerimine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 400 000  1 400 000  1 414 983,24  28.2.2017  ET L 51/1511 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 10  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud liidu õigusaktide konsolideerimisega ning liidu 
konsolideeritud õigusaktide pakkumisega avalikkusele igal kujul ja kõikides liidu ametlikes keeltes.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Detsembris 1992 Edinburghis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldused (SN/456/92, A-osa 3. lisa, lk 5).  
Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsioon ühenduse õigusaktide väljatöötamise kvaliteedi kohta.  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Alusaktid  
Teatised, mis komisjon on Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide 
Komiteele esitanud seoses aruka reguleerimise algatusega ja milles käsitletakse peamiselt konsolideerimist: 
— „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus“ (KOM(2010) 543 (lõplik)), 
— „ELi õigusloome kvaliteet“ (COM(2012) 746 final), 
— „Õigusloome kvaliteet ja tulemuslikkus (REFIT): saavutused ja järgmised sammud“ (COM(2013) 685 final).  
Euroopa Ülemkogu 14.–15. märtsi 2013. aasta tippkohtumise järeldused, milles riigipead ja valitsusjuhid rõhutasid, et 
ELi õiguse konsolideerimine on üks liidu õigusaktide lihtsustamise prioriteetidest.  
26 01 11 Euroopa Liidu Teataja (L- ja C-seeria)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 430 000  6 719 000  13 088 746,23  L 51/1512  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud  Euroopa Liidu Teataja  L- ja C-seeria avaldamisega mis tahes kujul, sh 
väljaande levitamise, kataloogimise, indekseerimise ja arhiveerimisega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 8 097 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikkel 297.  
Nõukogu määrus nr 1, 15. aprill 1958, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled 
(EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58).  
Nõukogu 15. septembri 1958. aasta otsus  Euroopa Ühenduste Teataja  asutamise kohta (EÜT 17, 6.10.1958, lk 419/58).  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Nõukogu määrus (EL) nr 216/2013, 7. märts 2013,  Euroopa Liidu Teataja  elektroonilise avaldamise kohta (ELT L 69, 
13.3.2013, lk 1).  
26 01 12 Liidu õigusaktide kokkuvõtted  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
280 000  334 000  1 477 719,67  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse liidu õigusaktidest kokkuvõtete tegemist veebis avaldamiseks (liidu õigusaktide peamised 
aspektid lühidalt ja loetavalt esitatuna) ja nendega seotud toodete väljatöötamist.  
Kuna liidu õigusaktidest kokkuvõtete tegemine on institutsioonidevaheline projekt, peaksid nii Euroopa Parlament kui 
ka nõukogu andma selleks oma liidu üldeelarve jaost toetust.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 560 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/1513 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 12  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
Alusaktid  
Nõukogu 20. juuni 1994. aasta resolutsioon ühenduse õiguse ja riiklike rakendusaktide elektroonilise levitamise ning 
parandatud ligipääsutingimuste kohta (EÜT C 179, 1.7.1994, lk 3).  
Komisjonile 21. detsembril 2007. aastal esitatud teatis „Euroopa asjadest teavitamine Interneti kaudu – kodanike 
kaasamine“ (SEK(2007) 1742).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 22. oktoobri 2008. aasta deklaratsioon „Partnerlus Euroopa asjadest 
teavitamisel“ (ELT C 13, 20.1.2009, lk 3).  
26 01 20 Euroopa Personalivaliku Amet  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
26 667 000  26 430 000  27 677 973,91  
Märkused  
Kajastatud summa vastab Euroopa Personalivaliku Ametile eraldatud assigneeringutele, mis on üksikasjalikult esitatud 
käesoleva jao asjaomases lisas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 206 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  L 51/1514  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 21 Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
38 698 500  38 399 500  44 541 770,62  
Märkused  
Endine artikkel 26 01 21 ja endine artikkel 24 01 07(osaliselt)  
Kajastatud summa vastab individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile eraldatud assigneeringutele, mis on 
üksikasjalikult loetletud käesoleva jao asjaomases lisas.  
Vastavalt komisjoni 4. märtsi 2016. aasta ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega 
muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi 
osas (COM(2016) 113 final), nähakse järelevalvekomitee ja selle sekretariaadi assigneeringud ja ametikohad ette PMO 
eelarves ja ametikohtade loetelus.  
Läbipaistvuse tagamiseks on PMO eelarves võimalik eristada OLAFI järelevalvekomitee sekretariaadile eraldatud 
vahendeid. Võttes arvesse sekretariaadile ette nähtud seitset ametikohtade loetelu ametikohta ja ühe lepingulise töötaja 
assigneeringuid, moodustavad OLAFI järelevalvekomitee sekretariaadi tegevuseks eraldatud assigneeringud umbes 
1 000 000 eurot. See summa hõlmab personali-, koolitus- ja lähetus- ning sisekoosolekute, kinnisvara ja IT kulusid.  
Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulusid kaetakse assigneeringuga 200 000 eurot artikli 24 01 08 all.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 8 458 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 2003/522/EÜ, 6. november 2002, millega luuakse individuaalsete maksete haldamise ja maksmise 
amet (ELT L 183, 22.7.2003, lk 30).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  
26 01 22 Infrastruktuur ja logistika (Brüssel)  
26 01 22 01 Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
68 153 000  68 440 000  75 942 574,36  28.2.2017  ET L 51/1515 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 01  (jätkub)  
Märkused  
Kajastatud summa vastab Brüsselis asuva infrastruktuuri- ja logistikaametile eraldatud assigneeringutele, mis on üksik- 
asjalikult loetletud käesoleva jao asjaomases lisas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 791 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 2003/523/EÜ, 6. november 2002, millega luuakse Brüsselisse infrastruktuuri- ja logistikaamet 
(ELT L 183, 22.7.2003, lk 35).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  
26 01 22 02 Hoonete soetamine ja üürimine Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
207 273 000  214 138 000  234 527 545,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üürimine ja maa kasutusõiguse tasu ning konverentsiruumide, hoiupaikade, 
garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— hoonete ostmise või liisimisega seotud kulud; 
— hoonete ehitamine.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad otsese teadustööga seotud kulud, kantakse artikli 10 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  L 51/1516  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA liikmesriikide rahalisest osalusest liidu üldkuludes vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingu artiklitele 76 ja 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastes 
eelarverubriikides. Sellise tulu suurus on hinnanguliselt 425 198 eurot.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 16 709 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 22 03 Hoonetega seotud kulud Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
78 488 000  75 825 000  80 597 487,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— institutsiooni kasutuses olevate hoonete või hooneosade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— vee, gaasi, elektrienergia ja kütte eest makstavad tasud; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega, maalri- ja remonttöödega ning töökodades kasutatavate materjalide ostmisega (lepinguid, mille 
väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  28.2.2017  ET L 51/1517 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega seotud 
kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— kulud, mis on seotud kontrollimisega, kas hooned on puudega ja/või piiratud liikumisvõimega inimestele juurde- 
pääsetavad, ning sellise kontrolli põhjal vajalike kohanduste tegemisega, et muuta hooned täielikult juurdepääse- 
tavaks kõikidele külastajatele; 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonetega seotud muud kulud, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hooldamise kulud, ruumide ülevaatusega seotud 
kulud ja kommunaalteenuste (tänavate puhastamine ja hooldus, prügivedu jne) eest makstavad tasud; 
— ruumide suuremahuliste korrastustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad otsese teadustööga seotud kulud, kantakse artikli 10 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA liikmesriikide rahalisest osalusest liidu üldkuludes vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingu artiklitele 76 ja 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastes 
eelarverubriikides. Sellise tulu suurus on hinnanguliselt 157 933 eurot.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 11 835 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Ombudsmani 4. juuli 2007. aasta otsus Euroopa Komisjoni puudutava omaalgatusliku uurimise OI/3/2003/ 
JMA kohta.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/1518  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 04 Seadmete ja sisustusega seotud kulud Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 524 000  7 423 000  9 226 210,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine, eelkõige 
— mis tahes kujul (paberil, elektroonilistel andmekandjatel jne) dokumentide koostamiseks, taasesitamiseks ning 
arhiveerimiseks vajalikud seadmed (sh koopiamasinad); 
— audiovisuaal-, raamatukogu- ja suulise tõlke seadmed (sünkroontõlke kabiinid, kõrvaklapid, puldid jne); 
— köögisisustus ja toitlustusseadmed; 
— mitmesugused ehitustöökodades kasutatavad tööriistad; 
— puudega ametnike jaoks vajalikud seadmed; 
— nimetatud seadmete kohta käivad uuringud, dokumentatsioon ja koolitus (lepinguid, mille väärtus on rohkem 
kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— sõidukite ostmine, üürimine, hooldus ja remont, eelkõige 
— sõidukite ostmine, sealhulgas vähemalt ühe piiratud liikumisvõimega inimeste transpordiks kohandatud sõiduki 
ostmine; 
— sõidukite asendamine juhul, kui selleks ette nähtud kilometraaž täitub eelarveaasta jooksul; 
— kulud, mis on seotud autode lühi- või pikaajalise üürimisega juhul, kui nõudlus ületab sõidukipargi võimsuse või 
kui sõidukipark ei vasta piiratud liikumisvõimega sõitjate vajadustele; 
— ametiautode hoolduse, remondi ja kindlustamisega seotud kulud (kütus, määrdeained, rehvid, sisekummid, 
mitmesugused tarvikud, tagavaraosad, tööriistad jne); 
— mitmesugused kindlustuslepingud (eelkõige tsiviilvastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu) ning finants- 
määruse artiklis 84 nimetatud kindlustuskulud;  28.2.2017  ET L 51/1519 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 04  (jätkub)  
— sisustuse ostmine, üür, hooldus ja remont, eelkõige 
— kontorimööbli ja eriotstarbelise mööbli ost, sh ergonoomilise mööbli, arhiiviriiulite jne ostmine; 
— vana ja katkise mööbli asendamine; 
— raamatukogude eritarvikud (kartoteegid, riiulid, kataloogisahtlid jne); 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldamise ja remondi kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega 
uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja 
kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on 
sõlminud samasuguse lepingu); 
— kulutused töövarustusele, eelkõige 
— portjeede ja autojuhtide vormirõivaste ost; 
— töökodade personali töörõivaste ostmise ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud töötajatele, kes 
vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaselt vajalikuks osutuda võivate seadmete ostmine või nendega 
seotud kulude hüvitamine; 
— sõidupiletite ostmine (ühe suuna pilet ja „business pass“), tasuta sõit ühistranspordiliinidel, et hõlbustada liikumist 
komisjoni hoonete vahel või komisjoni ja üldkasutatavate hoonete (nt lennujaam) vahel, teenistusjalgrattad ja mis 
tahes muud vahendid, mis soodustavad ühistranspordi kasutamist ja komisjoni personali liikuvust, välja arvatud 
teenistussõidukid; 
— toiduainete ostmine toitlustamise korraldamiseks ametlikel vastuvõttudel.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 849 000 eurot.  
Eriassigneeringu ettenägemine ühistranspordi kuupiletite hüvitamiseks on tagasihoidlik, kuid ülioluline meede, mis 
kinnitab liidu institutsioonide pühendumist vähendada oma süsinikdioksiidi heitkoguseid kooskõlas keskkonnajuhtimis- 
ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) poliitika ja kokkulepitud kliimamuutusealaste eesmärkidega.  L 51/1520  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade 
riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, 
lk 114).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 22 05 Teenused, tarvikud ja muud tegevuskulud Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 453 000  7 875 000  9 435 734,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete posti- ja kättetoimetamistasud, õhu-, mere- või raudteepostiga 
saadetud posti- ja muude pakkide eest makstavad tasud ning komisjoni siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud toitlustamise korraldamisega ametlike vastuvõttude raames; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikutega ning institutsioonidevälistelt teenuseosutajatelt 
trükiteenuste ostmisega seotud kulud.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  28.2.2017  ET L 51/1521 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 05  (jätkub)  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 314 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 22 06 Hoonete valve Brüsselis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
33 391 000  33 000 000  30 813 083,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni käsutuses olevate hoonete turva-, valve- ja juurdepääsu kontrollimise teenuste ja 
muude nendega seotud teenuste kulude katmiseks (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita 
ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja 
kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud 
samasuguse lepingu).  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 586 000 eurot.  L 51/1522  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 22  (jätkub)  
26 01 22 06  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 Infrastruktuur ja logistika (Luxembourg)  
26 01 23 01 Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
24 369 000  23 658 000  23 367 905,78  
Märkused  
Kajastatud summa vastab Luxembourgis asuva infrastruktuuri- ja logistikaametile eraldatud assigneeringutele, mis on 
üksikasjalikult loetletud käesoleva jao asjaomases lisas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 045 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 2003/524/EÜ, 6. november 2002, millega asutatakse Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikaamet 
(ELT L 183, 22.7.2003, lk 40).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artiklid 195–200.  28.2.2017  ET L 51/1523 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 02 Hoonete soetamine ja üürimine Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
43 573 000  35 138 000  44 624 401,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üürimine ja maa kasutusõiguse tasu ning konverentsiruumide, hoiupaikade, 
garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— hoonete ostmise või liisimisega seotud kulud; 
— hoonete ehitamine.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA liikmesriikide rahalisest osalusest liidu üldkuludes vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingu artiklitele 76 ja 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastes 
eelarverubriikides. Sellise tulu suurus on hinnanguliselt 89 385 eurot.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 457 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 03 Hoonetega seotud kulud Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
19 785 000  11 489 000  16 552 306,38  L 51/1524  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— institutsiooni kasutuses olevate hoonete või hooneosade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— vee, gaasi, elektrienergia ja kütte eest makstavad tasud; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega, maalri- ja remonttöödega ning töökodades kasutatavate materjalide ostmisega (lepinguid, mille 
väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamise, koolituse ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon 
on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingi- 
mustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— kulud, mis on seotud kontrollimisega, kas hooned on puudega ja/või piiratud liikumisvõimega inimestele juurde- 
pääsetavad, ning sellise kontrolli põhjal vajalike kohanduste tegemisega, et muuta hooned täielikult juurdepääse- 
tavaks kõikidele külastajatele; 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonetega seotud kulud, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hooldamise kulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud 
ja kommunaalteenuste (tänavate puhastamine ja hooldus, prügivedu jne) eest makstavad tasud; 
— ruumide suuremahuliste korrastustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  28.2.2017  ET L 51/1525 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 03  (jätkub)  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Tulu alusel, mis on saadud EFTA liikmesriikide rahalisest osalusest liidu üldkuludes vastavalt Euroopa Majandus- 
piirkonna lepingu artiklitele 76 ja 82, eraldatakse vastavalt finantsmäärusele täiendavaid assigneeringuid asjaomastes 
eelarverubriikides. Sellise tulu suurus on hinnanguliselt 40 484 eurot.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 282 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Ombudsmani 4. juuli 2007. aasta otsus Euroopa Komisjoni puudutava omaalgatusliku uurimise OI/3/2003/ 
JMA kohta.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 04 Seadmete ja sisustusega seotud kulud Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 063 000  1 047 000  1 647 423,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine, eelkõige 
— mis tahes kujul (paberil, elektroonilistel andmekandjatel jne) dokumentide koostamiseks, taasesitamiseks ning 
arhiveerimiseks vajalikud seadmed (sh koopiamasinad);  L 51/1526  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 04  (jätkub)  
— audiovisuaal-, raamatukogu- ja suulise tõlke seadmed (sünkroontõlke kabiinid, kõrvaklapid, puldid jne); 
— köögisisustus ja toitlustusseadmed; 
— mitmesugused ehitustöökodades kasutatavad tööriistad; 
— puudega ametnike jaoks vajalikud seadmed; 
— nimetatud seadmeid käsitlevad uuringud, dokumentatsioon ja koolitus (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 
300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsul- 
teerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, 
muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— sõidukite ostmine, üürimine, hooldus ja remont, eelkõige 
— sõidukite ostmine, sealhulgas vähemalt ühe piiratud liikumisvõimega inimeste transpordiks kohandatud sõiduki 
ostmine; 
— sõidukite asendamine juhul, kui selleks ette nähtud kilometraaž täitub eelarveaasta jooksul; 
— kulud, mis on seotud autode lühi- või pikaajalise üürimisega juhul, kui nõudlus ületab sõidukipargi võimsuse või 
kui sõidukipark ei vasta piiratud liikumisvõimega sõitjate vajadustele; 
— ametiautode hoolduse, remondi ja kindlustamisega seotud kulud (kütus, määrdeained, rehvid, sisekummid, 
mitmesugused tarvikud, tagavaraosad, tööriistad jne); 
— mitmesugused kindlustuslepingud (eelkõige tsiviilvastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu) ning finants- 
määruse artiklis 84 nimetatud kindlustuskulud; 
— sisustuse ostmine, üür, hooldus ja remont, eelkõige 
— kontorimööbli ja eriotstarbelise mööbli ost, sh ergonoomilise mööbli, arhiiviriiulite jne ostmine; 
— vana ja katkise mööbli asendamine; 
— raamatukogude eritarvikud (kartoteegid, riiulid, kataloogisahtlid jne); 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldamise ja remondi kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega 
uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja 
kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on 
sõlminud samasuguse lepingu);  28.2.2017  ET L 51/1527 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 04  (jätkub)  
— kulutused töövarustusele, eelkõige 
— portjeede ja autojuhtide vormirõivaste ost; 
— töökodade personali töörõivaste ostmise ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud töötajatele, kes 
vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaselt vajalikuks osutuda võivate seadmete ostmine või nendega 
seotud kulude hüvitamine.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 132 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade 
riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, 
lk 114).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 05 Teenused, tarvikud ja muud tegevuskulud Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
927 000  975 000  1 153 307,08  L 51/1528  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete posti- ja kättetoimetamistasud, õhu-, mere- või raudteepostiga 
saadetud posti- ja muude pakkide eest makstavad tasud ning komisjoni siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikutega ning institutsioonidevälistelt teenuseosutajatelt 
trükiteenuste ostmisega seotud kulud.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 66 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 23 06 Hoonete valve Luxembourgis  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 926 000  4 094 000  7 635 677,40  28.2.2017  ET L 51/1529 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 23  (jätkub)  
26 01 23 06  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste liidu territooriumil kantud kulude katmiseks: 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute, koolituse ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille 
väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamise, koolituse ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon 
on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingi- 
mustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu).  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 120 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/1530  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 40 Turvalisus ja järelevalve  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 841 000  15 132 000  10 196 850,27  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulude, eelkõige tehniliste turvaseadmete ja -varustuse 
ostmise, üürimise, liisimise, hoolduse, remondi, paigalduse ja uuendamisega seotud kulud; 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige kohustuslike kontrollimistega (hoonetes asuvate 
tehniliste seadmete kontroll, ohutuskoordinaatori tegevus ning toiduainete sanitaarkontroll) seotud kulud, tuletõrje- 
seadmete ostmise, üürimise ning hooldamise kulud, kohustuslike tuleohutusmeeskondade juhtide ja tuleohutusalase 
väljaõppega töötajate koolituse ja varustusega seotud kulud; 
— institutsiooni keskkonnajuhtimissüsteemi toimimise korrapärane hindamine; 
— liidu poolt välja antava reisiloa ( laissez-passer ) kujundus, valmistamine ja isikustamine.  
Lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui komisjon on kulude 
ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 038 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009, 25. november 2009, organisatsioonide vabatahtliku 
osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1531 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 40  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) nr 1417/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse Euroopa Liidu väljastatava reisiloa 
(laissez-passer ) vorm (ELT L 353, 28.12.2013, lk 26).  
26 01 60 Personalipoliitika ja -juhtimine  
26 01 60 01 Meditsiinitalitus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 800 000  4 800 000  5 901 032,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— töölevõtmisel ja pärast seda iga aasta tehtavate arstlike läbivaatuste, materjali, ravimite, meditsiiniliselt vajalike 
erivahendite ja -inventari kulud ning invaliidsuskomitee halduskulud; 
— siseriikliku õiguse alusel või ajutiste asendajatena töötavate lepinguliste meedikute, parameedikute ja psühholoogide- 
sotsiaaltöötajate kulud, samuti kulutused väljastpoolt saadavale eriarstiabile, mida meditsiinitöötaja peab vajalikuks; 
— lasteaiakasvatajate töölevõtmisele eelneva arstliku läbivaatuse kulud; 
— kiirgusega kokku puutuvate töötajate tervisekontrolli kulud; 
— seadmete ost või nende ostuhinna hüvitamine direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaldamise raames; 
— komisjoni korraldatavate kõrgetasemeliste poliitiliste kohtumiste meditsiinikulud.  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 027 750 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  L 51/1532  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 01  (jätkub)  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eelkõige selle III peatükk.  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Siseriiklikud õigusaktid baasstandardite kohta.  
26 01 60 02 Konkursside, personalivaliku ja töölevõtmise kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 570 000  1 770 000  1 058 051,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude rahastamiseks: 
— juhtivametnike valimise ja töölevõtmisega seotud kulud; 
— kulud, mis on seotud konkursi ja valikumenetluse edukalt läbinud kandidaatide kutsumisega töövestlusele; 
— delegatsioonides töötavate ametnike ja töötajate konkursile ja valikumenetlusele kutsumisega seotud kulud; 
— otsuse 2002/620/EÜ artikliga 3 ette nähtud konkursside ja valikumenetluste korraldamise kulud.  
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja pärast nõupidamist Euroopa Personalivaliku Ametiga võib kõnealust assig- 
neeringut kasutada institutsiooni enda organiseeritud konkursside jaoks.  
Tuleb märkida, et assigneeringust ei rahastata personalikulusid, mis on kaetud eri jaotiste artiklitesse 01 04 ja 01 05 
kantud assigneeringutest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 106 790 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  28.2.2017  ET L 51/1533 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 02  (jätkub)  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu kohtusekretäri ning kontrollikoja, 
majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa ombudsmani esindaja otsus 2002/ 
621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 
26.7.2002, lk 56).  
26 01 60 04 Institutsioonidevaheline koostöö sotsiaalvaldkonnas  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 113 000  6 958 000  20 333 729,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— komisjonisisese veebisaidi My IntraComm ja kuulehe  Commission en direct  tegemise ja arendamisega seotud kulud; 
— muud komisjonisisese teabevahetuse ja teavitamisega seotud kulud, kaasa arvatud edenduskampaaniad; 
— komisjoni talituste juhitavate pikapäevarühmade, puhkekeskuste ja lastelaagrite ajutised töötajad; 
— väljaspool komisjoni tehtavad paljundustööd, mida ei ole võimalik teha komisjonis; 
— lastesõime koosseisuliste lapsehoidjate ja meditsiiniõdede asendajatega sõlmitud eraõiguslike lepingutega seotud 
kulud; 
— mõned puhkekeskuste, kultuuriürituste ja töötajate klubidega ning spordikeskuste juhtimise ja erivarustusega seotud 
kulud; 
— eri rahvusest töötajate vahelisi sotsiaalseid kontakte ning töötajate ja nende pereliikmete integreerimist edendavad 
algatused ning koosseisuliste töötajate ja nende pereliikmete vajaduste rahuldamiseks mõeldud ennetusprojektid; 
— osalemine nende kulude katmises, mis kaasnevad töötajatele selliste toimingutega nagu koduabi, õigusnõustamine, 
lastelaagrid, keele- ja kunstikursused;  L 51/1534  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 04  (jätkub)  
— uute ametnike, muude töötajate ja nende pereliikmete vastuvõtmise ning töötajate majutusalase abistamisega seotud 
kulud; 
— kulud, mis on seotud eriti raskes olukorras olevale ametnikule, endisele ametnikule või surnud ametniku 
ülalpidamisel olnud isikutele mitterahalise abi andmisega; 
— kulud, mis on seotud mõningate Luksemburgis töötavate madalaimate palgaastmete töötajate ostujõuga seotud 
sotsiaalset laadi meetmetega; 
— teatavad lastepäevakodudele, -sõimedele ja lastehoiuteenustele tehtavad kulutused; vanemate toetusest saadavat tulu 
on võimalik uuesti kasutada; 
— ametnike autasustamisega seotud kulutused, eelkõige 20-aastase teenistusaja medalite ja pensionilemineku kingituse 
maksumus; 
— erimaksed isikutele, kes saavad liidu pensioni, ja neile, kellel on õigus seda saada, samuti kõikidele surnud 
pensionisaaja eriti raskes olukorras olevatele ülalpeetavatele; 
— erinevates liikmesriikides elavate endiste töötajate vajaduste rahuldamist käsitlevate ennetusprojektide rahastamine ja 
endiste töötajate ühingute toetamine.  
Seoses järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puuetega inimeste abistamise poliitikaga: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja muud teenistujad, 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade tähenduses –  
kaetakse selle assigneeringuga eelarvesse kantud summa ulatuses, võttes arvesse elukoha- või päritoluriigis antavaid 
õigusi, kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja tulenevad nende 
inimeste puuetest.  
See assigneering on ette nähtud selliste laste koolituskulude osaliseks katmiseks, keda vältimatutel pedagoogilistel 
põhjustel ei võeta või ei võeta enam Euroopa koolidesse või kes ei saa käia Euroopa koolis ühe vanema töökoha tõttu 
välisesinduses.  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud liidus asuvates komisjoni esindustes, 
mille kulud on kantud punkti 16 01 03 03.  
Assigneeringud, mis katavad vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 punktidesse.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 8 379 200 eurot.  28.2.2017  ET L 51/1535 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
26 01 60 06 Institutsiooni ametnikud, kes on ajutiselt lähetatud liikmesriigi avalikku teenistusse, rahvusvahelistesse organis-  
atsioonidesse või avalik-õiguslikesse või eraõiguslikesse asutustesse või ettevõtetesse  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
250 000  250 000  395 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu ametnike lähetamisega kaasnevate täiendavate kulude katmiseks, näiteks selliste 
toetuste maksmiseks ja kulutuste hüvitamiseks, mis neile on lähetuse raames ette nähtud.  
Samuti kaetakse sellega liikmesriikide ja kolmandate riikide asutuste ja organite juures ellu viidavate erikoolituskavadega 
seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
26 01 60 07 Kahjutasud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
150 000  150 000  150 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kahjutasud ja kulud, mis on seotud komisjoni vastu seoses institutsiooni enda personali- ja haldusmenetlusega 
esitatavate nõuete rahuldamisega (tsiviilvastutus); 
— teatavate juhtudega seotud kulutused, kui õigluse huvides on vaja maksta hüvitist.  L 51/1536  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 08 Mitmesugused kindlustused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
60 000  60 000  59 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige erialase tsiviilvastutuskindlustuse ja muude selliste lepingutega seotud kulude 
katmiseks, mida individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet haldab komisjoni, asutuste, Teadusuuringute 
Ühiskeskuse, liidu delegatsioonide, komisjoni esinduste ja kaudsete teadusuuringute nimel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
26 01 60 09 Keelekursused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 845 000  3 013 000  3 344 239,23  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnikele ja muudele töötajatele keelekursuste korraldamise kulud; 
— ametnike ja muude töötajate abikaasadele integratsioonipoliitika raames korraldatavate keelekursustega seotud 
kulud; 
— materjalide ja dokumentide ostmisega seotud kulud; 
— ekspertide konsultatsioonidega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 700 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/1537 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 60  (jätkub)  
26 01 60 09  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
26 01 70 Euroopa Koolid  
26 01 70 01 Euroopa Koolide peasekretäri kantselei (Brüssel)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 655 428  9 754 550  9 971 242,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Koolide kuratooriumi esindaja Brüsselis asuva kontori rahastamises osalemiseks.  
Euroopa Koolid peavad järgima mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste tagamise põhimõtteid.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 02 Brüssel I (Uccle)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
28 884 533  27 027 449  25 783 149,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Brüsselis Uccle’is asuva Euroopa Kooli (Brüssel I) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  L 51/1538  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 03 Brüssel II (Woluwe)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
24 019 463  24 023 685  22 292 410,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Brüsselis Woluwe’is asuva Euroopa Kooli (Brüssel II) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 04 Brüssel III (Ixelles)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
23 920 457  23 688 915  20 149 656,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Brüsselis Ixelles’is asuva Euroopa Kooli (Brüssel III) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 05 Brüssel IV (Laeken)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
17 289 831  14 860 033  14 177 314,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Brüsselis Laekenis asuva Euroopa Kooli (Brüssel IV) eelarve rahastamiseks.  28.2.2017  ET L 51/1539 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 05  (jätkub)  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 11 Luxembourg I  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
18 742 931  17 591 763  18 745 189,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Luxembourgis asuva Euroopa Kooli (Luxembourg I) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 12 Luxembourg II  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 930 268  13 728 869  13 709 255,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Luxembourgis asuva Euroopa Kooli (Luxembourg II) eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 21 Mol (Belgia)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 184 162  6 134 444  5 548 445,—  L 51/1540  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 21  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Molis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 22 Frankfurt Maini ääres (Saksamaa)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
26 01 70 22  4 761 194  5 466 904  9 182 659,—  
Reservid (40 01 40)  4 644 253  3 426 739  
Kogusumma  9 405 447  8 893 643  9 182 659,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Maini-äärses Frankfurdis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 23 Karlsruhe (Saksamaa)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 821 600  3 437 783  3 028 860,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Karlsruhes asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  28.2.2017  ET L 51/1541 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 24 München (Saksamaa)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
364 588  552 765  447 071,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Münchenis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 25 Alicante (Hispaania)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 590 065  3 919 021  7 398 526,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Alicantes asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 900 000 eurot.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 26 Varese (Itaalia)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 532 900  10 573 399  9 521 616,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Vareses asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  L 51/1542  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 26  (jätkub)  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 27 Bergen (Madalmaad)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 167 512  4 910 748  4 230 036,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Bergenis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 28 Culham (Ühendkuningriik)  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 856 498  5 296 778  4 770 502,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Culhamis asuva Euroopa Kooli eelarve rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa koolide põhikirja konventsioon (EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3).  
26 01 70 31 Liidu toetus 2. tüübi Euroopa Koolidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
818 473  746 635  7 559 484,11  28.2.2017  ET L 51/1543 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 01 — KOMISJONI HALDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
26 01 70  (jätkub)  
26 01 70 31  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga rahastatakse komisjoni toetust nendele 2. tüübi Euroopa Koolidele, mille on akrediteerinud Euroopa 
Koolide kuratoorium ja millel on komisjoniga sõlmitud rahastamiskokkulepe.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 250 000 eurot.  
Alusaktid  
Komisjoni 1. augusti 2013. aasta otsus C(2013) 4886.  L 51/1544  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 02 — MULTIMEEDIATOODANG  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 02  MULTIMEEDI- 
ATOODANG  
26 02 01  Riiklike tarne- ja 
teenuslepingute välja- 
kuulutamise ja 
reklaamimise kord  1,1 9 200 000  9 000 000  9 600 000  9 100 000  8 924 526,49  8 608 709,47  95,65  
Peatükk 26 02 — 
Kogusumma  9 200 000  9 000 000  9 600 000  9 100 000  8 924 526,49  8 608 709,47  95,65  
26 02 01 Riiklike tarne- ja teenuslepingute väljakuulutamise ja reklaamimise kord  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
9 200 000  9 000 000  9 600 000  9 100 000  8 924 526,49  8 608 709,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste toimingutega seotud kulude katmiseks: 
— liidus ja kolmandates riikides hankemenetluses avaldatavate hanketeadete kogumine, töötlemine, avaldamine ja 
levitamine erinevate kanalite kaudu ning nende lisamine eProcurement-teenuste hulka, mida institutsioonid pakuvad 
äriühingutele ja tellijatele. See hõlmab institutsioonide avaldatud hanketeadete tõlkimise kulusid; 
— hanketeadete uute elektrooniliste kogumis- ja levitamismeetodite kasutamine ja edendamine; 
— eProcurement-teenuste arendamine ja kasutamine lepingute sõlmimise eri etappidel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 100 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2137/85, 25. juuli 1985, Euroopa majandushuvigrupi kohta (EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 89/665/EMÜ, 21. detsember 1989, riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise 
korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33).  
Nõukogu direktiiv 92/13/EMÜ, 25. veebruar 1992, veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsiooni- 
sektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide 
kooskõlastamise kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14).  28.2.2017  ET L 51/1545 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 02 — MULTIMEEDIATOODANG  (jätkub)  
26 02 01  (jätkub)  
Nõukogu ja komisjoni otsus 94/1/ESTÜ, EÜ, 13. detsember 1993, Euroopa Majanduspiirkonna lepingu sõlmimise 
kohta Euroopa ühenduste, nende liikmesriikide ja Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Liechtensteini 
Vürstiriigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2157/2001, 8. oktoober 2001, Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT L 294, 
10.11.2001, lk 1).  
Nõukogu ja komisjoni otsus 2002/309/EÜ, Euratom, 4. aprill 2002, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas Šveitsi 
Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1), eelkõige riigihankeid käsitlev 
leping.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1435/2003, 22. juuli 2003, Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (ELT L 207, 18.8.2003, 
lk 1).  
Euroopa Keskpanga otsus 2007/497/EÜ, 3. juuli 2007, hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2007/5) 
(ELT L 184, 14.7.2007, lk 34).  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 718/2007, 12. juuni 2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, 
millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 170, 29.6.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveo- 
teenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja 
(EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1008/2008, 24. september 2008, ühenduses lennuteenuste osutamist 
käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/81/EÜ, 13. juuli 2009, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja 
julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja 
muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta 
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar 2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ 
kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).  L 51/1546  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 02 — MULTIMEEDIATOODANG  (jätkub)  
26 02 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 26. veebruar 2014, milles käsitletakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/ 
17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).  
Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (ELT L 161, 
29.5.2014, lk 3).  
Nõukogu otsus 2014/668/EL, 23. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise 
kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise territooriumil seaduslikult töötavate 
kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning seotud lisade ja protokollide osas 
(ELT L 278, 20.9.2014, lk 1).  
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1986, 11. november 2015, millega kehtestatakse riigihankega seotud teadete 
tüüpvormid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 842/2011 (ELT L 296, 12.11.2015, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1547 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 03  TEENUSTE OSUTAMINE 
RIIKLIKELE HALDUSASU- 
TUSTELE, ETTEVÕTETELE 
JA KODANIKELE  
26 03 01  Koostalitlusvõimealased 
lahendused ja ühised 
raamistikud Euroopa 
haldusasutuste, ettevõtete 
ja kodanike jaoks (ISA  2 ) 1,1 25 115 000  18 000 000  24 448 000  2 400 000  
26 03 51  ISA programmi lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  4 600 000  p.m.  21 753 380  25 767 603,—  26 415 085,35  574,24  
26 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
26 03 77 01  Ettevalmistav meede — 
Erasmuse avaliku halduse 
programm  5,2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  105 083,78  
26 03 77 02  Pilootprojekt — Tarkvara- 
koodide juhtimine ja 
kvaliteet – tasuta ja avatud 
lähtekoodiga tarkvara 
auditeerimine  5,2 p.m.  471 000  p.m.  500 000  999 476,60  27 722,50  5,89  
26 03 77 03  Katseprojekt — PublicAc- 
cess.eu: veebiplatvorm 
liidu institutsioonide 
salastamata dokumentide 
ennetavaks avaldamiseks  5,2 p.m.  813 000  500 000  500 000  1 000 000,—  186 708,87  22,97  
26 03 77 04  Katseprojekt — Krüp- 
teeritud elektrooniline side 
liidu institutsioonides  5,2 p.m.  750 000  1 000 000  750 000  500 000,—  0,—  0  
26 03 77 05  Katseprojekt — Vabalt 
kättesaadavate seotud 
andmete, vaba tarkvara ja 
kodanikuühiskonna õigus- 
loomeprotsessis osalemise 
edendamine kogu liidus 
(muudatusettepanekute 
koostamise programm 
(AT4AM) / seadusandluse 
toimetamise vabavara 
(LEOS) avatud linkandmed 
(LOD) ja vabavara (FS) 
integreerimine)  5,2 p.m.  377 000  250 000  250 000  500 000,—  122 805,06  32,57  
26 03 77 06  Ettevalmistav meede — 
Tarkvarakoodide juhtimine 
ja kvaliteet – tasuta ja 
avatud lähtekoodiga 
tarkvara auditeerimine  5,2 2 600 000  1 300 000  L 51/1548  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 07  Katseprojekt — e- 
identimise ja e-tehingute 
jaoks vajalikke usaldustee- 
nuseid käsitleva määruse 
rakendamise kaudu võrgu- 
põhiste e-IDde ja digiall- 
kirjade kasutuselevõtmine 
Euroopa Parlamendis ja 
Euroopa Komisjonis  5,2 550 000  275 000  
26 03 77 08  Ettevalmistav meede — 
Liidu institutsioonide 
krüpteeritud elektrooniline 
side  5,2 1 000 000  500 000  
Artikkel 26 03 77 — 
Vahesumma  4 150 000  4 486 000  1 750 000  2 000 000  2 999 476,60  442 320,21  9,86  
Peatükk 26 03 — 
Kogusumma  29 265 000  27 086 000  26 198 000  26 153 380  28 767 079,60  26 857 405,56  99,16  
26 03 01 Koostalitlusvõimealased lahendused ja ühised raamistikud Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks 
(ISA  2 ) 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
25 115 000  18 000 000  24 448 000  2 400 000  
Märkused  
Koostalitlusvõimealaste lahenduste ja ühiste raamistike programm Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike jaoks 
(ISA  2 programm) on jätkuks ISA programmile (loodud otsusega nr 922/2009/EÜ), mis jõuab 2015. aasta detsembris 
lõpule.  
ISA  2 programmi eesmärk on rakendada terviklikku lähenemisviisi koostalitlusvõimele liidus ning hõlbustada tõhusat ja 
tulemuslikku elektroonilist piiriülest või valdkondadevahelist suhtlemist Euroopa haldusasutuste ning kõnealuste 
asutuste ja ettevõtete ja kodanike vahel. Uus programm aitab kindlaks teha, välja töötada ja kasutusele võtta 
koostalitlusvõimealaseid lahendusi (raamistikud, üldteenused ja -vahendid), mille abil rakendatakse liidu poliitikat.  
Programmi rakendatakse tihedas koostöös ja kooskõlastatult liikmesriikide ja asjaomaste komisjoni talitustega, viies ellu 
projekte ja kaasnevaid meetmeid (teadlikkuse suurendamine, edendamine, kogukonna väljakujundamine jne).  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/1549 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 01  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/2240, 25. november 2015, Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõi- 
mealaste lahenduste kohta Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike jaoks (ISA  2 ) kui avaliku sektori ajakohas- 
tamise vahend (ELT L 318, 4.12.2015, lk 1).  
26 03 51 ISA programmi lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  4 600 000  p.m.  21 753 380  25 767 603,—  26 415 085,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kohustuste katmiseks, mis on varasematest aastatest tasuda jäänud vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 922/2009/EÜ.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahalisest osalusest liidu 
programmides ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt 
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 922/2009/EÜ, 16. september 2009, Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste 
lahenduste (ISA) kohta (ELT L 260, 3.10.2009, lk 20).  L 51/1550  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
26 03 77 01 Ettevalmistav meede — Erasmuse avaliku halduse programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  105 083,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistava meetme raames eelmistel aastatel võetud kulukohustuste alusel seni 
tegemata maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 02 Pilootprojekt — Tarkvarakoodide juhtimine ja kvaliteet – tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara auditeerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  471 000  p.m.  500 000  999 476,60  27 722,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1551 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 03 Katseprojekt — PublicAccess.eu: veebiplatvorm liidu institutsioonide salastamata dokumentide ennetavaks avaldamisek s 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  813 000  500 000  500 000  1 000 000,—  186 708,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 04 Katseprojekt — Krüpteeritud elektrooniline side liidu institutsioonides  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  750 000  1 000 000  750 000  500 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1552  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 05 Katseprojekt — Vabalt kättesaadavate seotud andmete, vaba tarkvara ja kodanikuühiskonna õigusloomeprotsessis 
osalemise edendamine kogu liidus (muudatusettepanekute koostamise programm (AT4AM) / seadusandluse 
toimetamise vabavara (LEOS) avatud linkandmed (LOD) ja vabavara (FS) integreerimine)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  377 000  250 000  250 000  500 000,—  122 805,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 06 Ettevalmistav meede — Tarkvarakoodide juhtimine ja kvaliteet – tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara auditeerimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 600 000  1 300 000  
Märkused  
Aprillis 2014 avastatud tõsised turvaaugud OpenSSLi krüptograafia tarkvarateegis on juhtinud laiema avalikkuse 
tähelepanu vajadusele mõista, kuidas koodide juhtimine seostub koodi turvalisuse ja koodide läbivaatamisega. Nii 
üldsus kui ka liidu institutsioonid kasutavad regulaarselt tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara – lõppkasutaja 
seadmetest kuni serverisüsteemideni. Seetõttu on nii kodanikud kui ka Euroopa Parlament põhjendatult ja korduvalt 
nõudnud kooskõlastatud jõupingutusi, et hoida turvalisuse tase ja kasutajate kaitse mõistlikul tasemel olenemata sellest, 
kuidas tarkvarale on kasutuslitsents antud ja kas seda hooldavad tarkvaraettevõtted või vabatahtlikud.  
Turvaaugud tarkvarateekides, mis on oma ülesehituselt mõeldud kasutamiseks, on eriti tähtsad. Kavandatava katse- 
projektiga minnakse CERT-EU kiiduväärsetest pingutustest kaugemale, et mitte ainult hoiatada liidu institutsioone, 
organeid ja asutusi ning üldsust tulevaste ohtude eest, vaid ka teha ennetavat koostööd tarkvaraarendusega tegelevate 
ringkondadega, et abistada ja aidata kaasa turvaprobleemide tuvastamisele tarkvaras, mis täidab olulise teabe infras- 
truktuuri funktsiooni. See töö tuleks teostada, kasutades Debiani sotsiaalkokkulepet viitematerjalina tulemuslikkuse ja 
usalduse kohta ning kooskõlas mõistliku avalikustamise kohta kehtestatud korraga.  
Ettevalmistava meetmega arendatakse edasi ja laiendatakse kaitseprojekti tulemusi järgmistes valdkondades:  28.2.2017  ET L 51/1553 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 06  (jätkub)  
— kõigis liidu institutsioonides kasutatava vabavara ja avatud standardite täieliku loendi koostamine; 
— usaldusväärsete kriteeriumide kogumi väljatöötamine tarkvara ja projektide auditeerimise raamistiku jaoks; 
— infrastruktuuri loomine, et ergutada tarkvaraarendusega tegelevaid ringkondi turvalisust mõjutavate oluliste vigade 
leidmisele kaasa aitama; 
— turvaohtude leevendamise parimate tavade arendamine ja propageerimine koodide läbivaatamise ja selle edendamise 
kaudu; 
— uute stiimulite leidmine IT-turvalisuse parandamiseks, nt hüvitus veast teatamise eest; 
— kriitilise tähtsusega avatud lähtekoodiga tarkvara koodide läbivaatamine.  
Vastavalt komisjoni hinnangule oli käesolevale ettevalmistavale meetmele eelnenud katseprojektis juba kaalutud 
võimalust anda veast teatamise eest hüvitust – see motiveeriks asutusi rahalise hüvitise kaudu avastama turvalisuse 
jaoks olulisi probleeme nende kasutatavas tarkvaras – kuid see idee heideti ebapiisavate rahaliste vahendite tõttu lõpuks 
kõrvale. Selline toimimine on aga tööstuses väga tavaline ja edukas ning võimaldaks kaasata turvalisusega tegelevaid 
ringkondi laiemalt ühise eesmärgi saavutamisse – tagada turvalisem IT-infrastruktuur.  
Viited:  
https://joinup.ec.europa.eu/community/eu-f ossa/home  
https://www.debian.org/social_contract  
http://googleonlinesecurity.blogspot.de/2013/10/going-beyond-vulnerability-rewards.html  
https://epnet.europarl.europa.eu/http://www .itecnet.ep.parl.union.eu/itecnet/webdav/site/itecnet/shared/Home- 
page_news/Annex%202%20-%20IT%20environment%20in%20the%20EP.PDF  
https://epnet.europarl.europa.eu/http://www .itecnet.ep.parl.union.eu/itecnet/webdav/site/itecnet/shared/Home- 
page_news/Annexe%201%20Structure%20TIC.PDF  
http://ec.europa.eu/dgs/informatics/oss_tech/index_en.htm  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1554  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 07 Katseprojekt — e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid käsitleva määruse rakendamise kaudu 
võrgupõhiste e-IDde ja digiallkirjade kasutuselevõtmine Euroopa Parlamendis ja Euroopa Komisjonis  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
550 000  275 000  
Märkused  
Katseprojekt annab Euroopa Parlamendile ja komisjonile võrgupõhised vahendid autentimiseks, et pääseda turvaliselt 
võrguteenuste juurde, ja digiallkirja andmiseks, et allkirjastada elektrooniliselt liidu institutsioonide igapäevatöös 
nõutavaid dokumente. Rakendatakse ka e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid käsitlevat määrust, 
võimaldades sellega liidu institutsioonides digiallkirjade ja riiklike e-ID-süsteemide vastastikust tunnustamist.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
26 03 77 08 Ettevalmistav meede — Liidu institutsioonide krüpteeritud elektrooniline side  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Ettevalmistava meetmega jätkatakse liidu institutsioonides turvalise elektroonilise side kasutamise toetamist.  
Üks võimalus muuta elektrooniline side oluliselt turvalisemaks oleks kasutada institutsioonide elektronposti teenuste 
puhul kõige uuemat krüpteerimistehnikat. Projekti käigus töötatakse välja ELi andmekrüpteerimise standardid, mida 
kolmandate riikide valitsused ei saaks kindlasti ohtu seada ega nõrgestada.  
Praegune projekt on jõudnud soovituste etappi. Soovitused on esitatud nii töörühma tasandil kui ka DG DIGITi 
juhtkonnale.  
Ettevalmistava meetme eesmärk on jätkuvalt toetada nõukogu, nõukogu eesistujariigi, komisjoni ja parlamendi IT- 
teenistusi selliste süsteemide rakendamisel, mis on vajalikud komisjoni volinike, Euroopa Parlamendi liikmete, ametnike, 
administratsiooni liikmete ning ELi otsuste tegemises osalevate kõigi institutsioonide töötajate kommunikatsiooni 
turvamiseks.  28.2.2017  ET L 51/1555 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
PEATÜKK 26 03 — TEENUSTE OSUTAMINE RIIKLIKELE HALDUSASUTUSTELE, ETTEVÕTETELE JA KODANIKELE  (jätkub)  
26 03 77  (jätkub)  
26 03 77 08  (jätkub)  
Ettevalmistav meede võimaldab jätkata eelneva katseprojekti rakendusetappi. Pikemas perspektiivis võiks meede 
hõlmata nii kirjalikku (e-kirjad ja tekstsõnumid) kui ka suulist (tava- ja mobiiltelefonid) elektroonilist sidet.  
Edasiminekuks on vaja võtta järelmeetmeid katseprojekti soovituste põhjal. Samuti liigutakse operatiivsema ja rohkem 
teenuste osutamisele suunatud tegevuse poole. Meede on võib-olla vaja anda üle operatiivmeeskonnale. Ettevalmistava 
meetme esimene osa peab seetõttu olema sellise meeskonna määramine, mis nõuab liidu institutsioonide vahelist 
koordineerimist. Teine osa on projekti sügavam ja laiem rakendamine operatiivsemal tasandil.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1556  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 26 — KOMISJONI HALDUS
 
JAOTIS 27  
EELARVE  28.2.2017  ET L 51/1557 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 27 
EELARVE  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
27 01  EELARVE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  76 142 758  76 142 758  72 184 538  72 184 538  60 379 644,87  60 379 644,87  
27 02  EELARVE TÄITMINE, 
JÄRELEV ALVE JA KINNITAMINE  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Jaotis 27 — Kogusumma  76 142 758  76 142 758  72 184 538  72 184 538  60 379 644,87  60 379 644,87  L 51/1558  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
JAOTIS 27 
EELARVE  
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
27 01  EELARVE POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
27 01 01  Eelarve poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 45 984 575  43 763 278  42 913 862,40  93,32  
27 01 02  Eelarve poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
27 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 4 380 204  4 265 668  5 411 206,77  123,54  
27 01 02 09  Koosseisuvälised töötajad — Haju- 
tamata juhtimine  5,2 5 290 729  4 621 420  0,—  0  
27 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 7 506 918  7 715 145  8 580 629,75  114,30  
27 01 02 19  Muud juhtimiskulud — Haju- 
tamata juhtimine  5,2 9 558 900  8 456 008  0,—  0  
Artikkel 27 01 02 — Vahesumma  26 736 751  25 058 241  13 991 836,52  52,33  
27 01 03  Eelarve poliitikavaldkonna info- 
ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 2 871 432  2 793 019  2 947 709,12  102,66  
27 01 07  Eelarve poliitikavaldkonna 
meetmete toetuskulud  5,2 150 000  150 000  144 997,30  96,66  
27 01 11  Erakorralised kulud kriisiolu- 
korras  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
27 01 12  Raamatupidamine  
27 01 12 01  Finantskulud  5,2 280 000  300 000  330 000,—  117,86  
27 01 12 02  Sularahahalduse ja finantsvaradega 
seotud kulude katmine  5,2 p.m.  p.m.  28 673,04  
27 01 12 03  Liidu üldeelarve vahenditest 
toetuse saajate ja komisjonile võlgu 
olevate isikute maksevõimet 
käsitleva finantsteabe ostmine  5,2 120 000  120 000  22 566,49  18,81  
Artikkel 27 01 12 — Vahesumma  400 000  420 000  381 239,53  95,31  
Peatükk 27 01 — Kogusumma  76 142 758  72 184 538  60 379 644,87  79,30  28.2.2017  ET L 51/1559 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
27 01 01 Eelarve poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
45 984 575  43 763 278  42 913 862,40  
27 01 02 Eelarve poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
27 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 380 204  4 265 668  5 411 206,77  
27 01 02 09 Koosseisuvälised töötajad — Hajutamata juhtimine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 290 729  4 621 420  0,—  
Märkused  
Assigneeringut ei eraldata eelarveaasta algul konkreetsele poliitikavaldkonnale, vaid võidakse kasutada kõikide 
komisjoni talituste nõudmiste rahuldamiseks. Assigneering paigutatakse finantsmääruse kohaselt aasta jooksul ümber 
selle poliitikavaldkonna vastavate eelarveridade alla, kus assigneeringut kasutatakse.  
27 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 506 918  7 715 145  8 580 629,75  
27 01 02 19 Muud juhtimiskulud — Hajutamata juhtimine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 558 900  8 456 008  0,—  L 51/1560  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
27 01 02  (jätkub)  
27 01 02 19  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringut ei eraldata eelarveaasta algul konkreetsele poliitikavaldkonnale, vaid võidakse kasutada kõikide 
komisjoni talituste nõudmiste rahuldamiseks. Assigneeringut ei kasutata käesoleva punkti alusel, vaid paigutatakse 
finantsmääruse kohaselt aasta jooksul ümber selle poliitikavaldkonna vastava eelarverea alla, kus assigneeringut 
kasutatakse.  
27 01 03 Eelarve poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 871 432  2 793 019  2 947 709,12  
27 01 07 Eelarve poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
150 000  150 000  144 997,30  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad liidu finantsplaneerimise ja üldeelarvega seotud 
teabe avaldamisest mis tahes kujul ja mis tahes teabevahendi kaudu. See hõlmab eelkõige järgmist: dokumentide 
ettevalmistamine ja koostamine, dokumentide kasutamine, kujundus ja graafika, dokumentide paljundamine, andmete 
ost ja haldamine, toimetamine, tõlkimine, kontrollimine (sealhulgas tekstide ühtluse kontrollimine), trükkimine, 
avaldamine Internetis, jaotamine, säilitamine ja levitamine.  
27 01 11 Erakorralised kulud kriisiolukorras  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad väljakuulutatud kriisiolukorrast, mille tõttu on 
käivitatud üks või mitu tegevuse järjepidevuse kava ning mille laadi ja/või mahu tõttu ei ole olnud võimalik neid kanda 
komisjoni muudele halduskulude eelarveridadele.  
Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse kantud kuludest hiljemalt kolme nädala jooksul pärast kriisiolukorra lõppu.  28.2.2017  ET L 51/1561 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
27 01 12 Raamatupidamine  
27 01 12 01 Finantskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
280 000  300 000  330 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangale makstavate tasude (vahendustasude, aažiode ja mitmesuguste kulude) ja 
Ülemaailmse Pankadevahelise Finantsinfo Ühingu (SWIFT) võrgustiku ühenduskulude katmiseks.  
27 01 12 02 Sularahahalduse ja finantsvaradega seotud kulude katmine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  28 673,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste eelarvemuudatuste katmiseks: 
— olukorras, kus pärast nõude kandmist raamatupidamisarvestusse tuluna tühistatakse terve nõue või osa sellest (eriti 
seoses võla tasaarveldamisega); 
— juhtudel, kui käibemaks on maksmata ja seda ei ole enam võimalik kirjendada samale reale, kust kanti põhikulud; 
— eespool nimetatud juhtudel saadavatele intressidele, kui neid ei saa kirjendada mõnele teisele eelarvereale.  
Punkt hõlmab vajaduse korral ka assigneeringut, millega kaetakse nii sellise finantseerimisasutuse likvideerimise või 
tegevuse lõpetamisega kaasnev kahjum, kus komisjonil on avansikontod, kui ka finantsvarade haldamisest tulenev 
kahjum.  
27 01 12 03 Liidu üldeelarve vahenditest toetuse saajate ja komisjonile võlgu olevate isikute maksevõimet käsitleva finantsteab e 
ostmine  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
120 000  120 000  22 566,49  L 51/1562  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 01 — EELARVE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
27 01 12  (jätkub)  
27 01 12 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on seotud liidu üldeelarve vahenditest toetuse saajate ja komisjonile võlgu olevate 
isikute maksevõime alaseid andmeid sisaldavate elektroonsete teabeteenuste ja andmebaaside kasutajaks registreerumise 
ja andmete kasutamisega, et tagada komisjoni finantshuvide kaitsmine finants- ja raamatupidamisprotseduuride eri 
etappides.  
Selle eesmärk on ka tagada teabe saamine liidu üldeelarve vahenditest toetuse saajate ja komisjonile võlgu olevate isikute 
kontsernistruktuuri, omanike ja juhtkonna kohta.  28.2.2017  ET L 51/1563 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 02 — EELARVE TÄITMINE, JÄRELEVALVE JA KINNITAMINE  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
27 02  EELARVE TÄITMINE, 
JÄRELEVALVE JA KINNI- 
TAMINE  
27 02 01  Eelnenud eelarveaastast 
üle kantud puudujääk  8 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
27 02 02  Ajutine ja kindlasum- 
maline toetus uutele 
liikmesriikidele  6 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 27 02 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
27 02 01 Eelnenud eelarveaastast üle kantud puudujääk  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 18 kantakse iga eelarveaasta saldo järgmise eelarveaasta eelarvesse tuluna või maksete 
assigneeringutena olenevalt sellest, kas tegu on eelarve ülejäägi või puudujäägiga.  
Tulude või maksete assigneeringute eelarvestused kantakse eelarvemenetluse käigus eelarvesse, kasutades kirjalikku 
muutmisettepanekut, mis esitatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 39. Eelarvestused koostatakse kooskõlas 
määrusega (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.  
Pärast eelarveaasta assigneeringute sulgemist kirjendatakse paranduseelarve abil järgmise eelarveaasta eelarvesse kõik 
eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused.  
Ülejääk kirjendatakse tulude eelarvestuse artiklisse 3 0 0.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000, millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom 
Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/1564  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
PEATÜKK 27 02 — EELARVE TÄITMINE, JÄRELEVALVE JA KINNITAMINE  (jätkub)  
27 02 02 Ajutine ja kindlasummaline toetus uutele liikmesriikidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud uutele liikmesriikidele toetuse maksmiseks mis tahes sellise ühinemisakti jõustumise 
kuupäevast, milles on selline hüvitamine ette nähtud.  
Õiguslik alus  
Akt Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta (ELT L 112, 24.4.2012, lk 21), eriti selle 
artikkel 32.  28.2.2017  ET L 51/1565 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 27 — EELARVE
 
JAOTIS 28  
AUDIT  L 51/1566  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 28 
AUDIT  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
28 01  AUDITI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  19 227 094  18 774 034  12 451 085,54  
Jaotis 28 — Kogusumma  19 227 094  18 774 034  12 451 085,54  28.2.2017  ET L 51/1567 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 28 — AUDIT
 
JAOTIS 28 
AUDIT  
PEATÜKK 28 01 — AUDITI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
28 01  AUDITI POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
28 01 01  Auditi poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 16 929 644  16 316 679  10 435 705,82  61,64  
28 01 02  Auditi poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
28 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 689 663  733 388  613 280,18  88,92  
28 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 550 643  682 619  685 275,14  124,45  
Artikkel 28 01 02 — Vahesumma  1 240 306  1 416 007  1 298 555,32  104,70  
28 01 03  Auditi poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 1 057 144  1 041 348  716 824,40  67,81  
Peatükk 28 01 — Kogusumma  19 227 094  18 774 034  12 451 085,54  64,76  
28 01 01 Auditi poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
16 929 644  16 316 679  10 435 705,82  
28 01 02 Auditi poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
28 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
689 663  733 388  613 280,18  L 51/1568  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 28 — AUDIT
 
PEATÜKK 28 01 — AUDITI POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
28 01 02  (jätkub)  
28 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
550 643  682 619  685 275,14  
28 01 03 Auditi poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 057 144  1 041 348  716 824,40  28.2.2017  ET L 51/1569 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 28 — AUDIT
 
JAOTIS 29  
STATISTIKA  L 51/1570  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 29 
STATISTIKA  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 01  STATISTIKA POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  85 573 663  85 573 663  82 707 570  82 707 570  82 716 668,73  82 716 668,73  
29 02  EUROOPA STATISTIKA- 
PROGRAMM  57 960 000  42 000 000  56 443 000  44 800 000  58 381 379,50  42 316 431,89  
Jaotis 29 — Kogusumma  143 533 663  127 573 663  139 150 570  127 507 570  141 098 048,23  125 033 100,62  28.2.2017  ET L 51/1571 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
JAOTIS 29 
STATISTIKA  
PEATÜKK 29 01 — STATISTIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
29 01  STATISTIKA POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
29 01 01  Statistika poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 69 434 420  66 995 635  66 135 752,70  95,25  
29 01 02  Statistika poliitikavaldkonna 
koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
29 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 5 424 272  5 163 482  5 570 630,80  102,70  
29 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 3 231 251  3 322 719  3 508 263,28  108,57  
Artikkel 29 01 02 — Vahesumma  8 655 523  8 486 201  9 078 894,08  104,89  
29 01 03  Statistika poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 4 335 720  4 275 734  4 543 492,—  104,79  
29 01 04  Statistika poliitikavaldkonna 
meetmete ja programmide 
toetuskulud  
29 01 04 01  Euroopa statistikaprogrammi 
toetuskulud  1,1 3 148 000  2 950 000  2 958 529,95  93,98  
Artikkel 29 01 04 — Vahesumma  3 148 000  2 950 000  2 958 529,95  93,98  
Peatükk 29 01 — Kogusumma  85 573 663  82 707 570  82 716 668,73  96,66  
29 01 01 Statistika poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
69 434 420  66 995 635  66 135 752,70  L 51/1572  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 01 — STATISTIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
29 01 02 Statistika poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
29 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 424 272  5 163 482  5 570 630,80  
29 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 231 251  3 322 719  3 508 263,28  
29 01 03 Statistika poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 335 720  4 275 734  4 543 492,—  
29 01 04 Statistika poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
29 01 04 01 Euroopa statistikaprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 148 000  2 950 000  2 958 529,95  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, auditeerimise ja järelevalvega seotud 
tehnilise ja haldusabi kulud; 
— peakorteri koosseisuväliste töötajatega (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu 
palgatud töötajad) seotud kulud kuni 2 300 000 euro ulatuses. See summa arvutatakse inimaastaühiku maksumuse 
alusel, millest 97 % on kõnealuste töötajate töötasu ja 3 % nende töötajatega seotud lisakulud koolitusele, 
kohtumistele, lähetustele, infotehnoloogiale ja telekommunikatsioonivahenditele; 
— assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, lähetuste, 
teavitamise ja trükistega, millel on otsene seos käesoleva punktiga hõlmatud programmi või meetmete eesmärgi 
saavutamisega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
komisjoni tellimusel riigiasutustele sihtotstarbeliste teenuslepingutega pandud ülesandeid.  28.2.2017  ET L 51/1573 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 01 — STATISTIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
29 01 04  (jätkub)  
29 01 04 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 29 02.  L 51/1574  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 02 — EUROOPA STATISTIKAPROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
29 02  EUROOPA STATISTIKA- 
PROGRAMM  
29 02 01  Kvaliteetse statistilise 
teabe esitamine, Euroopa 
statistika koostamise 
uute meetodite raken- 
damine ja koostöö 
tugevdamine Euroopa 
statistikasüsteemiga  1,1 57 960 000  42 000 000  56 443 000  40 000 000  58 381 379,50  32 746 281,06  77,97  
29 02 51  2013. aastale eelnenud 
statistikaprogrammide 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  4 800 000  0,—  9 570 150,83  
29 02 52  Euroopa ettevõtlus- ja 
kaubandusstatistika 
ajakohastamise 
programmi („MEETS“) 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 29 02 — 
Kogusumma  57 960 000  42 000 000  56 443 000  44 800 000  58 381 379,50  42 316 431,89  100,75  
29 02 01 Kvaliteetse statistilise teabe esitamine, Euroopa statistika koostamise uute meetodite rakendamine ja koostöö 
tugevdamine Euroopa statistikasüsteemiga  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
57 960 000  42 000 000  56 443 000  40 000 000  58 381 379,50  32 746 281,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— statistiliste andmete kogumine, statistilised vaatlused, uuringud ning näitajate ja võrdlusandmete väljatöötamine; 
— statistika kvaliteedi parandamiseks ette nähtud kvaliteediuuringud ja -toimingud; 
— statistilise teabe töötlemine, levitamine, reklaamimine ja turustamine; 
— statistika infrastruktuuri ja statistiliste teabesüsteemide väljatöötamine ja hooldus; 
— infotehnoloogia infrastruktuuri väljatöötamine ja hooldus statistika tootmise ümberkorraldamise toetuseks; 
— riskipõhine kontroll liikmesriikides statistikaasutuste ruumides, eelkõige selleks, et toetada liidu majanduse juhtimist;  28.2.2017  ET L 51/1575 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 02 — EUROOPA STATISTIKAPROGRAMM  (jätkub)  
29 02 01  (jätkub)  
— koostöövõrgustike ja selliste organisatsioonide toetamine, kelle põhieesmärk ja peamised tegevusalad keskenduvad 
Euroopa statistika tegevusjuhendi rakendamise edendamisele ja toetamisele ning Euroopa statistika koostamise uute 
meetodite rakendamisele; 
— välisekspertide teenused; 
— statistikakoolitus statistikutele; 
— dokumentide ostmise kulud; 
— rahvusvaheliste statistikaorganisatsioonide toetused ja liikmemaksud.  
Lisaks on assigneering ette nähtud selleks, et tagada vajaliku teabe kogumine liidu majanduslikku ja sotsiaalset olukorda 
käsitleva iga-aastase koondaruande jaoks, mis koostatakse majandusandmete ning struktuurinäitajate ja võrdlusandmete 
alusel.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et katta liikmesriikide statistikute koolitusega seonduvad kulud ja statistika 
valdkonnas kolmandate riikidega tehtava koostöö kulud; samuti selliste kulude katmiseks, mis on seotud ametnike 
vahetamisega, teabekohtumistega, toetustega ning ametnike ja muude töötajate töötasude kohandamisega osutatavate 
teenuste eest tasumisega.  
Assigneeringu alusel rahastatakse ka kulutusi, mis on seotud andmete ostmisega ja komisjoni talituste pääsuga 
väljaspool asuvatesse andmebaasidesse.  
Peale selle tuleks assigneeringuga rahastada uute moodultehnoloogiate väljatöötamist.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada komisjoni või muude liidu institutsioonide taotlusel liidu kulude 
hindamiseks, jälgimiseks ja arvestamiseks vajaliku statistilise teabe edastamist. Sellega parandatakse finants- ja eelarve- 
poliitika rakendamist (eelarve koostamine, mitmeaastase finantsraamistiku korrapärane läbivaatamine) ning võim- 
aldatakse koguda keskmise tähtajaga ja pikaajalisi andmeid liidupoolse rahastamise kohta.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega 
ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 99/2013, 15. jaanuar 2013, Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 
kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 12).  L 51/1576  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 02 — EUROOPA STATISTIKAPROGRAMM  (jätkub)  
29 02 51 2013. aastale eelnenud statistikaprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  4 800 000  0,—  9 570 150,83  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud Šveitsi Konföderatsiooni rahalisest osalusest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on 
kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 
lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97, 17. veebruar 1997, ühenduse statistika kohta (EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 507/2001/EÜ, 12. märts 2001, mis käsitleb meetmeid, mis on seotud 
üleeuroopalise võrgustikuga ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel toimuva kaubavahetuse 
statistika kogumiseks, koostamiseks ja levitamiseks (Edicom) (EÜT L 76, 16.3.2001, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2367/2002/EÜ, 16. detsember 2002, ühenduse 2003.–2007. aasta statistika- 
programmi kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1578/2007/EÜ, 11. detsember 2007, ühenduse statistikaprogrammi kohta 
ajavahemikuks 2008–2012 (ELT L 344, 28.12.2007, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta (ELT L 87, 
31.3.2009, lk 164).  28.2.2017  ET L 51/1577 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
PEATÜKK 29 02 — EUROOPA STATISTIKAPROGRAMM  (jätkub)  
29 02 52 Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ajakohastamise programmi („MEETS“) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu. Selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1297/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa ettevõtlus- ja kauband- 
usstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta (ELT L 340, 19.12.2008, lk 76).  L 51/1578  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 29 — STATISTIKA
 
JAOTIS 30  
PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD  28.2.2017  ET L 51/1579 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 30 
PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
30 01  PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  1 796 802 000  1 647 355 000  1 562 987 832,58  
Jaotis 30 — Kogusumma  1 796 802 000  1 647 355 000  1 562 987 832,58  L 51/1580  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
JAOTIS 30 
PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
30 01  PENSIONIDE JA NENDEGA 
SEOTUD KULUDE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
30 01 13  Endiste liikmete ja nende ülalpi- 
damisel olnud isikute toetused ja 
pensionid  
30 01 13 01  Ajutised toetused  5,2 2 552 000  3 146 000  3 060 842,—  119,94  
30 01 13 03  Ajutiste toetuste paranduskoefit- 
siendid ja kohandused  5,2 303 000  288 000  286 000,—  94,39  
Artikkel 30 01 13 — Vahesumma  2 855 000  3 434 000  3 346 842,—  117,23  
30 01 14  Toetused reservi arvatud person- 
alile, teenistuslikes huvides teen- 
istusest vabastatud personalile ja 
ametist vabastatud personalile  
30 01 14 01  Toetused reservi arvatud person- 
alile, teenistuslikes huvides teenis- 
tusest vabastatud personalile ja 
ametist vabastatud personalile  5,2 3 900 000  3 252 000  278 301,—  7,14  
30 01 14 02  Ravikindlustus  5,2 133 000  111 000  8 201,—  6,17  
30 01 14 03  Toetuste paranduskoefitsiendid ja 
kohandused  5,2 58 000  48 000  5 648,—  9,74  
Artikkel 30 01 14 — Vahesumma  4 091 000  3 411 000  292 150,—  7,14  
30 01 15  Pensionid ja toetused  
30 01 15 01  Pensionid ning invaliidsus- ja 
lahkumistoetused  5,1 1 650 993 000  1 516 912 000  1 455 924 803,02  88,18  
30 01 15 02  Ravikindlustus  5,1 54 274 000  50 291 000  47 446 287,—  87,42  
30 01 15 03  Pensionide ja toetuste parandus- 
koefitsiendid ja kohandused  5,1 59 502 000  51 755 000  37 804 876,—  63,54  
Artikkel 30 01 15 — Vahesumma  1 764 769 000  1 618 958 000  1 541 175 966,02  87,33  
30 01 16  Endiste liikmete pensionid — 
Institutsioonid  
30 01 16 01  Euroopa Parlamendi endiste 
liikmete pensionid  5,1 3 719 000  3 289 000  1 729 911,—  46,52  28.2.2017  ET L 51/1581 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 02  Euroopa Ülemkogu endiste 
liikmete pensionid  5,1 7 000  p.m.  0,—  0  
30 01 16 03  Euroopa Komisjoni endiste 
liikmete pensionid  5,1 6 705 000  5 907 000  5 258 112,—  78,42  
30 01 16 04  Euroopa Kohtu endiste liikmete 
pensionid  5,1 9 613 000  8 269 000  7 259 156,31  75,51  
30 01 16 05  Euroopa Kontrollikoja endiste 
liikmete pensionid  5,1 4 790 000  3 918 000  3 789 244,23  79,11  
30 01 16 06  Endiste Euroopa ombudsmanide 
pensionid  5,1 212 000  130 000  98 122,98  46,28  
30 01 16 07  Endiste Euroopa andmekaitsein- 
spektorite pensionid  5,1 41 000  39 000  38 328,04  93,48  
Artikkel 30 01 16 — Vahesumma  25 087 000  21 552 000  18 172 874,56  72,44  
Peatükk 30 01 — Kogusumma  1 796 802 000  1 647 355 000  1 562 987 832,58  86,99  
30 01 13 Endiste liikmete ja nende ülalpidamisel olnud isikute toetused ja pensionid  
30 01 13 01 Ajutised toetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 552 000  3 146 000  3 060 842,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— üleminekutoetused, 
— peretoetused  
komisjoni liikmetele pärast teenistuse lõpetamist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 51/1582  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 13  (jätkub)  
30 01 13 03 Ajutiste toetuste paranduskoefitsiendid ja kohandused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
303 000  288 000  286 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega endistele 
komisjoni liikmetele ja teistele õigustatud isikutele makstavate ajutiste hüvitiste suhtes.  
Osa sellest assigneeringust on ette nähtud ajutiste hüvitiste kõikide kohandamistega seotud kulude katmiseks 
eelarveaasta jooksul. Kõnealuse osa otstarvet ei ole määratletud ja seda võidakse kasutada ainult pärast selle 
ümberpaigutamist käesoleva peatüki teistesse punktidesse vastavalt finantsmäärusele.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 14 Toetused reservi arvatud personalile, teenistuslikes huvides teenistusest vabastatud personalile ja ametist vabastatud  
personalile  
30 01 14 01 Toetused reservi arvatud personalile, teenistuslikes huvides teenistusest vabastatud personalile ja ametist vabasta tud 
personalile  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 900 000  3 252 000  278 301,—  28.2.2017  ET L 51/1583 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 14  (jätkub)  
30 01 14 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste toetuste rahastamiseks, mida makstakse ametnikele, 
— kes on arvatud reservi seoses ametikohtade vähendamisega institutsioonis; 
— kes töötavad palgaastme AD 16, AD 15 või AD 14 ametikohal ning vabastatakse ametist teenistuslikes huvides.  
Samuti kaetakse sellega kulud, mis kaasnevad ametnike ja/või ajutiste töötajate teenistuse lõpetamise eri- ja/või ajutisi 
meetmeid käsitlevate nõukogu määruste kohaldamisega.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1746/2002, 30. september 2002, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
Ühenduste Komisjonis koosseisulisele ametikohale määratud Euroopa ühenduste ametnike teenistuse lõpetamiseks 
seoses komisjoni reformiga (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 1).  
30 01 14 02 Ravikindlustus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
133 000  111 000  8 201,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta tööandja sissemakseid nende isikute ravikindlustusse, kes saavad hüvitisi 
reservi arvamise, teenistuse huvides teenistusest vabastamise või teenistusest vabastamise eest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
30 01 14 03 Toetuste paranduskoefitsiendid ja kohandused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
58 000  48 000  5 648,—  L 51/1584  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 14  (jätkub)  
30 01 14 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta reservi arvamise, teenistuse huvides teenistusest lahkumise või teenistusest 
vabastamise hüvitiste suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Osa sellest assigneeringust on ette nähtud hüvitiste kõikide kohandamistega seotud kulude katmiseks eelarveaasta 
jooksul. Kõnealuse osa otstarvet ei ole määratletud ja seda võidakse kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
käesoleva peatüki teistesse punktidesse vastavalt finantsmäärusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
30 01 15 Pensionid ja toetused  
30 01 15 01 Pensionid ning invaliidsus- ja lahkumistoetused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 650 993 000  1 516 912 000  1 455 924 803,02  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate vanaduspensionid, sealhulgas 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest makstavad vanaduspensionid; 
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste ametnike ja ajutiste töötajate invaliidsuspensionid, sealhulgas teadusuur- 
ingute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest makstavad invaliidsuspensionid; 
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate invaliidsustoetused, 
sealhulgas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest makstavad invaliidsustoetused;  28.2.2017  ET L 51/1585 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 15  (jätkub)  
30 01 15 01  (jätkub)  
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste endiste ametnike ning endiste ajutiste ja lepinguliste töötajate üleelanud 
abikaasade ja/või orbude toitjakaotuspensionid, sealhulgas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest 
makstavad toitjakaotuspensionid; 
— liidu kõikide institutsioonide ja asutuste ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate lahkumistoetused, sealhulgas 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest makstavad lahkumistoetused; 
— vanaduspensionidega samaväärse kindlustusmatemaatilise väärtusega maksed; 
— endistele vastupanuliikumise liikmetele (või nende üleelanud abikaasadele ja/või orbudele), kes saadeti asumisele või 
interneeriti, tehtavad maksed (pensionisoodustused); 
— rahaline abi, mida makstakse rasket või pikaajalist haigust põdevale või puudega lesele haiguse või puude esinemise 
ajal isiku sotsiaalse ja meditsiinilise olukorra hindamise alusel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
30 01 15 02 Ravikindlustus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
54 274 000  50 291 000  47 446 287,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pensionäride ravikindlustuse tööandjapoolsete sissemaksete rahastamiseks.  
Samuti kaetakse sellega endiste sundasumisele saadetud või interneeritud vastupanuliikumise liikmete ravikuludega 
seotud lisamaksed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  L 51/1586  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 15  (jätkub)  
30 01 15 03 Pensionide ja toetuste paranduskoefitsiendid ja kohandused  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
59 502 000  51 755 000  37 804 876,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju katmiseks.  
Osa sellest assigneeringust on ette nähtud pensionide kõikide kohandamistega seotud kulude katmiseks eelarveaasta 
jooksul. Kõnealuse osa otstarvet ei ole määratletud ja seda võidakse kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
käesoleva peatüki teistesse punktidesse vastavalt finantsmäärusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
30 01 16 Endiste liikmete pensionid — Institutsioonid  
30 01 16 01 Euroopa Parlamendi endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 719 000  3 289 000  1 729 911,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi endiste liikmete pensionide, invaliidsuspensionide ja toitjakaotuspen- 
sionide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, eelkõige selle artiklid 14, 15, 17 ja 28.  
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmed, sealhulgas selle artiklid 49–60 ning Euroopa Parlamendi 
juhatuses vastu võetud asjaomased eeskirjad.  28.2.2017  ET L 51/1587 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 02 Euroopa Ülemkogu endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ülemkogu endiste liikmete vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate 
paranduskoefitsientide, samuti Euroopa Ülemkogu endiste liikmete leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning 
nende elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2009/909/EL, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused 
(ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 03 Euroopa Komisjoni endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 705 000  5 907 000  5 258 112,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni endiste liikmete vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate paranduskoefit- 
sientide, samuti komisjoni endiste liikmete leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukohariigist sõltuvate 
paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  L 51/1588  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 03  (jätkub)  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 04 Euroopa Kohtu endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 613 000  8 269 000  7 259 156,31  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Kohtu endiste liikmete vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate parandus- 
koefitsientide, samuti Euroopa Kohtu endiste liikmete leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukoha- 
riigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa 
Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusek- 
retäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmää- 
ramise kohta (EÜT 187, 8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 05 Euroopa Kontrollikoja endiste liikmete pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 790 000  3 918 000  3 789 244,23  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Kontrollikoja endiste liikmete vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate 
paranduskoefitsientide, samuti Euroopa Kontrollikoja endiste liikmete leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning 
nende elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/1589 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 05  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artiklid 9, 10, 11 ja 16.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 06 Endiste Euroopa ombudsmanide pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
212 000  130 000  98 122,98  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endiste Euroopa ombudsmanide vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate parandus- 
koefitsientide, samuti endiste Euroopa ombudsmanide leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukoha- 
riigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa 
Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusek- 
retäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmää- 
ramise kohta (EÜT 187, 8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
30 01 16 07 Endiste Euroopa andmekaitseinspektorite pensionid  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
41 000  39 000  38 328,04  L 51/1590  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
PEATÜKK 30 01 — PENSIONIDE JA NENDEGA SEOTUD KULUDE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
30 01 16  (jätkub)  
30 01 16 07  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endiste Euroopa andmekaitseinspektorite vanaduspensionide ja elukohariigist sõltuvate 
paranduskoefitsientide, samuti endiste Euroopa andmekaitseinspektorite leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning 
nende elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa 
Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusek- 
retäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmää- 
ramise kohta (EÜT 187, 8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1591 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 30 — PENSIONID JA NENDEGA SEOTUD KULUD
 
JAOTIS 31  
KEELETALITUSED  L 51/1592  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 31 
KEELETALITUSED  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
31 01  KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  407 877 123  398 824 459  424 634 430,21  
Jaotis 31 — Kogusumma  407 877 123  398 824 459  424 634 430,21  28.2.2017  ET L 51/1593 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
JAOTIS 31 
KEELETALITUSED  
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
31 01  KEELETALITUSTE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
31 01 01  Keeletalituse poliitikavaldkonnas 
töötavate ametnike ja ajutiste 
töötajatega seotud kulud  5,2 333 902 920  324 388 539  326 504 451,37  97,78  
31 01 02  Keeletalituste poliitikavaldkonna koos- 
seisuvälised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
31 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 10 636 511  10 057 341  9 442 551,22  88,77  
31 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 4 430 672  4 727 753  5 934 236,81  133,94  
Artikkel 31 01 02 — Vahesumma  15 067 183  14 785 094  15 376 788,03  102,05  
31 01 03  Keeletalituste poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsiooniseadmete ja -teenuste 
ning muud tegevusega seotud kulud  
31 01 03 01  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja -teenustega seotud kulud  5,2 20 850 020  20 702 826  22 438 170,77  107,62  
31 01 03 04  Tehnilised seadmed ja teenused komisjoni 
konverentsisaalidele  5,2 2 300 000  2 300 000  2 799 996,41  121,74  
Artikkel 31 01 03 — Vahesumma  23 150 020  23 002 826  25 238 167,18  109,02  
31 01 07  Suulise tõlke kulud  
31 01 07 01  Suulise tõlke kulud  5,2 17 375 000  18 262 000  38 304 848,21  220,46  
31 01 07 02  Konverentsitõlkide koolitus ja täiendus- 
koolitus  5,2 363 000  390 000  1 076 811,64  296,64  
31 01 07 03  Suulise tõlke peadirektoraadi infotehno- 
loogiakulud  5,2 1 270 000  1 268 000  3 230 656,78  254,38  
Artikkel 31 01 07 — Vahesumma  19 008 000  19 920 000  42 612 316,63  224,18  
31 01 08  Kirjaliku tõlke kulud  
31 01 08 01  Kirjaliku tõlke kulud  5,2 14 530 000  14 500 000  12 239 327,73  84,23  L 51/1594  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
31 01 08  (jätkub)  
31 01 08 02  Kirjaliku tõlke peadirektoraadi tegevuse 
toetuskulud  5,2 1 579 000  1 579 000  1 912 682,69  121,13  
Artikkel 31 01 08 — Vahesumma  16 109 000  16 079 000  14 152 010,42  87,85  
31 01 09  Institutsioonidevaheline koostöö keelte 
valdkonnas  5,2 640 000  649 000  750 696,58  117,30  
31 01 10  Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
Peatükk 31 01 — Kogusumma  407 877 123  398 824 459  424 634 430,21  104,11  
31 01 01 Keeletalituse poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
333 902 920  324 388 539  326 504 451,37  
31 01 02 Keeletalituste poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
31 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 636 511  10 057 341  9 442 551,22  
31 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 430 672  4 727 753  5 934 236,81  
31 01 03 Keeletalituste poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsiooniseadmete ja -teenuste ning muud tegevusega seotud 
kulud  
31 01 03 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja -teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
20 850 020  20 702 826  22 438 170,77  28.2.2017  ET L 51/1595 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 03  (jätkub)  
31 01 03 04 Tehnilised seadmed ja teenused komisjoni konverentsisaalidele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 300 000  2 300 000  2 799 996,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma kulusid, mis on seotud: 
— komisjoni konverentsisaalide tõlkekabiinide toimimiseks vajalike seadmetega; 
— komisjoni Brüsselis toimuvate koosolekute ja konverentsidega seotud tehniliste teenustega.  
Assigneeringud, millega kaetakse vastavad teadustööga seotud kulud, kantakse asjaomaste jaotiste artikli 01 05 
punktidesse.  
Assigneering on ette nähtud liidu territooriumil kantud kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
31 01 07 Suulise tõlke kulud  
31 01 07 01 Suulise tõlke kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
17 375 000  18 262 000  38 304 848,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rahastama järgmist:  L 51/1596  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 07  (jätkub)  
31 01 07 01  (jätkub)  
— nende vabakutseliste tõlkide (koosseisuvälised tõlgid) töötasu, kelle suulise tõlke peadirektoraat on palganud 
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 90 põhjal, et peadirektoraat saaks anda nende 
institutsioonide käsutusse, kellele ta tagab suulise tõlke, piisava hulga pädevaid konverentsitõlke; 
— töötasu hõlmab peale palga, pensioni- ja elukindlustuse sissemaksete ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse ka 
lähetuskulusid ning reisi- ja elamiskulusid, kui tõlgi ametlik tegevuskoht ei ole töö toimumise kohas; 
— koosseisuväliste tõlkide akrediteerimise testidega seotud kulud, eelkõige reisi- ja majutuskulude hüvitamine ja 
päevarahade maksmine; 
— teenused, mida komisjonile osutavad Euroopa Parlamendi tõlgid (ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised 
tõlgid); 
— koosolekuteks valmistumise ja koolitusega seotud tõlkide tegevusest tulenevad kulud; 
— kolmandates riikides toimuvate koosolekute jaoks tõlketeenuse osutamise lepingud, mille suulise tõlke peadirek- 
toraat sõlmib komisjoni delegatsioonide kaudu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 28 140 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
31 01 07 02 Konverentsitõlkide koolitus ja täienduskoolitus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
363 000  390 000  1 076 811,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste meetmete kulude katteks, mille abil suulise tõlke peadirektoraat tagab pädevate 
konverentsitõlkide piisava arvu (eelkõige teatavate keelekombinatsioonide puhul), ning konverentsitõlkidele mõeldud 
spetsiifiliste koolituste kulude katteks.  28.2.2017  ET L 51/1597 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 07  (jätkub)  
31 01 07 02  (jätkub)  
Väljaspool institutsioone on tegemist eelkõige ülikoolidele mõeldud stipendiumide, õppejõudude koolitamise ja 
pedagoogilise abi programmidega ning ka õpilastele mõeldud stipendiumidega. Assigneering hõlmab ka koosseisuliste 
tõlkijate selliseid väga spetsiifilisi koolitusmeetmeid nagu temaatilised koolitused, viibimine keelekeskkonnas, täiend- 
koolitused või intensiivkursused.  
Abitõlkide töötingimusi käsitleva kokkuleppe kohaselt on selle kategooria tõlkidel võimalik saada piiratud ulatuses 
keelekoolituseks mõeldud toetusi (nt stipendiumid keelepraktikaks välismaal ja koolituskupongid).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 737 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Alusaktid  
Euroopa Liidu institutsioonide poolt tööle võetud abitõlkide töötingimusi ja tasustamist käsitlev kokkulepe.  
31 01 07 03 Suulise tõlke peadirektoraadi infotehnoloogiakulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 270 000  1 268 000  3 230 656,78  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud suulise tõlke peadirektoraadi infotehnoloogiakulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— personaalarvutite, serverite ja mikroarvutite ost või üürimine, varukoopiatega seotud kulud, terminalid, 
välisseadmed, ühendusseadmed, koopiamasinad, faksid, kõik suulise tõlke peadirektoraadi kabiinides või kabi- 
nettides kasutatavad elektroonilised seadmed, nende toimimiseks vajalikud programmid ning nende seadmetega 
seotud installeerimine, konfigureerimine, hooldus, koolitus, dokumenteerimine ja sisseseade;  L 51/1598  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 07  (jätkub)  
31 01 07 03  (jätkub)  
— suulise tõlke peadirektoraadi jaoks kasulike teabe- ja teabelevisüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sh dokumen- 
teerimine, nende süsteemidega seotud koolitus ning teadmised ja eksperdioskused infotehnoloogiavaldkonnas; 
kvaliteet, infoturve, tehnoloogia, Internet, arendusmetoodika, IT-juhtimine; 
— tehniline ja logistiline tugi, teenuseosutajad andmebaaside kasutamiseks ja haldamiseks, kontoriteenused ja liikme- 
maksud; 
— andmeedastus- ja teabeleviseadmete ja -programmide ost või üürimine, hooldus- ja tugiteenused ning koolitus ja 
sellest tulenevad kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 900 000 eurot.  
31 01 08 Kirjaliku tõlke kulud  
31 01 08 01 Kirjaliku tõlke kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 530 000  14 500 000  12 239 327,73  
Märkused  
See assigneering on ette nähtud selleks, et tasuda väljaspool institutsioone tehtud tõlke ja muude sellega seotud 
keelealaste ja tehniliste teenuste eest, mida välistöövõtjad lepingu alusel osutavad.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
31 01 08 02 Kirjaliku tõlke peadirektoraadi tegevuse toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 579 000  1 579 000  1 912 682,69  
Märkused  
Seoses terminoloogia- ja keeleandmebaasidega, tõlkevahenditega ning tõlketeenistuse dokumentatsiooni- ja raamatuko- 
gukuludega on assigneering ette nähtud järgmiste kulude katmiseks:  28.2.2017  ET L 51/1599 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 08  (jätkub)  
31 01 08 02  (jätkub)  
— kulud, mis on seotud tõlketarkvara ning muude mitmekeelsete tõlkimise abivahendite soetamise, väljatöötamise ja 
kohandamisega, samuti kulud, mis on seotud keele- ja terminoloogiaandmebaaside, tõlkemälude ja masintõlkesõn- 
araamatute soetamise, konsolideerimise ja laiendamisega, et eelkõige tõhustada mitmekeelsuse küsimuste lahen- 
damist ja süvendada institutsioonidevahelist koostööd; 
— tõlkijate vajaduste rahuldamisega seotud dokumentatsiooni- ja raamatukogukulud, eelkõige seoses järgmiste toim- 
ingutega: 
— raamatukogude varustamine ühekeelsete raamatute ning valitud ajalehtede ja perioodiliste väljaannete telli- 
mustega; 
— üksiktoetuste eraldamine uutele tõlkijatele ette nähtud sõnaraamatute ja keelekäsiraamatute varu soetamiseks; 
— sõnaraamatute, entsüklopeediate ja elektrooniliste sõnastike hankimine või juurdepääsu võimaldamine doku- 
mentaalsetele andmebaasidele Internetis; 
— teatmeteoste ostmise abil mitmekeelsete raamatukogude põhivaru loomine ja ülalpidamine.  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on tekkinud liidu territooriumil, välja arvatud Teadusuuringute Ühiskeskuse 
tegevuskohad, mille kulud on kantud artikli 01 05 asjaomastesse jaotistesse.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 351 000 eurot.  
31 01 09 Institutsioonidevaheline koostöö keelte valdkonnas  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
640 000  649 000  750 696,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende tegevuste rahastamiseks, mis on seotud institutsioonidevahelise kirjaliku ja suulise 
tõlke komitee raames toimuva koostööga ja mille eesmärk on parandada institutsioonide keelealast koostööd.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 428 000 eurot.  L 51/1600  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
PEATÜKK 31 01 — KEELETALITUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
31 01 10 Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning 
tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Tõlkekeskuse eelarvelised vahendid moodustatakse nende asutuste rahalisest toetusest, kelle heaks kõnealune asutus 
töötab, ning nende institutsioonide ja asutuste rahalisest toetusest, kellega tehakse koostööd, ilma et see piiraks muid 
tulusid.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 23 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Tõlkekeskuse ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Personal“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2965/94, 28. november 1994, Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta 
(EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1).  
Alusaktid  
29. oktoobril 1993. aastal Brüsselis riigipeade või valitsusjuhtide tasandil kohtunud liikmesriikide valitsuste esindajate 
deklaratsioon.  28.2.2017  ET L 51/1601 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 31 — KEELETALITUSED
 
JAOTIS 32  
ENERGEETIKA  L 51/1602  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 32 
ENERGEETIKA  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 01  ENERGEETIKA POLIITI- 
KAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  85 741 916  85 741 916  82 340 477  82 340 477  74 031 708,14  74 031 708,14  
32 02  TAVAPÄRASED JA 
TAASTUVAD ENER- 
GIAALLIKAD  718 575 941  249 870 058  567 280 400  374 741 196  413 921 030,89  494 255 275,62  
32 03  TUUMAENERGIA  165 207 000  175 291 776  163 258 000  174 900 000  157 411 888,25  168 677 889,42  
32 04  „HORISONT 2020“ — 
ENERGIAGA SEOTUD 
TEADUSTEGEVUS JA 
INNOVATSIOON  359 734 448  388 149 191  324 676 361  426 866 961  343 561 220,39  306 613 483,70  
32 05  ITER  314 060 437  417 687 440  320 212 092  448 897 012  405 036 724,82  409 488 267,82  
Jaotis 32 — 
Kogusumma  1 643 319 742  1 316 740 381  1 457 767 330  1 507 745 646  1 393 962 572,49  1 453 066 624,70  28.2.2017  ET L 51/1603 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
JAOTIS 32 
ENERGEETIKA  
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
32 01  ENERGEETIKA POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
32 01 01  Energeetika poliitikavaldkonna 
ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  5,2 62 685 440  58 891 325  51 500 574,13  82,16  
32 01 02  Energeetika poliitikavaldkonna 
koosseisuvälised töötajad ja muud 
juhtimiskulud  
32 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 2 929 038  2 491 646  3 033 868,91  103,58  
32 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 616 651  1 673 950  1 680 841,29  103,97  
Artikkel 32 01 02 — Vahesumma  4 545 689  4 165 596  4 714 710,20  103,72  
32 01 03  Energeetika poliitikavaldkonna 
info- ja kommunikatsioonitehno- 
loogia seadmete ja teenustega 
seotud kulud  5,2 3 914 290  3 758 508  3 534 144,55  90,29  
32 01 04  Energeetika poliitikavaldkonna 
meetmete ja programmide 
toetuskulud  
32 01 04 01  Euroopa ühendamise rahastu 
toetuskulud — Energeetika  1,1 1 978 000  1 978 000  1 831 486,70  92,59  
32 01 04 02  Rahaline toetus tuumakäitiste 
dekomisjoneerimise abipro- 
grammile  1,1 p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 32 01 04 — Vahesumma  1 978 000  1 978 000  1 831 486,70  92,59  
32 01 05  Toetuskulud energeetika poliitika- 
valdkonna teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammidele  
32 01 05 01  Kulud seoses ametnike ja ajutiste 
teenistujatega, kes täidavad teadus- 
ja innovatsiooniprogramme — 
„Horisont 2020“  1,1 1 982 934  1 700 000  1 646 288,—  83,02  
32 01 05 02  Koosseisuvälised töötajad, kes 
täidavad teadus- ja innovatsiooni- 
programme — „Horisont 2020“  1,1 728 000  712 140  918 946,54  126,23  L 51/1604  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
32 01 05  (jätkub)  
32 01 05 03  Muud juhtimiskulud, mis on 
seotud teadus- ja innovatsiooni- 
programmidega — „Horisont 
2020“  1,1 1 132 000  1 108 000  1 240 081,36  109,55  
32 01 05 21  ITERi programmi teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavate 
ametnike ja ajutiste teenistujatega 
seotud kulud  1,1 7 109 563  7 181 658  7 033 943,—  98,94  
32 01 05 22  ITERi programmi teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavad 
koosseisuvälised töötajad  1,1 233 000  227 250  235 263,—  100,97  
32 01 05 23  ITERi programmi teadus- ja innov- 
atsiooniprogrammide muud 
halduskulud  1,1 1 310 000  2 499 000  1 257 270,66  95,97  
Artikkel 32 01 05 — Vahesumma  12 495 497  13 428 048  12 331 792,56  98,69  
32 01 07  Euratomi toetus tarneagentuuri 
tegevusele  5,2 123 000  119 000  119 000,—  96,75  
Peatükk 32 01 — Kogusumma  85 741 916  82 340 477  74 031 708,14  86,34  
32 01 01 Energeetika poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
62 685 440  58 891 325  51 500 574,13  
32 01 02 Energeetika poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
32 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 929 038  2 491 646  3 033 868,91  
32 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 616 651  1 673 950  1 680 841,29  28.2.2017  ET L 51/1605 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 03 Energeetika poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 914 290  3 758 508  3 534 144,55  
32 01 04 Energeetika poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
32 01 04 01 Euroopa ühendamise rahastu toetuskulud — Energeetika  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 978 000  1 978 000  1 831 486,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 02.  
32 01 04 02 Rahaline toetus tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammile  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute ja ekspertide kohtumistega, millel 
on otsene seos programmi eesmärgi saavutamisega või käesoleva punkti all nimetatud meetmetega, samuti kõikide 
muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele 
ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 03.  L 51/1606  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 05 Toetuskulud energeetika poliitikavaldkonna teadus- ja innovatsiooniprogrammidele  
32 01 05 01 Kulud seoses ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 982 934  1 700 000  1 646 288,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende raamprogrammi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulude katmiseks, kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus 
esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 04.  
32 01 05 02 Koosseisuvälised töötajad, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
728 000  712 140  918 946,54  
Märkused  
Assigneering katab kulud, mis on seotud koosseisuväliste töötajatega, kes täidavad teadus- ja innovatsiooniprogramme 
„Horisont 2020“ ja osalevad kaudsetes meetmetes muude kui tuumaprogrammide raames, sh liidu delegatsioonidesse 
ametisse määratud töötajad.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 04.  28.2.2017  ET L 51/1607 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 05  (jätkub)  
32 01 05 03 Muud juhtimiskulud, mis on seotud teadus- ja innovatsiooniprogrammidega — „Horisont 2020“  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 132 000  1 108 000  1 240 081,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi teadus- ja innovatsiooniprogrammidega „Horisont 2020“ seotud juhtimiskulude 
katmiseks muude kui tuumaprogrammide kaudsete meetmete raames, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse 
määratud töötajatega seotud muude halduskulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja/või haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, muu hulgas 
konverentside, töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude 
katmiseks.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 04.  
32 01 05 21 ITERi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 109 563  7 181 658  7 033 943,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud ITERi projekti teadus- ja innovatsiooniprogramme 
rakendavate ametnike ja ajutiste teenistujatega, sealhulgas liidu delegatsioonide ametnike ja ajutiste teenistujatega, kes 
osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.  L 51/1608  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 05  (jätkub)  
32 01 05 21  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 05.  
32 01 05 22 ITERi programmi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavad koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
233 000  227 250  235 263,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude rahastamiseks, mis on seotud ITERi projekti programmi teadus- ja innov- 
atsiooniprogramme rakendavate koosseisuväliste töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud 
koosseisuväliste töötajatega, kes osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide 
raames.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 05.  
32 01 05 23 ITERi programmi teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud halduskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 310 000  2 499 000  1 257 270,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ITERi projekti programmi teadus- ja innovatsiooniprogrammi tuumaprogrammide 
kaudsete meetmete juhtimisega kaasnevate muude halduskulude katmiseks, sealhulgas liidu delegatsioonidesse 
ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude rahastamiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti all 
nimetatud meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega 
hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Assigneering on ette nähtud ka programmide või projektide määratlemise, ettevalmistuse, juhtimise, jälgimise, 
auditeerimise ja järelevalvega seotud tehnilise ja haldusabi andmisest tulenevate kulude katmiseks, sh konverentside, 
töötubade, seminaride, IT-süsteemide arendamise ja hooldamise, lähetuste, koolituste ja esinduskulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/1609 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 01 — ENERGEETIKA POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
32 01 05  (jätkub)  
32 01 05 23  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 32 05.  
32 01 07 Euratomi toetus tarneagentuuri tegevusele  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
123 000  119 000  119 000,—  
Märkused  
Personali ja hoonetega seotud kulud sisalduvad punktidesse XX 01 01 01 ja XX 01 03 01 ning artiklisse 26 01 23 
arvestatud assigneeringutes ja seetõttu peaks komisjoni toetus koos asutuse enda tuludega katma asutuse tegevuse 
käigus kantud kulud.  
Euratomi nõukogu esitas 1. ja 2. veebruaril 1960. aastal peetud 23. istungil ühehäälse ettepaneku, et komisjon lükkaks 
edasi mitte ainult maksu kehtestamise (Euratomi tarneagentuuri talitluskulude katteks), vaid ka mainitud maksu tegeliku 
kehtestamise. Pärast seda on eelarvesse kantud toetus esialgses eelarvestuses näidatud tulude ja agentuuri kuluandmete 
tasakaalustamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eelkõige selle artiklid 52, 53 ja 54.  
Alusaktid  
Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom, 12. veebruar 2008, millega kehtestatakse Euratomi Tarneagentuuri põhikiri 
(ELT L 41, 15.2.2008, lk 15), eelkõige selle artiklid 4, 6 ja 7.  L 51/1610  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 02  TAVAPÄRASED JA 
TAASTUVAD ENER- 
GIAALLIKAD  
32 02 01  Euroopa ühendamise rahastu  
32 02 01 01  Energiasiseturu tõhusam inte- 
greerimine ning elektri- ja 
gaasivõrkude piiriülese koosta- 
litlusvõime suurendamine  1,1 206 508 927  33 023 600  182 235 000  43 223 000  116 504 489,64  18 082 785,64  54,76  
32 02 01 02  Liidu energiavarustuskindluse 
suurendamine  1,1 207 441 809  24 839 000  182 235 000  43 223 000  115 554 000,—  18 281 591,—  73,60  
32 02 01 03  Säästva arengu ja keskkonna- 
kaitse edendamine  1,1 206 509 070  25 201 000  182 235 818  43 223 000  115 555 000,—  17 781 591,—  70,56  
32 02 01 04  Energiaprojektide erainvesteer- 
inguid soodustava keskkonna 
loomine  1,1 77 291 975  28 295 000  p.m.  31 201 614  48 518 000,—  0,—  0  
Artikkel 32 02 01 — 
Vahesumma  697 751 781  111 358 600  546 705 818  160 870 614  396 131 489,64  54 145 967,64  48,62  
32 02 02  Euroopa energiapoliitika 
toetusmeetmed ja energia 
siseturg  1,1 4 998 000  3 889 079  5 098 000  5 000 000  4 917 851,97  4 630 756,21  119,07  
32 02 03  Energeetikarajatiste ja infras- 
truktuuri ohutus  1,1 306 000  294 900  312 000  436 000  306 000,—  253 580,64  85,99  
32 02 10  Energeetikasektorit Regu- 
leerivate Asutuste Koos- 
tööamet (ACER)  1,1 12 520 160  12 520 160  15 164 582  15 164 582  11 266 000,—  11 266 000,—  89,98  
32 02 51  Üleeuroopaliste energiavõr- 
kudega seotud ühishuvipro- 
jektide rahalise toetamise 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  9 907 319  p.m.  15 000 000  0,—  21 765 981,75  219,70  
32 02 52  Majanduse elavdamist 
toetavate energeetikapro- 
jektide lõpuleviimine  1,1 p.m.  110 000 000  p.m.  176 000 000  239 701,78  401 876 589,38  365,34  
32 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
32 02 77 01  Katseprojekt — Energiajul- 
geolek — Kildagaas  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
32 02 77 02  Ettevalmistav tegevus — Koos- 
töömehhanismid taastuve- 
nergia rakendamiseks (direktiiv 
2009/28/EÜ)  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  316 400,—  28.2.2017  ET L 51/1611 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 06  Katseprojekt — Mitme 
sisendiga kaugküttevõrkude 
tehnilis-majanduslikud 
mudelid  2 p.m.  p.m.  p.m.  1 250 000  0,—  0,—  
32 02 77 07  Katseprojekt — Teostatavu- 
suuring selle kohta, kuidas 
rahastada vähekulukate energi- 
atõhususe parandamise 
meetmete rakendamist väikese 
sissetulekuga leibkondades  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  20 000  59 987,50  0,—  
32 02 77 08  Katseprojekt — Kütteostu- 
võimetus — Hinnang kriisi 
mõju kohta ning liikmesriikide 
olemasolevate ja võimalike 
uute meetmete läbivaatamine  1,1 p.m.  400 000  p.m.  1 000 000  1 000 000,—  0,—  0  
32 02 77 09  Ettevalmistav meede — Liidus 
ja väljaspool liitu asuvate saarte 
vahelise kliimameetmete 
valdkonna koostöö tugev- 
damine saarte identiteedi 
loomise abil ülemaailmse 
linnapeade pakti raames  1,1 2 000 000  1 000 000  
32 02 77 10  Katseprojekt — Võitlus 
kütteostuvõimetusega Joonia- 
Aadria makropiirkonnas  1,1 1 000 000  500 000  
Artikkel 32 02 77 — 
Vahesumma  3 000 000  1 900 000  p.m.  2 270 000  1 059 987,50  316 400,—  16,65  
Peatükk 32 02 — 
Kogusumma  718 575 941  249 870 058  567 280 400  374 741 196  413 921 030,89  494 255 275,62  197,80  
32 02 01 Euroopa ühendamise rahastu  
32 02 01 01 Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
206 508 927  33 023 600  182 235 000  43 223 000  116 504 489,64  18 082 785,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud uuringute kaasrahastamise ja ühishuviprojektidega, 
mis aitavad peamiselt kaasa energia siseturu integreerimisele ning piiriüleste gaasi- ja elektrivõrkude koostalitlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 3 punkt a.  L 51/1612  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 01  (jätkub)  
32 02 01 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
32 02 01 02 Liidu energiavarustuskindluse suurendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
207 441 809  24 839 000  182 235 000  43 223 000  115 554 000,—  18 281 591,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud kaasrahastatavate uuringute ja ühishuvipro- 
jektidega, mis aitavad peamiselt kaasa liidu varustuskindluse, süsteemi vastupidavuse ja süsteemi talitluskindluse 
parandamisele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 3 punkt b.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
32 02 01 03 Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
206 509 070  25 201 000  182 235 818  43 223 000  115 555 000,—  17 781 591,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud kaasrahastatavate uuringute ja ühishuvipro- 
jektidega, mis aitavad peamiselt kaasa säästvale arengule ja keskkonnakaitsele, sh taastuvenergia integreerimine ülek- 
andevõrku ning arukate energiavõrkude ja CO  2 -võrkude väljaarendamine.  28.2.2017  ET L 51/1613 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 01  (jätkub)  
32 02 01 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), eelkõige artikli 4 lõike 3 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
32 02 01 04 Energiaprojektide erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
77 291 975  28 295 000  p.m.  31 201 614  48 518 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kulud, mis on seotud liidu rahalise osalusega Euroopa ühendamise rahastu 
raames loodud rahastamisvahendites, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu pikaajalisele rahastamisele või erainves- 
torite vahenditele ja seega võimaldada rahastada ühishuviprojekte, mis on rahastamiskõlblikud vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrusele (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste 
kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 
714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39). Need rahastamisvahendid loodi komisjoni 29. oktoobri 
2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise 
eeskirju) (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1) artiklis 224 sätestatud eelhindamise järel võla- või omakapitaliinstrumendina. 
Need on ette nähtud täitmiseks otse volitatud üksuste poolt või täitmiseks koos volitatud üksustega ELi finantsmääruse 
tähenduses.  
Rahastamisvahenditest tehtavate finantsmääruse artikli 140 lõike 6 kohaste tagasimaksete, seahulgas kapitali tagasi- 
maksete, vabastatud tagatiste ja laenu põhisumma tagasimaksete alusel, mis makstakse tagasi komisjonile ja kantakse 
tulude arvestuse punkti 6 3 4 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 
punktile i.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/ 
2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).  L 51/1614  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 01  (jätkub)  
32 02 01 04  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
32 02 02 Euroopa energiapoliitika toetusmeetmed ja energia siseturg  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
4 998 000  3 889 079  5 098 000  5 000 000  4 917 851,97  4 630 756,21  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni kulude katteks seoses teabe kogumise ja töötlemisega selleks, et analüüsida, 
määratleda, edendada, seirata, rahastada, hinnata ja rakendada Euroopa konkurentsivõimelist, turvalist ja jätkusuutlikku 
energiapoliitikat, energia siseturgu ja selle laiendamist kolmandatele riikidele ning energiavarustuse kindluse kõiki 
aspekte Euroopa ja ülemaailmsel tasandil ning et kaitsta energiatarbijaid ja nende õigusi, osutades kvaliteetteenuseid 
läbipaistvate ja võrreldavate hindadega.  
Peamised kinnitatud eesmärgid on rakendada järk-järgult ühist Euroopa poliitikat kooskõlas energialiidu strateegiaga 
(COM(2015) 80), et tagada järjepidev energiavarustuse kindlus, energia siseturu hea toimimine ning juurdepääs 
energiatranspordivõrkudele, energiaturu vaatlus, mudelite analüüs, hõlmates ka kavandatud poliitiliste strateegiate 
mõjustsenaariume, energiatarbijate õiguste tugevdamine ja kaitse, mis põhineb üldistel ja konkreetsetel teadmistel 
rahvusvahelise ja Euroopa energiaturu kohta kõigi energialiikide osas.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et rahastada ekspertide kulusid, mis on seotud otseselt energiaturu jälgimise 
seisukohalt vajalike andmete kogumise, kontrollimise ja analüüsimisega, ning selliseid kulusid, mis on seotud teavitamise 
ja kommunikatsiooni, andmete digitaalse töötlemise ja visualiseerimisega, konverentside ja üritustega, mille eesmärk on 
toetada energeetikasektoris toimuvaid tegevusi, ning elektrooniliste ja trükiväljaannetega, audiovisuaaltoodete ja mitme- 
suguse veebi- ja sotsiaalmeediapõhise tegevusega, millel on otsene seos energiapoliitika eesmärkide saavutamisega. 
Assigneeringuga toetatakse ka tihedamat energeetikaalast dialoogi liidu põhiliste energiapartneritega ja energia- 
valdkonna rahvusvaheliste asutustega.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2964/95, 20. detsember 1995, millega nähakse ette toornafta impordi ja tarnete regis- 
treerimine ühenduses (EÜT L 310, 22.12.1995, lk 5).  
Energiaharta protokoll, mis on kiidetud heaks nõukogu ja komisjoni 23. septembri 1997. aasta otsusega 98/181/EÜ, 
ESTÜ, Euratom, mis käsitleb energiaharta lepingu ning energiakasutuse tõhustamist ja sellega seotud keskkonna- 
küsimusi käsitleva energiaharta protokolli sõlmimist Euroopa ühenduste poolt (EÜT L 69, 9.3.1998, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1615 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 02  (jätkub)  
Nõukogu otsus 1999/280/EMÜ, 22. aprill 1999, toornafta tarnekulusid ja naftasaaduste tarbijahindu käsitleva 
ühenduse teavitamis- ja nõustamiskorra kohta (EÜT L 110, 28.4.1999, lk 8).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/89/EÜ, 18. jaanuar 2006, elektrienergia varustuskindluse ja infras- 
truktuuriinvesteeringute kohta (ELT L 33, 4.2.2006, lk 22).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, Euroopa standardimise rahastamise kohta 
(ELT L 315, 15.11.2006, lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 
kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnis- 
tamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 714/2009, 13. juuli 2009, võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta 
piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (ELT L 211, 14.8.2009, 
lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2009, 13. juuli 2009, maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu 
tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/72/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju 
ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning 
millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).  
Nõukogu direktiiv 2009/119/EÜ, 14. september 2009, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või 
naftatoodete miinimumvarusid (ELT L 265, 9.10.2009, lk 9).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 617/2010, 24. juuni 2010, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse 
energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96 (ELT 
L 180, 15.7.2010, lk 7).  
Komisjoni määrus (EL, Euratom) nr 833/2010, 21. september 2010, millega rakendatakse nõukogu määrus (EL, 
Euratom) nr 617/2010, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Liidu energeetika infrastruktuuri investeerimispro- 
jektidest (ELT L 248, 22.9.2010, lk 36).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 994/2010, 20. oktoober 2010, milles käsitletakse gaasivarustuse 
kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/67/EÜ (ELT L 295, 12.11.2010, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011, 25. oktoober 2011, energia hulgimüügituru terviklikkuse 
ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 994/2012/EL, 25. oktoober 2012, liikmesriikide ja kolmandate riikide 
valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetusmehhanismi loomise kohta (ELT L 299, 27.10.2012, 
lk 13).  L 51/1616  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 02  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL, 25. oktoober 2012, milles käsitletakse energiatõhusust, 
muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/ 
EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/30/EL, 12. juuni 2013, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiam- 
mutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (ELT L 178, 28.6.2013, lk 66).  
Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (ELT L 161, 
29.5.2014, lk 3).  
Nõukogu otsus 2014/668/EL, 23. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise 
kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise territooriumil seaduslikult töötavate 
kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning seotud lisade ja protokollide osas 
(ELT L 278, 20.9.2014, lk 1).  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
Alusaktid  
Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2012, millega asutatakse avamere nafta- ja gaasiammutamise Euroopa Liidu asutuste rühm 
(ELT C 18, 21.1.2012, lk 8).  
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja 
Euroopa Investeerimispangale, 25. veebruar 2015, „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste 
poliitika raamstrateegia“ (COM(2015) 80 final).  
32 02 03 Energeetikarajatiste ja infrastruktuuri ohutus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
306 000  294 900  312 000  436 000  306 000,—  253 580,64  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni kulude katteks seoses sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja 
energeetikasektori turvalisuse parandamiseks vajaliku eeskirjade ja meetmete analüüsimise, määratlemise, edendamise, 
nendest teavitamise ja nende järelevalve, hindamise ja rakendamise jaoks ning tehniliseks abiks ja erikoolituseks.  28.2.2017  ET L 51/1617 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 03  (jätkub)  
Peamine eesmärk on energeetikaalaste turvaeeskirjade väljatöötamine ja kohaldamine ning eelkõige: 
— meetmed takistamaks pahatahtlikke tegusid energeetikasektoris, eelkõige seoses Euroopa energiatootmise ja 
edastamise süsteemi rajatiste ja infrastruktuuriga; 
— energeetika turvalisuse alaste õigusaktide, tehniliste normide ja haldusjärelevalve tavade ühtlustamine; 
— energeetikasektori ühiste näitajate, meetodite ja turvalisusega seotud eesmärkide määramine ning sellise määramise 
jaoks vajalike andmete kogumine; 
— siseriiklike asutuste, ettevõtjate ja teiste tähtsate osaliste võetud energeetika turvalisuse alaste meetmete järelevalve; 
— energeetika turvalisuse rahvusvaheline koordineerimine, sealhulgas tarnija- ja transiitnaaberriikidega ja partnerrii- 
kidega maailmas; 
— tehnoloogiaarenduse edendamine energeetika turvalisuse valdkonnas.  
Assigneering võib katta ka teabe ja kommunikatsiooniga seotud kulusid ning käesoleva artikli eesmärkidega otseselt 
seotud elektrooniliste ja trükiväljaannete kulusid.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ, 8. detsember 2008, Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja 
määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (ELT L 345, 23.12.2008, lk 75).  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
32 02 10 Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
12 520 160  12 520 160  15 164 582  15 164 582  11 266 000,—  11 266 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse sellised ameti töötajatega seotud kulud, halduskulud (jaotised 1 ja 2) ja tegevuskulud, mis on 
seotud tööprogrammiga (jaotis 3).  
Amet peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  L 51/1618  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 10  (jätkub)  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkt c), mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 0 0.  
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 13 272 160 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav 752 000 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 12 520 160 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ELT L 211, 14.8.2009, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011, 25. oktoober 2011, energia hulgimüügituru terviklikkuse 
ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 347/2013, 17. aprill 2013, üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/ 
2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).  
32 02 51 Üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud ühishuviprojektide rahalise toetamise lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  9 907 319  p.m.  15 000 000  0,—  21 765 981,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2236/95, 18. september 1995, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1619 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1364/2006/EÜ, 6. september 2006, üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste 
kehtestamise kohta ning otsuse 96/391/EÜ ja otsuse nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 262, 
22.9.2006, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007, 20. juuni 2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi 
andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 347/2013, 17. aprill 2013, üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta 
ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/ 
2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).  
32 02 52 Majanduse elavdamist toetavate energeetikaprojektide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  110 000 000  p.m.  176 000 000  239 701,78  401 876 589,38  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmistest aastatest tulenevate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 663/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse abikava majanduse 
elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (ELT L 200, 31.7.2009, lk 31).  
32 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
32 02 77 01 Katseprojekt — Energiajulgeolek — Kildagaas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  L 51/1620  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 02 Ettevalmistav tegevus — Koostöömehhanismid taastuvenergia rakendamiseks (direktiiv 2009/28/EÜ)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  316 400,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavast meetmest tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 06 Katseprojekt — Mitme sisendiga kaugküttevõrkude tehnilis-majanduslikud mudelid  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 250 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  28.2.2017  ET L 51/1621 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 06  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 07 Katseprojekt — Teostatavusuuring selle kohta, kuidas rahastada vähekulukate energiatõhususe parandamise meetmete 
rakendamist väikese sissetulekuga leibkondades  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  20 000  59 987,50  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 08 Katseprojekt — Kütteostuvõimetus — Hinnang kriisi mõju kohta ning liikmesriikide olemasolevate ja võimalike uute 
meetmete läbivaatamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  p.m.  1 000 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  L 51/1622  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 08  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 09 Ettevalmistav meede — Liidus ja väljaspool liitu asuvate saarte vahelise kliimameetmete valdkonna koostöö tugev- 
damine saarte identiteedi loomise abil ülemaailmse linnapeade pakti raames  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
2 000 000  1 000 000  
Märkused  
Meede on ainulaadne selles mõttes, et asetab saared kliimameetmete esirinda ülemaailmse linnapeade pakti uue 
raamistiku abil. Liidu saared ja saarte ametiasutused kõikjal maailmas – võttes arvesse, et nad saavad saari puudutavatest 
kliimamuutuste probleemidest paremini aru ja nad nõudsid ambitsioonikat ülemaailmset kliimakokkulepet – saavad 
meetme abil ühendada jõud, et juhtida jõupingutusi 1,5 °C kliimaeesmärgi saavutamiseks. Liidu saared teevad meetme 
raames solidaarsuse vaimus tihedat koostööd väljaspool liitu asuvate saarte ametiasutustega, et suurendada üldist 
suutlikkust ning konkreetsemalt vahetada kogemusi, edastada säästvat energiat ja kliimaplaneerimist käsitlevaid 
teadmisi ja oskusteavet, jagada kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise parimaid näiteid ning jagada oma 
teadmisi säästva energia investeeringute toetamiseks mõeldud uuenduslike liidu rahastamisvahendite kohta. Meede 
hõlmab saartel praegu rakendatavate säästvat energiat ja kliimapaneerimist käsitlevate heade tavade analüüsi ning selliste 
uuenduslike integreeritud saarestrateegiate arendamist, mis aitaksid asjakohaselt käsitleda energia kättesaadavust ja 
kütteostuvõimetust, kliimamuutuste leevendamist, kasvuhoonegaaside heite vähendamist ning saarealade kohandamist 
kliimamuutustega. Need strateegiad on kooskõlas 2030. aasta kliima- ja energiaraamistikuga, samuti ÜRO säästva 
arengu eesmärkidega ja algatusega „Säästev energia kõigi jaoks“. Ette nähakse ka sätted kasvuhoonegaaside heitega 
seotud läbipaistvaks seireks, aruandluseks ja kontrolliks vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuetele.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
32 02 77 10 Katseprojekt — Võitlus kütteostuvõimetusega Joonia-Aadria makropiirkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  28.2.2017  ET L 51/1623 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 02 — TAVAPÄRASED JA TAASTUVAD ENERGIAALLIKAD  (jätkub)  
32 02 77  (jätkub)  
32 02 77 10  (jätkub)  
Märkused  
Katseprojektiga edendatakse energiatõhusust Joonia-Aadria makropiirkonnas, rahastades piirkondlikke/kohalikke 
algatusi, mis toetavad riiklike või eraomanduses olevate elumajade renoveerimist energiatõhusamaks. Põhinedes 
eeldusel, et kütteostuvõimetuse risk Joonia-Aadria makropiirkonnas on suur (üle 50 %), püütakse katseprojektiga seda 
probleemi lahendada, pakkudes makropiirkonna valitud osades asuvatele näidiselumajadele kodude renoveerimise 
skeeme. Võttes arvesse võimalust kasutada taastuvenergiat, mille varude osas on makropiirkonnas tohutu potentsiaal, 
ning kõige uuemaid renoveerimistehnoloogiaid, vähendatakse selle projekti abil energiatarbimist, tõrjutakse kütteostu- 
võimetust ning vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Projektiga valmistatakse ette kava hoonete renoveerimise 
hõlbustamiseks ning taastuvenergia osakaalu suurendamiseks makropiirkonnas. Projekti tulemusi hinnatakse piir- 
kondlikul tasandil, et tagada struktuurifondide ja täiendava rahastuse tulemuslikku kasutamist riiklike või piirkondlike 
ametiasutuste käivitatud ulatuslikumate energiatõhususe programmide edendamiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1624  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 03  TUUMAENERGIA  
32 03 01  Tuumaenergiaalased kaitse- 
meetmed  1,1 23 750 000  21 900 000  23 749 000  21 400 000  21 904 154,50  17 329 499,04  79,13  
32 03 02  Tuumarajatiste turvalisus ja 
kiirguskaitse  1,1 3 100 000  3 300 000  3 865 000  3 500 000  2 523 733,75  1 664 406,15  50,44  
32 03 03  Tuumarajatiste dekomis- 
joneerimise abiprogramm 
Leedus  1,1 64 352 000  1 238 776  63 090 000  9 000 000  61 853 000,—  2 184 759,50  176,36  
32 03 04  Tuumarajatiste dekomis- 
joneerimise abiprogramm  
32 03 04 01  Kozloduy programm  1,1 41 829 000  p.m.  41 009 000  p.m.  40 205 000,—  0,—  
32 03 04 02  Bohunice programm  1,1 32 176 000  34 853 000  31 545 000  15 000 000  30 926 000,—  0,—  0  
Artikkel 32 03 04 — 
Vahesumma  74 005 000  34 853 000  72 554 000  15 000 000  71 131 000,—  0,—  0  
32 03 51  Toetus tuumarajatiste deko- 
misjoneerimise lõpuleviimisele 
(2007-2013)  1,1 p.m.  114 000 000  p.m.  126 000 000  0,—  147 499 224,73  129,39  
Peatükk 32 03 — 
Kogusumma  165 207 000  175 291 776  163 258 000  174 900 000  157 411 888,25  168 677 889,42  96,23  
32 03 01 Tuumaenergiaalased kaitsemeetmed  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
23 750 000  21 900 000  23 749 000  21 400 000  21 904 154,50  17 329 499,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— eelnevalt kindlaks määratud kuue kuu pikkuste programmidega seotud inspektorite lähetuste, lühikese etteteata- 
misajaga kontrollide kulud (päevarahad ja sõidukulud); 
— inspektorite koolitamine ning kohtumised liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide, tuumaseadmete 
käitajate ning muude sidusrühmadega; 
— inspekteerimiste käigus kasutatavate seadmete soetamine, eelkõige sellised seireseadmed nagu digitaalsed videosüs- 
teemid, gamma-, neutron- ja infrapunakiirguse mõõtmise seadmed, elektroonilised pitserid ja pitserite lugemise 
süsteemid; 
— inspekteerimiseks kasutatava infotehnoloogilise riistvara hanked ja uuendamine; 
— konkreetsed inspekteerimiste jaoks mõeldud infotehnoloogiaalased projektid (arendamine ja haldamine);  28.2.2017  ET L 51/1625 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 01  (jätkub)  
— seire- ja mõõteseadmete asendamine pärast nende kasutusea lõppu; 
— seadmete hooldus, sealhulgas kindlustus (konkreetsed seadmed Canberra, Ameteki, Forki ja GBNSi tegevuskohtades); 
— infrastruktuuriga seotud tehnilised meetmed, sealhulgas jäätmehooldus ja proovide transport; 
— kohapealsed analüüsid (tööjõukulud ja analüütikute lähetuskulud); 
— kokkulepped kohapealsete tööruumide kohta (laboratooriumid, kontorid jms); 
— igapäevased juhtimistööd kohapealsetes rajatistes ja kesklaborites (remont, hooldustööd, infotehnoloogiline riistvara, 
tarnete ja tarbekaupade ost jms); 
— inspekteerimiste infotehnoloogia tugi ja rakenduste katsetamine.  
Ka järgmiste kulude alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 3: 
— tasutud kindlustusnõuded; 
— selliste summade tagasimaksed, mille komisjon on alusetult maksnud kaupade, tööde või teenuste eest.  
Assigneeringust võib katta ka kulusid, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamismeetmete ja 
trükistega, millel on otsene seos käesolevas artiklis nimetatud eesmärkide saavutamisega, samuti kõikide muude selliste 
kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete 
teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu II jaotise peatükiga 7 ning 
artikliga 174 otseselt antud erilistest õigustest.  
Komisjoni määrus (Euratom) nr 302/2005, 8. veebruar 2005, Euratomi julgeolekumeetmete rakendamise kohta 
(ELT L 54, 28.2.2005, lk 1).  
Alusaktid  
Ühenduse, tuumarelvavabade liikmesriikide ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vaheline mitmepoolne leping.  
Ühenduse, Ühendkuningriigi ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  
Ühenduse, Prantsusmaa ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vaheline kolmepoolne leping.  L 51/1626  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 01  (jätkub)  
Kahepoolsed koostöölepingud ühenduse ja kolmandate riikide (nagu näiteks Ameerika Ühendriigid, Kanada ja 
Austraalia) vahel.  
Komisjoni 24. märtsi 1992. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis käsitleb komisjoni otsust kohapealsete 
laborite kasutamise kohta tõendusanalüüside tegemiseks kontrollproovidest (SEK(1992) 515).  
32 03 02 Tuumarajatiste turvalisus ja kiirguskaitse  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
3 100 000  3 300 000  3 865 000  3 500 000  2 523 733,75  1 664 406,15  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— komisjoni kulud seoses sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja ühenduse tuumaohutuse ja julgeoleku 
ühise poliitika analüüsimise, määratlemise, edendamise, seire, hindamise ja rakendamise jaoks, eelkõige uutes 
liikmesriikides, ning kiirguskaitse valdkonna eeskirjade ja meetmete jaoks; 
— kulud ioniseeriva kiirguse mõju seirega ja selle eest kaitsmisega seotud meetmeteks ja toiminguteks; assigneeringu 
eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitsmine ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivsete ainete ohu eest. 
Need toimingud on seotud konkreetsete ülesannetega, mis on ette nähtud Euroopa Aatomienergiaühenduse asuta- 
mislepinguga; 
— sellise inspektorite üksuse loomise ja tööga seotud kulude rahastamine, mis kontrolliks liikmesriikides kaitset 
ioniseeriva kiirguse eest. Need kulud hõlmavad lisaks päevarahadele ja reisikuludele (lähetuskuludele) ka kulusid, mis 
on seotud koolituste, ettevalmistavate kohtumiste ja inspekteerimiseks kasutatavate vahendite ostmisega; 
— Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta kohtumise järelduste punktis 31 osutatud komisjoni kohustuste 
täitmisega seotud kulud.  
Assigneeringust võib ka katta kulusid, mis on seotud teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos käesolevas 
artiklis nimetatud eesmärkide saavutamisega.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu II jaotise peatükiga 3 ja artikliga 
174 otseselt antud erilistest õigustest.  28.2.2017  ET L 51/1627 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 02  (jätkub)  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eriti artiklid 31 (teabe kogumine ja põhilisi ohutusnorme täiendavate 
uute õigusaktide ettevalmistamine) ja 33 (direktiivide rakendamine, sealhulgas eelkõige meditsiinivaldkonnas (C- 
valdkond)) ning artikli 35 lõige 2 (keskkonna kiirgusseire kontrollimine).  
Nõukogu otsus 87/600/Euratom, 14. detsember 1987, ühenduse operatiivse teabevahetuse korra kohta kiirgushädao- 
lukorra puhul (EÜT L 371, 30.12.1987, lk 76).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 3954/87, 22. detsember 1987, toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse 
lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (EÜT L 371, 30.12.1987, lk 11).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 733/2008, 15. juuli 2008, kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete impordit- 
ingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid (ELT L 201, 30.7.2008, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom, 25. juuni 2009, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse 
raamistik (ELT L 172, 2.7.2009, lk 18).  
Nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom, 19. juuli 2011, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja 
radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).  
Nõukogu direktiiv 2013/51/Euratom, 22. oktoober 2013, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise 
kaitsmiseks olmevees sisalduvate radioaktiivsete ainete eest (ELT L 296, 7.11.2013, lk 12).  
Nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom, 5. detsember 2013, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks 
ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 
90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).  
32 03 03 Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogramm Leedus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
64 352 000  1 238 776  63 090 000  9 000 000  61 853 000,—  2 184 759,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Ignalina (Leedu) tuumaenergiajaama dekomisjoneerimisfondi rahastamiseks vastavalt 
Leeduga sõlmitud lepingutele.  
Need kulud on seotud ka sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja tuumarajatiste dekomisjoneerimist 
reguleerivate õigusaktide ja meetmete analüüsimise, määratlemise, edendamise, järelevalve ja hindamise jaoks.  L 51/1628  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 03  (jätkub)  
Komisjon peab esitama selles artiklis eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande, samuti vastavate tuumareaktorite 
dekomisjoneerimise ajakohastatud kulude eelarvestuse ja ajagraafiku.  
Ignalina programmi rahaliste vahendite arvel võidakse katta ka ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja 
hindamise kulud, mis on vajalikud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige uuringute, 
asjatundjate kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest priori- 
teetidest, mis on seotud määruse (Euratom) nr 1369/2013 üldeesmärkidega) seotud kulud, infotöötlemiseks ja 
-vahetuseks kasutatavate IT-võrkudega seotud kulud ning kõik muud tehnilised ja haldusabikulud, mis komisjonile 
programmi juhtimisel tekivad.  
Ignalina programmi rahaliste vahenditega võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et minna 
määruse (EÜ) nr 1990/2006 alusel vastu võetud meetmete rakendamiselt üle programmi rakendamisele.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 203 otseselt antud 
erilistest õigustest.  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1369/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 7).  
32 03 04 Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogramm  
32 03 04 01 Kozloduy programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
41 829 000  p.m.  41 009 000  p.m.  40 205 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Kozloduy (Bulgaaria) tuumaenergiajaama dekomisjoneerimisfondi rahastamiseks vastavalt 
Bulgaariaga sõlmitud lepingutele.  
Need kulud on seotud ka sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja tuumarajatiste dekomisjoneerimist 
reguleerivate õigusaktide ja meetmete analüüsimise, määratlemise, edendamise, järelevalve ja hindamise jaoks.  
Komisjon peab esitama selles punktis eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande, samuti vastavate tuumareaktorite 
dekomisjoneerimise ajakohastatud kulude eelarvestuse ja ajagraafiku.  28.2.2017  ET L 51/1629 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 04  (jätkub)  
32 03 04 01  (jätkub)  
Kozloduy programmi rahalistest vahenditest võidakse katta ka ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja 
hindamise kulud, mis on vajalikud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige uuringute, 
asjatundjate kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest priori- 
teetidest, mis on seotud määruse (Euratom) nr 1368/2013 üldeesmärkidega) seotud kulud, infotöötlemiseks ja 
-vahetuseks kasutatavate IT-võrkudega seotud kulud ning kõik muud tehnilised ja haldusabikulud, mis komisjonile 
programmi juhtimisel tekivad.  
Rahaliste vahenditega võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et minna määruse (Euratom) nr 
647/2010 alusel vastu võetud meetmete rakendamiselt üle programmi rakendamisele.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 203 otseselt antud 
erilistest õigustest.  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja 
(Euratom) nr 647/2010 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 1).  
32 03 04 02 Bohunice programm  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 176 000  34 853 000  31 545 000  15 000 000  30 926 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Bohunice (Slovakkia) tuumaenergiajaama dekomisjoneerimisfondi rahastamiseks vastavalt 
Slovakkiaga sõlmitud lepingutele.  
Need kulud on seotud ka sellise teabe kogumise ja töötlemisega, mida on vaja tuumarajatiste dekomisjoneerimist 
reguleerivate õigusaktide ja meetmete analüüsimise, määratlemise, edendamise, järelevalve ja hindamise jaoks.  
Komisjon peab esitama selles punktis eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande, samuti vastavate tuumareaktorite 
dekomisjoneerimise ajakohastatud kulude eelarvestuse ja ajagraafiku.  
Bohunice programmi rahaliste vahendite arvel võidakse katta ka ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja 
hindamise kulud, mis on vajalikud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige uuringute, 
asjatundjate kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest priori- 
teetidest, mis on seotud määruse (Euratom) nr 1368/2013 üldeesmärkidega) seotud kulud, infotöötlemiseks ja 
-vahetuseks kasutatavate IT-võrkudega seotud kulud ning kõik muud tehnilised ja haldusabikulud, mis komisjonile 
programmi juhtimisel tekivad.  L 51/1630  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 04  (jätkub)  
32 03 04 02  (jätkub)  
Kõnealuste rahaliste vahenditega võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et minna määruse 
(Euratom) nr 549/2007 alusel vastu võetud meetmete rakendamiselt üle kõnealuse programmi rakendamisele.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 203 otseselt antud 
erilistest õigustest.  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja 
(Euratom) nr 647/2010 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 1).  
32 03 51 Toetus tuumarajatiste dekomisjoneerimise lõpuleviimisele (2007-2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  114 000 000  p.m.  126 000 000  0,—  147 499 224,73  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb 2003. aasta ühinemislepinguga otseselt komisjonile antud erilistest õigustest (protokoll nr 4 
Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus ning protokoll nr 9 Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori 
kohta Slovakkias, mis mõlemad on kantud 2003. aasta ühinemislepingu lisasse).  
Ülesanne, mis tuleneb komisjonile Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 203 otseselt antud 
erilistest õigustest.  
Ülesanne, mis käsitleb Kozloduy tuumajaama Bulgaarias ja mis on 2005. aasta ühinemisakti artikliga 30 samuti vahetult 
komisjonile antud.  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1990/2006, 21. detsember 2006, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, 
Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 (Ignalina tuumaelektrijaama kohta 
Leedus) rakendamist „Ignalina programm“ (ELT L 411, 30.12.2006, lk 10).  28.2.2017  ET L 51/1631 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 03 — TUUMAENERGIA  (jätkub)  
32 03 51  (jätkub)  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 549/2007, 14. mai 2007, mis käsitleb aktile Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, 
Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste kohta lisatud protokolli nr 9 
(Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimeses ja teise reaktori kohta Slovakkias) rakendamist (ELT L 131, 23.5.2007, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 647/2010, 13. juuli 2010, Bulgaaria Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda 
reaktori tegevuse lõpetamiseks antava liidu rahalise abi kohta (Kozloduy programm) (ELT L 189, 22.7.2010, lk 9).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja 
(Euratom) nr 647/2010 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 1).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1369/2013, 13. detsember 2013, liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 7).  L 51/1632  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 04  „HORISONT 2020“ — 
ENERGIAGA SEOTUD 
TEADUSTEGEVUS JA INNOV- 
ATSIOON  
32 04 03  Ühiskondlikud probleemid  
32 04 03 01  Üleminek usaldusväärsele, 
säästvale ja konkurentsivõi- 
melisele energiasüsteemile  1,1 359 734 448  303 284 894  324 676 361  256 130 706  337 631 657,02  129 415 866,48  42,67  
Artikkel 32 04 03 — 
Vahesumma  359 734 448  303 284 894  324 676 361  256 130 706  337 631 657,02  129 415 866,48  42,67  
32 04 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majandus- 
piirkonna väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia aren- 
damises  
32 04 50 01  Assigneeringud, mis tulenevad 
Euroopa Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  5 315 563,16  7 353 272,55  
32 04 50 02  Assigneeringud, mis tulenevad 
Euroopa Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 766 108,62  
Artikkel 32 04 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  5 315 563,16  10 119 381,17  
32 04 51  Seitsmenda raamprogrammi 
(2007–2013) lõpuleviimine  1,1 p.m.  43 509 181  p.m.  73 304 849  8 857,13  96 022 243,85  220,69  
32 04 52  Enne 2007. aastat alustatud 
varasemate teadustegevuse 
raamprogrammide lõpule- 
viimine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  557 983,27  1 934 167,86  
32 04 53  Euroopa aruka energeetika 
programmi (2007–2013) 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  41 355 116  p.m.  97 431 406  47 159,81  69 121 824,34  167,14  
32 04 54  Euroopa aruka energeetika 
programmi (2003–2006) 
lõpuleviimine  1,1 p.m.  p.m.  —  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 32 04 — 
Kogusumma  359 734 448  388 149 191  324 676 361  426 866 961  343 561 220,39  306 613 483,70  78,99  28.2.2017  ET L 51/1633 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
Märkused  
Kõnealused selgitused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.  
Assigneeringut kasutatakse teadusuuringute ja uuendustegevuse raamprogrammi „Horisont 2020“ jaoks, mis hõlmab 
ajavahemikku 2014–2020, ning seitsmenda raamprogrammi ja varasemate raamprogrammide ning Euroopa aruka 
energeetika programmi (enne 2014. aastat võetud meetmete) lõpuleviimiseks.  
Programmi „Horisont 2020“ meetmed, eelkõige need, mis on seotud ühiskondlikke probleeme hõlmava algatusega 
„Turvaline, puhas ja tõhus energia“ ja ka programmi muude osadega (sealhulgas rahastamisele juurdepääsuga), mida 
rakendatakse kooskõlas liidu energiapoliitika raamistikuga, samuti Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET- 
kava) ning energiatehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva teatisega, aitavad peamiselt kaasa Euroopa 2020. aasta 
strateegia juhtalgatusele „Innovatiivne liit“ ning muudele juhtalgatustele, eelkõige juhtalgatustele „Ressursitõhus 
Euroopa“, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ ja „Euroopa digitaalne tegevuskava“, ning samuti aitavad nad 
arendada Euroopa teadusruumi. Programm „Horisont 2020“ aitab ehitada liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise 
majanduse, võimaldades kaasata piisavalt vahendeid teadus-, arendus- ja uuendustegevuse täiendavaks rahastamiseks.  
Programmi „Horisont 2020“ elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 kirjeldatud 
eesmärgid, et aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, st toetada riikidevahelist 
koostööd kõikidel tasanditel kogu liidus, muuta Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning 
parandada nende taset vastavalt teadmiste tasemele, tugevdada teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse 
kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas ja tagada selle 
optimaalne kasutamine.  
Raamprogrammis „Horisont 2020“ käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et 
luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevusse ja innovatsiooni. Eriti võetakse 
arvesse vajadust rohkem pingutada, et suurendada naiste osalemist kõigil tasanditel, sealhulgas otsuste tegemisel, 
teadustegevuses ja innovatsioonis.  
Nendesse artiklitesse ja punktidesse arvestatakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetase- 
meliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja 
raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamine ning kõrgetasemeliste 
teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning Euroopa Liidu nimel korraldatavate selliste hindamiste rahastamine, mille 
eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning 
meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogram- 
midega ette nähtud meetmed.  
Assigneeringut kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) 
nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 
2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 81).  
Peatükki kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  L 51/1634  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
Teatud projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa 
koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline toetus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 
6 0 1 5 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud Euroopa tasandil teaduslikus ja tehnilises uurimistöös osalevatelt riikidelt ja on kantud tulude 
eelarvestuse punkti 6 0 1 6, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Tulu alusel, mis on saadud liiduväliste asutuste rahalisest osalusest ja on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3, võib 
eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
Täiendavad assigneeringud tehakse kättesaadavaks punktis 32 04 50 01.  
Käesoleva peatüki haldusassigneeringud esitatakse artiklis 32 01 05.  
32 04 03 Ühiskondlikud probleemid  
Märkused  
Programmi „Horisont 2020“ kõnealune prioriteet vastab otseselt poliitikaprioriteetidele ja ühiskondlikele probleemidele, 
mis tehti kindlaks Euroopa 2020. aasta strateegias. Sellise tegevuse elluviimiseks kasutatakse probleemipõhist lähen- 
emisviisi, mis koondab eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Tegevused hõlmavad 
kogu tsüklit teadusuuringutest turuni, keskendudes uue asjana innovatsiooniga seotud tegevustele (nt katsetamine, 
tutvustamine, katsestendid), riigihangete toetamisele, tootekujundusele, lõppkasutajast sõltuvale innovatsioonile, 
sotsiaalsele innovatsioonile ja uuenduste kasutuselevõtule turul. Tegevustega toetatakse otse konkreetse valdkonna 
poliitilist pädevust liidu tasandil.  
32 04 03 01 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
359 734 448  303 284 894  324 676 361  256 130 706  337 631 657,02  129 415 866,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud programmi „Horisont 2020“ prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed“ eesmärgi „Turvaline, 
puhas ja tõhus energia“ rakendamise toetamiseks kooskõlas liidu energiapoliitikaga, Euroopa energiatehnoloogia 
strateegilise kava (SET-kava) ning energiatehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva teatisega. Kõnealused algatused on 
seotud eelkõige energiatõhususe, tuule-, päikese- ja bioenergeetika, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, arukate 
linnade ja elektrivõrkudega. Tunnistades taastuvate energiaallikate ja energia lõppkasutuse tõhususe olulist panust 
jätkusuutlike energiasüsteemide väljakujunemisse tulevikus, eraldatakse ajavahemikul 2014–2020 neile poliitikavald- 
kondadele, sh nutivõrkudele ja energia salvestamiseks, vähemalt 85 % assigneeringutest.  28.2.2017  ET L 51/1635 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 03  (jätkub)  
32 04 03 01  (jätkub)  
Turuleviimise meetmeid toetatakse programmi „Horisont 2020“ kaudu, seades eesmärgiks suutlikkuse suurendamise, 
juhtimise parandamise ja turutõkete ületamise, mis aitab tuua turule energiatõhususe ja taastuvenergia alaseid lahendusi 
ning sellega parandada liidu energiajulgeolekut. Sellest tulenevalt kulutatakse osa energiaalaste prioriteetide kogueelarve 
assigneeringutest olemasolevate energiatõhusus- ja taastuvenergiatehnoloogiate turuleviimise meetmetele nimetatud 
programmi raames; meetmeid viib ellu spetsiaalne juhtimisüksus ja need hõlmavad kooskõlas seni tehtuga säästva 
energiapoliitika rakendamise toetamist, suutlikkuse arendamist ning investeeringutele rahalise katte leidmist.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. 
aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), ning eriti selle artikli 3 
lõike 3 punkt c.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/ 
2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).  
32 04 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
32 04 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  5 315 563,16  7 353 272,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides 2014–2020 osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele 
tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  L 51/1636  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 50  (jätkub)  
32 04 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  2 766 108,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides enne 2014. aastat osalenud (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt 
saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
32 04 51 Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  43 509 181  p.m.  73 304 849  8 857,13  96 022 243,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 
30.12.2006, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1637 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, 
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaa- 
renduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT 
L 400, 30.12.2006, lk 86).  
32 04 52 Enne 2007. aastat alustatud varasemate teadustegevuse raamprogrammide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  557 983,27  1 934 167,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasematest teadustegevuse raamprogrammidest tulenevate enne 2007. aastat tekkinud 
kohustuste katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 87/516/Euratom, EMÜ, 28. september 1987, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raam- 
programmi kohta (1987–1991) (EÜT L 302, 24.10.1987, lk 1).  
Nõukogu otsus 90/221/Euratom, EMÜ, 23. aprill 1990, ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raampro- 
grammi kohta (1990–1994) (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 28).  
Nõukogu otsus 93/167/Euratom, EMÜ, 15. märts 1993, millega kohandatakse otsust 90/221/Euratom, EMÜ ühenduse 
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi kohta (1990–1994) (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 43).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1110/94/EÜ, 26. aprill 1994, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloo- 
giaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 18.5.1994, lk 1).  L 51/1638  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 52  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 616/96/EÜ, 25. märts 1996, millega kohandatakse otsust nr 1110/94/EÜ 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi kohta 
(1994–1998) pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 86, 
4.4.1996, lk 69).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2535/97/EÜ, 1. detsember 1997, millega teist korda kohandatakse otsust nr 
1110/94/EÜ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse neljanda raamprogrammi 
kohta (1994–1998) (EÜT L 347, 18.12.1997, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 182/1999/EÜ, 22. detsember 1998, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi kohta (1998–2002) (EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuur- 
ingute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa 
teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2002/834/EÜ, 30. september 2002, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 
eriprogrammi „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine“ (2002–2006) vastuvõtmise kohta 
(EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1).  
32 04 53 Euroopa aruka energeetika programmi (2007–2013) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  41 355 116  p.m.  97 431 406  47 159,81  69 121 824,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/1639 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 04 — „HORISONT 2020“ — ENERGIAGA SEOTUD TEADUSTEGEVUS JA INNOVATSIOON  (jätkub)  
32 04 53  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  
32 04 54 Euroopa aruka energeetika programmi (2003–2006) lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  —  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa aruka energiakasutuse programmi (2003–2006) varasemate kulukohustuste 
katmiseks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1230/2003/EÜ, 26. juuni 2003, millega võetakse vastu energeetika 
mitmeaastane tegevusprogramm „Arukas energeetika – Euroopa“ (2003–2006) (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29).  L 51/1640  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
32 05  ITER  
32 05 01  ITERi rajatiste ehitamine, 
käitamine ja kasutamine — 
ITERi arendamise Euroopa 
ühisettevõte — Fusion for 
Energy (F4E)  
32 05 01 01  ITERi rajatiste ehitamine, 
käitamine ja kasutamine — 
ITERi arendamise Euroopa 
ühisettevõte — Fusion for 
Energy (F4E) — Toetuskulud  1,1 47 547 440  47 547 440  44 737 000  44 737 000  46 858 461,14  46 753 373,14  98,33  
32 05 01 02  ITERi rajatiste ehitamine, 
käitamine ja kasutamine — 
ITERi arendamise Euroopa 
ühisettevõte — Fusion for 
Energy (F4E)  1,1 266 512 997  188 140 000  275 475 092  115 160 012  358 166 895,68  123 046 733,36  65,40  
Artikkel 32 05 01 — 
Vahesumma  314 060 437  235 687 440  320 212 092  159 897 012  405 025 356,82  169 800 106,50  72,04  
32 05 50  Assigneeringud, mis 
tulenevad Euroopa Majandus- 
piirkonna väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadusuur- 
ingutes ja tehnoloogia aren- 
damises  
32 05 50 01  Assigneeringud, mis tulenevad 
Euroopa Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses 
(2014–2020)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  11 368,—  0,—  
32 05 50 02  Assigneeringud, mis tulenevad 
Euroopa Majanduspiirkonna 
väliste kolmandate riikide 
osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 
2014. aastat)  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Artikkel 32 05 50 — 
Vahesumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  11 368,—  0,—  
32 05 51  ITERi Euroopa ühisettevõtte 
loomine — Fusion for Energy 
(F4E) (2007–2013)  1,1 p.m.  182 000 000  p.m.  289 000 000  0,—  239 688 161,32  131,70  
Peatükk 32 05 — 
Kogusumma  314 060 437  417 687 440  320 212 092  448 897 012  405 036 724,82  409 488 267,82  98,04  28.2.2017  ET L 51/1641 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  (jätkub)  
Märkused  
ITERi programmi eesmärk on tutvustada termotuumasünteesi kui elujõulist ja jätkusuutlikku energiaallikat, ehitada 
selleks termotuumasünteesi katsereaktor ja seda käitada. See on oluline samm ohutu, säästva, keskkonnateadliku ja 
majanduslikult tasuva termotuumasünteesireaktori prototüübi loomisel. Kõnealune programm aitab kaasa strateegia 
„Euroopa 2020“ ja eelkõige selle juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ rakendamisele, toetades Euroopa kõrgtehnoloogi- 
atööstust, mis on seotud ITERi ehitamisega, ja peaks tagama liidule ülemaailmse konkurentsieelise selles paljutõotavas 
sektoris.  
Projektil on seitse osalist: Euroopa Liit, Hiina, India, Jaapan, Lõuna-Korea, Venemaa ja Ameerika Ühendriigid.  
32 05 01 ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy 
(F4E)  
32 05 01 01 ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E ) 
— Toetuskulud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
47 547 440  47 547 440  44 737 000  44 737 000  46 858 461,14  46 753 373,14  
Märkused  
Sellest assigneeringust on kavas katta ITERi arendamise ühisettevõtte Fusion for Energy haldus- ja jooksvad kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise 
Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).  
32 05 01 02 ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E ) 
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
266 512 997  188 140 000  275 475 092  115 160 012  358 166 895,68  123 046 733,36  
Märkused  
ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte on Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
panus rahvusvahelise ITERi programmi ühisesse rakendamisse. ITER on suur katserajatis, mis näitab termotuu- 
masünteesi teaduslikku ja tehnoloogilist teostatavust. Sellele järgneb termotuumasünteesi näidiselektrijaama (DEMO) 
ehitamine.  L 51/1642  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  (jätkub)  
32 05 01  (jätkub)  
32 05 01 02  (jätkub)  
Ühisettevõtte ülesanded on järgmised: 
— anda Euratomi panus ITERi rahvusvahelisse termotuumaenergia organisatsiooni; 
— anda Euratomi panus koos Jaapaniga ellu viidavatesse laiemal lähenemisviisil põhinevatesse tegevustesse termotuu- 
maenergia kiireks kasutuselevõtuks; 
— rakendada tegevusprogrammi termotuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste ehituse ettevalmis- 
tamiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise 
Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).  
32 05 50 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest 
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises  
32 05 50 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (2014–2020)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  11 368,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides 2014–2020 osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele 
tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  28.2.2017  ET L 51/1643 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  (jätkub)  
32 05 50  (jätkub)  
32 05 50 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja 
tehnoloogiaarenduses (enne 2014. aastat)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna 
projektides enne 2014. aastat osalenud (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt 
saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 
kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.  
Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise 
mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende 
alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.  
32 05 51 ITERi Euroopa ühisettevõtte loomine — Fusion for Energy (F4E) (2007–2013)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  182 000 000  p.m.  289 000 000  0,—  239 688 161,32  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmistest aastatest tulenevate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus, 25. september 2006, mis käsitleb ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise 
Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvus- 
vahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise korra ning ITERi projekti 
ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse 
lepingu sõlmimist komisjoni poolt.  L 51/1644  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
PEATÜKK 32 05 — ITER  (jätkub)  
32 05 51  (jätkub)  
Komisjoni otsus 2006/943/Euratom, 17. november 2006, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvus- 
vahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu ja ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi 
Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu esialgse kohaldamise kohta 
(ELT L 358, 16.12.2006, lk 60).  
Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 60).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 1908/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning 
uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/976/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi 
(ELT L 400, 30.12.2006, lk 404).  
Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise 
Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).  
Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).  
Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja 
ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste 
levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).  
Nõukogu otsus 2012/94/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumae- 
nergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat 
eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 33).  28.2.2017  ET L 51/1645 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 32 — ENERGEETIKA
 
JAOTIS 33  
ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED  L 51/1646  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 33 
ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 01  ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  53 953 021  53 953 021  52 031 240  52 031 240  55 643 642,34  55 643 642,34  
33 02  ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS 
JA KODAKONDSUS  95 331 000  81 042 095  92 482 000  84 125 026  88 052 473,61  70 014 150,74  
33 03  ÕIGUSKÜSIMUSED  97 581 237  84 532 237  90 686 737  84 153 839  78 138 284,86  63 524 594,13  
33 04  TARBIJAKAITSEPROGRAMM  24 132 000  18 590 000  23 427 000  18 850 000  23 519 697,38  16 983 061,69  
Jaotis 33 — Kogusumma  270 997 258  238 117 353  258 626 977  239 160 105  245 354 098,19  206 165 448,90  28.2.2017  ET L 51/1647 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
JAOTIS 33 
ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED  
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
33 01  ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE 
POLIITIKAVALDKONNA 
HALDUSKULUD  
33 01 01  Õigus- ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonnas töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud  5,2 40 265 100  38 468 462  42 069 989,37  104,48  
33 01 02  Õigus- ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonna koosseisu- 
välised töötajad ja muud juhti- 
miskulud  
33 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 4 348 852  4 257 337  4 255 513,18  97,85  
33 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 833 780  1 859 342  1 881 718,08  102,61  
Artikkel 33 01 02 — Vahesumma  6 182 632  6 116 679  6 137 231,26  99,27  
33 01 03  Õigus- ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonna info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia 
seadmete ja teenustega seotud 
kulud  5,2 2 514 289  2 455 099  2 890 802,13  114,97  
33 01 04  Õigus- ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
33 01 04 01  Õiguste, võrdõiguslikkuse ja koda- 
kondsuse programmi toetuskulud  3 1 100 000  1 100 000  899 595,28  81,78  
33 01 04 02  Õigusprogrammi toetuskulud  3 1 100 000  1 100 000  1 017 035,55  92,46  
33 01 04 03  Tarbijaprogrammi toetuskulud  3 1 100 000  1 100 000  888 273,75  80,75  
Artikkel 33 01 04 — Vahesumma  3 300 000  3 300 000  2 804 904,58  85,00  
33 01 06  Rakendusametid  
33 01 06 01  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja 
Toiduküsimuste Rakendusamet — 
Tarbijakaitseprogrammist makstav 
rahaline toetus  3 1 691 000  1 691 000  1 740 715,—  102,94  
Artikkel 33 01 06 — Vahesumma  1 691 000  1 691 000  1 740 715,—  102,94  
Peatükk 33 01 — Kogusumma  53 953 021  52 031 240  55 643 642,34  103,13  L 51/1648  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
33 01 01 Õigus- ja tarbijaküsimuste poliitikavaldkonnas töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
40 265 100  38 468 462  42 069 989,37  
33 01 02 Õigus- ja tarbijaküsimuste poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
33 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 348 852  4 257 337  4 255 513,18  
33 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 833 780  1 859 342  1 881 718,08  
33 01 03 Õigus- ja tarbijaküsimuste poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud 
kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 514 289  2 455 099  2 890 802,13  
33 01 04 Õigus- ja tarbijaküsimuste poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
33 01 04 01 Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 100 000  1 100 000  899 595,28  28.2.2017  ET L 51/1649 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
33 01 04  (jätkub)  
33 01 04 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi (edaspidi „programm“) juhtimiseks 
ja selle eesmärkide saavutamise hindamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega 
seotud kulude katmiseks, eelkõige uuringud, kohtumised ekspertidega, teabe- ja teavitamismeetmed, sealhulgas 
institutsioonide teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, kui need on seotud asjaomase programmi 
üldeesmärkidega, IT-võrgustikega seotud kulud, kui võrgustikud keskenduvad andmetöötlusele ja -vahetusele, koos 
kõikide muude tehnilise ja haldusabi kuludega, mida komisjon kannab programmi juhtimisel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 33 02.  
33 01 04 02 Õigusprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 100 000  1 100 000  1 017 035,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud õigusprogrammi (edaspidi „programm“) juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamise 
hindamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulude katmiseks, eelkõige 
uuringud, kohtumised ekspertidega, teabe- ja teavitamismeetmed, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus seoses liidu 
poliitiliste prioriteetidega, kui need on seotud asjaomase programmi üldeesmärkidega, IT-võrgustikega seotud kulud, kui 
võrgustikud keskenduvad andmetöötlusele ja -vahetusele, koos kõikide muude tehnilise ja haldusabi kuludega, mida 
komisjon kannab programmi juhtimisel.  L 51/1650  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
33 01 04  (jätkub)  
33 01 04 02  (jätkub)  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 33 03.  
33 01 04 03 Tarbijaprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 100 000  1 100 000  888 273,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis on seotud teadusuuringute, ekspertide kohtumiste, 
teavitamismeetmete ja trükistega, millel on otsene seos programmi eesmärkide saavutamisega või käesoleva punkti 
meetmetega, samuti kõikide muude selliste kulude katmiseks, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma 
komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest 
seoses osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada 
täiendavaid assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorral- 
duskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Õiguslik alus  
Vt peatükk 33 04.  28.2.2017  ET L 51/1651 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 01 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
33 01 06 Rakendusametid  
33 01 06 01 Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet — Tarbijakaitseprogrammist makstav rahaline 
toetus  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 691 000  1 691 000  1 740 715,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (edaspidi „rakendu- 
samet“) personali- ja halduskulude katteks, mis on seotud ameti tegevusega tarbijakaitseprogrammi meetmete halda- 
misel.  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Rakendusameti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele 
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 254/2014, 26. veebruar 2014, mis käsitleb mitmeaastast tarbijakaitse- 
programmi aastateks 2014–2020 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1926/2006/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, 
lk 42).  
Vt peatükk 33 04.  
Alusaktid  
Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste 
Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).  
Komisjoni otsus C(2013) 9505, 20. detsember 2013, millega Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile 
delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid tarbija-, tervise- ja toiduküsimuste 
valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.  L 51/1652  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 02  ÕIGUSED, VÕRDÕI- 
GUSLIKKUS JA KODA- 
KONDSUS  
33 02 01  Õiguste kaitse tagamine 
ja kodanikuaktiivsuse 
edendamine  3 26 451 000  18 500 000  25 306 000  17 600 000  24 195 687,68  9 504 949,26  51,38  
33 02 02  Mittediskrimineerimise 
ja võrdsuse põhimõtte 
edendamine  3 35 064 000  24 000 000  33 546 000  23 000 000  31 658 573,67  14 295 256,54  59,56  
33 02 03  Äriühinguõigus ja 
muud tegevused  
33 02 03 01  Äriühinguõigus  1,1 895 000  1 700 000  1 400 000  730 000  1 817 038,17  774 042,25  45,53  
33 02 03 02  Muu tegevus põhiõiguste 
valdkonnas  3 1 000 000  500 000  1 000 000  500 000  0,—  0,—  0  
Artikkel 33 02 03 — 
Vahesumma  1 895 000  2 200 000  2 400 000  1 230 000  1 817 038,17  774 042,25  35,18  
33 02 06  Euroopa Liidu 
Põhiõiguste Amet 
(FRA)  3 22 463 000  22 463 000  21 203 000  21 203 000  21 229 000,—  21 229 000,—  94,51  
33 02 07  Euroopa Soolise Võrdõi- 
guslikkuse Instituut 
(EIGE)  3 7 458 000  7 458 000  7 527 000  7 527 000  7 628 000,—  7 628 000,—  102,28  
33 02 51  Õiguste, kodakondsuse 
ning võrdõiguslikkusega 
seotud meetmete lõpule- 
viimine  3 p.m.  3 200 000  p.m.  10 000 000  24 174,09  15 073 444,10  471,05  
33 02 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
33 02 77 04  Katseprojekt — Üleeu- 
roopaline metoodika 
tõenditele tugineva laste 
õiguste poliitika väljatöö- 
tamiseks  3 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  616 545,—  
33 02 77 06  Katseprojekt — Näitajate 
väljatöötamine, et 
mõõta, kuidas raken- 
datakse Euroopa hartat 
meeste ja naiste võrdõi- 
guslikkuse kohta 
kohalikus elus  3 p.m.  84 572  p.m.  493 781  0,—  385 568,80  455,91  28.2.2017  ET L 51/1653 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 08  Katseprojekt — 
Teadmiste platvorm 
naiste suguelundite 
moonutamise 
probleemiga tegelevatele 
spetsialistidele  3 p.m.  150 336  p.m.  507 432  0,—  300 670,73  200,00  
33 02 77 09  Katseprojekt — Romade 
kodanikuühiskonna 
suutlikkuse arendamine 
ja nende osaluse tugev- 
damine romasid käsit- 
levate riiklike integrat- 
sioonistrateegiate 
järelevalves  3 p.m.  811 187  p.m.  938 813  750 000,—  0,—  0  
33 02 77 10  Katseprojekt — Liidu 
andmekogumisvahendite 
ja -programmide põhiõi- 
gustealane läbivaatamine  3 p.m.  375 000  p.m.  375 000  750 000,—  0,—  0  
33 02 77 11  Katseprojekt — 
Töötajate omandi ja 
osalemise edendamine  1,1 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  206 674,06  
33 02 77 12  Ettevalmistav meede — 
Romade kodanikuü- 
hiskonna suutlikkuse 
arendamine ja nende 
osaluse tugevdamine 
romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonis- 
trateegiate järelevalves  3 p.m.  p.m.  500 000  250 000  
33 02 77 13  Katseprojekt — 
Mitmekesine Euroopa  3 p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
33 02 77 14  Katseprojekt — E- 
valimised: kaasaegse 
tehnoloogia parim 
võimalik ärakasutamine 
aktiivsemate ja demok- 
raatlikumate hääletus- 
menetluste nimel  3 p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
33 02 77 15  Katseprojekt — Varju- 
paikade loomine naistele, 
kes on koduvägivalla ja 
seksuaalse ärakasutamise 
ohvrid, ning dokumen- 
tideta naisrändajatele  3 1 000 000  500 000  
33 02 77 16  Katseprojekt — Euroopa 
uuring soolise vägivalla 
kohta  3 1 000 000  500 000  
Artikkel 33 02 77 — 
Vahesumma  2 000 000  3 221 095  2 500 000  3 565 026  1 500 000,—  1 509 458,59  46,86  
Peatükk 33 02 — 
Kogusumma  95 331 000  81 042 095  92 482 000  84 125 026  88 052 473,61  70 014 150,74  86,39  L 51/1654  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
Märkused  
Programm „Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus“ on järelprogramm kolmele eelnenud programmile: „Põhiõigused 
ja kodakondsus“, Daphne III ning ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi („Progress“) osad „Mitte- 
diskrimineerimine ja mitmekesisus“ ning „Sooline võrdõiguslikkus“. Programmi „Õigused, võrdõiguslikkus ja koda- 
kondsus“ üldeesmärk on aidata edasi arendada ala, kus edendatakse, kaitstakse ja rakendatakse tõhusalt võrdõiguslikkust 
ja isikute õigusi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus, Euroopa Liidu 
põhiõiguste hartas ja rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, millega liit on ühinenud.  
33 02 01 Õiguste kaitse tagamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
26 451 000  18 500 000  25 306 000  17 600 000  24 195 687,68  9 504 949,26  
Märkused  
Assigneering on mõeldud selleks, et aidata kaasa laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla kõigi vormide ning 
muude koduvägivalla ohus elavate rühmade vastu suunatud vägivalla ennetamisele ja selle vastu võitlemisele ning 
niisuguste tegude ohvrite kaitsele (üks Daphne programmi eesmärk); edendada ja kaitsta lapse õigusi; edendada töötajate 
põhi- ja sotsiaalõigusi ning need tagada; tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse võimalikult kõrge tase; 
edendada ja tõhustada liidu poolt oma kodanikele antavate õiguste kasutamist ning võimaldada üksikisikutel siseturul 
tarbijate või ettevõtjatena tegutsedes kasutada õiguseid, mille liit neile annab, võttes arvesse tarbijakaitseprogrammi 
raames rahastatavaid projekte.  
Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi eesmärk on aidata edasi arendada ala, kus edendatakse ja 
kaitstakse isikute õigusi, laiendades liidu kodakondsusest tulenevate õiguste kasutamist, edendades mittediskrimi- 
neerimise põhimõtteid, aidates kaitsta isikuandmeid, täiustades lapse õiguste ja liidu tarbijakaitseõigusest tulenevate 
õiguste kaitset ning edendades põhiõigusi ja kodakondsust digitaalkeskkonnas. Vahendeid eraldatakse analüütiliste ja 
koolitusmeetmete ning teabe levitamise, vastastikuse õppe, koostöö- ja teadlikkuse tõstmise meetmete jaoks.  
Eelkõige on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüside koostamine, nt vajaduse korral soo alusel liigitatud andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate 
ning vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; 
hindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide 
kohtumised ja konverentsid; 
— koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, internetipõhiste või muude 
koolitusmoodulite arendamine; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride, 
meedia-, sealhulgas  online -meedia kampaaniate ja teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide 
teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, kui need on seotud programmi eesmärkidega; materjalide 
koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite 
väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat;  28.2.2017  ET L 51/1655 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 01  (jätkub)  
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks valitsusväliste 
organisatsioonide toetamine Euroopa lisaväärtusega meetmete rakendamisel, liidu tasandi põhiliste osalejate, liidu 
tasandi võrgustike ja sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste toetamine; liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja 
poliitika rakendamisel ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning 
valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine Euroopa tasandil, sealhulgas toetuste ja tegevus- 
toetuse näol.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õiguste, võrdõigus- 
likkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 62), eriti selle artikli 4 lõike 1 
punktid e–i ja artikli 5 lõige 1.  
33 02 02 Mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtte edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
35 064 000  24 000 000  33 546 000  23 000 000  31 658 573,67  14 295 256,54  
Märkused  
Assigneering aitab edendada võitlust soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse 
või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega ning austada mittediskrimineerimise põhimõtet Euroopa 
Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 sätestatud alustel; hoida ära rassismi, ksenofoobiat, homofoobiat ja muid sallimatuse 
vorme ning võidelda nende vastu; edendada ja kaitsta puudega inimeste õigusi ning edendada meeste ja naiste 
võrdõiguslikkust ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist.  
Eriti on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüsitegevus, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või 
võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete 
ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid;  L 51/1656  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 02  (jätkub)  
— koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, internetipõhiste või muude 
koolitusmoodulite arendamine; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride, 
meedia-, sealhulgas  online -meedia kampaaniate ja teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide 
teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, kui need on seotud programmi „Õigused, võrdõiguslikkus ja 
kodakondsus“ (programm) eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta 
teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogiat; 
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks valitsusväliste 
organisatsioonide toetamine Euroopa lisaväärtusega meetmete rakendamisel, liidu tasandi põhiliste osalejate, liidu 
tasandi võrgustike ja sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste toetamine; liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja 
poliitika rakendamisel ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning 
valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine liidu tasandil, sealhulgas toetuste ja tegevustoetuse 
näol.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õiguste, võrdõigus- 
likkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 62), eriti selle artikli 4 lõike 1 
punktid a–d ja artikli 5 lõige 1.  
33 02 03 Äriühinguõigus ja muud tegevused  
33 02 03 01 Äriühinguõigus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
895 000  1 700 000  1 400 000  730 000  1 817 038,17  774 042,25  28.2.2017  ET L 51/1657 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 03  (jätkub)  
33 02 03 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis tekivad seoses siseturu väljakujundamist, selle toimimist ja 
arengut toetavate meetmetega äriühinguõiguse, äriühingute juhtimise ja rahapesuvastase tegevuse valdkonnas, sealhulgas 
eelkõige: 
— kodanike, äriühingute ja ettevõtjate jaoks õigusliku keskkonna parandamine, milleks võib ette näha tutvustavaid, 
teadlikkust parandavaid ja koolitusmeetmeid; koostöö ning õigusaktide väljatöötamise ja koordineerimise toetamine 
äriühinguõiguse valdkonnas ning Euroopa äriühingute ja Euroopa majandushuvirühmade loomise toetamine; 
— siseturu väljakujundamist, arengut ja toimimist käsitlev interaktiivne poliitiliste otsuste tegemine osana komisjoni 
töö tõhustamise ja parema õigusliku reguleerimise algatustest, mille eesmärgiks on paremini rahuldada kodanike, 
tarbijate ja ettevõtjate nõudmisi. Selle punkti assigneeringud hõlmavad ka osalejatele suunatud koolitust, teadlikkuse 
parandamise ja võrgutoiminguid, et muuta liidu poliitiliste otsuste tegemine siseturu küsimustes mõistetavamaks ja 
tõhusamaks ning teha sellest siseturu tegevuspõhimõtete (või nende puudumise) tegeliku kohapealse mõju 
hindamise protsessi osa; 
— eeskirjade põhjalik ülevaade, et neid oleks vajaduse korral võimalik muuta, ja võetud meetmete tõhususe üldine 
analüüs, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja hinnata siseturu üldist mõju ettevõtjatele ja majandusele, kaasa 
arvatud andmete ja komisjonivälistele andmebaasidele juurdepääsu ost komisjoni talitustele, samuti toimingud, mis 
on suunatud paremale arusaamisele siseturu toimimisest, ja premeerimine siseturu toimimise tõhustamises aktiivse 
osalemise eest; 
— koostöös Eurostati ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) teenindussektori statistika ja 
statistilise arengu projektide arengustrateegia laiendamine; 
— finantsasutuste suhtes kohaldatavate juhiste välisaspektide väljatöötamine ja tugevdamine, rahastamisvahendite 
vastastikune tunnustamine kolmandate riikidega, rahvusvahelised läbirääkimised ja kolmandates riikides turuma- 
janduse rajamise toetamine; 
— juhtimise ja äriühinguõiguse tegevuskavas osutatud rohkete meetmete võtmine, mille alusel saaks teha mitme 
sihtvaldkonna uuringu vajalike seadusandlike ettepanekute tegemiseks; 
— rahapesu käsitlevate liidu õiguse ja rahvusvaheliste sätete rakendamine, sealhulgas osalemine selle valdkonna 
valitsustevahelistes või ühekordsetes meetmetes; osamaksed, mis on seotud komisjoni liikmelisusega OECD loodud 
rahapesuvastases töökonnas (FATF); 
— käesoleva peatükiga hõlmatud poliitika erinevate aspektide mõju uurimise ja hindamise arendamine asjakohaste 
uute meetmete väljatöötamiseks või toimivate meetmete läbivaatamiseks.  L 51/1658  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 03  (jätkub)  
33 02 03 01  (jätkub)  
Punkti kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  
33 02 03 02 Muu tegevus põhiõiguste valdkonnas  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  1 000 000  500 000  0,—  0,—  
Märkused  
Käesolev assigneering on ette nähtud põhiõiguste hartaga seotud teabe- ja teavitustegevuse ning teadlikkuse tõstmise 
meetmete rahastamiseks ning eelkõige nende õiguste kaitsmiseks digitaalkeskkonnas. Assigneeringust toetatakse teabe- 
ja teavitustegevust, mis toimub veebisaitide, avalike ürituste, koolituste, teavitustoodete, uuringute jms kaudu.  
Assigneering on ette nähtud sellise teabe-, teavitus- ja hindamistegevuse rahastamiseks, mis on seotud põhiõiguste 
hartaga, konsulaarkaitsega ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 17 kohase dialoogiga. Eelkõige on assigneering 
ette nähtud teabe- ja teavitustegevuse (siseveebi leheküljed, avalikud üritused, teabetooted, Eurobaromeetri uuringud 
jne), aga ka põhiõiguste ja õigusküsimuste valdkonna erinevate aspektide mõjuhinnangute ja analüüside arendamise 
rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  28.2.2017  ET L 51/1659 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 06 Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
22 463 000  22 463 000  21 203 000  21 203 000  21 229 000,—  21 229 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud FRA personali- ja halduskulude katmiseks (jaotised 1 ja 2).  
Assigneering on mõeldud ka FRA tegevuskulude katmiseks (jaotis 3). Ameti ülesanne on pakkuda asjaomastele liidu 
institutsioonidele ja liikmesriikide ametiasutustele põhiõigustealast abi ja eksperditeadmisi liidu õigusaktide rakenda- 
misel, et aidata neid nende pädevusalasse kuuluvate meetmete võtmisel või tegevussuundade määramisel ja tagada 
seeläbi põhiõiguste järgimine.  
FRA-lt võib eeldada järgmiste eesmärkide/ülesannete täitmist: 
— abi andmine liidu institutsioonidele ja liimesriikidele, 
— sidusrühmade võrgu ja dialoogi edendamine liidu tasandil, 
— teabe levitamine ja edendamine ning teadlikkust parandavad meetmed põhiõiguste nähtavuse suurendamiseks, 
— haldusstruktuuride tõhus toimimine ja meetmete tõhus rakendamine.  
FRA peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt sihtotstarbelist tulu, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 
0 0.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
FRA ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  L 51/1660  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 06  (jätkub)  
Määrus (EÜ) nr 168/2007 jõustus 1. märtsil 2007. Sel kuupäeval vahetas FRA välja Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa 
Järelevalvekeskuse, olles tema õigusjärglane ja võttes üle kõik keskuse juriidilised õigused ja kohustused ning finants- 
kohustused, samuti töölepingud, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 23 lõikes 4.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 22 567 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav104 000 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 22 463 000 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1035/97, 2. juuni 1997, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus 
(EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007, 15. veebruar 2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 
22.2.2007, lk 1).  
33 02 07 Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
7 458 000  7 458 000  7 527 000  7 527 000  7 628 000,—  7 628 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud EIGE personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
EIGE peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümberpaiguta- 
misest.  
EIGE ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt sihtotstarbelist tulu, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 
6 6 0 0.  
Vastavalt liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud 11. detsembri 2006. aasta otsusele 2006/996/EÜ 
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi asukoha kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 61) asub instituut Vilniuses.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 7 628 000 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav170 000 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 7 458 000 euro suurusele summale.  28.2.2017  ET L 51/1661 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 07  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006, 20. detsember 2006, millega luuakse Euroopa Soolise 
Võrdõiguslikkuse Instituut (ELT L 403, 30.12.2006, lk 9).  
33 02 51 Õiguste, kodakondsuse ning võrdõiguslikkusega seotud meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  3 200 000  p.m.  10 000 000  24 174,09  15 073 444,10  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmiste aastate täitmata kohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt 
käesoleva eelarvejao kulude kalkulatsiooni käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Kandidaatriigid võivad liidu programmides osalemisega kaasnevate kulude katmiseks kasutada Kesk ja Ida-Euroopa 
riikidele antava ühenduse majandusabi programmi.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõikele 2.  L 51/1662  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 51  (jätkub)  
Ülesanne, mis tuleneb komisjoni haldusautonoomiast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
artikli 54 lõikele 2.  
Nõukogu 9. juuli 1957. aasta otsus kaevanduste ohutus- ja tervishoiukomisjoni pädevuse ja töökorra kohta (EÜT 28, 
31.8.1957, lk 487).  
Nõukogu otsus 74/325/EMÜ, 27. juuni 1974, tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomitee asutamise kohta 
(EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15).  
Nõukogu otsus 74/326/EMÜ, 27. juuni 1974, kaevanduste alalise ohutus- ja tervishoiukomisjoni vastutusala laien- 
damise kohta kõikidele maavarasid kaevandavatele tööstustele (EÜT L 185, 9.7.1974, lk 18).  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1) ja selle direktiiviga seotud eridirektiivid.  
Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid 
raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19).  
Nõukogu otsus 98/171/EÜ, 23. veebruar 1998, ühenduse meetmete kohta, mis käsitlevad tööhõive ja tööturu alaseid 
analüüse, uuringuid ja sellealast koostööd (EÜT L 63, 4.3.1998, lk 26).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 293/2000/EÜ, 24. jaanuar 2000, millega võetakse vastu ühenduse tegevus- 
programm (programm „Daphne“) (aastateks 2000–2003), mis käsitleb laste-, noorte- ja naistevastase vägivalla vastu 
võitlemist (EÜT L 34, 9.2.2000, lk 1).  
Nõukogu otsus 2000/750/EÜ, 27. november 2000, millega kehtestatakse diskrimineerimise vastu võitlemise ühenduse 
tegevusprogramm (2001–2006) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 50/2002/EÜ, 7. detsember 2001, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- 
programm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1145/2002/EÜ, 10. juuni 2002, tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse 
meetmete kohta (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1).  
Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee loomise kohta (ELT C 218, 13.9.2003, 
lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1663 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 51  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 803/2004/EÜ, 21. aprill 2004, millega võetakse vastu ühenduse tegevus- 
programm (2004–2008) laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning 
ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne II programm) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1554/2005/EÜ, 7. september 2005, millega muudetakse nõukogu otsust 
2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud 
tegevusprogramm, ning otsust nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meeste ja naiste 
võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks (ELT L 255, 30.9.2005, 
lk 9).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1672/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive 
ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress (ELT L 315, 15.11.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2007/252/EÜ, 19. aprill 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi 
„Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm „Põhiõigused ja kodakondsus“ (ELT L 110, 27.4.2007, lk 33).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 779/2007/EÜ, 20. juuni 2007, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 
üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla 
ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm) (ELT L 173, 
3.7.2007, lk 19).  
Alusaktid  
Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitega 136, 137 ja 140 (Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklitega 151, 153 ja 156) vahetult komisjonile antud erivolitustest.  
1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel 
sõlmitud konventsioon.  
Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 põhiõiguste ja õigusasjade raamprogramm (KOM(2005) 122 (lõplik)).  
33 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
33 02 77 04 Katseprojekt — Üleeuroopaline metoodika tõenditele tugineva laste õiguste poliitika väljatöötamiseks  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  616 545,—  L 51/1664  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud varasematest aastatest katseprojekti raames tasuda jäänud kohustuste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 06 Katseprojekt — Näitajate väljatöötamine, et mõõta, kuidas rakendatakse Euroopa hartat meeste ja naiste võrdõigus- 
likkuse kohta kohalikus elus  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  84 572  p.m.  493 781  0,—  385 568,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate varasematest aastatest täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 08 Katseprojekt — Teadmiste platvorm naiste suguelundite moonutamise probleemiga tegelevatele spetsialistidele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 336  p.m.  507 432  0,—  300 670,73  28.2.2017  ET L 51/1665 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 08  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 09 Katseprojekt — Romade kodanikuühiskonna suutlikkuse arendamine ja nende osaluse tugevdamine romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonistrateegiate järelevalves  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  811 187  p.m.  938 813  750 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 10 Katseprojekt — Liidu andmekogumisvahendite ja -programmide põhiõigustealane läbivaatamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  375 000  p.m.  375 000  750 000,—  0,—  L 51/1666  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 10  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 11 Katseprojekt — Töötajate omandi ja osalemise edendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  206 674,06  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 12 Ettevalmistav meede — Romade kodanikuühiskonna suutlikkuse arendamine ja nende osaluse tugevdamine romasid 
käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate järelevalves  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  500 000  250 000  28.2.2017  ET L 51/1667 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 12  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel ettevalmistava meetme raames täitmata jäänud 
kulukohustusi.  
Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikus nõutakse liikmesriikidelt tugevate järelevalvemeh- 
hanismide lisamist ja kodanikuühiskonna, sealhulgas romade organisatsioonide kaasamist strateegia rakendamisse ja 
järelevalvesse. Et valmistada kohalikke romade kodanikuühiskonna organisatsioone ette aitama kaasa programmide 
kavandamisele ja rakendamisele, on vaja suurendada nende suutlikkust.  
Ettevalmistav meede tugineb katseprojektile, mida Euroopa Parlament 2014. ja 2015. aasta eelarvetes toetas ja mis oli 
kavandatud aitama kaasa kohaliku romade kodanikuühiskonna loomisele ja selle suutlikkuse suurendamisele ning 
millega luuakse romade integratsiooni ja kaasamise alane järelevalvemehhanism, eelkõige nn variraportite koostamise ja 
levitamise kaudu. Nn variraportid peaksid võimaldama kodanikühiskonna liitudel täiendada liikmesriikide strateegiate 
rakendamist käsitlevaid aruandeid või esitada alternatiivset teavet ja andmeid. Selliste aruannetega võiks lisada kohalikku 
teavet riiklikele ja ELi poliitikakujundamise protsessidele ning kajastada valitsuse meetmete tegelikku sotsiaalset mõju. 
Järelevalve keskendub strateegiate kohalikule rakendamisele neljas prioriteetses diskrimineerimisvastase võitluse ja 
soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas (tööhõive, haridus, eluase ja tervishoid) ning selle raames antaks samuti teavet 
kodanikuühiskonna kaasatuse taseme, liidu rahaliste vahendite kasutamise ja romade kaasamismeetmete süvalaien- 
damise kohta.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 13 Katseprojekt — Mitmekesine Euroopa  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojektiga laiendatakse Euroopa Liidu motot „Ühinenud mitmekesisuses“, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul 
tasandil. See võimaldaks liidu kodanikel, kes elavad mitmekultuurilise ja mitmekeelse taustaga piirkondades või kus 
vähemusrühmad on eriti tõrjutud või diskrimineeritud, paremini mõista üksteise kultuuri, keelt ja identiteeti.  L 51/1668  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 13  (jätkub)  
Vastastikune mõistmine, aktsepteerimine ja sallivus on erinevate etniliste, usuliste, rahvuslike ja keelerühmade ning 
laiemas mõttes eri põlvkondade ja vähemusrühmade viljaka kooseksisteerimise põhitegurid.  
Katseprojekt annaks oma panuse töösse, mida juba tehakse mittediskrimineerimise, hariduse ja keeleõppe vallas, kuid 
mille eesmärk on ka jõuda erinevate ühiskonnagruppideni ja tugevdada multikultuurset dialoogi liidu kodanike vahel 
kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning läbi kooskõlastatud püüdluste liidu tasandil.  
Liidu üks tugevusi ja rikkusi peitub mitmekesisuses. Seetõttu tuleks mitmekesisust asjakohaselt edendada ning selgitada, 
et see annab liidule lisaväärtust. Katseprojekti raames rahastatakse koolitusi, seminare, töötubasid ja konverentse selle 
kohta, kuidas säilitada liidu kordumatut mitmekesisust ja kuidas edendada ühtsust selles mitmekesisuses.  
Samuti edendatakse katseprojektiga kogemuste vahetamist seoses diskrimineerimise vastu võitlemise ning mitmek- 
esisuse edendamisega kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Selle lisaväärtus seisneb ka selles, et see aitab tuvastada 
diskrimineerivaid tavasid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, parandada teadlikkust liidu kodakondsusest ja sellest 
tulenevatest õigustest ning tuua teineteisemõistmist enamuste ja vähemuste vahele ühiskonnas.  
Katseprojekti sihtrühmaks saavad kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad, eeskätt kohaliku tasandi ametiasutused 
(linnad, vallad ja omavalitsusüksused), vabaühendused, noorteühingud, koolid, kodanikuühiskond ja ettevõtted.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 14 Katseprojekt — E-valimised: kaasaegse tehnoloogia parim võimalik ärakasutamine aktiivsemate ja demokraatlikumate 
hääletusmenetluste nimel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  400 000  1 000 000  500 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Liit on viimase 25 aastaga märkimisväärselt muutunud ning muutunud on ka ühiskond: liidu kodanikud kasutavad ära 
liikumisvabadust ning elavad ja töötavad järjest sagedamini teistes liikmesriikides. Bürokraatia ja aegunud hääletus- 
menetlused võivad mõjutada nende poliitilist osalemist päritoluriigis. Samas kujutab madal osalemise määr valimistel, 
sh Euroopa Parlamendi valimistel, tänapäeval ohtu demokraatiale. Nende probleemide lahendamiseks tuleks uurida 
võimalusi ergutada kõigi välismaal elavate kodanike valimistel osalemist ja lihtsustada hääle andmist süvalaiendatud 
menetlustega, sh kaasaegseid tehnoloogiaid kõige paremini ära kasutades.  28.2.2017  ET L 51/1669 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 14  (jätkub)  
Katseprojekti käigus uuritakse alternatiivsete hääletamiskordade potentsiaalseid eeliseid kaughääletamise osas, 
keskendudes e-valimiste süsteemi eelistele, ning koostatakse üksikasjaliku uuringu põhjal kaughääletamise heade 
tavade juhend. See juhend võiks aidata muuta hääletamismenetluse kodanikele kättesaadavamaks, kaasata laiema 
valijate rühma ning seeläbi edendada demokraatlikku osalemist liidu tasandil.  
Uuringu käigus hinnatakse liikmesriikide asjakohaste kogemuste põhjal ning pärast asjaomaste organisatsioonide, 
ülikoolide ja valdkonna esindajatega konsulteerimist kaughääletamise eeliseid ning sellega seotud ohte.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 15 Katseprojekt — Varjupaikade loomine naistele, kes on koduvägivalla ja seksuaalse ärakasutamise ohvrid, ning 
dokumentideta naisrändajatele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  
Märkused  
Kogu Euroopa Liidus naiste poolt kogetava kehalise ja seksuaalse vägivalla ulatuse tõttu on vajalik, et poliitikakujundajad 
pööraksid sellele taas tähelepanu. Majandus- ja sotsiaalkriis, koos muu hulgas sellest tingitud töötute arvu kasvu, 
tööalase ebakindluse, palgakärbete ja vähendatud sotsiaaltoetustega, on muu hulgas aidanud väga olulisel määral kaasa 
koduvägivalla, prostitutsiooni ja rände suurenemisele.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 02 77 16 Katseprojekt — Euroopa uuring soolise vägivalla kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
1 000 000  500 000  L 51/1670  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 02 — ÕIGUSED, VÕRDÕIGUSLIKKUS JA KODAKONDSUS  (jätkub)  
33 02 77  (jätkub)  
33 02 77 16  (jätkub)  
Märkused  
Katseprojekt hõlmab üleeuroopalise uuringu läbiviimist, et koguda teavet soolise vägivalla kohta liikmesriikides. Seda 
tehakse korrapäraselt ning seda võiks koordineerida selline institutsioon nagu Eurostat.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1671 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 03  ÕIGUSKÜSIMUSED  
33 03 01  Õiguskoolituse toetamine 
ja edendamine ning kõikide 
inimeste tõhusa juur- 
depääsu hõlbustamine 
õigusemõistmisele  3 33 710 000  24 600 000  33 168 000  23 210 433  29 811 649,—  15 222 802,63  61,88  
33 03 02  Kriminaal- ja tsiviilasjades 
tehtava õigusalase koostöö 
hõlbustamine ja toetamine  3 15 789 000  10 500 000  14 570 000  10 100 000  14 414 960,—  4 441 689,76  42,30  
33 03 04  Euroopa Liidu Õigusalase 
Koostöö Üksus (Eurojust)  3 47 782 237  47 282 237  42 948 737  42 948 737  33 818 351,—  33 818 351,—  71,52  
33 03 51  Õigusvaldkonna meetmete 
lõpuleviimine  3 p.m.  2 000 000  p.m.  7 500 000  93 324,86  9 547 089,45  477,35  
33 03 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
33 03 77 04  Katseprojekt — Laste tead- 
likkuse suurendamine oma 
õigustest kohtumenetluses  3 p.m.  p.m.  p.m.  394 669  0,—  494 661,29  
33 03 77 05  Katseprojekt — Varifirmad  3 300 000  150 000  
Artikkel 33 03 77 — 
Vahesumma  300 000  150 000  p.m.  394 669  0,—  494 661,29  329,77  
Peatükk 33 03 — 
Kogusumma  97 581 237  84 532 237  90 686 737  84 153 839  78 138 284,86  63 524 594,13  75,15  
33 03 01 Õiguskoolituse toetamine ja edendamine ning kõikide inimeste tõhusa juurdepääsu hõlbustamine õigusemõistmisele  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 710 000  24 600 000  33 168 000  23 210 433  29 811 649,—  15 222 802,63  
Märkused  
Assigneeringu eesmärgiks on toetada ja edendada õiguskoolitust, sealhulgas õigusterminoloogiaalast keeleõpet, eesm- 
ärgiga edendada ühist õigus- ja kohtukultuuri ning hõlbustada kõikide inimeste tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, 
sealhulgas soodustada ja toetada kuriteoohvrite kaitset, austades samas õigust kaitsele.  
Eelkõige on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüside koostamine, nt andmete ja statistika kogumine, vajaduse korral soopõhiselt, ühtsete metoodikate ning 
vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; 
hindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide 
kohtumised ja konverentsid;  L 51/1672  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 01  (jätkub)  
— koolitustegevus, muu hulgas sootundlik vaatenurk, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate 
väljaõpe, sealhulgas õigusterminoloogiaalane keeleõpe, ning internetipõhiste või muude koolitusmoodulite aren- 
damine õigusalatöötajate jaoks; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride ja 
teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, 
kui need on seotud õigusprogrammi (programm) eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja 
selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades 
info- ja sidetehnoloogiat, sealhulgas Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kui töövahendi edasiarendamine õiguskaitse 
kättesaadavuse parandamiseks kodanike jaoks; 
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks liikmesriikide 
toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel, liidu tasandi põhiliste osalejate ja liidu tasandi võrgustike, kaasa 
arvatud õiguskoolituse toetamine, ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste 
ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine liidu tasandil.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1382/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õigusprogramm 
aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 73), eriti selle artikli 4 lõike 1 punktid b ja c ning artikkel 6.  
33 03 02 Kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö hõlbustamine ja toetamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
15 789 000  10 500 000  14 570 000  10 100 000  14 414 960,—  4 441 689,76  
Märkused  
Assigneeringu eesmärgiks on hõlbustada ja toetada tsiviil- ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd.  28.2.2017  ET L 51/1673 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 02  (jätkub)  
Eelkõige on assigneering ette nähtud järgmiste meetmete rahastamiseks: 
— analüüside koostamine, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või 
võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete 
ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid; 
— koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, sealhulgas õigusterminoloo- 
giaalane keeleõpe, ning internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine õigusalatöötajate jaoks; 
— vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja 
kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride ja 
teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus seoses liidu poliitiliste prioriteetidega, 
kui need on seotud õigusprogrammi (programm) eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja 
selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades 
info- ja sidetehnoloogiat, sealhulgas Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kui töövahendi edasiarendamine õiguskaitse 
kättesaadavuse parandamiseks kodanike jaoks; 
— põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks liikmesriikide 
toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel, Euroopa tasandi põhiliste osalejate ja Euroopa tasandi võrgustike 
toetamine muu hulgas ka õiguskoolituse ja kaitseõiguse valdkonnas ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, 
piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine Euroopa 
tasandil.  
Tulu alusel, mis on saadud ühinevate riikide, kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide rahalisest osalusest seoses 
liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid 
assigneeringuid, võttes aluseks halduskorralduskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneer- 
ingute kogusumma vahelise suhte, vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1382/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õigusprogramm 
aastateks 2014–2020 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 73), eriti selle artikli 4 lõike 1 punkt a ja artikli 6 lõige 1.  
33 03 04 Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
47 782 237  47 282 237  42 948 737  42 948 737  33 818 351,—  33 818 351,—  L 51/1674  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 04  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Eurojusti personali- ja halduskulude (jaotised 1 ja 2) ning tööprogrammiga seotud 
tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks.  
Eurojust peab teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu tegevus- ja halduskuludevahelisest assigneeringute ümber- 
paigutamisest.  
Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklile 20 tagasi makstud summad kujutavad endast 
finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt sihtotstarbelist tulu, mis kantakse tulude koondarvestuse punkti 6 6 
0 0.  
Eurojusti ametikohtade loetelu on esitatud käesoleva jao lisas „Töötajad“.  
Liidu toetus on 2017. aastal kokku 48 379 237 eurot. Tagasinõutud ülejäägist saadav597 000 euro suurune summa on 
lisatud eelarvesse kantud 47 782 237 euro suurusele summale.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2002/187/JSK, 28. veebruar 2002, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete 
kuritegude vastu (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2009/426/JSK, 16. detsember 2008, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/ 
JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (ELT L 138, 4.6.2009, lk 14).  
33 03 51 Õigusvaldkonna meetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  2 000 000  p.m.  7 500 000  93 324,86  9 547 089,45  
Märkused  
Assigneering on mõeldud eelmistest aastatest tulenevate täitmata kulukohustustega seotud maksete katteks.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest osalusest, mis 
on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e, f ja g 
kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse vastavaid assigneeringuid ja toimub rakendamine vastavalt selle 
eelarvejao kulude kalkulatsiooni selle osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.  28.2.2017  ET L 51/1675 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 51  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2001/470/EÜ, 28. mai 2001, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk 
(EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 743/2002, 25. aprill 2002, millega luuakse ühenduse üldine tegevusraamistik tsiviilasjades 
tehtava õigusalase koostöö hõlbustamiseks (EÜT L 115, 1.5.2002, lk 1).  
Nõukogu otsus 2004/100/EÜ, 26. jaanuar 2004, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa Liidu 
kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus) (ELT L 30, 4.2.2004, lk 6).  
Nõukogu otsus 2007/126/JSK, 12. veebruar 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi 
„Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm „Õigusemõistmine kriminaalasjades“ (ELT L 58, 24.2.2007, lk 13).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1149/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 
2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad“ raames eriprogramm „Tsiviilõigus“ (ELT L 257, 3.10.2007, 
lk 16).  
Alusaktid  
Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse ajavahemikuks 
2007–2013 põhiõiguste ja õigusasjade raamprogramm (COM(2005) 122 (lõplik)).  
33 03 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
33 03 77 04 Katseprojekt — Laste teadlikkuse suurendamine oma õigustest kohtumenetluses  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  394 669  0,—  494 661,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1676  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 03 — ÕIGUSKÜSIMUSED  (jätkub)  
33 03 77  (jätkub)  
33 03 77 05 Katseprojekt — Varifirmad  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
300 000  150 000  
Märkused  
Katseprojektiga soovitakse kokku tuua õiguseksperdid, riiklikud ametiasutused ja rahvusvahelised eksperdid, eelkõige 
OECDst.  
Algatuse eesmärk on uurida varifirmade eri eesmärke ning käsitleda samas ka üldisemaid küsimusi, mis on seotud 
kuritarvitamisega ettevõtete registreerimisel ja piiriülesel tegevusel. Sellega seoses võiks kavandada äriühinguõigusel 
põhinevad õiguslahendused ja normid, millega tagada kõigile ettevõtetele, olenemata nende laadist, võrdsed tingimused, 
nii et tulevastes äriühinguõigusalastes liidu õigusaktides saaks käesoleva katseprojekti raames tehtud tööd ära kasutada. 
Ühtlasi on kasulik katsetada, kas oleks võimalik võtta liidu meetmeid, et teha riigi tasandi või liidu äriühinguõiguse 
alusel kindlaks ja hoida ära ettevõtete tulumaksust hoidumist võimaldavad lüngad, seadmata ohtu praegust raamatupi- 
damisdirektiiviga seotud tööd.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1677 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
33 04  TARBIJAKAITSE- 
PROGRAMM  
33 04 01  Tarbijahuvide kaitse 
ning tarbijate ohutuse 
ja teavitamise paran- 
damine  3 24 132 000  17 300 000  23 102 000  16 500 000  22 519 697,38  11 974 700,25  69,22  
33 04 51  Liidu tarbijakaitse- 
meetmete lõpuleviimine  3 p.m.  640 000  p.m.  1 700 000  0,—  4 808 626,44  751,35  
33 04 77  Katseprojektid ja ettev- 
almistavad meetmed  
33 04 77 03  Katseprojekt — Mobiil- 
sidevahendite rakendus 
„Your Europe Travel“  2 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  199 735,—  
33 04 77 04  Katseprojekt — VKEde 
koolitamine tarbijate 
õiguste valdkonnas digi- 
taalajastul  3 p.m.  500 000  p.m.  500 000  1 000 000,—  0,—  0  
33 04 77 05  Katseprojekt — Tarbijate 
mõjuvõimu suuren- 
damine ning tooteo- 
hutust ja turujärelevalvet 
käsitlev digitaalse ühtse 
turu alane harimine  3 p.m.  150 000  325 000  150 000  
Artikkel 33 04 77 — 
Vahesumma  p.m.  650 000  325 000  650 000  1 000 000,—  199 735,—  30,73  
Peatükk 33 04 — 
Kogusumma  24 132 000  18 590 000  23 427 000  18 850 000  23 519 697,38  16 983 061,69  91,36  
33 04 01 Tarbijahuvide kaitse ning tarbijate ohutuse ja teavitamise parandamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
24 132 000  17 300 000  23 102 000  16 500 000  22 519 697,38  11 974 700,25  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis on seotud mitmeaastase tarbijakaitseprogrammi (aastateks 
2014–2020) eesmärkide saavutamisega. Programmi eesmärk on tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse ning anda aruka, 
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu üldstrateegia raames tarbijale siseturul keskne koht, kaitsta tarbijate tervist, 
ohutust ning õiguslikke ja majandushuve, edendada nende õigust olla informeeritud ja haritud ning organiseeruda oma 
huvide kaitseks ning toetada tarbijahuvide integreerimist teistesse poliitikavaldkondadesse. Programmiga täiendatakse, 
toetatakse ja kontrollitakse liikmesriikide poliitikat.  L 51/1678  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 01  (jätkub)  
Selle üldise eesmärgi saavutamiseks tuleb ellu viia järgmised neli erieesmärki: 
— ohutus – tugevdada ja suurendada tooteohutust tõhusa turujärelevalve abil kogu liidu piires; 
— teavitamine ja harimine ning tarbijaorganisatsioonide toetamine – parandada tarbijate harimist ja teavitamist ning 
suurendada nende teadlikkust oma õigustest, arendada välja tarbijapoliitika tõendusbaas ja toetada tarbijaorganis- 
atsioone, võttes samuti arvesse haavatavate tarbijate erivajadusi; 
— õigused ja kaebuste lahendamine – arendada ja tugevdada tarbijate õigusi, eelkõige arukate regulatiivsete meetmete 
abil, ning parandada nende võimalust kasutada lihtsaid, tõhusaid, otstarbekaid ja soodsaid kaebuste lahendamise 
mehhanisme, sealhulgas alternatiivset vaidluste lahendamist; 
— jõustamine – toetada tarbijate õiguste jõustamist, tugevdades koostööd riiklike täitevasutuste vahel ja toetades 
tarbijaid nõuga.  
Programmi puhul on võetud arvesse ka uusi ühiskondlikke probleeme, mille tähtsus on viimastel aastatel kasvanud. 
Osutatud väljakutsed on näiteks tarbijate keerulisem otsustusprotsess, vajadus liikuda säästvamate tarbimismudelite 
suunas, digiteerimisega kaasnevad võimalused ja ohud, sotsiaalse tõrjutuse kasv, haavatavate tarbijate arvu suurenemine 
ja elanikkonna vananemine.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Mis tahes tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest 
seoses osalemisega ühenduse programmides ning mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib avada 
täiendavaid assigneeringuid, võttes vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g aluseks halduskorral- 
duskuludeks ette nähtud summa ja programmi jaoks ette nähtud assigneeringute kogusumma vahelise suhte.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 254/2014, 26. veebruar 2014, mis käsitleb mitmeaastast tarbijakaitse- 
programmi aastateks 2014–2020 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1926/2006/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, 
lk 42).  28.2.2017  ET L 51/1679 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 51 Liidu tarbijakaitsemeetmete lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  640 000  p.m.  1 700 000  0,—  4 808 626,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelmiste aastate kohustuste katmiseks seoses otsusega nr 20/2004/EÜ. Kõnealune otsus 
tunnistati kehtetuks otsusega nr 1926/2006/EÜ.  
Artiklisse kantud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide rahaline osalus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna 
lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide rahalisest 
osalusest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustab finantsmääruse artikli 21 lõike 2 
punktide e, f ja g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid 
vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve 
lahutamatu osa.  
Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatide rahalisest osalusest seoses liidu 
programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneer- 
inguid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e, f ja g.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 20/2004/EÜ, 8. detsember 2003, millega kehtestatakse tarbijapoliitika 
toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004–2007 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1926/2006/EÜ, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ühenduse 
tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007–2013 (ELT L 404, 30.12.2006, lk 39).  
33 04 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
33 04 77 03 Katseprojekt — Mobiilsidevahendite rakendus „Your Europe Travel“  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  199 735,—  L 51/1680  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 77  (jätkub)  
33 04 77 03  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katseprojektist tulenevate eelmiste aastate täitmata kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 04 77 04 Katseprojekt — VKEde koolitamine tarbijate õiguste valdkonnas digitaalajastul  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  p.m.  500 000  1 000 000,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
33 04 77 05 Katseprojekt — Tarbijate mõjuvõimu suurendamine ning tooteohutust ja turujärelevalvet käsitlev digitaalse ühtse tur u 
alane harimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  150 000  325 000  150 000  28.2.2017  ET L 51/1681 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 77  (jätkub)  
33 04 77 05  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Katseprojekt näeb ette sihtotstarbelised rahalised vahendid strateegia katsetamiseks komisjoni raames.  
Katseprojekti kasutatakse järgmisele tegevusele kaasa aitamiseks: 
— laiaulatusliku tooteohutuse- ja turujärelevalvealase avalikkuse harimise kampaania elluviimine, et tarbijad ja 
ettevõtted saaksid paremini aru e-kaubandusega seotud probleemidest ja oskaksid nendega arvestada; 
— kooskõlastatud lisameetmete võtmise tagamine liidu tasandil.  
Tõeliselt ühendatud ühtsel digitaalsel turul peaks igal tarbijal olema võimalik usaldada veebis ostetud toodete ohutust, 
olenemata tema asukohast liidus. Selleks on vaja tarbijate usalduse suurendamist veebis müüvate ettevõtete ja 
õigusnormide täitmist tagavate asutuste suhtes, andes samas tarbijatele rohkem mõjuvõimu ja õpetades neid, et nad 
saaksid vastutustundlike ostjatena oma rolli täita. Suurema mõjuvõimuga, kaitstud ja haritud veebi kaudu ostja on 
investeering tulevikku. See tähendab tarbijate kaitsmist ja nende kindlustunde suurendamist ning tulevaste veebiostjate 
vastutustunde suurendamist. Seepärast sobivad tarbijate harimiseks ja tulevaste tarbijate harimisele kaasa aitamiseks 
kõige paremini üleriigilised foorumid. Üha enam globaliseeruvas maailmas on tarbimise kaitsmise, kindlustunde 
andmise ja sotsiaalse vastutuse tagamiseks kõige olulisem, et tarbija tunneks oma õigusi ja teaks, milliseid ettevaa- 
tusabinõusid võtta. Võttes arvesse interneti, sotsiaalmeedia ja veebivõrkude kiiret arengut ning seda, et tooteid (paljudel 
juhtudel moodsaid) pakutakse veebis müügiks mujalt maailmast, kus ohutusstandardid ei pruugi olla samad mis liidus, 
on just teismelised need, kellel kõige tõenäolisemalt napib teadlikkust.  
Käesolev katseprojekt võimaldab sidusrühmadel ja kodanikel õppida tarbijate harimist ja anda need hindamatu 
väärtusega teadmised interdistsiplinaarsete meetmete kaudu teistele edasi. Nii saaksid ka teenuseosutajad teavet selle 
kohta, kuidas toimub maksustamine piiriüleste tehingute puhul, st selle kohta, kuidas süsteemi VATMOSS tõhusalt ära 
kasutada.  
Veebis müüdavate toodete ohutusega tegelev komisjoni ekspertide rühm on kindlaks teinud, et kõige tulemuslikum 
tarbijate kaitsmise viis veebi kaudu ostetavate toodetega seotud ohtude eest on parandada nende teadlikkust veebi kaudu 
ostmise lõksudest ja anda neile mõjuvõim teha veebis ostmiseks teadlikke otsuseid.  
Ekspertide rühm töötab praegu turujärelevalve asutustele välja suuniseid, mis muu hulgas hõlmavad kaht tähtsat aspekti, 
mis aitavad kaasa tarbijate harimisele tooteohutuse kohta veebis ja annavad neile sellekohast teavet: 
— teave, mis tarbijatel peaks olema (st et on olemas tooteohutuse eeskirjad ja tarbijad peaksid kontrollima, kas toode 
vastab nendele eeskirjadele, see, et internetikaubanduse kontrollimise eest vastutavad teatavad asutused, kuid nende 
ressursid ja volitused on piiratud, eelkõige väljaspool liitu, ning et tarbijad peaksid kasutama võimalust esitada 
kaebusi ja kasutama muid vahendeid, et teavitada ametiasutusi veebis tekkinud probleemidest, jne);  L 51/1682  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
PEATÜKK 33 04 — TARBIJAKAITSEPROGRAMM  (jätkub)  
33 04 77  (jätkub)  
33 04 77 05  (jätkub)  
— viisid, kuidas seda teavet tarbijatele antakse (nt veebisaitide, kampaaniate, sotsiaalmeedia, tavameedia, tarbijate 
organisatsioonide ja kaebuse esitamise süsteemide) kaudu.  
Kui kusagil Euroopas leitakse ohtlikke tooteid, on oluline, et oleks võimalik nende müük peatada ning sundida 
ettevõtteid neid liidu turult tagasi kutsuma või tagasi võtma. See suurendab tarbijate usaldust toodete ostmisel liidu 
turul.  
Katseprojektiga saaks praktikas katsetada ka suunistes esitatavaid soovitusi (mis olid plaanitud valmima 2015. aasta 
lõpuks), sh sõnumite kättesaadavaks tegemist kõigis liidu keeltes ja tagasiside kogumist. Projekti käivitusetapp kestab 
2016. aasta keskpaigast 2017. aasta keskpaigani, mille jooksul koostatakse koolitusmoodulid ja korraldatakse kogu 
protsessi, ning pärast seda tuleb tööetapp. Koolitusmooduleid tuleks välja töötada olemasolevate teadmiste ja suuniste 
alusel ning neid tuleks aja jooksul parandada ja täiustada, kuna tagasiside võimaldab neid korrigeerida ning õigusaktide 
ja turgude muutumine nõuab täienduste tegemist.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/1683 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 33 — ÕIGUS- JA TARBIJAKÜSIMUSED
 
JAOTIS 34  
KLIIMAMEETMED  L 51/1684  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 34 
KLIIMAMEETMED  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 01  KLIIMAMEETMETE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  26 121 675  26 121 675  24 908 278  24 908 278  22 740 345,33  22 740 345,33  
34 02  LIIDU JA RAHVUSVAHELISE 
TASANDI KLIIMAMEETMED  120 602 795  76 310 000  112 606 000  57 036 000  105 339 992,28  42 727 388,11  
Jaotis 34 — Kogusumma  146 724 470  102 431 675  137 514 278  81 944 278  128 080 337,61  65 467 733,44  28.2.2017  ET L 51/1685 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
JAOTIS 34 
KLIIMAMEETMED  
PEATÜKK 34 01 — KLIIMAMEETMETE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  
Artiklite 1, 2, 3 ja 5 üksikasjad võib leida peatükist XX 01  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
34 01  KLIIMAMEETMETE POLIITIKA- 
VALDKONNA HALDUSKULUD  
34 01 01  Kliimameetmete poliitika- 
valdkonna ametnike ja ajutiste 
teenistujatega seotud kulud  5,2 18 187 928  17 073 081  14 699 634,69  80,82  
34 01 02  Kliimameetmete poliitika- 
valdkonna koosseisuvälised 
töötajad ja muud juhtimiskulud  
34 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  5,2 1 681 732  1 622 964  1 885 042,—  112,09  
34 01 02 11  Muud juhtimiskulud  5,2 1 834 299  1 840 611  1 845 124,29  100,59  
Artikkel 34 01 02 — Vahesumma  3 516 031  3 463 575  3 730 166,29  106,09  
34 01 03  Kliimameetmete poliitika- 
valdkonna info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia seadmete ja 
teenustega seotud kulud  5,2 1 135 716  1 089 622  1 010 101,21  88,94  
34 01 04  Kliimameetmete poliitika- 
valdkonna meetmete ja 
programmide toetuskulud  
34 01 04 01  Keskkonna ja kliimameetmete 
programmi (LIFE) kliimameetmete 
allprogrammi toetuskulud  2 3 282 000  3 282 000  3 300 443,14  100,56  
Artikkel 34 01 04 — Vahesumma  3 282 000  3 282 000  3 300 443,14  100,56  
Peatükk 34 01 — Kogusumma  26 121 675  24 908 278  22 740 345,33  87,06  
34 01 01 Kliimameetmete poliitikavaldkonna ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
18 187 928  17 073 081  14 699 634,69  L 51/1686  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 01 — KLIIMAMEETMETE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
34 01 02 Kliimameetmete poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
34 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 681 732  1 622 964  1 885 042,—  
34 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 834 299  1 840 611  1 845 124,29  
34 01 03 Kliimameetmete poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 135 716  1 089 622  1 010 101,21  
34 01 04 Kliimameetmete poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud  
34 01 04 01 Keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kliimameetmete allprogrammi toetuskulud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 282 000  3 282 000  3 300 443,14  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— selliste infotehnoloogiasüsteemide majutus, hooldamine, turvalisus, kvaliteedi tagamine, käitamine ja IT-tugi (riist- ja 
tarkvara ning teenused), millega toetatakse järgmisi kliimapoliitika eesmärke: ELi ühtne register, ELi tehingulogi, 
enampakkumisplatvormid ning IT-süsteemid, mis on seotud näiteks f luoritud kasvuhoonegaaside ja osoonikihti 
kahandavate ainete kasutamist käsitlevate õigusaktide rakendamisega;  28.2.2017  ET L 51/1687 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 01 — KLIIMAMEETMETE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD  (jätkub)  
34 01 04  (jätkub)  
34 01 04 01  (jätkub)  
— selliste IT-süsteemide arendamine, hooldamine, käitamine ja toetamine, mis on mõeldud LIFE programmi projek- 
tidega seotud kommunikatsiooniks, projektide valimiseks, hindamiseks, seireks ja nende kohta aruannete esita- 
miseks ning tulemuste levitamiseks; 
— ametisiseste IT-ekspertide kaasamine, et toetada poliitikakujundamiseks vajalike kriitilise tähtsusega IT-süsteemide 
arendamist, kvaliteedi tagamist ja turvalisust; 
— tehniline ja haldusabi, mis on seotud sellise teabevahetustegevusega nagu sotsiaalmeedia, sealhulgas ametisiseste 
ekspertide kaasamine.  
Assigneering on ette nähtud ka selleks, et toetada rahvusvahelisi kliimateemalisi üritusi, meetmeid, milles liit osaleb, ja 
ettevalmistustööd selliste tulevaste rahvusvaheliste kokkulepete jaoks, milles liit on osaline.  
Õiguslik alus  
Vt peatükki 34 02.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185).  L 51/1688  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
34 02  LIIDU JA RAHVUS- 
VAHELISE TASANDI 
KLIIMAMEETMED  
34 02 01  Liidu kasvuhoone- 
gaaside heite vähen- 
damine  2 53 310 000  45 000 000  49 435 000  22 900 000  52 176 869,97  17 036 755,79  37,86  
34 02 02  Liidu vastupa- 
nuvõime suuren- 
damine kliimamuu- 
tustega võitlemisel  2 51 730 000  19 500 000  48 785 000  22 850 000  41 432 000,—  11 157 790,45  57,22  
34 02 03  Parem kliimaalane 
juhtimine ja teave 
kõigil tasanditel  2 14 162 795  9 500 000  13 502 000  7 250 000  10 905 260,—  3 774 683,91  39,73  
34 02 04  Osalemine mitme- 
poolsetes ja rahvus- 
vahelistes kliimakok- 
kulepetes  4 900 000  900 000  884 000  884 000  825 862,31  825 862,31  91,76  
34 02 51  Varasemate klii- 
mameetmete 
programmide lõpule- 
viimine  2 p.m.  500 000  —  1 900 000  0,—  7 582 295,65  1 516,46  
34 02 77  Katseprojektid ja 
ettevalmistavad 
meetmed  
34 02 77 01  Ettevalmistav meede 
— Kliimameetmete 
integreerimine, koha- 
nemismeetmed ja 
innovatsioon  2 p.m.  p.m.  p.m.  1 000 000  0,—  2 350 000,—  
34 02 77 02  Katseprojekt — liidu 
kliimapoliitika rahas- 
tamise tõhus kasu- 
tamine: teede kasu- 
tamine REDD+ 
projektide tulemus- 
likkuse varase 
näitajana  2 p.m.  660 000  p.m.  252 000  0,—  0,—  0  
34 02 77 03  Katseprojekt — 
Uuring elektrisõi- 
dukite, biokütuseid 
kasutavate sõidukite 
ja traditsioonilisi 
kütuseid kasutavate 
sõidukite olelusringi 
kohta  2 500 000  250 000  
Artikkel 34 02 77 — 
Vahesumma  500 000  910 000  p.m.  1 252 000  0,—  2 350 000,—  258,24  
Peatükk 34 02 — 
Kogusumma  120 602 795  76 310 000  112 606 000  57 036 000  105 339 992,28  42 727 388,11  55,99  28.2.2017  ET L 51/1689 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 01 Liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
53 310 000  45 000 000  49 435 000  22 900 000  52 176 869,97  17 036 755,79  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, millega toetatakse liidu panust kliimamuutuse leevendamise 
valdkonda käsitleva poliitika ja asjaomaste õigusaktide väljatöötamisel, rakendamisel ja täitmise tagamisel. Samuti 
jälgitakse kliimameetmete arvessevõtmist muudes poliitikavaldkondades, selleks töötatakse välja, katsetatakse ja tutvus- 
tatakse poliitika- või juhtimisalaseid lähenemisviise, parimaid tavasid ja kliimat kaitsvaid lahendusi, täiendatakse 
kliimameetmete mõju suurendamiseks vajalikku andmebaasi ning nende meetmete praktikas kohaldamise võimalusi, 
lihtsustatakse komplekssete lähenemisviiside ning tegevuskavade väljatöötamist ja rakendamist kohalikul, piirkonna või 
riigi tasandil ning aidatakse arendada ja tutvustada korduvalt kasutamiseks, ülekandmiseks või läbivalt arvessevõtmiseks 
sobilikke vähese CO  2 -heitega innovaatilist tehnoloogiat, süsteeme, meetodeid ja vahendeid.  
Arvesse võetakse järgmisi prioriteete: 
— tagada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli alusel võetud liidu kohustuste täitmine; 
— töötada välja uued poliitilised tegevussuunad ning jätkata kliima- ja energiapaketi rakendamist, strateegias „Euroopa 
2020“ ning 2030. aasta kliima- ja energiaalases raamistikus sätestatud kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 eesm- 
ärkide täitmist, toetades üleminekut vähese CO  2 -heitega ning kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele/ 
ühiskonnale.  
LIFE programmi raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite, hankemenetluse või muude vajalike meetmete kaudu (määruse (EL) nr 1293/2013 artiklid 17, 18, 21 ja 
22), sealhulgas 
— koostöö Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooniga (Eurocontrol) seoses heitkogustega kauplemise süsteemi 
rakendamisega lennunduses; 
— kulud, mis on seotud poliitika tugisüsteemide arendamise, hooldamise, käitamise ja toetamisega (riist- ja tarkvara 
ning teenused), eelkõige, kuid mitte ainult ELi ühtse registri, ELi tehingulogi ning osoonikihti kahandavate ainete ja 
f luoritud kasvuhoonegaaside seiresüsteemi puhul.  
Vähemalt 81 % LIFE programmi eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (määruse (EL) nr 1293/2013 artikli 17 lõige 4).  
Koostöö tegemine asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nende institutsioonide ja organitega peab olema 
võimalik, kui see on vajalik kliimameetmete eesmärkide saavutamiseks.  L 51/1690  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185), eriti selle artikkel 14.  
34 02 02 Liidu vastupanuvõime suurendamine kliimamuutustega võitlemisel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
51 730 000  19 500 000  48 785 000  22 850 000  41 432 000,—  11 157 790,45  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, millega toetatakse liidu panust kliimamuutusega 
kohanemise valdkonda käsitleva poliitika ja asjaomaste õigusaktide väljatöötamisel, rakendamisel ja täitmise tagamisel. 
Samuti jälgitakse kliimameetmete arvessevõtmist muudes poliitikavaldkondades, selleks töötatakse välja, katsetatakse ja 
tutvustatakse poliitika- või juhtimisalaseid lähenemisviise, parimaid tavasid ja kliimamuutusega kohanemist toetavaid 
lahendusi, vajaduse korral ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise, täiendatakse kliimamuutusega kohanemise meetmete 
mõju suurendamiseks vajalikku andmebaasi ning nende meetmete praktikas kohaldamise võimalusi, lihtsustatakse 
komplekssete lähenemisviiside ning kliimamuutusega kohanemise tegevuskavade väljatöötamist ja rakendamist 
kohalikul, piirkonna või riigi tasandil ning aidatakse arendada ja tutvustada korduvalt kasutamiseks, ülekandmiseks või 
läbivalt arvessevõtmiseks sobilikke vähese CO  2 -heitega innovaatilist tehnoloogiat, süsteeme, meetodeid ja vahendeid, 
pidades silmas järgmisi prioriteete: 
— töötada välja uued poliitilised tegevussuunad ning jätkata kliima- ja energiapaketi rakendamist, strateegias „Euroopa 
2020“, 2030. aasta kliima- ja energiaalases raamistikus ning ELi kliimamuutustega kohanemise strateegias sätestatud 
kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 eesmärkide täitmist, toetades üleminekut vähese CO  2 -heitega ning kliimamuu- 
tustele vastupanuvõimelisele majandusele/ühiskonnale; 
— kasutada kliimameetmete rakendamisel ära paljude liidu poliitikasuundade (eelkõige ühtekuuluvus-, põllumajandus- 
ning maaelu arengu poliitika, teadusuuringud ja innovatsioon, transpordi- ja energeetikaprogrammid, välispoliitiline 
tegevus jne) ühist panust, eelkõige arvestada kliimameetmeid ja kliimamuutusega kohanemise meetmeid ka muudes 
poliitikavaldkondades; 
— töötada välja uuenduslikud toetusmehhanismid uute potentsiaalsete tehnoloogialahenduste täielikuks ärakasuta- 
miseks, et vähendada kliimamuutusega seotud sündmustest, näiteks karmist põuast ja suurtest üleujutustest ning 
äärmuslikest ilmastikutingimustest, põhjustatud kahjusid ja suurendada liidu suutlikkust hoida ära suurõnnetusi ja 
neile reageerida; 
— toetada ilmastikukindluse tagamise vahendite arendamist ning programmide ja meetmete riskipõhise hindamise 
väljatöötamist, et suurendada kliimamuutustega kohanemise võimet ja paindlikkust, samuti toetada kliimaseiremee- 
todite väljatöötamist, et jälgida kliimaga seotud kulusid seoses eesmärgiga „suurendada kliimameetmete rakendamise 
osakaalu vähemalt 20 %-ni liidu tulevasest kogueelarvest aastatel 2014–2020“, mille saavutamisele aitavad kaasa eri 
poliitikavaldkonnad.  28.2.2017  ET L 51/1691 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 02  (jätkub)  
LIFE programmi raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite, hankemenetluse või muude vajalike meetmete kaudu (määruse (EL) nr 1293/2013 artiklid 17, 18, 21 ja 
22).  
Vähemalt 81 % LIFE programmi eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (määruse (EL) nr 1293/2013 artikli 17 lõige 4).  
Koostöö tegemine asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nende institutsioonide ja organitega peab olema 
võimalik, kui see on vajalik kliimameetmete eesmärkide saavutamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185), eriti selle artikkel 15.  
34 02 03 Parem kliimaalane juhtimine ja teave kõigil tasanditel  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
14 162 795  9 500 000  13 502 000  7 250 000  10 905 260,—  3 774 683,91  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, millega toetatakse liidu panust kliimavaldkonna juhtimise 
parandamisel sidusrühmade, sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide suurema kaasamise teel poliitika väljatöötamisse 
ja rakendamisse, samuti liidu rolli suutlikkuse suurendamisel, teadlikkuse parandamisel ning kliimameetmetega 
seonduvate poliitikavaldkondade ja õigusaktide edendamisel ja säästva arengu alaste teadmiste tutvustamisel; samuti 
on assigneering ette nähtud selleks, et toetada teabevahetust, teabe haldamist ja levitamist, aidata kaasa kliimavaldkonna 
edukate lahenduste ja tavade jagamisele, sealhulgas koostööplatvormide kaudu sidusrühmade vaheliste platvormide 
loomisega, toetada kliimaalaste õigusaktide täitmise tagamist, edendades eelkõige parimate tavade ja poliitiliste 
lähenemisviiside (nn edulood) väljatöötamist ja levitamist.  
Arvesse võetakse järgmisi prioriteete: 
— töötada välja uued poliitilised tegevussuunad ning jätkata kliima- ja energiapaketi rakendamist, strateegias „Euroopa 
2020“, 2030. aasta kliima- ja energiaalases raamistikus ning ELi kliimamuutustega kohanemise strateegias sätestatud 
kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 eesmärkide täitmist, toetades üleminekut vähese CO  2 -heitega ning kliimamuu- 
tustele vastupanuvõimelisele majandusele/ühiskonnale;  L 51/1692  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 03  (jätkub)  
— toetada mittetulundusüksusi, kes tegutsevad peamiselt Euroopa tasandi kliimameetmete valdkonnas ja on kaasatud 
liidu sellise poliitika ja õigusaktide koostamisse ja rakendamisse, mille eesmärk on selliste valitsusväliste organis- 
atsioonide osaluse suurendamine kliimapoliitika kujundamise ja rakendamise üle peetavas dialoogis ja Euroopa 
standardimismenetluses, et tagada sidusrühmade tasakaalustatud esindatus ja kliimaaspektide süstemaatiline arves- 
sevõtmine.  
Assigneeringust võib rahastada ka LIFE programmi alusel toetatavate projektide (sealhulgas tegevustoetust saavate 
mittetulundusorganisatsioonide projektid) valimise, järelevalve, hindamise ja auditeerimisega seotud tehnilise abi 
kulusid.  
LIFE programmi raames rahastatavaid meetmeid võib rakendada projektide toetuslepingute, tegevustoetuste, rahasta- 
misvahendite, hankemenetluse või muude vajalike meetmete kaudu (määruse (EL) nr 1293/2013 artiklid 17, 18, 21 ja 
22).  
Vähemalt 81 % LIFE programmi eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või 
vajaduse korral rahastamisvahenditest (määruse (EL) nr 1293/2013 artikli 17 lõige 4).  
Koostöö tegemine asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nende institutsioonide ja organitega peab olema 
võimalik, kui see on vajalik kliimameetmete eesmärkide saavutamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja 
kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 185), eriti selle artikkel 16.  
34 02 04 Osalemine mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes kliimakokkulepetes  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
900 000  900 000  884 000  884 000  825 862,31  825 862,31  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta kohustuslikku ja vabatahtlikku rahalist osalust seoses mitme rahvusvahelise 
konventsiooni, protokolli ja lepinguga, mille osaline liit on, ning selleks, et rahastada ettevalmistavaid töid seoses 
tulevaste rahvusvaheliste kokkulepetega, millesse liit on kaasatud.  
Mõnel juhul sisaldavad baaskonventsiooniga seotud osamaksed ka järgnevate protokollidega seotud osamakseid.  28.2.2017  ET L 51/1693 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 04  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 88/540/EMÜ, 14. oktoober 1988, mis käsitleb osoonikihi kaitsmist käsitleva Viini konventsiooni ja 
osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli sõlmimist (EÜT L 297, 31.10.1988, lk 8).  
Nõukogu otsus 94/69/EÜ, 15. detsember 1993, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonvent- 
siooni sõlmimise kohta (EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11).  
Nõukogu otsus 2002/358/EÜ, 25. aprill 2002, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste 
raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste 
täitmist (EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1).  
34 02 51 Varasemate kliimameetmete programmide lõpuleviimine  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  500 000  —  1 900 000  0,—  7 582 295,65  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta maksed, mis on seotud eelmiste aastate täitmata kulukohustustega, mis 
tulenevad LIFE programmi üldeesmärkidest, eelkõige seoses meetmetega, millega toetatakse komisjoni kliimameetmete 
ja vastavate õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise algatamisel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007, 23. mai 2007, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta 
(ELT L 149, 9.6.2007, lk 1).  
34 02 77 Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed  
34 02 77 01 Ettevalmistav meede — Kliimameetmete integreerimine, kohanemismeetmed ja innovatsioon  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  1 000 000  0,—  2 350 000,—  L 51/1694  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 77  (jätkub)  
34 02 77 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ettevalmistavatest meetmetest tulenevate eelmiste aastate kulukohustuste katteks.  
Õiguslik alus  
Ettevalmistav meede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
34 02 77 02 Katseprojekt — liidu kliimapoliitika rahastamise tõhus kasutamine: teede kasutamine REDD+ projektide tulemuslikkuse  
varase näitajana  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  660 000  p.m.  252 000  0,—  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada varasematel aastatel katseprojekti raames täitmata jäänud kuluko- 
hustusi.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  
34 02 77 03 Katseprojekt — Uuring elektrisõidukite, biokütuseid kasutavate sõidukite ja traditsioonilisi kütuseid kasutavate sõ idukite 
olelusringi kohta  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
500 000  250 000  28.2.2017  ET L 51/1695 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
PEATÜKK 34 02 — LIIDU JA RAHVUSVAHELISE TASANDI KLIIMAMEETMED  (jätkub)  
34 02 77  (jätkub)  
34 02 77 03  (jätkub)  
Märkused  
Uuringu eesmärk on võrrelda erinevate kergeveokitüüpide olelusringi heiteid ning laialdast keskkonnamõju, pidades 
silmas transpordi CO  2 -heite vähendamise saavutamist.  
Lähenemisviis  
1. etapp  
CO  2 - ja NOx-heidete kaardistamine nii otseselt kui ka kaudselt ning ka muu keskkonnamõju kaardistamine kergeveoki 
kogu olelusringi ulatuses.  
Uuritavad sõidukitüübid peaksid hõlmama järgmist, kuid mitte sellega piirduma: 
— traditsioonilisi fossiilkütuseid kasutavad sõidukid, 
— elektrisõidukid (akutoitega elektrisõidukid, pistikühendusega hübriid-elektrisõidukid, kütuseelemendiga elektrisõi- 
dukid), 
— biokütust kasutavad sõidukid.  
Olelusringi määratlus: 
— tootmiseelne etapp, 
— tootmine, 
— kasutus (aasta keskmine), 
— kasutusjärgne etapp.  
Õiguslik alus  
Katseprojekt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 54 lõike 2 tähenduses.  L 51/1696  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 34 — KLIIMAMEETMED
 
JAOTIS 40  
RESERVID  28.2.2017  ET L 51/1697 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
JAOTIS 40 
RESERVID  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 01  HALDUSKULUDE RESERVID  5 769 253  5 769 253  3 426 739  3 426 739  0,—  0,—  
40 02  FINANTSSEKKUMISTE 
RESERVID  566 089 522  372 326 522  554 127 750  215 610 750  0,—  0,—  
40 03  NEGATIIVRESERV  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Jaotis 40 — Kogusumma  571 858 775  378 095 775  557 554 489  219 037 489  0,—  0,—  L 51/1698  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
JAOTIS 40 
RESERVID  
PEATÜKK 40 01 — HALDUSKULUDE RESERVID  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
40 01  HALDUSKULUDE RESERVID  
40 01 40  Haldusreserv  5 769 253  3 426 739  0,—  0  
40 01 42  Ettenägematute kulude reserv  5,2 p.m.  p.m.  0,—  
Peatükk 40 01 — Kogusumma  5 769 253  3 426 739  0,—  0  
40 01 40 Haldusreserv  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 769 253  3 426 739  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele vastavalt finantsmäärusele.  
1. Punkt  13 01 04 04  Struktuurireformi tugiprogrammi toetuskulud  1 125 000  
2. Punkt  26 01 70 22  Frankfurt Maini ääres (Saksamaa)  4 644 253  
Kogusumma  5 769 253  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
40 01 42 Ettenägematute kulude reserv  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/1699 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 02 — FINANTSSEKKUMISTE RESERVID  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  % Makse 
2015– 
2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 02  FINANTSSEKKUMISTE 
RESERVID  
40 02 40  Liigendamata assig- 
neeringud  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
40 02 41  Liigendatud assig- 
neeringud  82 165 522  57 326 522  79 515 750  76 610 750  0,—  0,—  0  
40 02 42  Hädaabireserv  9 315 000 000  315 000 000  309 000 000  139 000 000  0,—  0,—  0  
40 02 43  Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa 
Fondi reserv  9 168 924 000  p.m.  165 612 000  p.m.  0,—  0,—  
40 02 44  Euroopa Liidu Solidaar- 
susfondi reserv  9 p.m.  p.m.  
Peatükk 40 02 — 
Kogusumma  566 089 522  372 326 522  554 127 750  215 610 750  0,—  0,—  0  
40 02 40 Liigendamata assigneeringud  
Arvandmed (Liigendamata assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Jaotise „Reservid“ assigneeringud on ette nähtud ainult kaheks järgmiseks juhuks: a) eelarve koostamisel puudub 
asjakohase meetme kohta alusakt ning b) kui on tõsine alus kahelda assigneeringute piisavuses või võimaluses 
kasutada asjaomastele eelarveridadele kantud assigneeringuid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. 
Artiklisse kantud assigneeringuid võib kasutada üksnes pärast nende ümberpaigutamist vastavalt finantsmääruse 
artiklis 27 sätestatud menetlusele.  
Assigneeringud jagunevad (kohustusteks, makseteks) järgmiselt:  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
40 02 41 Liigendatud assigneeringud  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
82 165 522  57 326 522  79 515 750  76 610 750  0,—  0,—  L 51/1700  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 02 — FINANTSSEKKUMISTE RESERVID  (jätkub)  
40 02 41  (jätkub)  
Märkused  
Jaotise „Reservid“ assigneeringud on ette nähtud ainult kaheks järgmiseks juhuks: a) eelarve koostamisel puudub 
asjakohase meetme kohta alusakt ning b) kui on tõsine alus kahelda assigneeringute piisavuses või võimaluses 
kasutada asjaomastele eelarveridadele kantud assigneeringuid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. 
Artiklisse kantud assigneeringuid võib kasutada üksnes pärast nende ümberpaigutamist vastavalt finantsmääruse 
artiklis 27 sätestatud menetlusele.  
Assigneeringud jagunevad (kohustusteks, makseteks) järgmiselt:  
1. Artikkel  11 03 01  Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kala- 
püügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (jät- 
kusuutliku kalanduse kokkulepped)  14 809 522  14 809 522  
2. Artikkel  12 02 03  Finantsaruandluse ja auditistandardid  3 356 000  2 517 000  
3. Artikkel  12 02 08  Tarbijate ja muude lõppkasutajate ulatuslikum kaasamine 
liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas  1 500 000  750 000  
4. Artikkel  13 08 01  Struktuurireformi tugiprogramm – Tegevuse tehniline 
abi, alamrubriigist 1b (Euroopa Teadusfond, Euroopa 
Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond) ülekantavad 
summad  17 442 912  8 721 500  
5. Artikkel  13 08 02  Struktuurireformi tugiprogramm – Tegevuse tehniline 
abi, alamrubriigist 2 (Euroopa Maaelu Arengu Põlluma- 
jandusfond) ülekantavad summad  5 057 088  2 528 500  
6. Punkt  18 02 01 03  millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise 
süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate 
kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist 
lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete regis- 
treerimiseks  40 000 000  28 000 000  
Kogusumma  82 165 522  57 326 522  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
40 02 42 Hädaabireserv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
315 000 000  315 000 000  309 000 000  139 000 000  0,—  0,—  28.2.2017  ET L 51/1701 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 02 — FINANTSSEKKUMISTE RESERVID  (jätkub)  
40 02 42  (jätkub)  
Märkused  
Hädaabireserv on ette nähtud kiireks reageerimiseks kolmandate riikide konkreetsetele abivajadustele selliste sündmuste 
järel, mida eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha, eelkõige humanitaaroperatsioonideks, aga vastava olukorra 
kujunedes ka tsiviilkriisiohjeks ja kodanikukaitse eesmärgil ning liidu välispiiridel rändevoogudest tekkiva erakorralise 
surve korral.  
Reserviks on igal aastal ette nähtud 280 miljonit eurot (2011. aasta hindades) ja seda võib finantsmääruse kohaselt 
kasutada kuni aastani n + 1. See reserv lisatakse liidu üldeelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringuna. Kõigepealt 
võetakse kasutusele eelmistest aastatest tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei 
kasutata ära aastal n + 1, tühistatakse.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).  
40 02 43 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reserv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
168 924 000  p.m.  165 612 000  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Selle reservi eesmärk on katta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kulutusi, et liit saaks näidata üles 
solidaarsust koondatud töötajatega ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjatega, kes on kaotanud oma töö 
maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, ülemaailmse finants- ja majan- 
duskriisi jätkumise (mida reguleeritakse määruses (EL) nr 1309/2013) või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi 
tagajärjel ja anda neile rahalist toetust kiireks ja püsivaks tööturule naasmiseks.  
Sellesse reservi assigneeringute kandmise ja fondi kasutuselevõtmise meetod on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta 
institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase 
koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1309/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Globaliseerumisega 
Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 855), eriti selle artikkel 1.  L 51/1702  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 02 — FINANTSSEKKUMISTE RESERVID  (jätkub)  
40 02 43  (jätkub)  
Alusaktid  
2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 
eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).  
40 02 44 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reserv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  
Märkused  
Uus artikkel  
Reservi eesmärk on tagada Euroopa Liidu Solidaarsusfondile vahendid juhuks, kui liikmesriigis või liiduga ühine- 
misläbirääkimisi pidavas riigis toimub suur piirkondlik katastroof. Abi tuleks anda, kui liikmesriigis või liiduga 
ühinemisläbirääkimisi pidavas riigis toimub suur loodusõnnetus. Seejuures kehtestatakse ette tähtaeg rahalise abi 
kasutamiseks ning abisaajariike kohustatakse esitama selgitused selle kohta, kuidas saadud abi kasutati. Saadud abi, mis 
hiljem tasaarvestatakse näiteks põhimõtte „saastaja maksab“ alusel kolmandate isikute maksetega või mis on kahjude 
lõpliku hindamise põhjal ettenähtust suurem, tuleks tagasi nõuda.  
Reservi jäetakse 500 000 000 eurot aastas (2011. aasta hindades), millest arvatakse maha eelarves ettemaksete 
tegemiseks ette nähtud assigneeringud, ja reservi võib vastavalt finantsmäärusele kasutada kuni aastani n + 1. Kõigepealt 
võetakse kasutusele eelmistest aastatest tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei 
kasutata ära aastal n + 1, tühistatakse.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 
14.11.2002, lk 3).  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane 
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884), eriti selle artikkel 10.  28.2.2017  ET L 51/1703 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
PEATÜKK 40 03 — NEGATIIVRESERV  
Jaotis  
Peatükk  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  FR  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
% Makse 
2015–2017  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
40 03  NEGATIIVRESERV  
40 03 01  Negatiivreserv  8 p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Peatükk 40 03 — 
Kogusumma  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
40 03 01 Negatiivreserv  
Arvandmed (Liigendatud assigneeringud)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  Kulukohustus  Makse  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  0,—  0,—  
Märkused  
Negatiivreservi põhimõte on sätestatud finantsmääruse artiklis 47. See reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta 
lõppu finantsmääruse artiklites 26 ja 27 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/1704  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
JAOTIS 40 — RESERVID
 
LISAD  28.2.2017  ET L 51/1705 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND  L 51/1706  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
Vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna asutamislepingule osalevad EFTA riigid (välja arvatud Šveits) mitmeaastase finantsraamistik u 
alamrubriigi 1a ning rubriikidega 2, 3, 4 ja 5 hõlmatud erinevate liidu poliitikavaldkondade rakendamises, kandes vastutasuks 
tegevuskulude assigneeringutesse oma rahalise osaluse, mille arvestamiseks kasutatakse „suhtarvu“. Kõnealune suhtarv võrdub sel liste 
suhtarvude summaga, mis on saadud iga EFTA riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti jagamisel kõigi liikmesriiki de ja 
asjaomase EFTA riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti summaga.  
2017. aastal on see suhtarv hinnanguliselt 2,47 % (2015. aasta arvnäitajate põhjal), st 2,34 % Norra, 0,10 % Islandi ja 0,03 % 
Liechtensteini puhul.  
Kõnealust rahalist osalust ei kanta ametlikult eelarvesse; iga eelarverida, mis on seotud tegevusega, milles EFTA riigid osalev ad, viitab EFTA 
rahalisele osalusele kirjega „p.m.“. Koondtabel, milles on loetletud asjaomased eelarveread ning EFTA riikide rahalise osaluse summa iga 
eelarverea kohta, avaldatakse liidu üldeelarve lisana. EFTA riikide kogu osamakse tegevusassigneeringutesse on 2017. aastal hin nanguliselt 
372 640 649 eurot kulukohustuste assigneeringutena. Samuti osalevad EFTA riigid kõnealuste poliitikavaldkondade rakendamisega 
otseselt seotud halduskulude rahastamises. EFTA riikide rahalist osalust käsitlevaid arvnäitajaid ja eelarveridu tuleb nendega veel arutada 
ja seepärast tuleb neid käsitada ajutisena.  28.2.2017  ET L 51/1707 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
XX 01 02 01  Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised 
töötajad  129 263 000  129 263 000  163 584  163 584  
XX 01 02 11  Institutsiooni muud juhtimiskulud  142 951 000  142 951 000  727 500  727 500  
26 01 22 02  Hoonete soetamine ja üürimine Brüsselis  207 273 000  207 273 000  423 310  423 310  
26 01 22 03  Hoonetega seotud kulud Brüsselis  78 488 000  78 488 000  160 295  160 295  
26 01 23 02  Hoonete soetamine ja üürimine Luxembourgis  43 573 000  43 573 000  88 988  88 988  
26 01 23 03  Hoonetega seotud kulud Luxembourgis  19 785 000  19 785 000  40 407  40 407  
HALDUSKULUDE OSA VAHESUMMA  619 417 000  619 417 000  1 604 084  1 604 084  
2,47%  01 04 51  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate 
valdkonna programmide (enne 2014. aastat) 
lõpuleviimine  p.m.  96 000 000  p.m.  2 371 200  
0,10%  02 01 04 01  Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate programmi 
toetuskulud  3 440 000  3 440 000  3 440  3 440  
2,34%  02 01 04 03  Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide 
toetuskulud  2 500 000  2 500 000  58 500  58 500  
2,44%  02 01 04 04  Maa seire Euroopa programmi (Copernicus) 
toetuskulud  2 600 000  2 600 000  63 440  63 440  
2,44%  02 01 05 01  Teadus- ja innovatsiooniprogramme raken- 
davate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud — „Horisont 2020“  7 855 592  7 855 592  191 676  191 676  
2,44%  02 01 05 02  Teadus- ja innovatsiooniprogrammide raken- 
damisel osalevad koosseisuvälised töötajad — 
„Horisont 2020“  2 605 344  2 605 344  63 570  63 570  
2,44%  02 01 05 03  Teadus- ja innovatsiooniprogrammide muud 
halduskulud — „Horisont 2020“  2 937 950  2 937 950  71 686  71 686  
0,10%  02 01 06 01  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate 
Rakendusamet — Ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate 
programmist (Cosme) antav toetus  9 023 563  9 023 563  9 024  9 024  
0,10%  02 02 01  Ettevõtluse edendamine ning liidu ettevõtete 
konkurentsivõime ja turulepääsu parandamine  119 820 000  140 000 000  119 820  140 000  
0,10%  02 02 02  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate 
(VKEde) juurdepääsu parandamine rahasta- 
misele omakapitali ja laenude vormis  217 030 000  120 000 000  217 030  120 000  
2,47%  02 02 51  Konkurentsivõime ja ettevõtluse valdkonna 
varasemate meetmete lõpuleviimine (  2 ) p.m.  688 100  p.m.  16 996  L 51/1708  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,47%  02 03 01  Kaupade ja teenuste siseturu toimimine ja selle 
arendamine (  3 ) 27 159 000  20 500 000  p.m.  p.m.  
2,47%  02 03 03  Euroopa Kemikaaliamet — Kemikaale 
käsitlevad õigusaktid  69 489 500  69 489 500  1 716 391  1 716 391  
2,47%  02 03 04  Siseturu haldamise vahendid (  4 ) 3 650 000  3 700 000  p.m.  p.m.  
2,44%  02 04 02 01  Juhtpositsioon kosmoses  179 406 948  172 900 000  4 377 530  4 218 760  
2,44%  02 04 02 02  Teadusuuringutesse ja innovatsiooni inves- 
teeritava riskikapitali kättesaadavuse paran- 
damine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  02 04 02 03  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete 
(VKEde) innovatiivsuse suurendamine  35 426 341  46 810 000  864 403  1 142 164  
2,44%  02 04 03 01  Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava 
majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu 
tagamine  82 703 328  54 380 000  2 017 961  1 326 872  
2,47%  02 04 51  Varasemate teadusuuringute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — 
EÜ (2007–2013)  p.m.  27 300 000  p.m.  674 310  
2,47%  02 04 52  Enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute 
raamprogrammide lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,47%  02 04 53  Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raam- 
programmi lõpuleviimine — Innovatsioon 
(2007–2013)  p.m.  17 460 000  p.m.  431 262  
2,34%  02 05 01  Ülemaailmsete satelliitnavigatsioonil põhinevate 
teenuste ja infrastruktuuri (Galileo) väljaaren- 
damine ja käikuandmine 2020. aastaks  614 965 000  495 000 000  14 390 181  11 583 000  
2,34%  02 05 02  2020. aastaks selliste satelliidipõhiste teenuste 
pakkumine, mis võimaldavad parandada GPS- 
süsteemi toimimist, kattes järk-järgult terve 
Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) 
piirkonna (EGNOS)  280 000 000  150 000 000  6 552 000  3 510 000  
2,34%  02 05 11  Euroopa GNSSi Agentuur  26 523 436  26 523 436  620 648  620 648  
2,34%  02 05 51  Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide 
(EGNOS ja Galileo) lõpuleviimine  p.m.  40 000 000  p.m.  936 000  
2,44%  02 06 01  Kosmoseseirel ja kohapeal kogutud andmetel 
põhinevate operatiivteenuste osutamine (Coper- 
nicus)  118 306 000  129 796 000  2 886 666  3 167 022  
2,44%  02 06 02  Liidu iseseisva Maa seire suutlikkuse arendamine 
(Copernicus)  486 526 000  564 376 000  11 871 234  13 770 774  
2,44%  02 06 51  Maa seire Euroopa programmi (GMES) lõpule- 
viimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  28.2.2017  ET L 51/1709 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,44%  04 01 04 02  Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi 
toetuskulud  4 000 000  4 000 000  97 600  97 600  
2,47%  04 03 01 03  Tööjõu vaba liikumine ning sotsiaalkindlustuss- 
keemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest 
riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakenda- 
tavate meetmete koordineerimine (  3 ) 8 822 000  6 365 000  p.m.  p.m.  
2,47%  04 03 01 07  Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise 
solidaarsuse Euroopa aasta (2012)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  04 03 02 01  Programm „PROGRESS“ — Liidu tööhõive ja 
sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate 
õigusaktide väljatöötamise, rakendamise, 
järelevalve ja hindamise toetamine (  5 ) 65 000 000  41 167 000  1 586 000  1 004 475  
2,44%  04 03 02 02  EURES — Töötajate vabatahtliku riikidevahelise 
liikuvuse hõlbustamine ja uute töötamise 
võimaluste pakkumine  23 578 000  17 753 000  575 303  433 173  
0,10%  04 03 02 03  Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — 
Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult 
eemale jäänute parem rahastamine ning 
sotsiaalsed ettevõtted  43 465 800  27 500 000  43 466  27 500  
2,47%  04 03 12  Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur  14 514 000  14 514 000  358 496  358 496  
2,47%  04 03 51  Programmi „Progress“ meetmete lõpuleviimine  p.m.  5 000 000  p.m.  123 500  
2,47%  04 03 52  EURESi meetmete lõpuleviimine  p.m.  300 000  p.m.  7 410  
2,47%  04 03 53  Muude meetmete lõpuleviimine (  6 ) p.m.  77 010  p.m.  1 902  
2,44%  05 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni raampro- 
grammi „Horisont 2020“ rakendavate ametnike 
ja ajutiste töötajatega seotud kulud  1 535 400  1 535 400  37 464  37 464  
2,44%  05 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavad 
koosseisuvälised töötajad  433 545  433 545  10 578  10 578  
2,44%  05 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide 
raamprogrammi „Horisont 2020“ muud juhti- 
miskulud  830 664  830 664  20 268  20 268  
2,44%  05 09 03 01  Ohutu ja kvaliteetse toidu ning muude biotoo- 
rainetel põhinevate toodetega varustatuse 
tagamine  237 123 857  121 648 169  5 785 822  2 968 215  
2,44%  06 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni raampro- 
grammi „Horisont 2020“ rakendavate ametnike 
ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  4 776 024  4 776 024  116 535  116 535  
2,44%  06 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni raampro- 
grammi „Horisont 2020“ rakendavad koos- 
seisuvälised töötajad  2 370 000  2 370 000  57 828  57 828  
2,44%  06 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni raampro- 
grammi „Horisont 2020“ muud halduskulud  608 000  608 000  14 835  14 835  L 51/1710  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,47%  06 01 06 01  Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — 
Euroopa ühendamise rahastust makstav rahaline 
toetus (  7 ) 754 960  754 960  18 648  18 648  
2,47%  06 02 02  Euroopa Lennundusohutusamet  34 184 000  34 184 000  844 345  844 345  
2,47%  06 02 03 01  Euroopa Meresõiduohutuse Amet  48 597 565  42 650 882  1 200 360  1 053 477  
2,47%  06 02 03 02  Euroopa Meresõiduohutuse Amet — Saastetõr- 
jemeetmed  22 800 000  20 245 132  563 160  500 055  
2,47%  06 02 04  Euroopa Liidu Raudteeamet  29 643 000  29 643 000  732 182  732 182  
2,47%  06 02 52  Programmi „Marco Polo“ lõpuleviimine  p.m.  8 135 000  p.m.  200 935  
2,47%  06 02 53  Saastetõrjemeetmete lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  06 03 03 01  Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, 
ohutu ja sujuva transpordisüsteemi väljaaren- 
damine  102 781 794  103 235 669  2 507 876  2 518 950  
2,44%  06 03 07 31  Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega 
tegelev (SESAR) ühisettevõte — Toetuskulud  3 241 507  3 241 507  79 093  79 093  
2,44%  06 03 07 32  Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue 
põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega 
tegelev (SESAR2) ühisettevõte 2  96 758 493  65 088 493  2 360 907  1 588 159  
2,44%  06 03 07 33  Ühisettevõte Shift2Rail (S2R) – Toetuskulud  1 579 870  1 579 870  38 549  38 549  
2,44%  06 03 07 34  Ühisettevõte Shift2Rail (S2R)  60 043 130  50 800 000  1 465 052  1 239 520  
2,47%  06 03 51  Varasemate teadusuuringute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — 
EÜ (2007–2013)  p.m.  42 614 143  p.m.  1 052 569  
2,47%  06 03 52  Enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute 
raamprogrammide lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,47%  07 02 06  Euroopa Keskkonnaamet  35 166 405  35 166 405  868 610  868 610  
2,44%  08 01 05 01  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike 
ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  94 221 251  94 221 251  2 298 999  2 298 999  
2,44%  08 01 05 02  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavad koos- 
seisuvälised töötajad  26 116 578  26 116 578  637 245  637 245  
2,44%  08 01 05 03  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogrammide muud halduskulud  45 500 949  45 500 949  1 110 223  1 110 223  
2,44%  08 01 06 01  Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet — 
Eraldised raamprogrammist „Horisont 2020“  45 122 000  45 122 000  1 100 977  1 100 977  28.2.2017  ET L 51/1711 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,44%  08 01 06 02  Teadusuuringute Rakendusamet — Eraldised 
raamprogrammist „Horisont 2020“  62 627 224  62 627 224  1 528 104  1 528 104  
2,44%  08 01 06 03  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate 
Rakendusamet — Raamprogrammist „Horisont 
2020“ makstav rahaline toetus  27 390 168  27 390 168  668 320  668 320  
2,44%  08 01 06 04  Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet — 
Raamprogrammist „Horisont 2020“ makstav 
rahaline toetus  5 351 521  5 351 521  130 577  130 577  
2,44%  08 02 01 01  Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadus- 
nõukogu kaudu  1 753 136 644  935 198 152  42 776 534  22 818 835  
2,44%  08 02 01 02  Teadusuuringute tugevdamine erieesmärgi „Tul- 
evased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ kaudu  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  08 02 01 03  Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine  200 959 521  244 123 783  4 903 412  5 956 620  
2,44%  08 02 02 01  Juhtpositsioon nanotehnoloogia, kõrgtehnoloo- 
giliste materjalide, lasertehnoloogia, biotehno- 
loogia ning kõrgtehnoloogilise tootmise ja 
töötlemise valdkonnas  556 192 455  415 708 687  13 571 096  10 143 292  
2,44%  08 02 02 02  Riskikapitali kättesaadavuse parandamine 
teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute jaoks  400 331 277  358 772 793  9 768 083  8 754 056  
2,44%  08 02 02 03  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete 
(VKEde) innovatiivsuse suurendamine  42 032 876  1 226 502  1 025 602  29 927  
2,44%  08 02 03 01  Elukestva tervise ja heaolu parandamine  530 484 227  448 768 061  12 943 815  10 949 941  
2,44%  08 02 03 02  Piisava ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toidu ja 
muude biotoorainel põhinevate toodetega 
varustamise tagamine  185 315 580  160 057 663  4 521 700  3 905 407  
2,44%  08 02 03 03  Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konku- 
rentsivõimelisele energiasüsteemile  321 697 313  227 788 241  7 849 414  5 558 033  
2,44%  08 02 03 04  Ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja 
sujuva Euroopa transpordisüsteemi loomine  374 512 012  327 823 067  9 138 093  7 998 883  
2,44%  08 02 03 05  Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava 
majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu 
tagamine  311 465 457  239 716 355  7 599 757  5 849 079  
2,44%  08 02 03 06  Kaasava, innovaatilise ja analüütilise Euroopa 
ühiskonna edendamine  115 787 740  106 192 615  2 825 221  2 591 100  
2,44%  08 02 04  Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise 
laiendamine  140 157 850  108 860 005  3 419 852  2 656 184  
2,44%  08 02 05  Raamprogrammi „Horisont 2020“ horisontaal- 
meetmed  114 734 030  104 622 798  2 799 510  2 552 796  
2,44%  08 02 06  Teadus ühiskonna osalusel ja ühiskonna heaks  58 457 571  54 171 621  1 426 365  1 321 788  
2,44%  08 02 07 31  Innovatiivsete ravimite teise algatuse (IMI 
2) ühisettevõte — Toetuskulud  1 265 453  1 265 453  30 877  30 877  L 51/1712  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,44%  08 02 07 32  Innovatiivsete ravimite teise algatuse (IMI 2) 
ühisettevõte  173 798 000  74 953 762  4 240 671  1 828 872  
2,44%  08 02 07 33  Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühiset- 
tevõte — Toetuskulud  2 285 155  2 285 155  55 758  55 758  
2,44%  08 02 07 34  Biotoorainel Põhinevate Tööstusharude Ühiset- 
tevõte  78 889 310  66 887 748  1 924 899  1 632 061  
2,44%  08 02 07 35  Ühisettevõte Clean Sky 2 — Toetuskulud  3 037 689  3 037 689  74 120  74 120  
2,44%  08 02 07 36  Ühisettevõte Clean Sky 2  189 833 010  167 476 200  4 631 925  4 086 419  
2,44%  08 02 07 37  Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine 
ühisettevõte (FCH 2) — Toetuskulud  55 406  55 406  1 352  1 352  
2,44%  08 02 07 38  Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine 
ühisettevõte (FCH 2)  91 990 225  139 529 054  2 244 561  3 404 509  
2,47%  08 02 51  Teadusuuringute eelmise raamprogrammi 
lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — 
EÜ kaudsed meetmed (2007–2013)  p.m.  1 169 097 029  p.m.  28 876 697  
2,47%  08 02 52  Teadusuuringute eelmiste raamprogrammide 
lõpuleviimine — Kaudsed meetmed (kuni 
aastani 2007)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  09 01 04 01  Euroopa ühendamise rahastu toetuskulud 
— Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  609 000  609 000  14 860  14 860  
2,44%  09 01 04 02  Programmi „Loov Euroopa“ allprogrammi 
MEDIA toetuskulud  1 471 680  1 471 680  35 909  35 909  
2,44%  09 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavate ametnike ja ajutiste töötajatega 
seotud kulud — „Horisont 2020“  41 300 000  41 300 000  1 007 720  1 007 720  
2,44%  09 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni programme 
rakendavad koosseisuvälised töötajad 
— „Horisont 2020“  10 963 044  10 963 044  267 498  267 498  
2,44%  09 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide 
muud juhtimiskulud — „Horisont 2020“  10 800 000  10 800 000  263 520  263 520  
2,47%  09 02 03  Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  10 242 000  10 242 000  252 977  252 977  
2,47%  09 02 04  Elektroonilise side Euroopa reguleerivate 
asutuste ühendatud amet (BEREC) — Büroo (  8 ) 4 026 000  4 026 000  p.m.  p.m.  
2,44%  09 03 01  Avalikust ja/või erasektorist rahastatavate lairi- 
baühenduse projektide koostamine  p.m.  300 000  p.m.  7 320  
2,44%  09 03 02  Telekommunikatsioonitaristu projekte toetavaid 
erainvesteeringuid soodustava keskkonna 
loomine — Euroopa ühendamise rahastu lairi- 
baühendus  p.m.  45 000 000  p.m.  1 098 000  28.2.2017  ET L 51/1713 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,44%  09 03 03  Üleeuroopaliste digiteenuste taristute koos- 
võime, säästva kasutuselevõtu, toimimise ja 
ajakohastamise ning Euroopa tasandil koordi- 
neerimise edendamine  104 018 258  71 830 000  2 538 045  1 752 652  
2,47%  09 03 04  WiFi4EU – Support the deployment of free 
local wifi  19 330 000  p.m.  471 652  p.m.  
2,47%  09 03 51 01  Programmi „Safer Internet“ lõpuleviimine 
(2009–2013)  p.m.  94 000  p.m.  2 322  
2,47%  09 03 51 02  Programmi „Safer Internet plus“ lõpuleviimine 
— Interneti ja uute võrgutehnoloogiate 
ohutuma kasutamise edendamine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  09 04 01 01  Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja 
kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas  322 099 260  216 700 000  7 859 222  5 287 480  
2,44%  09 04 01 02  Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine  108 536 406  100 482 000  2 648 288  2 451 761  
2,44%  09 04 02 01  Juhtpositsioon info- ja kommunikatsiooni- 
tehnoloogia valdkonnas  796 050 777  843 080 000  19 423 639  20 571 152  
2,44%  09 04 03 01  Elukestva tervise ja heaolu parandamine  112 415 266  110 408 000  2 742 932  2 693 955  
2,44%  09 04 03 02  Kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa 
ühiskonna edendamine  47 214 020  40 538 000  1 152 022  989 127  
2,44%  09 04 03 03  Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine  49 556 358  42 673 000  1 209 175  1 041 221  
2,44%  09 04 07 31  Ühisettevõte ECSEL — Euroopa juhtpositsiooni 
tugevdamine elektroonikakomponentide ja 
-süsteemide toel — Toetuskulud  1 377 397  1 377 397  33 608  33 608  
2,44%  09 04 07 32  Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni 
tugevdamine elektroonikakomponentide ja 
-süsteemide toel  168 037 603  128 734 204  4 100 118  3 141 115  
2,47%  09 04 51  Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 
lõpuleviimine  p.m.  269 111 000  p.m.  6 647 042  
2,47%  09 04 52  Enne 2007. aastat alustatud teadusuuringute 
raamprogrammide lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,47%  09 04 53 01  Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raam- 
programmi lõpuleviimine — Info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetus- 
programm (2007–2013)  p.m.  16 820 000  p.m.  415 454  
2,47%  09 04 53 02  Enne 2007. aastat alustatud info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia programmide 
lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  09 05 01  Meediavaldkonna allprogramm — Riikid- 
evaheline ja rahvusvaheline tegevus ning riikid- 
evahelise ringluse ja liikuvuse edendamine  107 118 000  101 000 000  2 613 679  2 464 400  L 51/1714  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,47%  09 05 51  MEDIA varasemate programmide meetmete 
lõpuleviimine  p.m.  395 416  p.m.  9 767  
2,44%  10 01 05 01  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike 
ja ajutiste teenistujatega seotud kulud  139 760 000  139 760 000  3 410 144  3 410 144  
2,44%  10 01 05 02  Raamprogrammi „Horisont 2020“ teadus- ja 
innovatsiooniprogramme rakendavad koos- 
seisuvälised töötajad  33 300 000  33 300 000  812 520  812 520  
2,44%  10 01 05 03  Teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi 
„Horisont 2020“ muud halduskulud  58 163 970  58 163 970  1 419 201  1 419 201  
2,44%  10 01 05 04  Uue olulise teadustaristuga seotud muud kulud 
— „Horisont 2020“  2 000 000  2 000 000  48 800  48 800  
2,44%  10 02 01  Raamprogramm „Horisont 2020“ — Kliendi- 
keskne teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitika- 
valdkondadele  27 183 960  25 500 000  663 289  622 200  
2,47%  10 02 51  Seitsmenda raamprogrammi lõpuleviimine — 
Otsesed meetmed (2007–2013)  p.m.  600 000  p.m.  14 820  
2,47%  10 02 52  Teadusuuringute eelmiste raamprogrammide 
lõpuleviimine — Otsesed meetmed (kuni 
aastani 2007)  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,47%  12 02 01  Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja 
arendamine (  9 ) 3 700 000  5 094 000  p.m.  p.m.  
2,47%  12 02 04  Euroopa Pangandusjärelevalve (  8 ) 14 390 504  14 390 504  p.m.  p.m.  
2,47%  12 02 05  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide 
Järelevalve (  8 ) 8 736 301  8 736 301  p.m.  p.m.  
2,47%  12 02 06  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (  8 ) 10 843 997  10 843 997  p.m.  p.m.  
2,47%  15 01 04 01  Programmi „Erasmus+“ toetuskulud  11 673 300  11 673 300  288 331  288 331  
2,44%  15 01 04 02  Programmi „Loov Euroopa“ toetuskulud — 
Alaprogramm „Kultuur“  864 320  864 320  21 089  21 089  
2,44%  15 01 05 01  Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate 
ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  1 818 113  1 818 113  44 362  44 362  
2,44%  15 01 05 02  Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendavate 
koosseisuväliste töötajatega seotud kulud  877 339  877 339  21 407  21 407  
2,44%  15 01 05 03  Teadusuuringute ja innovatsiooni programmide 
raamprogrammi „Horisont 2020“ muud juhti- 
miskulud  1 196 213  1 196 213  29 188  29 188  
2,47%  15 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusamet — Toetus programmist 
„Erasmus+“  25 615 000  25 615 000  632 691  632 691  
2,44%  15 01 06 02  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusamet — Toetus programmi „Loov 
Euroopa“ raames  12 176 000  12 176 000  297 094  297 094  28.2.2017  ET L 51/1715 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,47%  15 02 01 01  Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa 
haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna 
parem vastavusse viimine tööturuga  1 725 463 700  1 579 766 641  42 618 953  39 020 236  
2,47%  15 02 01 02  Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa 
noorsoovaldkonnas ja noorte osalemise 
toetamine Euroopa demokraatlikus elus  227 900 000  198 855 087  5 629 130  4 911 721  
2,47%  15 02 02  Jean Monnet’ meetmed, mille kaudu toetatakse 
tipptaseme saavutamist Euroopa lõimumist 
käsitlevate teemade õpetamisel ja uurimisel 
kogu maailmas  37 505 000  33 741 803  926 374  833 423  
2,47%  15 02 03  Euroopa mõõtme edendamine spordis  36 000 000  31 169 036  889 200  769 875  
2,47%  15 02 51  Elukestva õppe valdkonna meetmete, sealhulgas 
mitmekeelsust toetavate meetmete lõpule- 
viimine  p.m.  6 050 944  p.m.  149 458  
2,47%  15 02 53  Noorte ja spordi valdkonna meetmete lõpule- 
viimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  15 03 01 01  Marie Sk łodowska-Curie meetmed – uute 
oskuste ja teadmiste loomine, arendamine ja 
siire ning innovatsioon  820 241 594  700 365 833  20 013 895  17 088 926  
2,44%  15 03 05  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut 
(EIT) – teadmiste kolmnurga kõrghariduse, 
teadusuuringute ja innovatsiooni harude 
lõimimine  300 426 789  314 253 296  7 330 414  7 667 780  
2,47%  15 03 51  Eelmise teadusuuringute raamprogrammi 
meetmete lõpuleviimine — Seitsmes raam- 
programm (2007–2013)  p.m.  90 229 291  p.m.  2 228 663  
2,47%  15 03 53  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti 
käsitlevate meetmete lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  15 04 01  Euroopa kultuuri- ja loomesektori VKEde ning 
väikeste ja väga väikeste organisatsioonide 
finantssuutlikkuse tugevdamine, poliitika välja- 
töötamise ja uute ärimudelite kasutuselevõtu 
toetamine  30 932 000  14 176 893  754 741  345 916  
2,44%  15 04 02  Kultuurivaldkonna allprogramm — Piiriüleste 
meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse 
ja liikuvuse edendamine  55 350 000  44 229 071  1 350 540  1 079 189  
2,47%  15 04 51  Kultuuri ja keele valdkonna programmide/ 
meetmete lõpuleviimine  p.m.  2 547 311  p.m.  62 919  
2,44%  17 01 04 02  Programmi „Liidu kolmas tervisevaldkonna 
tegevusprogramm aastateks 2014–2020“ 
toetuskulud  1 500 000  1 500 000  36 600  36 600  L 51/1716  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,44%  17 01 06 02  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toidu- 
küsimuste Rakendusamet — Programmist 
„Liidu kolmas tervisevaldkonna tegevus- 
programm aastateks 2014–2020“ makstav 
rahaline toetus  4 209 000  4 209 000  102 700  102 700  
2,44%  17 03 01  Liidu kolmas tervisevaldkonna tegevus- 
programm aastateks 2014–2020  58 820 000  46 000 000  1 435 208  1 122 400  
2,47%  17 03 10  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus  51 687 000  51 687 000  1 276 669  1 276 669  
2,44%  17 03 11  Euroopa Toiduohutusamet  76 595 000  77 795 000  1 868 918  1 898 198  
2,47%  17 03 12 01  Liidu toetus Euroopa Ravimiametile  2 438 000  2 438 000  60 219  60 219  
2,47%  17 03 12 02  Eritoetus harva kasutatavate ravimite jaoks  13 687 000  13 687 000  338 069  338 069  
2,47%  17 03 51  Rahvaterviseprogrammide täitmine  p.m.  6 000 000  p.m.  148 200  
2,47%  17 04 07  Euroopa Kemikaaliamet — Tegevus biotsiide 
käsitlevate õigusaktide valdkonnas  1 450 000  1 450 000  35 815  35 815  
2,44%  18 01 05 01  Kulud seoses ametnike ja ajutiste teenistujatega, 
kes täidavad teadus- ja innovatsioonipro- 
gramme — „Horisont 2020“  2 108 942  2 108 942  51 458  51 458  
2,44%  18 01 05 02  Koosseisuvälised töötajad, kes täidavad teadus- 
ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  728 000  728 000  17 763  17 763  
2,44%  18 01 05 03  Muud juhtimiskulud, mis on seotud teadus- ja 
innovatsiooniprogrammidega — „Horisont 
2020“  508 725  508 725  12 413  12 413  
0,10%  18 04 01 01  Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugev- 
damine ja kodanike osalussuutlikkuse suuren- 
damine Euroopa Liidu tasandil (  8 ) 23 231 000  22 760 000  p.m.  p.m.  
0,10%  18 04 01 02  Euroopa kodanikualgatus (  8 ) 840 000  740 000  p.m.  p.m.  
2,44%  18 05 03 01  Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine  149 923 837  149 485 193  3 658 142  3 647 439  
2,47%  18 05 51  Varasemate teadusuuringute raamprogrammide 
lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — 
EÜ (2007–2013)  p.m.  55 468 066  p.m.  1 370 061  
2,47%  18 06 51  Narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse 
valdkonna meetmete lõpuleviimine  p.m.  432 520  p.m.  10 683  
2,47%  19 05 20  „Erasmus+“ — Partnerluse rahastamisvahendist 
makstav toetus  15 600 000  14 628 006  385 320  361 312  
2,47%  21 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusamet — Toetus arengukoostöö rahas- 
tamisvahendist  2 650 000  2 650 000  65 455  65 455  28.2.2017  ET L 51/1717 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,47%  21 02 20  Erasmus+ — Toetus arengukoostöö rahastamis- 
vahendist  108 922 928  93 812 842  2 690 396  2 317 177  
2,47%  22 01 06 01  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusamet — Ühinemiseelse abi rahasta- 
misvahendist makstav toetus  789 000  789 000  19 488  19 488  
2,47%  22 01 06 02  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Rakendusamet – Toetus Euroopa naabruspo- 
liitika rahastamisvahendist  2 415 000  2 415 000  59 651  59 651  
2,47%  22 02 04 02  Erasmus+ — Ühinemiseelse abi rahastamis- 
vahendi (IPA) toetus  33 061 715  33 087 700  816 624  817 266  
2,47%  22 04 20  Erasmus+ — Toetus Euroopa naabruspoliitika 
rahastamisvahendist  102 415 000  96 647 388  2 529 651  2 387 190  
2,44%  23 03 01 01  Suurõnnetuste ärahoidmine liidus ja nendeks 
valmisolek  29 525 000  29 525 000  720 410  720 410  
2,44%  23 03 01 02  Suurõnnetuste ärahoidmine ja nendeks 
valmisolek kolmandates riikides  5 621 000  5 567 707  137 152  135 852  
2,44%  23 03 02 01  Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine 
suurõnnetuste korral liidus  1 500 000  1 400 000  36 600  34 160  
2,44%  23 03 02 02  Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine 
suurõnnetuste korral kolmandates riikides  15 090 000  14 010 000  368 196  341 844  
2,47%  23 03 51  Kodanikukaitse valdkonna programmide ja 
meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine 
liidus  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  26 01 04 01  Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike 
koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA  2 ) 
toetuskulud  400 000  400 000  9 760  9 760  
2,44%  26 03 01  Koostalitlusvõimealased lahendused ja ühised 
raamistikud Euroopa haldusasutuste, ettevõtete 
ja kodanike jaoks (ISA  2 ) 25 115 000  18 000 000  612 806  439 200  
2,47%  26 03 51  ISA programmi lõpuleviimine  p.m.  4 600 000  p.m.  113 620  
2,47%  29 01 04 01  Euroopa statistikaprogrammi toetuskulud (  11 ) 2 361 000  2 361 000  58 317  58 317  
2,47%  29 02 01  Kvaliteetse statistilise teabe esitamine, Euroopa 
statistika koostamise uute meetodite raken- 
damine ja koostöö tugevdamine Euroopa statis- 
tikasüsteemiga (  10 ) 43 470 000  31 500 000  1 073 709  778 050  L 51/1718  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,47%  29 02 51  2013. aastale eelnenud statistikaprogrammide 
lõpuleviimine (  10 ) p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,47%  29 02 52  Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika 
ajakohastamise programmi („MEETS“) lõpulevii- 
mine (  10 ) p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,44%  32 01 05 01  Kulud seoses ametnike ja ajutiste teenistujatega, 
kes täidavad teadus- ja innovatsioonipro- 
gramme — „Horisont 2020“  1 982 934  1 982 934  48 384  48 384  
2,44%  32 01 05 02  Koosseisuvälised töötajad, kes täidavad teadus- 
ja innovatsiooniprogramme — „Horisont 2020“  728 000  728 000  17 763  17 763  
2,44%  32 01 05 03  Muud juhtimiskulud, mis on seotud teadus- ja 
innovatsiooniprogrammidega — „Horisont 
2020“  1 132 000  1 132 000  27 621  27 621  
2,47%  32 02 10  Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste 
Koostööamet (ACER) (  8 ) 12 520 160  12 520 160  p.m.  p.m.  
2,44%  32 04 03 01  Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konku- 
rentsivõimelisele energiasüsteemile  359 734 448  303 284 894  8 777 521  7 400 151  
2,47%  32 04 51  Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 
lõpuleviimine  p.m.  43 509 181  p.m.  1 074 677  
2,47%  32 04 52  Enne 2007. aastat alustatud varasemate teadus- 
tegevuse raamprogrammide lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
2,47%  32 04 53  Euroopa aruka energeetika programmi 
(2007–2013) lõpuleviimine  p.m.  41 355 116  p.m.  1 021 471  
2,47%  32 04 54  Euroopa aruka energeetika programmi 
(2003–2006) lõpuleviimine  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  
0,13%  33 01 04 01  Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse 
programmi toetuskulud  1 100 000  1 100 000  1 430  1 430  
2,44%  33 01 04 03  Tarbijaprogrammi toetuskulud  1 100 000  1 100 000  26 840  26 840  
2,44%  33 01 06 01  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toidu- 
küsimuste Rakendusamet — Tarbijakaitsepro- 
grammist makstav rahaline toetus  1 691 000  1 691 000  41 260  41 260  
0,10%  33 02 01  Õiguste kaitse tagamine ja kodanikuaktiivsuse 
edendamine  26 451 000  18 500 000  26 451  18 500  
0,13%  33 02 02  Mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtte 
edendamine  35 064 000  24 000 000  45 583  31 200  
2,47%  33 02 03 01  Äriühinguõigus (  9 ) 895 000  1 700 000  p.m.  p.m.  
2,47%  33 02 51  Õiguste, kodakondsuse ning võrdõiguslikkusega 
seotud meetmete lõpuleviimine (  11 ) p.m.  2 342 720  p.m.  57 865  28.2.2017  ET L 51/1719 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
Proportsionaal- 
susfaktor (*)  Eelarverida  Eelarverida  Eelarve 2017  EFTA rahaline osalus  
Kohustused (  1 ) Maksed (  1 ) Kohustused  Maksed  
2,44%  33 04 01  Tarbijahuvide kaitse ning tarbijate ohutuse ja 
teavitamise parandamine  24 132 000  17 300 000  588 821  422 120  
2,47%  33 04 51  Liidu tarbijakaitsemeetmete lõpuleviimine  p.m.  640 000  p.m.  15 808  
KOKKU  15 832 900 366  15 254 375 986  372 640 649  362 033 999  
HALDUSKULUD KOKKU  619 417 000  619 417 000  1 604 084  1 604 084  
KÕIK KOKKU  16 452 317 366  15 873 792 986  374 244 733  363 638 083  
( 1 ) Kaasa arvatud reservi kantud assigneeringud. 
( 2 ) Põhineb 98,3 % assigneeringutel, kuna täitmisrida puudutab nii EFTAt kui ka EFTA-väliseid aspekte. 
( 3 ) Tervet aastat hõlmav tegevus vastavalt EFTA riikide osalemist käsitlevale kokkuleppele. 
( 4 ) Vastavalt EFTA riikide osalemist käsitlevale kokkuleppele. 
( 5 ) Norra osalemine algas alates 2015. aastast. 
( 6 ) Põhineb 4,53 % assigneeringutel, kuna täitmisrida puudutab nii EFTAt kui ka EFTA-väliseid aspekte. 
( 7 ) Osalus Euroopa ühendamise rahastus — IKT ja programmist „Marco Polo II“ pärinev (5,09 % assigneeringutest): täielikult on arv esse võetud kõigi kolme EMP EFTA riigi 
proportsionaalsusfaktorit. 
( 8 ) Vastavalt EFTA riikide osalemist käsitlevale kokkuleppele. 
( 9 ) Tervet aastat hõlmav tegevus vastavalt EFTA riikide osalemist käsitlevale kokkuleppele. 
( 10 ) Põhineb EFTA riikide 75 % osalusel vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokollile 30. 
( 11 ) Põhineb 73,21 % assigneeringutel, kuna täitmisrida puudutab nii EFTAt kui ka EFTA-väliseid aspekte. 
(*) Rahaliste sissemaksete arvutamisel kasutatav proportsionaalsusfaktor põhineb järgmisel osalusel EMP EFTA riigi ja ELi progr ammi kaupa:  
Programm  Norra  Island  Liechtenstein  Proportsionaalsus- 
faktor  
Horisont 2020  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
Erasmus+  Jah  Jah  Jah  2,47 %  
COSME  Ei  Jah  Ei  0,10 %  
Copernicus  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
Galileo  Jah  Ei  Ei  2,34 %  
Kolmas terviseprogramm  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus – Õiguste kaitse tagamine 
ja kodanikuaktiivsuse edendamine  Ei  Jah  Ei  0,10 %  
Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus – Mittediskrimineerimise 
ja võrdsuse põhimõtte edendamine  Ei  Jah  Jah  0,13 %  
Tarbijakaitse  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
Loov Euroopa  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
Kodanikukaitse  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
Euroopa ühendamise rahastu – IKT osa  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
EaSI – tegevussuund EURES  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
EaSI – tegevussuund PROGRESS  Jah  Jah  Ei  2,44 %  
ISA  2 Jah Jah  Ei  2,44 %  L 51/1720  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROPEAN ECONOMIC AREA
 
KANDIDAATRIIKIDELE JA LÄÄNE-BALKANI VÕIMALIKELE KANDIDAATIDELE AVATUD 
EELARVERUBRIIKIDE LOETELU JA TEATAVAD PARTNERRIIGID  28.2.2017  ET L 51/1721 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
(AL = Albaania; AR = Armeenia; BA = Bosnia ja Hertsegoviina; Kosovo* = Kosovo (vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 
resolutsioonile 1244(1999)); MD = Moldova; ME = Montenegro; MK = endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (ajutine tähis, 
millega ei piirata ühelgi viisil selle riigi lõpliku nimetuse kehtestamist, mida arutatakse praegu ÜROs); RS = Serbia Vabariik;  TR 
= Türgi; UA = Ukraina)  
Kolmandate riikidega seotud toetuste kogusumma  
(miljonites eurodes)  
Saajariigid  
MD MK  TR  AL  BA  ME  RS  Kosovo*  UA  AR  Toetuste 
kogusum- 
ma 
01 04 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Väikeste ja keskmise suurusega ette- 
võtjate (VKEde) valdkonna programmide 
(enne 2014. aastat) lõpuleviimine  
02 02 01, 02 02 02, 02 02 51, 
02 04 53, 02 01 04 01 ja 02 01 06 01  
0,05  0,19  9,85  0,24  0,33  0,08  0,8  p.m.  p.m.  p.m.  12,33  Ettevõtete ning väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate konkurentsivõime 
programm (COSME) / konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogrammi 
lõpuleviimine – ettevõtluse ja uuendus- 
tegevuse programm  
02 01 04 04, 02 06 01 ja 02 06 02  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Maa seire Euroopa programm  
04 03 02 01, 04 03 02 03, 04 03 51 ja 
04 01 04 02  
p.m.  0,20  0,20  0,10  p.m.  0,10  0,20  p.m.  p.m.  p.m.  0,80  Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse 
innovatsiooni programm (EaSI) / 
programmi „Progress“ lõpuleviimine  
06 02 52  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Programmi „Marco Polo II“ lõpuleviimine  
07 01 04 01, 07 02, 34 01 04 01 ja 34 
02 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Keskkonna ja kliimameetmete programm 
(LIFE)  
07 02 06  
p.m.  p.m.  3,12  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  3,13 Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)  
14 02 01, 14 01 04 01 ja 14 02 51  
p.m.  0,17  0,26  0,06  0,05  0,17  0,24  p.m.  p.m.  p.m.  0,95  Programm „Toll 2020“ / programmi „Toll 
2013“ lõpuleviimine  
14 03 01, 14 01 04 02 ja 14 03 51  
p.m.  0,05  0,12  0,04  0,04  0,03  0,08  p.m.  p.m.  p.m.  0,36  Programm „Fiscalis 2020“ / programmi 
„Fiscalis 2013“ lõpuleviimine  
17 03 01, 17 03 51, 17 01 04 02 ja 17 
01 06 02  
0,024  p.m.  p.m.  p.m.  0,055  p.m.  0,125  p.m.  p.m.  p.m.  0,204 Liidu tegevus tervise valdkonnas  
18 04 01, 18 04 51, 18 01 04 03 ja 
18 01 06 01  
p.m.  0,15  p.m.  0,20  0,15  0,15  0,55  p.m.  p.m.  p.m.  0,120 Programm „Kodanike Euroopa“  L 51/1722  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
KANDIDAATRIIKIDELE JA LÄÄNE-BALKANI VÕIMALIKELE KANDIDAATIDELE AVATUD EELARVERUBRIIKIDE LOETELU JA TEATAVAD 
PARTNERRIIGID
 
(miljonites eurodes)  
Saajariigid  
MD MK  TR  AL  BA  ME  RS  Kosovo*  UA  AR  Toetuste 
kogusum- 
ma 
23 03 01 01, 23 03 01 02, 23 03 02 
01, 23 03 02 02, 23 03 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Kodanikukaitse  
24 02 01 ja 24 02 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Pettusevastane võitlus  
26 01 04 01, 26 03 01 ja 26 03 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Koostalitlusvõimealased lahendused ja 
ühised raamistikud Euroopa haldusasu- 
tuste, ettevõtete ja kodanike jaoks (ISA  2 ) 
32 04 53  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Euroopa aruka energiakasutuse 
programmi (2003–2006) lõpuleviimine  
33 02 01, 33 02 02, 33 02 51 ja 33 01 
04 01  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Programm „Õigused ja kodakondsus“ / 
programmi „Vägivallavastane võitlus“ 
(Daphne) lõpuleviimine  
33 02 06  
p.m.  0,165  p.m.  0,160  p.m.  p.m.  0,180  p.m.  p.m.  p.m.  0,505 Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet  
33 01 04 03, 33 04 01 ja 33 04 51  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Tarbijakaitseprogramm  
33 01 04 02, 33 03 01 ja 33 03 02  
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Õigusprogramm  
Asjaomased eelarveread  ( 1 ) 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Programm „Horisont 2020“ / seitsmenda 
teadusuuringute raamprogrammi lõpule- 
viimine – EÜ (muu kui tuumaalane)  
Asjaomased eelarveread  ( 2 ) 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m. Erasmus+  
Asjaomased eelarveread  ( 3 ) 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Programm „Loov Euroopa“ / programmi 
„Kultuur“ (2007–2013) lõpuleviimine  
Asjaomased eelarveread  ( 4 ) 
p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  p.m.  Euratomi teadus- ja koolitustegevuse 
raamprogramm / seitsmenda teadusuur- 
ingute raamprogrammi lõpuleviimine – 
Euratom (tuumaalane)  
( 1 ) Asjaomased eelarveread: 02 01 05, 02 04, 05 01 05, 05 09, 06 01 05, 06 03, 08 01 05, 08 01 06, 08 02, 09 01 05, 09 04, 10 01 05, 10 02, 15 01 05, 15 03, 
18 01 05, 18 05, 32 01 05 ja 32 04. 
( 2 ) Asjaomased eelarveread: 15 02 53, 15 02 51, 15 01 04 01, 15 01 06 01, 15 02 01 01, 15 02 01 02, 15 02 02, 15 02 03, 19 05 20,  21 01 06 01, 21 02 20, 
22 01 06 01, 22 01 06 02, 22 02 04 02 ja 22 04 20. Programmi „Erasmus+“ välisharus osalevad vaid Türgi ja endine Jugoslaavia Ma kedoonia vabariik. 
( 3 ) Asjaomased eelarveread: 09 01 04 02, 09 05 51, 09 05 01, 15 04 01, 15 04 02, 15 04 51, 15 01 04 02 ja 15 01 06 02. 
( 4 ) Asjaomased eelarveread: 08 01 05 11, 08 01 05 12, 08 01 05 13, 08 03,10 01 05 11, 10 01 05 12, 10 01 05 13, 10 01 05 14 ja 10  03. 28.2.2017  ET L 51/1723 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
KANDIDAATRIIKIDELE JA LÄÄNE-BALKANI VÕIMALIKELE KANDIDAATIDELE AVATUD EELARVERUBRIIKIDE LOETELU JA TEATAVAD 
PARTNERRIIGID
 
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)  L 51/1724  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
A. SISSEJUHATUS  
Käesolev lisa on koostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ( mis 
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ,  
Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artikli 35 lõikele 1.  
See annab teavet liidu eelarve raames tagatud laenutehingute summade kohta: laenud maksebilansi toetuseks, laenutehingud, mille ga 
antakse makromajanduslikku finantsabi kolmandatele riikidele, Euratomi laenud selleks, et aidata vajalikul määral rahastada tea tavates 
kolmandates riikides paiknevate tuumaelektrijaamade ohutuse ja tõhususe parandamist, ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) laen ud 
teatavates kolmandates riikides.  
2015. aasta 31. detsembri seisuga oli liidu eelarvega hõlmatud laenujääk kokku 83 194 215 868 eurot, millest 54 753 434 068 eur ot 
moodustasid liidusiseselt antud laenud ja 24 440 781 800 eurot väljaspool liitu antud laenud (arvud on ümardatud ja summade suh tes 
on kohaldatud 31. detsembril 2015 kehtinud euro vahetuskurssi).  28.2.2017  ET L 51/1725 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
B. LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUTE ERI LIIKIDE LÜHITUT VUSTUS  
I. KESKMISE TÄHTAJAGA RAHALISE ABI ÜHTNE SÜSTEEM LIIKMESRIIKIDE MAKSEBILANSSIDE TOETAMISEKS  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002, 18. veebruar 2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise 
tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1360/2008, 2. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002 (ELT L 352, 
31.12.2008, lk 11).  
Nõukogu otsus 2009/102/EÜ, 4. november 2008, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi (ELT L 37, 
6.2.2009, lk 5).  
Nõukogu otsus 2009/290/EÜ, 20. jaanuar 2009, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi (ELT L 79, 
25.3.2009, lk 39).  
Nõukogu otsus 2009/459/EÜ, 6. mai 2009, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi (ELT 
L 150, 13.6.2009, lk 8).  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 431/2009, 18. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002 (ELT L 128, 27.5.2009, lk 1).  
Nõukogu otsus 2013/531/EL, 22. oktoober 2013, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi 
(ELT L 286, 29.10.2013, lk 1).  
2. Kirjeldus  
Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 332/2002 võib liit anda laenu liikmesriikidele, kellel on raskusi jooksvate maksete või kapitali 
liikumise bilansiga või keda sellised raskused tõsiselt ähvardavad. Üksnes liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, v õivad 
selle süsteemi raames abi saada. Selliste laenude põhisumma jääk oli maksimaalselt 12 000 000 000 eurot.  
2. detsembril 2008 otsustas nõukogu laiendada süsteemi 25 000 000 000 euroni.  
4. novembril 2008 otsustas nõukogu anda Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi keskmise tähtajaga laenuna 
põhisummaga kuni 6 500 000 000 eurot ja maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga viis aastat.  
20. jaanuaril 2009 otsustas nõukogu anda Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi keskmise tähtajaga laenuna 
põhisummaga kuni 3 100 000 000 eurot ja maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga seitse aastat.  
6. mail 2009 otsustas nõukogu anda Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi keskmise tähtajaga laenuna 
põhisummaga kuni 5 000 000 000 eurot ja maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga viis aastat.  
18. mail 2009 otsustas nõukogu laiendada süsteemi 50 000 000 000 euroni.  
22. oktoobril 2013 otsustas nõukogu anda Rumeeniale keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi laenu vormis kuni 2 000 000 000 
eurot ja maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga kaheksa aastat. Finantsabi kehtivusaeg lõppes 2015. aasta septembri lõpus, 
ilma et seda oleks täielikult välja makstud.  
3. Mõju eelarvele  
Kuna kõnealuste laenutehingute puhul antakse ja võetakse laenu samasugustel tingimustel, mõjutavad need eelarvet üksnes juhul, 
kui kohustuste mittetäitmise korral aktiveeritakse tagatis. 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli kõnealuse rahastamisvahendi a lusel 
tagasi maksmata summa suurus 5 700 000 000 eurot.  L 51/1726  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
II. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUDELE, MIS ON VÕETUD SEOSES FINANTSABIGA EUROOPA 
FINANTSSTABIILSUSMEHHANISMI RAAMES  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 
12.5.2010, lk 1).  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõige 2.  
Nõukogu rakendusotsus 2011/77/EL, 7. detsember 2010, Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 30, 4.2.2011, lk 34).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL, 30. mai 2011, Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/682/EL, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu 
finantsabi andmise kohta (ELT L 269, 14.10.2011, lk 31).  
Nõukogu rakendusotsus 2011/683/EL, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu 
finantsabi andmise kohta (ELT L 269, 14.10.2011, lk 32).  
Nõukogu rakendusotsus 2013/313/EL, 21. juuni 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi 
andmise kohta (ELT L 173, 26.6.2013, lk 40).  
Nõukogu rakendusotsus 2013/323/EL, 21. juuni 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu 
finantsabi andmise kohta (ELT L 175, 27.6.2013, lk 47).  
Nõukogu rakendusotsus 2013/525/EL, 22. oktoober 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu 
finantsabi andmise kohta (ELT L 282, 24.10.2013, lk 71).  
Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/542, 15. veebruar 2016, Kreekale liidu lühiajalise finantsabi andmise kohta (ELT L 91, 
7.4.2016, lk 22).  
2. Kirjeldus  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikega 2 on sätestatud, et kui mõni liikmesriik on raskustes või kui tal on tõsine  oht 
sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad muu hulgas temast olenematud erandlikud juhtumid, võib asjaomasele liikmes- 
riigile anda liidu finantsabi.  
Liidu tagatis antakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt võetud laenudele.  
Nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames liikmesriigile antava  
laenu või krediidilimiidi põhisumma piiratud maksete assigneeringute suhtes kohaldatava liidu omavahendite ülemmäära piiresse 
jääva varuga.  
Punkti kirjendatakse liidu poolt antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmist juhul, kui võlgnikud jätava d 
täitmata oma lepingulised kohustused.  
Komisjon võib oma kohustuste täitmiseks võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Kohaldatakse nõukogu 
22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa 
ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)) artiklit 12.  
Liit otsustas 7. detsembril 2010 anda Iirimaale laenu kuni 22,5 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 7,5 
aastat (ELT L 30, 4.2.2011, lk 34).  
Liit otsustas 30. mail 2011 anda Portugalile laenu kuni 26 miljardit eurot (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).  28.2.2017  ET L 51/1727 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
11. oktoobril 2011 otsustas nõukogu muuta rakendusotsuseid 2011/77/EL ja 2011/344/EL, et pikendada laenu tagasimakse 
tähtaegu ja vähendada intressimäära marginaale ka kõigi nende laenuosade puhul, mis olid juba välja makstud (ELT L 269, 
14.10.2011, lk 31 Iirimaa osas (2011/682/EL) ning lk 32 Portugali osas (2011/683/EL)).  
21. juunil 2013 otsustas nõukogu muuta rakendusotsust 2011/77/EL, pikendades laenu keskmist tagasimaksmistähtaega ja andes 
Iirimaa taotluse alusel võimaluse osamaksude tähtaegu (ELT L 173, 26.6.2013, lk 40).  
21. juunil 2013 otsustas nõukogu muuta rakendusotsust 2011/77/EL, pikendades laenu keskmist tagasimaksmistähtaega ja andes 
Portugali taotluse alusel võimaluse pikendada osamaksude tähtaegu. Peale selle nimetati meetmed, mille riik peab võtma kooskõla s 
vastastikuse mõistmise memorandumi määratlusega (ELT L 175, 27.6.2013, lk 47).  
22. oktoobril 2013 otsustas nõukogu muuta rakendusotsust 2011/77/EL, pikendades Iirimaale antud finantsabi kättesaadavust 
(ELT L 282, 24.10.2013, lk 71).  
3. Mõju eelarvele  
Kuna kõnealuste laenutehingute puhul antakse ja võetakse laenu samasugustel tingimustel, mõjutavad need eelarvet üksnes juhul, 
kui kohustuste mittetäitmise korral aktiveeritakse tagatis. 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli kõnealuse rahastamisvahendi a lusel 
tagasi maksmata summa suurus 46 800 000 000 eurot.  L 51/1728  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
III. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUKAVADELE MAKROMAJANDUSLIKU FINANTSABI ANDMISEKS VAHEMERE 
PIIRKONNA KOLMANDATELE RIIKIDELE  
1. Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1351/2013/EL, 11. detsember 2013, makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 534/2014/EL, 15. mai 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Tuneesia 
Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).  
2. Kirjeldus  
11. detsembril 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Jordaaniale makromajanduslikku finantsabi kuni 
180 000 000 euro suuruse laenuna maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat, et katta Jordaania maksebilansi vajadused, mis 
on kindlaks määratud IMFi programmis. Finantsabi maksti 2015. aastal täielikult välja kahes võrdses osas.  
15. mail 2014. aastal otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Tuneesiale makromajanduslikku finantsabi kuni 
300 000 000 euro suuruse laenuna maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat, et katta Tuneesia maksebilansi vajadused, mis 
on kindlaks määratud IMFi programmis. Esimene pool laenust summas 100 000 000 eurot maksti välja 2015. aastal.  
3. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  28.2.2017  ET L 51/1729 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
IV. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUKAVADELE MAKROMAJANDUSLIKU FINANTSABI ANDMISEKS KESK- JA IDA- 
EUROOPA KOLMANDATELE RIIKIDELE  
1. Õiguslik alus  
2. Kirjeldus  
3. Mõju eelarvele  
Praegu ei ole selles jaos tagasi maksmata laene. Varasemad laenud on täielikult tagasi makstud.  L 51/1730  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
V. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUKAVADELE MAKROMAJANDUSLIKU FINANTSABI ANDMISEKS SÕLTUMATUTE 
RIIKIDE ÜHENDUSE RIIKIDELE JA MONGOOLIALE  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 97/787/EÜ, 17. november 1997, millega antakse erakorralist finantsabi Armeeniale ja Gruusiale (EÜT L 322, 
25.11.1997, lk 37).  
Nõukogu otsus 2002/639/EÜ, 12. juuli 2002, millega antakse Ukrainale täiendavat makromajanduslikku finantsabi (EÜT L 209, 
6.8.2002, lk 22).  
Nõukogu otsus 2009/890/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale (ELT L 320, 
5.12.2009, lk 3).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 388/2010/EL, 7. juuli 2010, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale 
(ELT L 179, 14.7.2010, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 778/2013/EL, 12. august 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta 
Gruusiale (ELT L 218, 14.8.2013, lk 15).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1025/2013/EL, 22. oktoober 2013, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise 
kohta Kirgiisi Vabariigile (ELT L 283, 25.10.2013, lk 1).  
Nõukogu otsus 2014/215/EÜ, 14. aprill 2014, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale (ELT L 111, 15.4.2014, 
lk 85).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/601, 15. aprill 2015, mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku finantsabi 
andmist (ELT L 100, 17.4.2015, lk 1).  
2. Kirjeldus  
17. novembril 1997 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise erakorralisele laenutehingule Gruusias ja Armeenias (Gruusia 
puhul laen põhisummaga kuni 142 miljonit eurot ja Armeenia puhul kuni 28 miljonit eurot) kuni 15 aastaks.  
110 miljoni euro suurune esimene osamakse tehti Gruusiale 24. juulil 1998. Teise osamakse väljamaksmist ei ole enam ette 
nähtud.  
12. juulil 2002 otsustas nõukogu anda Ukrainale maksebilansi tasakaalustamiseks, reservide saldo tugevdamiseks ja struktuurire-  
formide rakendamise kergendamiseks kuni 15 aastaks pikaajalist laenu põhiosaga kuni 110 000 000 eurot. Kogu finantsabi 
summa maksti välja 2014. aastal.  
30. novembril 2009. aastal otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise Armeenia laenutehingutele pikaajalise laenuna 
põhisummaga kuni 65 000 000 eurot ning pikkusega kuni 15 aastat. Esimene osa laenust summas 26 000 000 eurot maksti 
välja 2011. aastal, teine ja viimane osa aastal 2012.  
7. juulil 2010 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Ukrainale maksebilansi tasakaalustamiseks pikaajalist laenu 
põhiosaga kuni 500 000 000 eurot ja tagasimaksetähtajaga kuni 15 aastat. Finantsabi maksti 2014. ja 2015. aastal täielikult 
välja kahes võrdses osas.  
12. augustil 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Gruusiale makromajanduslikku finantsabi kuni 46 000 000 
eurot (sellest kuni 23 000 000 eurot toetustena ja kuni 23 000 000 eurot laenuna) maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat. 
Esimene osa laenust summas 10 000 000 eurot maksti välja 2015. aastal.  28.2.2017  ET L 51/1731 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
22. oktoobril 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Kirgiisi Vabariigile makromajanduslikku finantsabi kuni 
30 000 000 eurot (sellest kuni 15 000 000 eurot toetustena ja kuni 15 000 000 eurot laenuna) maksimaalse tagasimaksetähtajaga 
15 aastat. Esimene osa laenust summas 5 000 000 eurot maksti välja 2015. aastal ja teine osa 2016. aasta aprillis.  
14. aprillil 2014 otsustas nõukogu anda Ukrainale makromajanduslikku finantsabi kuni 1 000 000 000 euro suuruse laenuna 
maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat, et katta Ukraina kiireloomulised maksebilansi vajadused, mis on kindlaks määratud 
IMFi programmis. Kogusumma 1 000 000 000 eurot maksti välja 2014. aastal.  
15. aprillil 2014 otsustas nõukogu anda Ukrainale majanduse stabiliseerimise ja põhjaliku reformikava toetuseks makromajan- 
duslikku finantsabi kuni 1 800 000 000 eurot tagasimaksetähtajaga kuni 15 aastat. Abi aitab katta Ukraina maksebilansi vajadusi , 
mis on kindlaks tehtud IMFi programmis. Esimene osa laenust summas 600 000 000 eurot maksti välja 2015. aastal.  
3. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  L 51/1732  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
VI. EUROOPA LIIDU TAGATIS LIIDU LAENUKAVADELE MAKROMAJANDUSLIKU FINANTSABI ANDMISEKS LÄÄNE-BALKANI 
RIIKIDELE  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/325/EÜ, 10. mai 1999, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Bosniale ja Hertsegoviinale 
(EÜT L 123, 13.5.1999, lk 57).  
Nõukogu otsus 1999/733/EÜ, 8. november 1999, millega antakse täiendavat makromajanduslikku finantsabi endisele Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigile (EÜT L 294, 16.11.1999, lk 31).  
Nõukogu otsus 2001/549/EÜ, 16. juuli 2001, millega antakse makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liitvabariigile 
(EÜT L 197, 21.7.2001, lk 38).  
Nõukogu otsus 2002/882/EÜ, 5. november 2002, millega antakse edasist makromajanduslikku finantsabi Jugoslaavia Liit- 
vabariigile (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 25).  
Nõukogu otsus 2002/883/EÜ, 5. november 2002, millega antakse edasist makromajanduslikku finantsabi Bosniale ja Herts- 
egoviinale (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 28).  
Nõukogu otsus 2004/580/EÜ, 29. aprill 2004, millega antakse Albaaniale makromajanduslikku finantsabi ja tunnistatakse 
kehtetuks otsus 1999/282/EÜ (ELT L 261, 6.8.2004, lk 116).  
Nõukogu otsus 2008/784/EÜ, 2. oktoober 2008, millega kehtestatakse Montenegro suhtes eraldi kohustus ja vähendatakse 
proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbia ja Montenegro liitriigile (end ine 
Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ (ELT L 269, 10.10.2008, lk 8).  
Nõukogu otsus 2009/891/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Hertsegoviinale 
(ELT L 320, 5.12.2009, lk 6).  
Nõukogu otsus 2009/892/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale (ELT L 320, 5.12.2009, 
lk 9).  
2. Kirjeldus  
10. mail 1999 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule Bosnias ja Hertsegoviinas pikaajalise laenuna 
põhisummaga kuni 20 miljonit eurot kuni 15 aastaks (Bosnia I).  
10 miljoni euro suurune esimene osamakse kuni 15 aastaks tehti Bosniale ja Hertsegoviinale 21. detsembril 1999. 10 miljoni euro  
suurune teine osamakse tehti 2001. aastal.  
8. novembril 1999 otsustas nõukogu taas anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis 
pikaajalise laenuna põhisummaga kuni 50 miljonit eurot kuni 15 aastaks (FYROM II).  
10 miljoni euro suurune esimene osamakse kuni 15 aastaks maksti endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile 2001. aasta 
jaanuaris, 12 miljoni euro suurune teine osamakse 2002. aasta jaanuaris, 10 miljoni euro suurune kolmas osamakse 2003. aasta 
juunis ning 18 miljoni euro suurune neljas osamakse 2003. aasta detsembris.  
16. juulil 2001 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule Jugoslaavia Liitvabariigis (Serbia ja Montenegro I)  
pikaajalise laenuna põhisummaga kuni 225 miljonit eurot kuni 15 aastaks. Laen maksti välja ühe osamaksena oktoobris 2001.  28.2.2017  ET L 51/1733 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
5. novembril 2002 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule Bosnias ja Hertsegoviinas pikaajalise laenuna 
põhisummaga kuni 20 miljonit eurot kuni 15 aastaks (Bosnia II).  
10 miljoni euro suurune esimene osamakse kuni 15 aastaks tehti Bosniale ja Hertsegoviinale 2004. aastal ja 10 miljoni euro 
suurune teine osamakse 2006. aastal.  
5. novembril 2002 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise laenutehingule Serbias ja Montenegros (Serbia ja Montenegro II) 
pikaajalise laenuna põhisummaga kuni 55 miljonit eurot kuni 15 aastaks.  
10 miljoni euro suurune esimene osamakse ning 30 miljoni euro suurune teine osamakse kuni 15 aastaks maksti Serbiale ja 
Montenegrole 2003. aastal, 15 miljoni euro suurune kolmas osamakse 2005. aastal.  
Albaaniale antav IV laen summas 9 000 000 euro kuni 15 aastaks maksti täielikult välja 2006. aastal.  
30. novembril 2009 otsustas nõukogu anda Euroopa Liidu tagatise Serbia laenutehingutele pikaajalise laenuna põhisummaga kuni 
200 000 000 eurot kuni kaheksaks aastaks. Esimene osa laenust summas 100 000 000 eurot maksti välja 2011. aastal.  
30. novembril 2009 otsustas nõukogu anda Serbiale laenutehingute jaoks liidu tagatise kuni 100 000 000 eurot pikaajalise 
laenuna ning maksimaalse tagasimaksetähtajaga 15 aastat. Kaks osamakset, kumbki summas 50 000 000 eurot, maksti välja 2013. 
aastal.  
3. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  L 51/1734  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
VII. EUROOPA LIIDU TAGATIS EURATOMI LAENUDELE KESK- JA IDA-EUROOPA RIIKIDES JA SÕLTUMATUTE RIIKIDE 
ÜHENDUSES ASUVATE TUUMAELEKTRIJAAMADE TÕHUSUSE JA TURVALISUSE PARANDAMISEKS  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 77/270/Euratom, 29. märts 1977, millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata kaasa 
tuumaelektrijaamade rahastamisele (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 9).  
2. Kirjeldus  
Kooskõlas otsusega 94/179/Euratom (EÜT L 84, 29.3.1994, lk 41) laiendab Euroopa Liit otsuse 77/270/Euratom kohaste 
Euratomi laenude kohaldamisala Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ning Sõltumatute Riikide Ühenduses paiknevate tuumaelek- 
trijaamade ohutuse ja tõhususe parandamisele.  
Euratomi laenude ülemmääraks liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele jääb endiselt 4 miljardit eurot.  
2000. aastal otsustas komisjon anda laenu (212,5 miljonit eurot) Kozloduyle Bulgaarias ja viimane osamakse tehti 2006. aastal. 
2000. aastal andis komisjon laenu K2R4-le Ukrainas, kuid vähendas 2004. aastal laenu summat 83 miljoni USA dollari 
ekvivalendile eurodes. Komisjoni 2004. aasta otsuse alusel tehti K2R4-le 2007. aastal 39 miljoni euro suurune esimene 
osamakse, 2008. aastal 22 miljoni USA dollari suurune osamakse ja 2009. aastal 10,335 miljoni USA dollari suurune osamakse. 
2004. aastal otsustas komisjon anda laenu (223,5 miljonit eurot) Cernavod ăle Rumeenias. 100 miljoni euro suurune esimene 
osamakse ja 90 miljoni suurune teine osamakse tehti 2005. aastal ning 33,5 miljoni euro suurune viimane osamakse 2006. aastal.  
2013. aastal otsustas komisjon anda laenu Energoatomile Ukrainas summas 300 000 000 eurot tuumaelektrijaamade ohutuse 
suurendamiseks. Ühtegi väljamakset pole seni tehtud.  
3. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  
Alates 1. jaanuarist 2007 ei ole Bulgaariale ja Rumeeniale antud laenud enam hõlmatud välistegevusega (vt määrus (EÜ, Euratom) 
nr 2273/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 28)) ja on seetõttu otse kaetud liidu eelarvest ning mitte enam kõnealusest fondist.  28.2.2017  ET L 51/1735 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
VIII. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGA LAENUDELE VAHEMERE PIIRKONNA RIIKIDELE  
1. Õiguslik alus  
Mõned järgmistes õigusaktides nimetatud riigid on nüüd liikmes- või ühinemiseks valmistuvad riigid. Samuti on teatavate riikide  
nimed pärast õigusliku aluse vastuvõtmist muutunud.  
Nõukogu otsus (Vahemere protokollid), 8. märts 1977.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1273/80, 23. mai 1980, koostöölepingu protokolli nr 2 ennetähtaegset rakendamist käsitleva 
vaheprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel (EÜT L 130, 27.5.1980 , 
lk 98).  
Nõukogu otsus (täiendav erakorraline abi Liibanoni ülesehitamiseks), 19. juuli 1982.  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa 
Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).  
Nõukogu otsus (Jugoslaavia protokolli väline laen), 9. oktoober 1984.  
Nõukogu otsus 87/604/EMÜ, 21. detsember 1987, teise finantskoostööd käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandu- 
sühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel (EÜT L 389, 31.12.1987, lk 65).  
Nõukogu otsus 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).  
Nõukogu otsus 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).  
Nõukogu otsus 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse 
ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).  
Nõukogu otsus 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).  
Nõukogu otsus 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Jordani Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).  
Nõukogu otsus 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).  
Nõukogu otsus 92/210/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Iisraeli Riigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 45).  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1763/92, 29. juuni 1992, finantskoostöö kohta kõigi Vahemere piirkonna kolmandate riikidega 
(EÜT L 181, 1.7.1992, lk 5), kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 1488/96 (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).  
Nõukogu otsus 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).  
Nõukogu otsus 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).  
Nõukogu otsus 93/408/EMÜ, 19. juuli 1993, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse 
ja Sloveenia Vabariigi vahel (EÜT L 189, 29.7.1993, lk 152).  
Nõukogu otsus 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse 
ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).  L 51/1736  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Nõukogu otsus 95/484/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Malta Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 14).  
Nõukogu otsus 95/485/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusü- 
henduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 22).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- 
ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika Vabariik, endine Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 1999/786/EÜ, 29. november 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale (EIP) ühenduse tagatis 
maavärinates kannatada saanud Türgi piirkondade ülesehitamise projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks 
(EÜT L 308, 3.12.1999, lk 35).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste 
(Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks antud laenudest tulenevat e 
kahjude puhuks (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2000/788/EÜ, 4. detsember 2000, otsuse 2000/24/EÜ muutmise kohta EÜ ja Türgi vahelise tolliliidu tugevdamise 
ja intensiivistamise toetamiseks ettenähtud Euroopa Investeerimispanga sihtprogrammi vastuvõtmiseks (EÜT L 314, 14.12.2000, 
lk 27).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu 
laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
2. Liidu eelarve tagatis  
Vastavalt nõukogu 8. märtsi 1977. aasta otsuse tingimustele tagab liit laenud, mida antakse Euroopa Investeerimispangast seoses  
liidu finantskohustustega Vahemere piirkonna riikide ees.  
Selle otsuse alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel Brüsselis 30. oktoobril 1978 ja 
Luxembourgis 10. novembril 1978 allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatakse üldtagatis, mille suuruseks on 75 % kõikide st 
vahenditest, mis on ette nähtud laenutehinguteks järgmistes riikides: Malta, Tuneesia, Alžeeria, Maroko, Portugal (finantsproto koll, 
hädaabi), Türgi, Küpros, Egiptus, Jordaania, Süüria, Iisrael, Kreeka, endine Jugoslaavia ja Liibanon.  
Tagatislepingut laiendatakse iga uue finantsprotokolli jaoks.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis ja 29. juulil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 70 % kasutatavate assigneeringute 
ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  28.2.2017  ET L 51/1737 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Otsuse 1999/786/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 18. aprillil 2000 Brüsselis ja 23. mail 
2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate assigneeringute ning  
kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 19. juulil 2000 Brüsselis ja 24. juulil 
2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % kasutatavate assigneeringute 
ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
3. Kirjeldus  
Vahemere piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finantsprotokollide kohaselt sätestatakse Euroopa Investeerimispanga omava- 
henditest antavate laenude jaoks üldsummad. Euroopa Investeerimispank annab laene sektoritele, mis võivad kaasa aidata 
kõnealuste riikide majanduslikule ja sotsiaalsele arengule (transpordi infrastruktuurid, sadamad, veevarustus, energia tootmine  ja 
jaotamine, põllumajandusprojektid ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine).  
Komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist otsustas nõukogu 14. aprillil 1997 pikendada 
Euroopa Investeerimispangale antavat ühenduse tagatist laenudele projektideks järgmistes Vahemere riikides: Alžeeria, Küpros, 
Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Malta, Maroko, Süüria, Tuneesia, Türgi, Gaza sektor ja Jordani Läänekallas. Tagatise üle mmäär 
on 70 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine 
ülemmäär on 7,105 miljardit eurot, millest 2,31 miljardit eurot on ette nähtud kõnealustele Vahemere riikidele. See hõlmas 
31. jaanuaril 1997. aastal alanud kolmeaastast perioodi (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 25 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest.  
29. novembril 1999 otsustas nõukogu anda Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatise maavärinas kannatada saanud Türgi 
piirkondade ülesehitamise projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks. Tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate 
assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 
600 miljonit eurot ja see hõlmas kolme aastat alates 29. novembrist 1999 (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest. Võimaluse korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  L 51/1738  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist otsustas nõukogu 22. detsembril 1999 anda Euroopa 
Investeerimispangale veel kord ühenduse tagatise järgmistes Vahemere riikides ellu viidavate projektide jaoks antud laenudest 
tulenevate kahjude puhuks: Alžeeria, Küpros, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Malta, Maroko, Süüria, Tuneesia, Türgi, Gaz a 
sektor ja Jordani Läänekallas. Otsuse 2000/24/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 19,46  
miljardit eurot. Tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. 
Nimetatud ülemmäär on ette nähtud seitsmeks aastaks ning kehtib alates 1. veebruarist 2000 kuni 31. jaanuarini 2007. Kuna 
kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati 
tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
4. detsembril 2000 otsustas nõukogu võtta vastu Euroopa Investeerimispanga sihtprogrammi EÜ ja Türgi vahelise tolliliidu 
tugevdamise ja intensiivistamise toetamiseks. Kõnealuste laenude üldine ülemmäär on 450 miljonit eurot.  
Otsusega 2005/47/EÜ struktureeriti ümber Vahemere piirkonna piirkondlik mandaat, et arvata välja Küpros, Malta ja Türgi, mis 
lisati Kagu-Euroopa naaberriikide piirkondliku mandaadi alasse.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis järgmistes Vahemere riikides ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks: Alžeeria, Egiptus, Jordani Lääne kallas 
ja Gaza sektor, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa (abikõlblikkuse otsustab nõukogu), Maroko, Süüria ning Tuneesia. Otsuse 20 06/ 
1016/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 27,8 miljardit eurot. Ülemmäär on ette nähtud 
ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (võimaliku kuuekuulise pikendusega). Ühenduse tagatise 
ülemmääraks on 65 %.  
Otsus 2006/1016/EÜ on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 %-ga kogusumma jäägist.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral; 
— teatavatel juhtudel 2 % suuruse intressitoetuse maksmine tagastamatu abina finantsprotokollidega sätestatud üldsummade 
piires.  
Laenud uutele liikmesriikidele ei ole enam hõlmatud välistegevusega (vt määrus (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 
31.12.2004, lk 28)) ja on seetõttu otse kaetud liidu eelarvest ning mitte enam kõnealusest fondist.  28.2.2017  ET L 51/1739 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
IX. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGA ANTUD LAENUDELE KESK- JA IDA-EUROOPA NING LÄÄNE- 
BALKANI PIIRKONNAS ASUVATES KOLMANDATES RIIKIDES  
1. Õiguslik alus  
Mõned järgmistes õigusaktides nimetatud riigid on nüüd liikmes- või ühinemiseks valmistuvad riigid. Samuti on teatavate riikide  
nimed pärast õigusliku aluse vastuvõtmist muutunud.  
Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu otsus, 29. november 1989, panga tehingute kohta Ungaris ja Poolas.  
Nõukogu otsus 90/62/EMÜ, 12. veebruar 1990, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari ja Poolaga 
seotud projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 42, 16.2.1990, lk 68).  
Nõukogu otsus 91/252/EMÜ, 14. mai 1991, millega laiendatakse Tšehhoslovakkiale, Bulgaariale ja Rumeeniale otsust 90/62/EMÜ, 
millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Ungari ja Poolaga seotud projektide jaoks antud laenudest 
tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 123, 18.5.1991, lk 44).  
Nõukogu otsus 93/166/EMÜ, 15. märts 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Eesti, Läti ja 
Leeduga seotud investeerimisprojektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 69, 20.3.1993, lk 42).  
Nõukogu otsus 93/696/EÜ, 13. detsember 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis Kesk- ja Ida- 
Euroopa riikidega (Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slov aki Vabariik, Rumeenia, Bulgaaria, Eesti, Läti, Leedu ja Albaania) seotu d 
projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 321, 23.12.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- 
ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika Vabariik, endine Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 98/348/EÜ, 19. mai 1998, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis endise Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektidest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 155, 29.5.1998, 
lk 53).  
Nõukogu otsus 98/729/EÜ, 14. detsember 1998, millega muudetakse otsust 97/256/EÜ, et laiendada Euroopa Investeerimis- 
pangale antud ühenduse tagatist Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektide jaoks antud laenudele (EÜT L 346, 22.12.1998, 
lk 54).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste 
(Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks antud laenudest tulenevat e 
kahjude puhuks (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2000/688/EÜ, 7. november 2000, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et laiendada ühenduse garantiid, mis 
anti Euroopa Investeerimispangale Horvaatia projektidega seotud laenude katteks (EÜT L 285, 10.11.2000, lk 20).  
Nõukogu otsus 2001/778/EÜ, 6. november 2001, otsuse 2000/24/EÜ muutmise kohta Euroopa Investeerimispangale antud 
ühenduse garantii laiendamiseks nii, et see katab Jugoslaavia Liitvabariigis läbiviidavate projektide jaoks antavaid laene (EÜT  L 292, 
9.11.2001, lk 43).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu 
laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  L 51/1740  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
2. Liidu eelarve tagatis  
Otsuse 90/62/EMÜ alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 24. aprillil 1990 Brüsselis ja 
14. mail 1990 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping laenude kohta Ungaris ja Poolas; see otsus on aluseks ka kõnealuse lepi ngu 
laiendamisele, mis hõlmab laene Tšehhoslovakkias, Rumeenias ja Bulgaarias ning mis allkirjastati 31. juulil 1991 Brüsselis ja 
Luxembourgis.  
Kõnealust tagatislepingut käsitleti 19. jaanuaril 1993 Brüsselis ja 4. veebruaril 1993 Luxembourgis allkirjastatud dokumendis 
Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi asendamise kohta Tšehhi Vabariigi ja Slovaki Vabariigiga alates 1. jaanuarist 1993.  
Otsuse 93/696/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 1994 Brüsselis ja 12. augustil 
1994 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis ja 29. juulil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuste 98/348/EÜ ja 98/729/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis 
ja 29. juulil 1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 19. juulil 2000 Brüsselis ja 
24. juulil 2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
3. Kirjeldus  
Vastusena nõukogu 9. oktoobril 1989 esitatud üleskutsele otsustas Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu 29. novembril 
1989 lubada pangal anda omavahenditest laene, et rahastada projekte Ungaris ja Poolas kuni ühe miljardi euro ulatuses. Neid lae ne 
antakse selliste investeerimisprojektide rahastamiseks, mis vastavad panga tavapärastele nõuetele omavahenditest antavate laenu de 
puhul.  28.2.2017  ET L 51/1741 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
14. mail 1991 ja 15. märtsil 1993 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, 
et kõnealust tagatist laiendatakse mis tahes laenudele, mida Euroopa Investeerimispank annab muudele Kesk- ja Ida-Euroopa 
riikidele (Tšehhoslovakkia, Bulgaaria ja Rumeenia) kahe aasta jooksul kuni 700 miljoni euro ulatuses.  
13. detsembril 1993 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
kolme aasta võrra kolme miljardi euro suurust ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Poolas, 
Ungaris, Tšehhi Vabariigis, Slovaki Vabariigis, Rumeenias, Bulgaarias, Eestis, Lätis, Leedus ja Albaanias.  
Eelarvetagatis katab kõik kõnealuste laenudega seotud võlahalduskulud (laenu põhiosa tagasimakse, intressid, muud sellega seotu d 
kulud).  
14. aprillil 1997 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Albaanias, Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Eestis, 
Ungaris, Lätis, Leedus, Poolas, Rumeenias, Slovaki Vabariigis ja Sloveenias. Tagatise ülemmäär on 70 % kasutatavate assigneerin gute 
ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 7,105 miljardit eurot, 
millest 3,52 miljardit eurot on ette nähtud kõnealustele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele. Nimetatud ülemmäär hõlmab kolme aastat  
alates 31. jaanuarist 1997. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool 
nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
19. mail 1998 otsustas nõukogu anda Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatise endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis 
ellu viidavate projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks. Tagatise ülemmäär on 70 % kasutatavate assigneeringu te 
ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 150 miljonit eurot ja see 
hõlmab kaht aastat alates 1. jaanuarist 1998. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud 
laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
14. detsembril 1998 otsustas nõukogu muuta otsust 97/256/EÜ, et laiendada ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga 
laenudele Bosnias ja Hertsegoviinas ellu viidavate projektide jaoks. Tagatise ülemmäär on 70 % kasutatavate assigneeringute nin g 
kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 100 miljonit eurot ja see hõlmab 
kaht aastat alates 22. detsembrist 1998. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud 
eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 25 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest.  
22. detsembril 1999 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Albaanias, endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, 
Bosnias ja Hertsegoviinas, Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Lätis, Leedus, Poolas, Rumeenias, Slovaki Vabariigis  ja 
Sloveenias. Otsuse 2000/24/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 19,46 miljardit eurot. 
Tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Nimetatud ülemmäär 
on ette nähtud seitsmeks aastaks ning kehtib 1. veebruarist 2000 kuni 31. jaanuarini 2007. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei 
ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu 
võrra.  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest. Võimaluse korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
7. novembril 2000 otsustas nõukogu laiendada ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks 
Horvaatias.  
6. novembril 2000 otsustas nõukogu laiendada ühenduse tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks 
Jugoslaavia Liitvabariigis.  L 51/1742  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Otsusega 2005/47/EÜ struktureeriti ümber Vahemere piirkonna piirkondlik mandaat, et arvata välja Küpros, Malta ja Türgi, mis 
lisati Kagu-Euroopa naaberriikide piirkondliku mandaadi alasse.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis järgmistes riikides ühendusevälistele 
projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks: Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Make- 
doonia Vabariik ja võimalikud kandidaatriigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo). Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt  
on kõikidele riikidele kokku kasutada antud assigneeringute üldine ülemmäär 27,8 miljardit eurot, ülemmäär on ette nähtud 
ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (võimaliku kuuekuulise pikendusega). Ühenduse tagatise 
ülemmääraks on 65 %. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 %-ga kogusumma jäägist.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  
Laenud uutele liikmesriikidele ei ole enam hõlmatud välistegevusega (vt määrus (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 
31.12.2004, lk 28)) ja on seetõttu otse kaetud liidu eelarvest ning mitte enam kõnealusest fondist.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  28.2.2017  ET L 51/1743 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
X. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGALE SEOSES KAHJUMITEGA, MIS TULENEVAD LAENUDEST 
PROJEKTIDELE TEATAVATES AASIA JA LADINA-AMEERIKA RIIKIDES  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 93/115/EMÜ, 15. veebruar 1993, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis teatavate 
kolmandate riikidega seotud ühishuviprojektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 45, 23.2.1993, lk 27).  
Nõukogu otsus 96/723/EÜ, 12. detsember 1996, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis kahjude puhuks, 
mis tulenevad ühendusega koostöölepingu sõlminud Ladina-Ameerika ja Aasia riikidega seotud ühishuviprojektide jaoks antud 
laenudest (Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Pana ma, 
Paraguay, Peruu, El Salvador, Uruguay ja Venezuela; Bangladesh, Brunei, Hiina, India, Indoneesia, Macau, Malaisia, Pakistan, 
Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam) (EÜT L 329, 19.12.1996, lk 45).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- 
ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika Vabariik, endine Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste 
(Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks antud laenudest tulenevat e 
kahjude puhuks (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu 
laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
2. Liidu eelarve tagatis  
Otsuse 93/115/EMÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 4. novembril 1993 Brüsselis ja 
17. novembril 1993 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 96/723/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 18. märtsil 1997 Brüsselis ja 26. märtsil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis ja 29. juulil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 19. juulil 2000 Brüsselis ja 24. juulil 
2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  L 51/1744  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
3. Kirjeldus  
Vastavalt otsusele 93/115/EMÜ tagab liit igal üksikjuhtumil eraldi laenud, mille Euroopa Investeerimispank on andnud kolman- 
datele riikidele, kellega Euroopa Liit on sõlminud koostöölepingud.  
Otsusega 93/115/EMÜ kehtestati kolmeks aastaks ülemmäär 250 miljonit eurot aastas.  
12. detsembril 1996 andis nõukogu Euroopa Investeerimispangale 100 % ühenduse tagatise laenudele ühishuviprojektide jaoks 
teatavates kolmandates riikides (Aasia ja Ladina-Ameerika riigid), kellega ühendus on sõlminud koostöölepingud. Kõnealuse 
tagatise üldine ülemmäär oli 275 miljonit eurot 1996. aastaks (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
14. aprillil 1997 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks järgmistes Aasia ja Ladina-Ameerika riikides: 
Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paragua y, 
Peruu, El Salvador, Uruguay, Venezuela, Bangladesh, Brunei, Hiina, India, Indoneesia, Aomen, Malaisia, Mongoolia, Pakistan, 
Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam. Tagatise ülemmäär on 70 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seot ud 
summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär on 7,105 miljardit eurot, millest 900 miljonit eurot on 
ette nähtud kõnealustele Aasia ja Ladina-Ameerika riikidele. Ülemmäär on ette nähtud kolmeks aastaks ning kehtib alates 
31. jaanuarist 1997 (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 25 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest.  
22. detsembril 1999 otsustas nõukogu pikendada Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks 
järgmistes Aasia ja Ladina-Ameerika riikides: Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala,  
Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, El Salvador, Uruguay, Venezuela, Bangladesh, Brunei, Hiina, India, 
Indoneesia, Laos, Aomen, Malaisia, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Tai, Vietnam ja 
Jeemen. Tagatise ülemmäär on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Otsuse 
2000/24/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 19,46 miljardit eurot. Nimetatud ülemmäär 
on ette nähtud seitsmeks aastaks ning kehtib alates 1. veebruarist 2000 kuni 31. jaanuarini 2007. Kuna kõnealuse tähtaja 
möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud ülemmääradeni, pikendati tähtaega auto- 
maatselt kuue kuu võrra.  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest. Võimaluse korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  28.2.2017  ET L 51/1745 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis järgmistes riikides ühendusevälistele 
projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks: Ladina-Ameerika riigid Argentina, Boliivia,  
Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu , 
Uruguay ja Venezuela; Aasia riigid Afganistan,* Bangladesh, Bhutan,* Brunei, Kambodža,* Hiina, India, Indoneesia, Iraak,* Lõuna - 
Korea, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Taiwan,* Tai, Vietnam ja Jeemen;  Kesk- 
Aasia: Kasahstan,* Kõrgõzstan,* Türkmenistan,* Usbekistan* (* tähendab, et abikõlblikkuse otsustab nõukogu). Otsuse 2006/1016/ 
EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär 27,8 miljardit eurot, ülemmäär on ette nähtud 
ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (võimaliku kuuekuulise pikendusega). Ühenduse tagatise 
ülemmääraks on 65 %. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 %-ga kogusumma jäägist.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  L 51/1746  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
XI. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGALE SEOSES KAHJUMITEGA, MIS TULENEVAD LAENUDEST 
PROJEKTIDE JAOKS LÕUNA-KAUKAASIAS, VENEMAAL, VALGEVENES, MOLDOVA VABARIIGIS JA UKRAINAS  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2001/777/EÜ, 6. november 2001, ühenduse garantii andmise kohta Euroopa Investeerimispangale Põhjamõõtme 
raames Venemaa Läänemere valgalas asuvate valitud keskkonnaprojektide jaoks antavatest spetsiaalsetest laenudest tekkida võiva 
kahju suhtes (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 41).  
Nõukogu otsus 2005/48/EÜ, 22. detsember 2004, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii teatud tüüpi 
projektidele Venemaal, Ukrainas, Moldaavias ja Valgevenes antud laenudest tulenevate kahjude vastu (ELT L 21, 25.1.2005, lk 11) . 
Alates 31. detsembrist 2006 ning vastavalt komisjoni otsusele K(2005) 1499 on üksnes Venemaa ja Ukraina otsuse 2005/48/EÜ 
alusel abikõlblikud.  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
2. Liidu eelarve tagatis  
Otsuse 2001/777/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 6. mail 2002 Brüsselis ja 7. mail 2002 
Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2005/48/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 9. detsembril 2005 Luxembourgis ja 
21. detsembril 2005 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
3. Kirjeldus  
6. novembril 2001 otsustas nõukogu anda Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatise Põhjamõõtme raames Venemaa 
Läänemere valgalas asuvate valitud keskkonnaprojektide jaoks antavatest erilaenudest tulenevate kahjude puhuks. Assigneeringute  
üldine ülemmäär on 100 miljonit eurot. Euroopa Investeerimispank saab erandkorras 100 % ühenduse tagatise.  28.2.2017  ET L 51/1747 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
22. detsembril 2004 otsustas nõukogu anda Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatise Venemaal, Ukrainas, Moldovas ja 
Valgevenes ellu viidavate teatavat liiki projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks. Assigneeringute üldine 
ülemmäär on 500 miljonit eurot. Euroopa Investeerimispank saab erandkorras 100 % ühenduse tagatise.  
Otsuse 2005/48/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 21. detsembril 2005 Brüsselis ja 
9. detsembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestati tagatise ülemmäär 100 %.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis teatavates Ida-Euroopa riikides (Moldova 
Vabariik, Ukraina ja Valgevene (abikõlblikkuse otsustab nõukogu)) ning teatavates Lõuna-Kaukaasia riikides (Armeenia, Aser- 
baidžaan, Gruusia ja Venemaa) ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puh uks. 
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt on kõikide riikide kasutatavate assigneeringute üldine ülemmäär samaväärne 27,8 miljardi euroga, 
ülemmäär on ette nähtud ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 (võimaliku kuuekuulise 
pikendusega). Ühenduse tagatise ülemmääraks on 65 %. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 
nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 %-ga kogusumma jäägist.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  L 51/1748  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
XII. EUROOPA LIIDU TAGATIS EUROOPA INVESTEERIMISPANGAST LÕUNA-AAFRIKALE ANTUD LAENUDELE  
1. Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 95/207/EÜ, 1. juuni 1995, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis Lõuna-Aafrikaga seotud 
projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 131, 15.6.1995, lk 31).  
Nõukogu otsus 97/256/EÜ, 14. aprill 1997, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk- 
ja Ida-Euroopa riigid, Vahemere piirkonna riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia riigid, Lõuna-Aafrika Vabariik, endine Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 
19.4.1997, lk 33).  
Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste 
(Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika) projektide jaoks antud laenudest tulenevat e 
kahjude puhuks (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).  
Nõukogu otsus 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu 
laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).  
Nõukogu otsus 2006/1016/EÜ, 19. detsember 2006, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendus- 
evälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 414, 30.12.2006, lk 95).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 633/2009/EÜ, 13. juuli 2009, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse 
tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 190, 22.7.2 009, 
lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1080/2011/EL, 25. oktoober 2011, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi 
tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse ke htetuks 
otsus nr 633/2009/EÜ (ELT L 280, 27.10.2011, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 466/2014/EL, 16. aprill 2014, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis 
liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 
8.5.2014, lk 1).  
2. Liidu eelarve tagatis  
Otsuse 95/207/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 4. oktoobril 1995 Brüsselis ja 
16. oktoobril 1995 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 97/256/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 25. juulil 1997 Brüsselis ja 29. juulil 
1997 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2000/24/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 19. juulil 2000 Brüsselis ja 24. juulil 
2000 Luxembourgis allkirjastatud tagatisleping.  
Otsuse 2006/1016/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 1. augustil 2007 Luxembourgis ja 
29. augustil 2007 Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeeri- 
mispanga finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele 
on lisatud kõik sellega seotud summad. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsuse nr 1080/2011/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. novembril 2011 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  
Otsuse nr 466/2014/EL alusel sõlmiti Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga vahel 22. juulil 2014 Luxembourgis ja 
Brüsselis allkirjastatud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmääraks on 65 % Euroopa Investeerimispanga finantsteh-  
ingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasi makstud summad ja millele on lisatud kõik 
sellega seotud summad.  28.2.2017  ET L 51/1749 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
3. Kirjeldus  
Vastavalt otsuse 95/207/EÜ sätetele tagab liit Euroopa Investeerimispanga laenud Lõuna-Aafrikale kuni 300 miljoni euro ulatuses . 
Eelarvetagatis katab kõik kõnealuste laenudega seotud võlahalduskulud (laenu põhiosa tagasimakse, intressi- ja lisakulud).  
14. aprillil 1997 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Lõuna-Aafrika Vabariigis. Tagatise ülemmäär on 
70 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Kasutatavate assigneeringute üldine 
ülemmäär on 7,105 miljardit eurot, millest 375 miljonit eurot on ette nähtud Lõuna-Aafrika Vabariigi jaoks. Ülemmäär on ette 
nähtud kolmeks aastaks ning see kehtib alates 1. juulist 1997 (võimaliku kuuekuulise pikendusega).  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 25 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest.  
22. detsembril 1999 otsustas nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist pikendada 
Euroopa Liidu tagatist Euroopa Investeerimispanga laenudele projektide jaoks Lõuna-Aafrika Vabariigis. Tagatise ülemmäär on 
65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast. Otsuse 2000/24/EÜ kohaselt on kasuta- 
tavate assigneeringute üldine ülemmäär 19,46 miljardit eurot. Ülemmäär on ette nähtud ajavahemikuks alates 1. juulist 2000 kuni  
31. jaanuarini 2007. Kuna kõnealuse tähtaja möödudes ei ulatunud Euroopa Investeerimispanga antud laenud eespool nimetatud 
ülemmääradeni, pikendati tähtaega automaatselt kuue kuu võrra.  
Euroopa Investeerimispangale tehakse ettepanek, et 30 % puhul oma laenudest üritaks pank katta kommertsriski mitteriiklikest 
tagatistest. Võimaluse korral kõnealust protsendimäära suurendatakse, kui turg seda lubab.  
Otsuse 2005/47/EÜ alusel sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga vahel 30. augustil 2005 Brüsselis ja 
2. septembril 2005 Luxembourgis allkirjastatud korrigeeritud ja muudetud tagatisleping, millega kehtestatud tagatise ülemmäär 
on 65 % kasutatavate assigneeringute ning kõigi nendega seotud summade kogusummast.  
Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest 
laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks. Otsuse 2006/1016/EÜ kohaselt on kasutatavate assigneeringute üldine  
ülemmäär 27,8 miljardit eurot, ülemmäär on ette nähtud ajavahemikuks alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 
(võimaliku kuuekuulise pikendusega). Ühenduse tagatise ülemmääraks on 65 %. Kõnealune otsus on asendatud Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 633/2009/EÜ.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  
Otsusega nr 466/2014/EL antakse Euroopa Investeerimispangale liidu tagatis sellistest investeerimistehingutest tuleneva kahjumi  
puhuks, millega toetatakse investeerimisprojekte väljaspool liitu (ühinemiseks valmistuvad riigid, naabruspoliitikas osalevad r iigid 
ning partnerriigid, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riigid) ajavahemikus 2014–2020. Euroopa Investeerimispanga 
finantstehingute ülempiir ei tohi ületada 30 000 000 000 eurot ning see jaguneb fikseeritud ülempiiriga osaks summas 
27 000 000 000 eurot ning fakultatiivseks lisasummaks 3 000 000 000 eurot, mille üle otsustatakse seadusandlikus tavame- 
netluses pärast vahearuande saamist. Liidu tagatis on piiratud 65 %-ga kogusumma jäägist.  
4. Mõju eelarvele  
Alates nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta 
(EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1)) jõustumisest ning seejärel nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 145, 10.6.2009, 
lk 10) alusel katab kõnealune fond võlgnike poolt täitmata jäetud kohustused saada oleva summa ulatuses.  L 51/1750  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Mõju eelarvele hõlmab seega järgmist: 
— iga-aastane sissemakse fondi või erandjuhul väljamakse fondist, et selle vahendid vastaksid soovitud summale, milleks on 9 % 
tagatud laenudest; 
— eelarvetagatise aktiveerimine võlgniku kohustuste mittetäitmise korral.  
Otsusega nr 1080/2011/EL, mis jõustus 30. oktoobril 2011, suurenes EIP finantstehingute raames välja makstud laenude ja antud 
tagatiste kogusumma 25 800 000 000 eurolt 29 484 000 000 eurole (2 000 000 000 eurot finantstehinguteks kliimamuutuste 
valdkonnas ning 1 684 000 000 eurot EIP riskitehinguteks).  28.2.2017  ET L 51/1751 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
C. 2016. JA 2017. AASTA UUTE LAENUTEHINGUTE PROGNOOSID  
Järgmine tabel annab ligikaudse ülevaate võimalike uute (üldeelarvest tagatud) laenude võtmisest ja andmisest 2016. ja 2017. aa stal.  
Laenutehingud 2016. ja 2017. aastal  
(miljonites eurodes)  
Vahend  2016  2017  
A. Üldeelarve raames tagatud liidu ja Euratomi laenutehingud  
1. Liidu makromajanduslik abi kolmandatele riikidele  
Otsustatud või planeeritud tegevused:  
Gruusia  13 
Kõrgõzstan  10 
Tuneesia I  100  
Ukraina  1 200  
Tuneesia II  350  
Jordaania II  200  
Vahesumma MFA  10 1 863  
2. Euratomi laenud  0 100  
3. Maksebilanss  0 0  
4. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)  0 0  
Vahesumma A  10 1 963  
B. Liidu eelarve raames tagatud Euroopa Investeerimispanga laenud  
1. Kandidaatriigid  1 390  1 492  
2. Naaber- ja partnerriigid  3 000  2 370  
3. Aasia ja Ladina-Ameerika  752  90  
4. Lõuna-Aafrika Vabariik  100  70  
Vahesumma B  5 242  4 522  
Kõik kokku  5 252  6 485  L 51/1752  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
D. KAPITALITEHINGUD JA VÕLAHALDUS  
TABEL 1. VÕETUD LAENUD 
Kapitalitehingud ja laenude tagasimaksegraafik  
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. detsembrini 
2015 makstud 
esialgne summa  Jääk 
31. detsembri 
2015 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2016  2017  2016  2017  2016  2017  2018  
1. Euratom  
1977  95,3  23,2  
1978  70,8  45,3  
1979  151,6  43,6  
1980  183,5  74,3  
1981  360,4  245,3  
1982  354,6  249,5  
1983  366,9  369,8  
1984  183,7  207,1  
1985  208,3  179,3  
1986  575,0  445,8  
1987  209,6  329,8  
2001  40,0  40,0  24,0  4,0  4,0  20,0  16,0  1,38  1,15  0,92  
2002  40,0  40,0  12,3  4,0  3,3  8,3  5,0  0,01  0,01  0,00  
2003  25,0  25,0  6,3  2,5  2,5  3,8  1,3  0,00  0,00  0,00  
2004  65,0  65,0  27,3  6,5  6,5  20,8  14,3  0,03  0,02  0,01  
2005  215,0  215,0  168,2  22,1  22,1  146,1  123,9  0,15  0,11  0,10  
2006  51,0  51,0  44,8  2,5  6,7  42,3  35,6  0,05  0,03  0,03  
2007  39,0  39,0  9,8  3,9  3,9  5,9  2,0  0,02  0,01  0,00  
2008  15,8  15,8  5,3  2,0  2,0  3,3  1,2  0,06  0,04  0,01  
2009  6,9  6,9  2,4  1,1  1,1  1,2  0,1  0,03  0,02  0,00  
2010  
2011  
2012  
2013  
2014  
2015  
Kokku  3 257,4  2 710,7  300,1  48,7  52,2  251,4  199,2  1,7  1,4  1,1  
2. Maksebilanss  
2009  7 200,0  7 200,0  1 500,0  1 500,0  0,0  0,0  0,0  54,38  0,0  0,0  
2010  2 850,0  2 850,0  2 850,0  0,0  1 150,0  2 850,0  1 700,0  83,69  83,69  56,38  
2011  1 350,0  1 350,0  1 350,0  0,0  0,0  1 350,0  1 350,0  43,69  43,69  43,69  
2012  
2013  
2014  
2015  
Kokku  11 400,0  11 400,0  5 700,0  1 500,0  1 150,0  4 200,0  3 050,0  181,8  127,4  100,1  28.2.2017  ET L 51/1753 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. detsembrini 
2015 makstud 
esialgne summa  Jääk 
31. detsembri 
2015 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2016  2017  2016  2017  2016  2017  2018  
3. Makromajanduslik 
finantsabi kolman- 
datele riikidele ja 
toiduabi endisele 
Nõukogude Liidule  
1990  350,0  350,0  
1991  945,0  945,0  
1992  1 671,0  1 671,0  
1993  659,0  659,0  
1994  400,0  400,0  
1995  410,0  410,0  
1996  155,0  155,0  
1997  445,0  195,0  
1998  153,0  403,0  
1999  108,0  108,0  
2000  160,0  160,0  
2001  305,0  305,0  4,0  4,0  0,0  0,0  0,0  0,00  0,00  0,00  
2002  12,0  12,0  4,8  2,4  2,4  2,4  0,0  0,00  0,00  0,00  
2003  118,0  118,0  16,8  5,6  5,6  11,2  5,6  0,00  0,00  0,00  
2004  10,0  10,0  8,0  2,0  2,0  6,0  4,0  0,00  0,00  0,00  
2005  15,0  15,0  
2006  19,0  19,0  19,0  0,0  3,8  19,0  15,2  0,00  0,00  0,00  
2009  25,0  25,0  
2011  210,0  56,0  44,3  154,0  109,7  5,74  5,46  3,83  
2012  39,0  39,0  39,0  0,0  0,0  39,0  39,0  1,22  1,22  1,22  
2013  100,0  100,0  100,0  0,0  0,0  100,0  100,0  2,00  2,00  2,00  
2014  1 360,0  1 360,0  1 360,0  0,0  0,0  1 360,0  1 360,0  21,70  21,70  21,70  
2015  1 245,0  1 245,0  1 245,0  0,0  0,0  1 245,0  1 245,0  6,27  6,40  6,40  
Kokku  8 704,0  8 704,0  3 006,6  70,0  58,1  2 936,6  2 878,5  36,9  36,8  35,2  
4. Euroopa finantsstabiil- 
susmehhanism  
2011  28 000,0  28 000,0  23 000,0  4 750,0 (  ** ) 18 250,0  18 250,0  691,00  560,38  560,38  
2012  15 800,0  15 800,0  15 800,0  0,0  0,0  15 800,0  15 800,0  489,88  489,88  489,88  
2014  3 000,0  3 000,0  3 000,0  0,0  0,0  3 000,0  3 000,0  54,25  54,25  54,25  
2015 (  * ) 5 000,0  5 000,0  5 000,0  0,0  0,0  5 000,0  5 000,0  58,39  56,25  56,25  
Kokku  51 800,0  51 800,0  46 800,0  4 750,0  0,0  42 050,0  42 050,0  1 293,5  1 160,8  1 160,8  L 51/1754  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
TABEL 2. VÕETUD LAENUD 
Kapitalitehingud ja laenude tagasimaksegraafik  
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. detsembrini 
2015 makstud 
esialgne summa  Jääk 
31. detsembri 
2015 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2016  2017  2016  2017  2016  2017  2018  
1. Euratom  
1977  98,3  119,4  
1978  72,7  95,9  
1979  152,9  170,2  
1980  183,5  200,7  
1981  362,3  430,9  
1982  355,4  438,5  
1983  369,1  400,1  
1984  205,0  248,7  
1985  337,8  389,5  
1986  594,4  500,9  
1987  674,6  900,9  
1988  80,0  70,2  
1994  48,5  47,4  
2001  40,0  40,0  24,0  4,0  4,0  20,0  16,0  1,38  1,15  0,92  
2002  40,0  40,0  12,3  4,0  3,3  8,3  5,0  0,01  0,01  0,00  
2003  25,0  25,0  6,3  2,5  2,5  3,8  1,3  0,00  0,00  0,00  
2004  65,0  65,0  27,3  6,5  6,5  20,8  14,3  0,03  0,02  0,01  
2005  215,0  215,0  168,2  22,1  22,1  146,1  123,9  0,15  0,11  0,10  
2006  51,0  51,0  44,8  2,5  6,7  42,3  35,6  0,05  0,03  0,03  
2007  39,0  39,0  9,8  3,9  3,9  5,9  2,0  0,02  0,01  0,00  
2008  15,8  15,8  5,3  2,0  2,0  3,3  1,2  0,06  0,04  0,01  
2009  6,9  6,9  2,4  1,1  1,1  1,2  0,1  0,03  0,02  0,00  
2010  
2011  
2012  
2013  
2014  
2015  
Kokku  4 032,2  4 511,0  300,1  48,7  52,2  251,4  199,2  1,7  1,4  1,1  
2. Maksebilanss  
2009  7 200,0  7 200,0  1 500,0  1 500,0  0,0  0,0  0,0  54,38  0,0  0,0  
2010  2 850,0  2 850,0  2 850,0  0,0  1 150,0  2 850,0  1 700,0  83,69  83,69  56,38  
2011  1 350,0  1 350,0  1 350,0  0,0  0,0  1 350,0  1 350,0  43,69  43,69  43,69  
2012  28.2.2017  ET L 51/1755 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
(miljonites eurodes)  
Vahend ja väljamakseaasta  Ekvivalent 
väljamakse 
kuupäeval  31. detsembrini 
2015 makstud 
esialgne summa  Jääk 
31. detsembri 
2015 seisuga  Tagasimaksed  Jääk 31. detsembril  Intressid 31. detsembri seisuga  
2016  2017  2016  2017  2016  2017  2018  
2013  
2014  
2015  
Kokku  11 400,0  11 400,0  5 700,0  1 500,0  1 150,0  4 200,0  3 050,0  181,8  127,4  100,1  
3. Makromajanduslik 
finantsabi kolmandatele 
riikidele ja toiduabi 
endisele Nõukogude Liidule  
1990  350,0  350,0  
1991  945,0  945,0  
1992  1 671,0  1 671,0  
1993  659,0  659,0  
1994  400,0  400,0  
1995  410,0  410,0  
1996  155,0  155,0  
1997  445,0  195,0  
1998  153,0  403,0  
1999  108,0  108,0  
2000  160,0  160,0  
2001  80,0  80,0  4,0  4,0  0,0  0,0  0,0  0,00  0,00  0,00  
2002  12,0  12,0  4,8  2,4  2,4  2,4  0,0  0,00  0,00  0,00  
2003  78,0  78,0  16,8  5,6  5,6  11,2  5,6  0,00  0,00  0,00  
2004  10,0  10,0  8,0  2,0  2,0  6,0  4,0  0,00  0,00  0,00  
2006  19,0  19,0  19,0  0,0  3,8  19,0  15,2  0,00  0,00  0,00  
2009  25,0  25,0  
2011  126,0  126,0  210,0  56,0  44,3  154,0  109,7  5,74  5,46  3,83  
2012  39,0  39,0  39,0  0,0  0,0  39,0  39,0  1,22  1,22  1,22  
2013  100,0  100,0  100,0  0,0  0,0  100,0  100,0  2,00  2,00  2,00  
2014  1 360,0  1 360,0  1 360,0  0,0  0,0  1 360,0  1 360,0  21,70  21,70  21,70  
2015  1 245,0  1 245,0  1 245,0  0,0  0,0  1 245,0  1 245,0  6,27  6,40  6,40  
Kokku  8 550,0  8 550,0  3 006,6  70,0  58,1  2 936,6  2 878,5  36,9  36,8  35,2  
4. Euroopa finantsstabiilsus- 
mehhanism  
2011  28 000,0  28 000,0  23 000,0  4 750,0 (  ** ) 0,0  18 250,0  18 250,0  691,00  560,38  560,38  
2012  15 800,0  15 800,0  15 800,0  0,0  0,0  15 800,0  15 800,0  489,88  489,88  489,88  
2014  3 000,0  3 000,0  3 000,0  0,0  0,0  3 000,0  3 000,0  54,25  54,25  54,25  
2015 (  * ) 5 000,0  5 000,0  5 000,0  0,0  0,0  5 000,0  5 000,0  58,39  56,25  56,25  
Kokku  51 800,0  51 800,0  46 800,0  4 750,0  0,0  42 050,0  42 050,0  1 293,5  1 160,8  1 160,8  L 51/1756  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
Tehnilised juhised tabelite kohta  
Vahetuskurss: summad 2. veerus „Ekvivalent allkirjastamise kuupäeval“ arvestatakse ümber allkirjastamise kuupäeval kehtiva vahe tuskursi 
alusel. Refinantseerimistehingute puhul on tabelis 1 näidatud nii esialgne tehing (nt 1979. aastal) kui ka asendustehing (nt 19 86. aastal), 
kusjuures asendustehingu summa arvestatakse ümber esialgse tehingu kursi alusel. Sellest tulenev kattumine mõjutab aasta näitaj aid, kuid 
ei kajastu kogusummas.  
Kõik muud summad arvestatakse ümber 31. detsembril 2015 kehtinud vahetuskursi alusel.  
3. veerg „31. detsembrini 2015 makstud esialgne summa“: kui viidatakse näiteks 1986. aastale, on selles veerus näidatud kõikide  1986. 
aastal allkirjastatud laenulepingute alusel 31. detsembrini 2014 makstud kumulatiivne kogusumma (tabel 1), sealhulgas refinants eeri- 
miseks makstud summa (mis põhjustab teatavat kattumist).  
4. veerg „Jääk 31. detsembri 2015 seisuga“: need on netosummad ilma refinantseerimistehingutest tuleneva kattumiseta. Need summ ad 
saadakse, kui 3. veerust lahutatakse kuni 31. detsembrini 2014 tehtud tagasimaksete kumulatiivne kogusumma, kaasa arvatud 
refinantseerimistehingute alusel tagasi makstud summad (kogusumma ei ole tabelites esitatud).  
7. veerg = 4. veerg – 5. veerg.  
Makromajanduslik finantsabi: vastavalt nõukogu 2. oktoobri 2008. aasta otsusele 2008/784/EÜ (millega kehtestati Montenegro suht es 
eraldi kohustus ja vähendatakse proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbi a ja 
Montenegro liitriigile (endine Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ (ELT L 269, 10.10.2008,  lk 8)) 
allkirjastas Montenegro 9. veebruaril 2010 laenulepingu, mille järel algselt Serbiale ja Montenegrole 2001., 2003. ja 2005. aas tal antud 
laenud avati uuesti virtuaalse algkuupäevaga 2011. aastal, et rakendada riigi jagunemist.  28.2.2017  ET L 51/1757 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
LAENUTEHINGUD — LIIDU EELARVE RAAMES TAGATUD LAENUTEHINGUD (SUUNISENA)
 
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 
PUNKTILE E  L 51/1758  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
Sissejuhatus  
Käesolev lisa on koostatud vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 1 punktile e.  
Lisas on esitatud teave komisjoni hallatavate rahastamisvahendite kohta (enne 2014. aastat), mis avaldavad mõju eelarve kulukoh ustuste 
ja/või maksete assigneeringutele alates 2014. aastast, ning komisjoni hallatavate 2014.–2020. aasta rahastamisvahendite kohta, mille 
eelarveline mõju hakkab avalduma 2014. aastal vastavalt 2014.–2020. aasta mitmeaastasele finantsraamistikule, mis on lisatud 
ettepanekutesse alusakti kohta.  
Üksikasjalikum kvantitatiivne teave vahendite kohta on kättesaadav eelarveprojektile vastavalt finantsmääruse artikli 38 lõikel e 5 lisatud 
töödokumendist, mis käsitleb rahastamisvahendeid.  
Rahastamisvahendite loetelu  
Omakapitaliinstrumendid  
— Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames – enne 2014. 
aastat 
— Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi juurde kuuluv kasvuetapi omakapitaliraha stu 
– 2014–2020 
— Programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud omakapitalirahastu (varajase kasvuetapi kapital) – 
2014–2020 
— Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrument – 2014–2020  
Tagatisvahendid  
— VKEde tagatissüsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames (SMEG07) – enne 2014. aastat 
— Riskijagamisvahend (katseline tagatisrahastu teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise tu rukapi- 
talisatsiooniga ettevõtetele) seitsmenda raamprogrammi raames – enne 2014. aastat 
— Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – enne 2014. aastat 
— Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) laenutagamisrahastu – 2014–2020 
— VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete laenuteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks programmi 
„Horisont 2020“ raames – 2014–2020 
— Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm – Kolmas tegevussuund – Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus – 
2014–2020 
— Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu (programm „Loov Euroopa“) – 2014–2020 
— „Erasmus+“ magistrantide õppelaenu tagamise rahastu — 2014–2020 
— Tagatis energiatõhususe vahendi erasektoripoolsele rahastamisele (PF4EE-vahendi tagatis) – 2014–2020  28.2.2017  ET L 51/1759 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Riskijagamisvahendid  
— Seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu (RSFF), sh riskijagamisvahend (katseline tagatisrahastu teadusuuringute ja innov-  
atsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele) – enne 2014. aastat 
— Üleeuroopaliste transpordiprojektide laenutagamisvahend (LGTT) 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi raames – enne 2014. aasta t 
— Projektivõlakirjade algatus (Project Bond Initiative – PBI) – enne 2014. aastat 
— Laenu- ja garantiiteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks programmi „Horisont 2020“ raames — 2014–2020 
— Euroopa ühendamise rahastu riskijagamisvahend (laenuriskide jagamine ja projektivõlakirjad) — 2014–2020 
— Looduskapitali rahastamisvahend (NCFF) — 2014–2020 
— ELi VKEde algatus — 2014–2020 (komisjoni poolt kaudselt täidetava eelarvega osa, st COSME/Horizon 2020)  
Sihtotstarbelised investeerimisvahendid  
— Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (EPMF FCP-FIS) – enne 2014. aastat 
— Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride 2020. aasta investeerimisfond (nn Marguerite’i fond) – enne 2014. aas tat 
— Euroopa Energiatõhususe Fond (EEEF) – enne 2014. aastat  
Välisvahendid (ei rahastata ainult Euroopa Arengufondi kaudu)  
Piirkondlikud rahastud  
— Naabruspoliitika investeerimisrahastu 
— Kesk-Aasia investeerimisrahastu (IFCA) ja Aasia investeerimisrahastu (AIF) 
— Ladina-Ameerika investeerimisrahastu  
Täiendavad rahastud  
— Toetus Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule 
— Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond  
Laienemisel ühinevate riikide rahastamisvahendid  
Lääne-Balkani riigid  
— Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv I tagatisvahend (EDIF) 
— Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv II tagatisvahend (EDIF)  L 51/1760  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
— Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete laenufond 
— Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete innovatsioonifond  
Muu  
— Euroopa Kagu-Euroopa Fond 
— Loodussäästliku Majanduskasvu Fond 
— VKEde kriisist väljumise toetuslaen Türgile  28.2.2017  ET L 51/1761 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Finantsteave rahastamisvahendite kohta  
Omakapitaliinstrumendid  
Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi 
raames – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 01 04 51 — Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) valdkonna programmide (enne 2014. aastat) lõpuleviimine 
(2015. aasta eelarve liigenduses) (  1 ). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF) on üks (  2 ) ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi rahastamis- 
vahenditest. Nimetatud programm on omakorda üks kolmest konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (  3 ) eripro- 
grammist.  
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendite üldeesmärk on parandada rahastamise kättesaadavust 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) tegevuse alustamise ja arengu heaks, et toetada nende investeeringuid 
uuendustegevusse, sealhulgas ökoinnovatsiooni. See saavutatakse finantsvõimenduse pakkumisega VKEde jaoks laenuvahendite 
varal toimuva rahastamise vahenditesse laenuvahendite varal toimuva VKEde rahastamise suurendamiseks.  
GIFi haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond. Eesmärk on suurendada omakapitali pakkumist uuenduslikele VKEdele 
nende käivitamisetapis (GIF1) ja laienemisetapis (GIF2). Finantsvahendajate investeerimisettepanekud valitakse rakendamisteate alusel 
(ELT C 302, 14.12.2007, lk 8).  
Üldiselt on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi turusuunitlusega vahendid (GIF ja SMEG07) olnud suure 
kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi ning VKEde tagatissüsteemi raames tõhusad ja asjakohased praegustes turuting-  
imustes, mida on viimastel aastatel iseloomustanud krediiditingimuste karmistumine ja VKEde rahastamisvõimaluste vähenemine. 
Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF) on riskikapitali vahend, mis on suunatud suhteliselt vähestele 
ettevõtetele, kes on eelkõige suure kasvupotentsiaaliga, uuenduslikud ja suudavad luua uusi suure lisandväärtusega töökohti.  
Kestuse osas märgitakse, et suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi kohustusperiood lõppes 31. detsembril 2013,  
kuid vahendid on olemas kuni nende tegevuse lõpetamiseni pärast 2026. aastat.  
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendite eelarvelised kulukohustused kokku ajavahemikuks 
2007–2013 tervikuna olid ette nähtud summas 1,13 miljardit eurot esialgse orienteeruva jaotusega 620 miljonit eurot suure 
kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi (sealhulgas ökoinnovatsiooni) jaoks ja 510 miljonit eurot VKEde tagatissüstee mi 
jaoks.  
( 1 ) Artikkel 01 04 51 hõlmab ka VKEde tagatissüsteemi konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames (SMEG07) ning ette võtteid ja 
ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitlevat mitmeaastast programmi (2001–2005). 
( 2 ) Teine vahend on VKEde tagatissüsteem SMEG07. 
( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustege vuse raam- 
programm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).  L 51/1762  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Komisjon ei ole pärast kohustusperioodi lõppu (31. detsember 2013) edasisi eelarvelisi kohustusi võtnud.  
Eelarveliste kulukohustuste koondsumma ajavahemikul 2007–2013 oli 605,7 miljonit eurot. Suure kasvupotentsiaaliga ja uuen- 
duslike VKEde süsteemi finantsvõimenduse määr (  1 ) on eeldatavalt 5, mis tähendab, et eelarvelise kulukohustuse mõju majandusele 
üldiselt peaks ulatuma 3 028,5 miljoni euroni laenudena abisaajatest VKEdele.  
( 1 ) Arvutatud Euroopa Investeerimisfondi (EIF) aruande andmete alusel kui „Vahendustegevuse tegelik suurus / GIFi sissemakstud ka pital“ (s.t asjaomastest 
riskikapitalifondidest eraldatud kogusumma ehk teiste sõnadega lõplikesse abisaajatesse investeeritud või neile kättesaadavaks tehtu vahendite 
kogusumma jagatud ELi toetusega riskikapitalifondide alusvarasse)  28.2.2017  ET L 51/1763 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) juurde kuuluv 
kasvuetapi omakapitalivahend — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogumäärus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 
nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33). 
ii) Asjaomasele tehingule vastavad eelarveread  
Artikkel 02 02 02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine omakapitali ja laenude 
kujul. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Kasvuetapi omakapitalirahastust toetatakse fonde, mis pakuvad riskikapitali ja vahefinantseerimist (näiteks allutatud ja osalus laene) 
laienemis- ja kasvuetapis ettevõtetele, eelkõige nendele, kes tegutsevad piiriüleselt; samas on koos programmi „Horisont 2020“ 
raames toimiva teadus-, arendus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastuga võimalik teha investeeringuid ka varases staadiumis 
ettevõtetesse.  
Viimasel juhul ei ületa EFG investeering 20 % ELi koguinvesteeringust, välja arvatud mitmeetapiliste fondide puhul, kus EFG nin g 
teadus-, arendus- ja uuendustegevuse omakapitalirahastu vahendeid antakse proportsionaalselt, lähtudes nende fondide investeeri - 
mispoliitikast. Komisjon võib otsustada muutuvaid turutingimusi arvestades 20 % määra muuta.  
Kasvuetapi omakapitalirahastu võib hõlmata stardiraha, investorite kaudu rahastamist ja kvaasiomakapitali kaudu rahastamist, 
tingimusel, et selleks on turunõudlus ja välistades samal ajal ettevõtete odavat ülesostmist nende vara müümiseks.  
Toetust antakse otseinvesteeringuna finantsvahendaja volitatud üksuse poolt, kes pakub VKEle omakapitali või kvaasiomakapitali 
kaudu rahastamist.  
Poliitika üldeesmärk on võimaldada paremat juurdepääsu riskikapitalile, mille puhul eksisteerivad Euroopas märkimisväärsed 
turulüngad, ja toetada üleeuroopalise riskikapitalituru arengut. Viimase eesmärgi täitmiseks keskendutakse peamiselt nendele 
riskikapitalifondidele, mis investeerivad piiriüleselt.  
Kasvuetapi omakapitalirahastu (EFG) rakendamine on volitatud Euroopa Investeerimisfondile (EIF) 22. juulil 2014 sõlmitud 
delegeerimislepingu alusel.  
Delegeerimislepinguga tagatakse, et kasvuetapi omakapitalirahastu on juurdepääsetav paljudele eri finantsvahendajatele, tingimu sel et 
neid hallatakse professionaalselt ja sõltumatult ning nende suutlikkus edukalt VKEde kasvu ja laienemist toetada on ilmne.  
Tehnilisest aspektist antakse Euroopa Investeerimisfondile juhtnöörid investeerida muude era- ja avaliku sektori investoritega 
samadel tingimustel. Lõplikud abisaajad on kõigis suurustes VKEd, keskendumata ühelegi konkreetsele sektorile.  
Omakapitaliinstrumendi kestus on kuni 31. detsembrini 2034 (kuni viimased tehingud on lõpetatud).  L 51/1764  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Määruses (EL) nr 1287/2013 on sätestatud, et rahastamisvahenditele tuleb eraldada vähemalt 60 % COSME programmi rakenda- 
miseks ettenähtud kogu rahastamispaketist. Lähtudes finantsselgituses ettenähtud rahastamisvahenditele eraldatud kogusumma 
jaotamisest omakapitalivahendi (48 %) ja võlavahendi (52 %) vahel, on kasvuetapi omakapitalirahastule (EFG) ette nähtud esialgs ed 
eelarvevahendid kogu 2014.–2020. aasta programmiperioodiks 662 miljonit eurot. 
iv) Kavandatud tehingud, sh finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 662 (  1 ) miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses esitatud soovitav finantsvõimenduse määr on 4–6, mille kohaselt iga liidu eelarvest eraldatud euro peaks 
rahastamisvahendi kehtivuse jooksul tooma kaasa omakapitaliinvesteeringuid 4–6 euro väärtuses.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate investeeringute kogumaht 
peaks programmi kogukestuse vältel ulatuma 2,6 miljardist eurost kuni 3,9 miljardi euroni.  
( 1 ) See summa põhineb oletusel, et COSME-siseselt jagatakse rahastamisvahendid järgmiselt: 52 % laenutagamisrahastule ja 48 % kas vuetapi omakapitali- 
rahastule, nagu see on ette nähtud finantsselgituses ja mida võib kooskõlas määruse (EL) nr 1287/2013 artikliga 17 muuta.  28.2.2017  ET L 51/1765 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud omakapitalirahastu (varajase 
kasvuetapi kapital) — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 
2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 08 02 02 02 – Teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Liidu tasandi omakapitalirahastut teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks on vaja selleks, et parandada omakapitali kaudu 
rahastamise kättesaadavust varajase kasvuetapi ja kasvuetapi investeeringuteks ning ergutada liidu riskikapitalituru arengut.  
Eesmärk on aidata kaasa Euroopa riskikapitalituru puudujääkide kaotamisele ning pakkuda omakapitali ja kvaasikapitali uuendusli ke 
ettevõtete arengu- ja rahastamisvajaduste rahuldamiseks alates seemnestaadiumist kuni kasvu ja laienemisstaadiumini.  
Programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud omakapitalirahastu on suunatud varajase kasvuetapi  
riskikapitalifondidele, millest antakse riski- ja kvaasikapitali (sealhulgas  mezzanine -kapitali) individuaalsetele ettevõtetele. Rahastu 
võimaldab teha kasvuetapi ja laienemisinvesteeringuid koostoimes ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi kohaste 
kasvuetapi omakapitalirahastuga, et tagada pidev toetus nii ettevõtete käivitamise kui ka arengu etapis.  
Viimasel juhul ei ületa programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud omakapitalirahastust tehtu d 
investeeringud 20 % ELi koguinvesteeringust, välja arvatud mitme etapi fondide puhul, mille korral kasvuetapi omakapitalivahend ist 
ja teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni omakapitalivahendist eraldatakse vahendeid  pro rata , lähtuvalt fondide investeeri- 
mispoliitikast. Sarnaselt kasvuetapi omakapitalivahendile välditakse teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud omakapi tali- 
vahendi puhul väljaostmis- või asendusinvesteeringuid, mis on mõeldud omandatud ettevõtte koost lahutamiseks.  
Poliitika üldeesmärk on võimaldada paremat juurdepääsu riskikapitalile, mille puhul eksisteerivad Euroopas märkimisväärsed 
turulüngad, ja toetada üleeuroopalise riskikapitalituru arengut.  
Liidu lisaväärtuse mõttes täiendab teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu riiklikke kavasid, mida ei saa kasutada 
piiriüleste investeeringute tegemiseks teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Varajase kasvuetapi tehingud oleksid ka tutvustava 
mõjuga, mis oleks kasulik nii Euroopa avaliku kui ka erasektori investoritele. Kasvuetapis on ainult Euroopa tasandil võimalik 
saavutada piisavat mastaapi ja erainvestorite suurt osalust, mis on jätkusuutliku riskikapitalituru toimimiseks hädavajalik.  L 51/1766  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Kõnealuse rahastu alla kuuluvate otseinvesteeringute tegemine on delegeeritud Euroopa Investeerimisfondile Luxembourgis.  
Delegeerimislepinguga (delegeerimislepingu muudatus programmi „Horisont 2020“ alla kuuluva kasvuetapi omakapitalirahastu 
kohta, millele kirjutati alla 15. juunil 2015), mis volitatud üksusega sõlmitakse, tagatakse programmi „Horisont 2020“ alla kuu luvale 
kasvuetapi omakapitalirahastule paljude eri finantsvahendajate juurdepääs, tingimusel et neid hallatakse professionaalselt ja 
sõltumatult ning nende suutlikkus edukalt investeerimisühingute esmast arengut ja kasvu toetada on ilmne.  
22. juuli 2015 sõlmitud delegeerimislepingu muudatusega rakendati äriinglitele ja IKT sektorile suunatud tegevussuund.  
Tehnilisest aspektist antakse volitatud üksusele juhtnöörid investeerida muude era- ja avaliku sektori investoritega samadel 
tingimustel. Lõplikud abisaajad on äsja loodud ettevõtted (nimelt VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted) , 
keskendumata ühelegi konkreetsele sektorile.  
Omakapitalivahendi kestus ei ületa aastat 2035 (kuni viimased tehingud on lõpetatud). 
iv) Kavandatud tehingud, sh finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 460 miljonit eurot.  
Programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud omakapitalivahendi kavandatud finantsvõimenduse 
määr on vahemikus 4–6, olenevalt investeeringute liigist ning riskikapitalifondide ja/või teadmussiirde investorite koostöövorm ist. 
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutusele võetavate riskikapitaliinvesteeringute  
kogumaht peaks programmi kogukestuse vältel ulatuma 1 840 miljonist eurost kuni 2 760 miljoni euroni.  28.2.2017  ET L 51/1767 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Euroopa Ühendamise Rahastu omakapitaliinstrument — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, 
muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 09 03 02 — Telekommunikatsioonitaristu projekte toetavaid erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine — 
Euroopa ühendamise rahastu lairibaühendus 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Võttes arvesse, et taristuprojektide rahastamisel esineb praegu turutõrkeid, ja pidades silmas uuemaid sündmusi, eelkõige Euroo pa 
Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) asutamist, loodi rahastamisvahendite rahastamiseks Euroopa ühendamise rahastu 2015.  
aasta tööprogrammiga Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrument (C(2015)8847). EFSI loomine laiendas märkimisväärselt 
laenude kaudu rahastamise võimalusi ning võimaldas paremini kasutada Euroopa ühendamise rahastu nappe vahendeid, suunates 
osa olemasolevast eelarvest eelkõige väiksema ja suurema riskiga lairibataristu projektide rahastamiseks. Peamiseks Euroopa 
ühendamise rahastu rahastamisvahendite rakendamise vahendiks jääb siiski võlainstrument.  
Praegu on Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendist lairibaühenduse jaoks ettenähtud 100 miljoni eurone toetus 
nähtud ette lairibainvesteeringute fondi loomiseks. Kõnealune rahastu aitab vastavalt rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitele 
parandada lairibavõrkude kasutuselevõttu, eelkõige toetades innovatiivseid projekte, mis põhinevad eesrindlikul tehnoloogial ja  
mida saab rakendada ka mujal. Kasutatakse erasektori ettevõtete (eelkõige keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja VKEde ) 
otsest rahastamist ning avaliku ja erasektori partnerlust, ning kaasatakse avaliku ja erasektori finantsvahendajaid.  
Rahastut rakendamiseks luuakse Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendi raames eraldi investeerimisvahend, et 
koondada kokku eri investorite toetused. Tegemist on otsese eelarve täitmisega. Rahastut haldab konkursi teel ametisse võetud 
fondijuht. Investeerimisjuht on professionaalne varahaldur, kellel on suured kogemused taristusse, eelkõige Euroopa lairibavõr-  
kudesse tehtavate investeeringute valdkonnas. Huvide ühitamiseks hakkab investeerimisjuht rahastu osanikuks.  
Tulevikus võidakse Euroopa ühendamise rahastu rakendamisel kasutada omakapitaliinstrumenti ka transpordisektori, riskantsemate 
projektide ja väljaarenemata turgudel rakendatavate projektide rahastamiseks. Omakapitaliinstrumenti võib nõuetekohaselt 
põhjendatud juhtudel kasutada ka sekkumisteks energeetikasektoris, et vältida suuremaid viivitusi ühist huvi pakkuvate projekti de 
teostamisel. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Valmistatakse ette ka Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendi lairibaühenduse investeeringute rahastu käivitamist. Se lle 
tegevuse ulatus sõltub investoritega peetavate läbirääkimiste tulemustest, eelkõige rahastu suutlikkusest kaasata erakapitali.  L 51/1768  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Tagatisvahendid  
VKEde tagatissüsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames (SMEG07) – enne 2014. 
aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 01 04 51 — Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) valdkonna programmide (enne 2014. aastat) lõpuleviimine 
(2015. aasta eelarve liigenduses) (  1 ). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
VKEde tagatissüsteemi (SMEG 07) on üks (  2 ) ettevõtluse ja uuendustegevuse programmist rahastamisvahenditest. Nimetatud 
programm on omakorda üks kolmest konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (  3 ) eriprogrammist.  
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendite üldeesmärk on parandada rahastamise kättesaadavust 
VKEde tegevuse alustamise ja arengu heaks, et toetada nende investeeringuid uuendustegevusse, sealhulgas ökoinnovatsiooni. 
Eesmärk saavutatakse finantsvõimenduse pakkumisega VKEde jaoks laenuvahendite varal toimuva rahastamise vahenditesse 
laenuvahendite varal toimuva VKEde rahastamise suurendamiseks.  
VKEde tagatissüsteemi (SMEG 07) haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond. Fond annab vastu- ja kaastagatisi tagatiss- 
keemidele ning otsetagatisi finantsvahendajatele, kes tegutsevad rahastamiskõlblikes riikides.  
Üldiselt on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi turusuunitlusega vahendid (SMEG 07 ja GIF) olnud suure 
kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi ning VKEde tagatissüsteemi raames tõhusad ja asjakohased praegustes turuting-  
imustes, mida on viimastel aastatel iseloomustanud krediiditingimuste karmistumine ja VKEde rahastamisvõimaluste vähenemine. 
SMEG07 on antitsükliline vahend, mis aitas alates kriisi puhkemisest abisaajatel toime tulla majandustingimustest tulenevate 
raskustega – saada või säilitada rahastamisele juurdepääs ning luua või säilitada töökohti.  
Mis puutub kestusesse, siis SMEG07 kohustusperiood lõppes 31. detsembril 2013, kuid rahastamisvahend tegutseb tegevuse 
lõpetamiseni pärast 2026. aastat.  
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendite eelarvelised kulukohustused kokku ajavahemikuks 
2007–2013 tervikuna olid ette nähtud summas 1,13 miljardit eurot esialgse orienteeruva jaotusega 620 miljonit eurot suure 
kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi jaoks ning 510 miljonit eurot VKEde tagatissüsteemi jaoks. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Komisjon ei ole pärast kohustusperioodi lõppu (31. detsember 2013) edasisi eelarvelisi kohustusi võtnud.  
SMEG 07 eelarveliste kulukohustuste koondsumma ajavahemikul 2007–2013 oli 637,8 miljonit eurot. SMEG 07 finantsvõimenduse 
määraks (  4 ) prognoositakse programmi kogukestuse ajaks ligikaudu 35,8, mis tähendab, et eelarvelise kulukohustuse mõju 
majandusele üldiselt peaks ulatuma ligikaudu 22,8 miljardi euroni laenudena abisaajatest VKEdele.  
( 1 ) Artikkel 01 04 51 hõlmab a) lõpetamismeetmeid, mis on seotud ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurus ega ettevõtjaid (VKEsid) 
käsitleva mitmeaastase programmiga (2001–2005), ja b) endist artiklit 01 04 04 (2013. aasta eelarve liigenduses) — Konkurentsiv õime ja 
uuendustegevuse raamprogramm — Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm. 
( 2 ) Teine vahend on GIF. 
( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustege vuse raam- 
programm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15). 
( 4 ) Arvutatud abisaajatest VKEdele antud laenude kogumahu ja ELi tagatise ülemmäära suhtena.  28.2.2017  ET L 51/1769 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Riskijagamisvahend (katseline tagatisrahastu teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele 
keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele) seitsmenda raamprogrammi raames – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 299). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 08 02 51 (osaliselt) – Teadusuuringute eelmise raamprogrammi lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ kaudsed 
meetmed (2007–2013).  
Ajavahemikul 2007–2013 on liidu üldeelarves (esialgne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA riikide ja kolmandate riikide  
assigneeringud) võetud kohustusi kokku 1 230,73 miljoni euro ulatuses ning makstud Euroopa Investeerimispangale (EIP) nii 
riskijagamisrahastu kui ka riskijagamisvahendi toetamiseks. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Riskijagamisrahastu on komisjoni ja EIP koostöös loodud laenude rahastamise vahend, mis loodi 2007. aasta juunis. Liit ja EIP o n 
riski jagavad partnerid laenude puhul, mida EIP annab abisaajatele otse või kaudselt. Seitsmenda raamprogrammi eelarvevahendite  
kaudu on liit ja EIP eraldanud kuni 2 miljardit eurot (kumbki kuni miljard eurot) ajavahemikuks 2007–2013, et katta kahjud juhu l, 
kui riskijagamisrahastu laene tagasi ei maksta. ELi/EIP osalemise kaudu riskide jagamises ja kahjumi katmises saab EIP ettevõte tele ja 
teadusringkonnale teadus-, arendus- ja uuendustegevusse investeerimiseks antavate laenude mahtu suurendada 10 miljardi euro 
võrra.  
2012. aasta alguses käivitati uus katseline tagatisrahastu – riskijagamisvahend VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisats iooniga 
ettevõtetele, kus on kuni 499 töötajat. Selle eesmärk on parandada juurdepääsu laenurahale investeeringute toetamiseks teadus-,  
arendus- ja uuendustegevusse. Riskijagamisvahendi tagatisrahastut rakendatakse riskijagamisrahastu raames ja seda teostab Euroo pa 
Investeerimisfond (EIF). Ajavahemikul 2012–2013 oli liidu üldeelarves (esialgne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA ja 
kolmandate riikide assigneeringud) ette nähtud selle riskijagamisvahendi katselise tagatisrahastu jaoks 270 miljonit eurot (lis aks 
eespool osutatud summale). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Ajavahemikul 2007–2013 on liidu üldeelarves (esialgne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA riikide ja kolmandate riikide  
assigneeringud) võetud kohustusi kokku 270 miljoni euro ulatuses ning makstud EIP-le riskijagamisvahendi laenude toetamiseks.  L 51/1770  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Programmi lõpptähtaeg (kestus) on eeldatavalt 2020–2022.  
Hinnanguliselt eraldatakse riskijagamisvahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 270 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr riskijagamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 8.  
Riskijagamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate investeeringute kogumaht peaks  
olema ligikaudu 2 160 miljonit eurot, kuid tegelikult ulatus see programmi kogu kestuse vältel 3 100 miljoni euroni.  28.2.2017  ET L 51/1771 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 283/2010/EL, 25. märts 2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 04 03 53 (osaliselt) — Muude tegevuste lõpuleviimine (2015. aasta eelarve liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa mikrokrediidirahastul „Progress“ on kaks eesmärki. Ühest küljest parandatakse selle abil nende inimeste juurdepääsu 
mikrorahastamisele, kes soovivad luua oma mikroettevõtte või seda arendada (sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana), sest s ee 
võimaldab ELi mikrorahastamise pakkujatel nendele inimestele antavate laenude mahtusid suurendada. Teisest küljest tõhustatakse  
mikrokrediidirahastu „Progress“ abil juurdepääsu mikrorahastamisele, vähendades mikrorahastamise pakkujate riske. See võimaldab  
mikrorahastamise pakkujatel ulatada abikäsi rühmadele, kes tavapäraselt jääksid teenusest ilma põhjusel, et rühma liikmetel puu dub 
piisav tagatis, või seetõttu, et intressimäärad peaksid nende tegeliku riskiprofiili põhjendamiseks olema väga kõrged.  
Rahastu tagab liidu vahendid, millega suurendatakse mikrorahastamise võimalust ja kättesaadavust 
— isikutele, kes on töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või naasmisega, samuti 
sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavatele isikutele, kes on ebasoodsas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepää sul 
ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele; 
— mikroettevõtetele, eriti sotsiaalmajanduse valdkonnas tegutsevatele ettevõtetele, ja mikroettevõtetele, kes võtavad tööle eelm ises 
taandes nimetatud inimesi.  
Liidu üldeelarvest rahastule ette nähtud rahaliseks toetuseks ajavahemikus 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 on 
103,6 miljonit eurot, millest 23,6 miljonit eurot on ette nähtud Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastule 
(EPMF-G) ning 80 miljonit mikrokrediidirahastu fondile Fonds Commun de Placement - Fonds d'Investissements Spécialisé (EPMF 
FCP-FIS).  
Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid: 
— tagatised (mikrokrediidirahastu); 
— võla- ja omakapitaliinstrumendid; 
— toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine mis on otseselt vajalikud otsuse nr 283/2010/EL 
tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.  
Mikrokrediidi tagatis jääb täiel määral jõusse kuni 31. detsembrini 2020. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Komisjon ei ole pärast kohustusperioodi lõppu edasisi eelarvelisi kohustusi võtnud.  
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 103,6 miljonit eurot (Euroopa mikrokrediidirahastu 
„Progress“ laenutagamisrahastu ja EPMF FCP-FIS koondeelarve).  L 51/1772  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Soovitav finantsvõimenduse määr Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ rahastamisvahendite kogu kehtivuse vältel on 4,83.  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate laenude 
kogumaht peaks olema ligikaudu 500 miljonit eurot.  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastule (EPMF-G) eelarvelise kulukohustuse koondsumma ajavahemikul 
2010–2013 on kokku 23,6 miljonit eurot (ainult laenutagamise osa).  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastu puhul prognoositakse laenude andmise sihtsummaks toetusesaajatest 
mikroettevõtetele 273,8 miljonit eurot (  1 ). 
( 1 ) Eelarvelised kohustused summas 23,6 miljonit eurot korrutatud Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastu soo vitava finants- 
võimenduse määraga 11,6 eurot.  28.2.2017  ET L 51/1773 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) 
laenutagamisrahastu – 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogumäärus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 
nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 02 02 02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine omakapitali ja laenude 
kujul. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Laenutagamisrahastu (LGF) annab: 
— edasigarantiisid ja muid tagatisskeemide riskijagamise kokkuleppeid; 
— otsetagatisi ja muid riskijagamise kokkuleppeid teiste finantsvahendajatega, kes täidavad abikõlblikkuse kriteeriume.  
Laenutagamisrahastu tegevus hõlmab järgmist: 
— tagatised laenuvahendite varal finantseerimisele (sh allutatud ja osaluslaenude või liisingu kaudu), mis vähendavad elujõulist e 
VKEde eriraskusi rahastamisele juurdepääsul, mille põhjustab kas arvatav kõrge riskitase või piisava tagatise puudumine; 
— VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, mille kaudu kaasatakse VKEdele täiendavat krediiti laenude rahastamiseks, 
kasutades sobivaid riskijagamise kokkuleppeid väljavalitud asutustega. Nende tehingute toetamise eeldusena kohustub kreeditor 
andma suure osa niimoodi tekkivast likviidsusest mõistliku aja jooksul laenudena VKEdele. Kõnealuse uue laenuvahendi varal 
rahastamise suurus arvutatakse tagatud portfelliriski suurusest lähtuvalt ning määratakse kindlaks koos tähtajaga pärast iga 
asutusega eraldi peetud läbirääkimisi.  
Kui jätta välja väärtpaberistatud portfellis sisalduvad laenud, katab laenutagamisrahastu laene summas kuni 150 000 eurot ning 
tagasimakse miinimumtähtajaks on 12 kuud. Laenutagamisrahastu katab ka üle 150 000 euro suurusi laene, kui COSME programmi 
kohaselt abikõlblikud VKEd ei täida programmi „Horisont 2020“ laenurahastu VKEdele ette nähtud osa (uuenduslikele ettevõtetele 
suunatud ELi rahastamisalgatuse ehk InnovFin VKEde tagatissüsteem) abikõlblikkuse kriteeriume, tagasimakse miinimumtähtajaga 
12 kuud. Laenutagamisrahastu ehitatakse üles selliselt, et oleks võimalik esitada aruandeid toetust saanud VKEde arvu ja laenud e 
mahu kohta.  
Laenutagamisrahastut on volitatud rakendama Euroopa Investeerimisfond (EIF) 22. juulil 2014 sõlmitud delegeerimislepingu alusel . 
Delegeerimislepinguga tagatakse, et laenutagamisvahend on juurdepääsetav paljudele eri finantsvahendajatele (tagatisasutustele,  
riiklikele edendavatele asutustele, kommertspankadele, ühistutele jne), kellel on kogemusi VKEdega tehtavate finantstehingute v allas 
või suutlikkus VKEdega finantstehinguid teha.  
Tehnilisest aspektist annab Euroopa Investeerimisfond finantsvahendajatele ülempiiriga portfellitagatisi, mis katavad teatava o sa uute 
suurema riskiastmega VKEde tehingute portfelli oodatavast kahjumist.  L 51/1774  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Väärtpaberistamistehingute puhul annab Euroopa Investeerimisfond osalise tagatiskatte väärtpaberistatud VKEde laenuportfelli 
vahefinantseerimisele, kusjuures finantsvahendusettevõte võtab endale vastutasuks kohustuse luua uus VKEde laenuportfell.  
Ülempiiriga portfellitagatiste ja väärtpaberistamistehingute puhul on lõplikud abisaajad kõigis suurustes VKEd, keskendumata üh elegi 
konkreetsele sektorile. Ülempiiriga tagatiste kaudu toetust saada võivate finantstoodete valik on mitmekesine, et mitte eelista da 
teatavaid VKEsid, kuna VKEde rahastamisvajadused on väga erinevad, sõltudes ettevõtte arenguetapist ja sektorist/tööstusharust,  
milles ta tegutseb.  
Tagatisvahendi kestus on kuni 31. detsembrini 2034 (kuni viimased tehingud on lõpetatud). Volitatud üksuse allkirjastatud 
individuaalsete tagatislepingute maksimaalne kestus on 10 aastat.  
Laenutagamisrahastut võib kasutada ka rahastamisvahendites, mis võetakse kasutusele VKEde ühisalgatuse kohaselt. VKEde algatus 
on ühine rahastamisvahend, mis ühendab koostöös EIP/EIFiga COSME ja/või „Horisont 2020“ programmi raames kättesaadavad ELi 
vahendid ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendid eesmärgiga luua konkreetsetes liikmesriikides VKEdele täiendav aid 
laenuvahendeid. Sel juhul võib laenutagamisvahendist rahastada piiristamata portfellitagatisi või väärtpaberistamistehinguid ni ng 
katta portfelli vahefinantseerimise osa.  
Määruses (EL) nr 1287/2013 on sätestatud, et rahastamisvahenditele tuleb eraldada vähemalt 60 % COSME programmi rakenda- 
miseks ettenähtud kogu rahastamispaketist. Lähtudes finantsselgituses ettenähtud rahastamisvahenditele eraldatud kogusumma 
jaotamisest omakapitaliinstrumendi (48 %) ja võlainstrumendi (52 %) vahel, on laenutagamisrahastule (LGF) ette nähtud esialgsed  
eelarvevahendid kogu 2014.–2020. aasta programmiperioodiks 717 miljonit eurot. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 717 miljonit eurot (  1 ). 
Õiguslikus aluses esitatud soovitav finantsvõimenduse määr on 20–30, mille kohaselt iga liidu eelarvest eraldatud euro peaks 
rahastamisvahendi kehtivuse jooksul tooma kaasa rahastamise 20–30 euro väärtuses.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks 
programmi kogukestuse vältel ulatuma 14,3 miljardist eurost kuni 21,5 miljardi euroni.  
( 1 ) See summa põhineb oletusel, et vahendid jagatakse COSME rahastamisvahendite vahel järgmiselt: 52 % laenutagamisrahastule ja 4 8 % kasvuetapi 
omakapitalirahastule, nagu see on ette nähtud finantsselgituses ja mida võib muuta kooskõlas määruse (EL) nr 1287/2013 artiklig a 17.  28.2.2017  ET L 51/1775 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele programmi „Horisont 2020“ raames ettenähtud 
laenuteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks – 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning millega tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 104).  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 08 02 02 02 – Teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Tagatisrahastuga arendatakse edasi ja täiustatakse seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu katselist riskijagamisvahendit ning 
see on osa laenupõhisest rahastamisvahendist, millest rahastatakse ettevõtjate kasvu ning nende teadusuuringute ja innovatsioon iga 
seonduvat tegevust. See on suunatud teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitali s- 
atsiooniga ettevõtetele (kuni 499 töötajat), kes soovivad saada laenu suurusjärgus 25 000 eurot kuni 7,5 miljonit eurot. Suurem ate 
kui 7,5 miljoni euroste laenude andmine otsustatakse juhtumipõhiselt.  
Euroopa Investeerimisfond rakendab seda rahastut otsetagatiste andmise kaudu sellistele finantsvahendajatele nagu pangad, kelle  
kaudu antakse tegelikud laenud lõplikele abisaajatele. Tagatis katab kuni 50 % finantsvahendaja võimalikust kahjumist. Euroopa 
Investeerimisfond pakub finantsvahendajatele (nt tagatisasutustele) ka edasigarantiisid, pakkudes riskikaitset pankadele, kes a nnavad 
laenusid teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele.  
Teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted, kes soovivad laenu 
taotleda, peavad võtma ühendust finantsvahendajaga, kes sõlmib lepingu Euroopa Investeerimisfondiga (vt valikumenetlus). Tegemi st 
on nõudlusel põhineva vahendiga, mille puhul sektorite, riikide või piirkondade vahelist eelnevat jaotamist ei toimu. Kuid kui 
läbirääkimised osutuvad edukaks, kutsub komisjon Euroopa Investeerimisfondi üles tegutsema selle nimel, et märkimisväärne osa 
lõplikest abisaajatest oleksid ökoinnovatsiooniga tegelevad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted.  
Eeldatav mõju: teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted, kes 
suudavad tegeleda teadusuuringute ja innovatsiooniga suures mahus. Näitajatena võetakse arvesse finantsvahendajatega sõlmitud 
lepingute arvu ning laenude arvu ja mahtu.  
Soovituslik ajakava: rahastu on kättesaadav alates 10. juunist 2014.  
Valikumenetlus: 
a) Finantsvahendajate puhul: Euroopa Investeerimisfond esitab osalemiskutsed, milles määratakse kindlaks iga osalemiskutse 
kõlblikkus- ja valikukriteeriumid pärast konsulteerimist teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadiga. 
b) Laenude puhul: vastavalt selle vahendajapanga või muu finantsvahendaja sisekorrale, kellele VKE või väike keskmise turukapi-  
talisatsiooniga ettevõte taotluse esitab, kasutades tavapäraseid kaubanduslikke kriteeriume.  L 51/1776  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Eelarvest eraldatakse kogu 2014.–2020. aasta programmitöö vältel programmi „Horisont 2020“ riskikapitali kättesaadavuse osast 
VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete laenuteenuse jaoks 1 060 miljonit eurot.  
Riskijagamise kokkulepe Euroopa Investeerimisfondiga võimendab VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete 
laenuteenuseks antavat ELi toetust kuni 9kordselt, mille tulemusena on teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja 
väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele kogu programmitöö perioodil kättesaadav laenuraha ligikaudu 9 540 milj onit 
eurot.  
Vahendit kasutatakse ka rahastamisvahendites, mis võetakse kasutusele VKEde ühisalgatuse kohaselt, mis kiideti heaks 2013. aast a 
oktoobri Euroopa Ülemkogul. Vahendist võib rahastada piiristamata portfelligarantiisid või väärtpaberistamistehinguid ning katt a 
koos Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate 
programmi ja Euroopa Investeerimisfondi vahenditega portfelli vahefinantseerimise osa.  
Hinnanguliselt eraldatakse laenuteenusele eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 1 060 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 9.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks 
programmi kogukestuse vältel olema 9 540 miljonit eurot.  28.2.2017  ET L 51/1777 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm — Kolmas tegevussuund — Mikrorahastamine ja 
sotsiaalne ettevõtlus — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja 
sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaal se 
kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 04 03 02 03 — Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult eemale j äänute 
parem rahastamine ning sotsiaalsed ettevõtted. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Nende rahastamisvahendite eesmärke on kirjeldatud määruse (EL) nr 1296/2013 artiklis 4:  
Üldeesmärk  
Edendada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust, parandades mikroettevõtet asutada soovivate haavatavate isikute ning olemasolevate  
mikroettevõtete juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust nende jaoks ning parandades sotsiaalsete ettevõtete 
juurdepääsu rahastamisvahenditele.  
Artikli 26 kohased erieesmärgid:  
— suurendada juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust: 
— haavatavate isikute jaoks, kes on oma töökoha kaotanud või keda ohustab töökoha kaotus või kellel on raskusi tööturule 
sisenemisel või taassisenemisel või keda ohustab sotsiaalne tõrjutus või kes on sotsiaalselt tõrjutud ja on ebasoodsas 
olukorras tavapärasele krediiditurule juurdepääsu saamisel ning kes soovivad käivitada või arendada oma mikroettevõtteid; 
— nii vastasutatud kui ka kasvuetapis olevate mikroettevõtete jaoks, eriti nende mikroettevõtete jaoks, kes võtavad tööle 
esimeses alataandes nimetatud isikuid; 
— suurendada mikrokrediidi andjate institutsioonilist suutlikkust; 
— toetada sotsiaalse investeerimisturu arengut ning hõlbustada sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahastamisele, tehes omakapit ali, 
kvaasikapitali, laenuvahendid ja toetused summas kuni 500 000 eurot kättesaadavaks sotsiaalsetele ettevõtetele, mille aastakäiv e 
ei ületa 30 miljonit eurot või mille aastabilanss ei ületa 30 miljonit eurot ja mis ise ei ole ühiseks investeerimiseks loodud 
ettevõtjad.  L 51/1778  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
ELi toetus (välja arvatud tagasimaksed) võib kulukohustusi võtta kuni 31. detsembrini 2020, kuid vastavalt määruse (EL) nr 1296 / 
2013 artikli 30 lõikele 4 ühe rahastamisvahendi toodetud iga-aastaseid tagasimakseid assigneeritakse sellele rahastamisvahendil e 
kuni 1. jaanuarini 2024. Mikrorahastamise ja sotsiaalsete ettevõtete rahastamisvahendite eelarve moodustab ajavahemikul 
2014–2020 21 % Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi kogueelarvest, mis jooksevhindades teeb 919 469 000 
eurot.  
Selles järgitakse järgmisi minimaalseid protsendimäärasid: 
— haavatavate isikute ja mikroettevõtete mikrorahastamine: 45 %, 
— sotsiaalne ettevõtlus: 45 %.  
Ülejäänud summa jagatakse nende kahe suuna vahel. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Soovitav sihttulemus on 41 000 mikrolaenu lõplikele toetusesaajatele ja 1 350 laenu sotsiaalsetele ettevõtetele. Mikrolaenude 
eesmärk on püstitatud varasema kogemuse põhjal Euroopa mikrokrediidirahastuga „Progress“.  
Sotsiaalsete ettevõtete eesmärgi aluseks on tagatiste ja rahastatavate vahendite maht korrutatuna eeldatava finantsvõimendusega  ja 
jagatuna 200 000 euroga, mis on keskmise investeeringu suurus ühe sotsiaalse ettevõtte kohta.  
Rahastatavate vahendite puhul võeti arvesse eeldatavat kaasrahastamist 20 miljoni euro ulatuses. Need eesmärgid võivad muutuda,  
sest rahastu ülesehitus ja võimalikud kaasinvesteeringud ei ole praeguses etapis veel teada.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 193 miljonit eurot.  
Soovitav finantsvõimenduse alammäär on 
— tagatiste puhul rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel hinnanguliselt 5,5; 
— rahastatavate vahendite (  1 ) puhul ei ole finantsvõimenduse määr veel teada.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes 
— prognoositi, et tagatiste jaoks kasutatud kogusumma 96 miljonit eurot võimaldab anda abisaajatele ligikaudu 528 miljoni euro 
väärtuses tagatud laene; 
— rahastatavate vahendite puhul ei ole veel võimalik prognoosi koostada (  2 ). 
( 1 ) Veel ei ole kindel, milline saab olema rahastatavate vahendite rakendusviis ja kuidas see mõjutab rahastamisvahendi ülesehitu st, oodatavat finants- 
võimenduse määra ja kaasinvesteeringuid. 
( 2 ) Veel ei ole kindel, milline saab olema rahastatavate vahendite rakendusviis ja kuidas see mõjutab rahastamisvahendi ülesehitu st, oodatavat finants- 
võimenduse määra ja kaasinvesteeringuid.  28.2.2017  ET L 51/1779 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu (programm „Loov Euroopa“) – 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013 , millega luuakse programm „Loov Euroopa“ 
(2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 221). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 15 04 01 — Euroopa kultuuri- ja loomesektori VKEde ning väikeste ja väga väikeste organisatsioonide finantssuutlikkuse  
tugevdamine, poliitika väljatöötamise ja uute ärimudelite kasutuselevõtu toetamine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendi üldeesmärk on kooskõlas raamprogrammi „Loov Euroopa“ eesmärkidega, mis on järgmised: 
Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise soodustamine ning kultuuri- ja loomesektori konkurent- 
sivõime tõstmine aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu edendamiseks kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“.  
Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendi erieesmärk on tugevdada kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkust.  
Probleemid, mida rahastu abil püütakse lahendada, on järgmised: 
— kultuuri- ja loomeala VKEde ja projektide raskused juurdepääsul pangalaenudele, 
— kultuuri- ja loomeala VKEde ning projektide finantsanalüüsiks vajaliku oskusteabe piiratud levik finantsasutuste seas kogu ELi s. 
Probleemide lahendamiseks püstitatakse järgmised tegevuseesmärgid: 
— anda tagatisi pankadele, kes tegelevad kultuuri- ja loomealal tegutsevate VKEdega, võimaldades neile seeläbi lihtsamat 
juurdepääsu pangalaenudele, 
— pakkuda finantseerimisasutustele oskusteavet / suutlikkuse suurendamist, 
— suurendada nende finantseerimisasutuste arvu, kes soovivad kultuuri- ja loomealal tegutsevate VKEdega koostööd teha, 
— maksimeerida kultuuri- ja loomealal tegutsevate VKEdega koostööd teha soovivate finantseerimisasutuste geograafilist hajutatus t. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Ettenähtud eelarvelised kulukohustused kogu programmitöö perioodiks on 121 miljonit eurot, millele lisandub maksimaalselt 
2 miljonit eurot, mis kavatsetakse sisse nõuda MEDIA tootmise tagatisfondist kooskõlas määruse (EL) nr 1295/2013 I lisaga. 
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 123 miljonit eurot.  L 51/1780  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 5,7.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks 
programmi kogukestuse vältel olema 690 miljonit eurot.  28.2.2017  ET L 51/1781 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
„Erasmus+“ magistrantide õppelaenu tagamise rahastu — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, 
koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/ 
EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 15 02 01 01 (osaliselt) – Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem 
vastavusse viimine tööturuga. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
„Erasmus+“ magistrantide õppelaenu tagamise rahastu eesmärk on edendada ja toetada kogu magistriõppe (kõrghariduse teine 
tsükkel) programmi läbimist välisriigis. Selle saavutamiseks pakutakse kõnealuse rahastu kaudu osalisi tagatisi laenudele, mida  
finantsvahendajad annavad soodsamatel tingimustel programmis „Erasmus+“ osalevate riikide üliõpilastele, kes soovivad läbida ko gu 
(ühe- või kaheaastase) magistriõppeprogrammi väljaspool oma elukohariiki ja väljaspool riiki, kus nad omandasid bakalaureusek- 
raadi.  
Rahastu kaudu antud laenutagatis katab uued abikõlblikud õppelaenud kuni 12 000 euro ulatuses üheaastase magistriõppe 
programmi puhul ja kuni 18 000 euro ulatuses kaheaastase magistriõppe programmi puhul.  
Rahastu kujutab endast seega otsest panust ELi ja Bologna protsessi raames ministrite seatud eesmärgi saavutamisse kahekordista da 
nende üliõpilaste määr, kes lõpetavad õpingud või koolitusperioodi välismaal, 2020. aastaks 20 %ni.  
Rahastu haldamine liidu tasandil on usaldatud EIFile, kes sõlmib lepingud finantsvahendajatega nagu pangad ja riiklikud/ 
piirkondlikud tudengikrediidiasutused. Osalevad finantsvahendajad omakorda annavad ELi abi edasi seeläbi, et tudengilt või tema  
perelt ei nõuta õppelaenu saamiseks tagatist, õppelaenu antakse soodsamatel tingimustel, nt turuintressimäärast madalama intres siga, 
ning pakutakse ajapikendust, kui üliõpilane peaks raskustesse sattuma. Ajapikendus võimaldab kõrgkoolilõpetajatel leida töökoha  
enne laenu tagasimaksmise alustamist ja kasutada „maksepuhkust“, mis tähendab, et nad võivad tagasimaksed vajaduse korral 
peatada (näiteks töötuse või emapuhkuse perioodil).  
Laenude andmiseks vajalik kapital saadakse osalevatelt finantsvahendajatelt, kellele liit pakub osalist tagatist, juhul kui lõp lik 
toetusesaaja ei täida oma laenukohustust. Laenu tagasimaksmine toimub tavapäraste pangalaenumehhanismide kaudu ning kogu 
teabevahetus ja töötlus leiab aset kohalikul tasandil.  
Programmi „Erasmus+“ (2014–2020) õiguslikus aluses nähakse ette ELi toetus kokku 517 miljoni euro ulatuses, mis võimaldab 
toetada rahastuga kaetud laenudega kuni 200 000 üliõpilast.  
Vahendi kestus on aastani 2037 (st programmi rakendatakse aastani 2020 + 2 aastat kohustuste täitmise lõpetamiseks + 15 aastat 
üliõpilaslaenude lõpptähtajaks).  
Rahastuga pakutakse osalisi laenutagatisi, mis katavad kuni 90 % esimese järjekoha kahjudest, mis tulenevad lõpliku toetusesaaj a 
kohustuste täitmata jätmisest; tagatise ülemmäär on 18 % laenuportfellist. Hinnanguline finantsvõimenduse määr on 5,7 (st 3,2 
miljardit eurot, mille osalevad finantsvahendajad annavad kapitalina üliõpilaslaenude jaoks).  L 51/1782  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse rahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 517 miljonit eurot.  
Programmi kohaselt on finantsvõimenduse määr programmi kogu kehtivuse vältel 5,7.  
Programmi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetava rahastamise koguväärtus peaks 
programmi kogukestuse vältel olema 2 947 miljonit eurot.  28.2.2017  ET L 51/1783 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
PF4EE tagatis — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete 
programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2014, lk 185), eriti selle artikli 17 
lõige 1. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 34 02 01 — Liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamine.  
Artikkel 34 02 02 — Liidu vastupanuvõime suurendamine kliimamuutustega võitlemisel. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
PF4EE-vahendi (energiatõhususe vahendi erasektoripoolse rahastamise) eesmärgiks on võimaldada abikõlblikele energiatõhususe 
investeeringutele juurdepääsu piisavale ja taskukohasele kommertsrahastamisele. kavade raames, mis osalevad riigid on välja 
töötanud, et rakendada nende riiklikke energiatõhususe tegevuskavasid või muid programme kooskõlas ELi energiatõhususe 
direktiividega.  
PF4EE-vahend pakub finantsvahendajatele i) portfellipõhist krediidiriski kaitset (riskijagamisvahend ehk RSF), mida kombineerit akse 
ii) finantsvahendajatele pakutava ekspertide rahastamise teenusega, et toetada finantsvahendajaid PF4EE-vahendi rakendamisel, j a iii) 
pikaajalist rahastamist EIP-lt.  
Riskijagamisvahend on välja töötatud selleks, et maandada finantsvahendajate krediidiriski, kui nad annavad laenu lõplikule 
toetusesaajale abikõlblike energiatõhususe investeeringute jaoks. Tagatiskontol hoiustatud ELi vahenditest katab riskijagamisva hend 
osa krediidiriskist, mis tekib seoses finantsvahendajate poolt energiatõhususe investeeringute rahastamiseks loodud portfellide s 
sisalduvate energiatõhususe laenudega.  
Riskijagamisvahendi eesmärgiks on suurendada laenuandmistegevust ja parandada lõplike toetusesaajate rahastamistingimusi, seda 
muu hulgas madalamate intressimäärade, pikemate tagasimaksetähtaegade ja väiksemate tagatisnõuete kaudu. Riskijagamisvahendit 
võib täiendada finantsvahendajatele energiatõhususe investeeringute toetamiseks antav EIP laen. Selliseid energiatõhususe inves teer- 
ingute toetamiseks mõeldud laene annab EIP konkurentsivõimeliste intressimäärade ja pikkade tagasimaksetähtaegadega.  
PF4EE-vahend peab toimima senikaua, kuni riskijagamisvahendiga kaetud seonduvad laenud on tagasi maksmata. Riskijagamis- 
vahendi pikim lubatav tagasimaksetähtaeg on 20 aastat. Seega tegutseb PF4EE kuni 20 aastat pärast rakendusperioodi lõppu (2042) . 
Lõplike toetusesaajate hulgas on eraisikud, koduomanike liidud, VKEd, ettevõtted ja/või avaliku sektori asutused/organid, kes t eevad 
energiatõhususe investeeringuid kooskõlas iga liikmesriigi riiklike energiatõhususe tegevuskavadega.  
Vahendite saajatele antavate energiatõhususe laenude suurus ulatub 40 000 eurost, mida võib vähendada eluasemesektoris tehtavat e 
väikeinvesteeringutega kohandamiseks, kuni 5 miljoni euroni ja erandjuhtudel kuni 15 miljoni euroni. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
PF4EE rakendamine algas 8. detsembril 2014 delegeerimislepingu allakirjutamisega.  
PF4EE raames võidakse finantsvahendajatega allkirjastada 6–10 rahastamislepingut (EIP laenud energiatõhususe ja riskijagamise/ 
ekspertide rahastamise vahendile) ajavahemikuks 2014–2017.  L 51/1784  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Ajavahemikuks 2014–2017 on PF4EE jaoks eelarvest ette nähtud 80 miljonit eurot. EIP finantsvõimenduse oodatav määr on 6. 
Võttes arvesse, et EIPd piirab sisepoliitiline otsus rahastada kuni 75 % abikõlblikest energiatõhususe investeeringutest, on in vesteer- 
ingute soovitav finantsvõimendus 8kordne.  
Kui eeldada, et keskmine investeerimiskulu on 300 000 eurot, saavad programmi kehtivusajal (2014–2017) 1 800 lõplikku 
toetusesaajat ja projekti laenude rahastamiseks ligikaudu 430 miljonit eurot. Koguinvesteeringud energiatõhususse võivad sellel  
ajavahemikul olla ligikaudu 540 miljonit eurot.  28.2.2017  ET L 51/1785 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Riskijagamisvahendid  
Seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu (RSFF), sh riskijagamisvahend (katseline tagatisrahastu 
teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga 
ettevõtetele) – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).  
Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 86).  
Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, 
lk 299). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 08 02 51 (osaliselt) – Teadusuuringute varasema raamprogrammi lõpuleviimine — Seitsmes raamprogramm — EÜ kaudsed 
meetmed (2007–2013).  
Ajavahemikul 2007–2013 on ELi eelarvest (esialgne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA riikide ja kolmandate riikide 
assigneeringud) kokku 1 230,73 miljoni euro ulatuses võetud kulukohustusi ja tehtud makseid EIP-le riskijagamisrahastu toeta- 
miseks, sellest 960,73 miljonit eurot riskijagamisrahastule ja 270 miljonit eurot riskijagamisvahendile. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Riskijagamisrahastu peamine eesmärk on parandada juurdepääsu laenurahale investeeringuteks teadus- ja arendustegevusse ning 
innovatsiooni ELis, eelkõige eraõiguslike projektide elluviijate poolt. Rahastuga aidatakse rahuldada uuenduslike projektide ni ng 
igasuguses suuruses ja omandivormis ettevõtete (sealhulgas keskmise kapitaliseeritusega ettevõtted ja VKEd) täiendavaid rahasta - 
misvajadusi.  
Riskijagamisrahastu toetab juurdepääsu rahalistele vahenditele kogu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ulatuses alus uur- 
ingutest kuni tehnoloogiaarenduse, tutvustamistegevuse ja innovatsioonini. Rahastu tegeleb sektoriüleste poliitiliste eesmärkid e ja 
nendega seotud investeeringutega nõudlusel põhineval, „kes ees, see mees“ põhimõttel.  
Riskijagamisrahastu on Euroopa Komisjoni ja EIP koostöös loodud laenude rahastamise vahend, mis loodi 2007. aasta juunis. Liit ja 
EIP on riski jagavad partnerid laenude puhul, mida EIP annab abisaajatele otse või kaudselt. Seitsmenda raamprogrammi 
eelarvevahendite kaudu on liit ja EIP eraldanud kokku kuni 2 miljardit eurot (kumbki kuni miljard eurot) ajavahemikuks 
2007–2013, et katta kahjud juhul, kui riskijagamisrahastu laene tagasi ei maksta. ELi/EIP osalemise kaudu riskide jagamises ja 
kahjumi katmises saab EIP ettevõtetele ja teadusringkonnale investeeringute tegemiseks teadus-, arendus- ja uuendustegevusse 
antavate laenude mahtu suurendada 10 miljardi euro võrra.  
Riskijagamisrahastust võivad vahendeid saada Euroopa teadusmahukad üksused (ettevõtted, eraldiseisvad projektid) ja teadusuur- 
ingute taristu. Riskijagamisrahastu laenudega toetatakse selliseid investeeringuid teadus-, arendus- ja uuendustegevusse, mida teevad 
28 ELi liikmesriigis ja assotsieerunud riikides asuvad projektide elluviijad/toetusesaajad.  
Riskide jagamine ELi ja EIP vahel toimus algselt iga laenu puhul eraldi (kuni aastani 2010). Alates 2011. aastast on riskide ja gamine 
sõltumatu eksperdirühma soovituse kohaselt portfellipõhine ning esmase kahju kannab kuni teatud piirini liit. EIP võtab enda ka nda 
edasised riskid alates teatavast künnisest juhul, kui ELi riskitaluvus on täielikult ära kasutatud.  L 51/1786  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
2012. aasta alguses käivitati uus katseline tagatisrahastu – riskijagamisvahend VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisats iooniga 
ettevõtetele, kus on kuni 499 töötajat. Selle eesmärk on parandada juurdepääsu laenurahale investeeringute toetamiseks teadus-,  
arendus- ja uuendustegevusse. Riskijagamisvahendi tagatisrahastut rakendatakse riskijagamisrahastu raames ja seda teostab Euroo pa 
Investeerimisfond (EIF). Ajavahemiku 2012–2013 liidu üldeelarves (esialgne seitsmenda raamprogrammi eelarve pluss EFTA ja 
kolmandate riikide assigneeringud) oli ette nähtud selle riskijagamisvahendi katselise tagatisrahastu jaoks 270 miljonit eurot.  
Riskijagamisrahastust on programmi „Horisont 2020“ raames toimivale omakapitalirahastule tagasi makstud 375 miljonit eurot. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse riskijagamisrahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 960,73 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr riskijagamisrahastu kogu kehtivuse vältel on 5.  
Riskijagamisrahastu soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks olema 
ligikaudu 5 000 miljonit eurot, kuid tegelikult ulatus see programmi kogu kestuse ajal 10 500 miljoni euroni.  28.2.2017  ET L 51/1787 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Laenutagamisvahend (LGTT) — Üleeuroopaliste transpordiprojektide jaoks 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi 
raames – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007, 20. juuni 2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.3.2007, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 670/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega 
kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega 
kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 204, 
31.7.2012, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 06 02 51 (osaliselt) — Üleeuroopaliste võrkude programmi lõpuleviimine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Üleeuroopaliste Transpordivõrkude projektide laenutagamisvahendi (LGTT) lõid 2008. aastal ühiselt EL ja EIP transpordivõrgu 
taristuprojektide elluviimise kiirendamiseks ja nende rakendamiseks.  
Laenutagamisvahendi rahastud on tagatisrahastud, mida EIP pakub laenutagamisvahendi kohaselt erasektorile (projektide sponsorid / 
elluviijad), et suurendada kõrgema nõudeõiguse järguga võla krediidireitingut, vähendades liiklusega seotud riske. EIP pakub ta gatist 
tingimusliku krediidiliini vormis, mida projekti elluviija saab kasutada esimese viie kuni seitsme tegevusaasta jooksul, juhul kui 
projektist saadav tulu ei ole piisav selleks, et tagada kõrgema nõudeõiguse järguga võla tagasimaksmine siis, kui projektist sa adav 
tegelik tulu jääb prognoositud tasemest allapoole.  
Laenutagamisvahend kavandati 2008. aastal enne ülemaailmset rahanduskriisi. Pärast seda ei ole tulupõhised projektid enam nii 
levinud, sest erasektor ei soovi võtta liiklusnõudlusega seonduvat riski.  
ELi toetus laenutagamisvahendile ajavahemikus 2007–2013 oli kooskõlas määrusega (EL) nr 670/2012 esialgu 500 miljonit eurot. 
Sellest 200 miljonit paigutati ümber projektivõlakirjade algatusse ja 50 miljonit eurot TEN-T programmist antavatesse toetustes se. 
Lisaks tehti 2015. aastal üldeelarve jaoks uuesti kättesaadavaks 45 miljonit eurot.  
Pärast määruse (EL) nr 670/2012 vastuvõtmist mindi riskijagamismudeli puhul võrdse kohtlemise põhimõttelt üle portfellipõhisele  
riskijagamisele komisjoni ja EIP vahel. Portfellimeetodi kohaselt on risk jagatud kahte ossa: portfelli esimese järjekoha kahju st 
tuleneva riski osa, mille puhul EL annab 95 % ja EIP 5 %, ning jääkriski osa, mille EIP katab täielikult. ELi maksimaalne 
riskipositsioon ei tohi ületada eelarvest makstavat toetust laenutagamisvahendisse, olenemata valitud riskijagamismudelist.  
Laenutagamisvahend on kättesaadav EIP poolt heakskiidetud tehingute jaoks kuni 2014. aasta lõpuni, finantsasjad tuleb sulgeda e nne 
2016. aasta lõppu. Tagatisi võib sisse nõuda esimese viie kuni seitsme tegevusaasta jooksul; praeguse portfelli projektide kõig e 
viimane tagatise kasutuselevõtmise tähtaeg on 2021. aasta lõpp.  
Laenutagamisvahendi ühendamine Euroopa Ühendamise Rahastu võlainstrumendiga:  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise 
rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 
(ELT L 348, 20.12.2013, lk 129) artikli 14 lõike 3 kohaldamisel ühendatakse laenutagamisvahend aastateks 2014–2020 alates 
1. jaanuarist 2016 uute Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendiga.  L 51/1788  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa Ühendamise Rahastu võlainstrumendi delegeerimisleping kirjutati alla 2015. aasta juulis. Portfellide ühendamine (st var ade 
ja kohustuste ühendamine) toimus 1. jaanuaril 2016. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Laenutagamisvahendi praegune portfell koosneb kuuest üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektist, millesse on kaasatud 
vahendeid kokku 12,1 miljardi euro väärtuses (võlg, omakapital ja toetused). ELi eelarvest toetatakse laenutagamisvahendit 212 
miljoni euroga (205 miljonit eurot maksete assigneeringuid pluss 7 miljonit eurot kulukohustustega uuesti seotud netotulusid). 
Sellest tulenev finantsvõimenduse määr on 57,1. Laenutagamisvahendi kasutuselevõtmise ajal ei määratud kindlaks soovitavat 
finantsvõimenduse määra.  28.2.2017  ET L 51/1789 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Projektivõlakirjade algatus (Project Bond Initiative – PBI) – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 670/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega 
kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega 
kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 204, 
31.7.2012, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, 
muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 129). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 06 02 51 (osaliselt) — Üleeuroopaliste võrkude programmi lõpuleviimine.  
Artikkel 32 02 51 — Üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud ühishuviprojektide rahalise toetamise lõpuleviimine.  
Punkt 09 04 53 01 – Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi lõpuleviimine – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogramm 2007–2013. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Projektivõlakirjade algatus on finantsinstrument, mida komisjon ja Euroopa Investeerimispank arendavad, asutavad ja toetatavad 
ühiselt (  1 ). 
Selle eesmärk on elavdada investeerimist ELi põhilisse taristusse transpordi, energeetika ja lairibaühenduse vallas, suurendade s 
krediidikvaliteeti kõrgema nõudeõiguse järguga võla puhul selliselt, et seda oleks võimalik rahastada võlakirjade emissiooni ka udu, 
mis on muu hulgas atraktiivne ka institutsionaalsetele investoritele nagu kindlustusandjad ja pensionifondid. Lisaks üksikproje ktide 
rahastamisele sillutatakse ka teed liidu taristu jaoks uue varaklassi loomisele, millesse institutsionaalsed investorid saaksid  
investeerida. Projektivõlakirjade algatuse eesmärk on avada uusi ressursse taristuprojektide rahastamiseks, mis täiendaksid rii kide 
piiratud eelarvelisi vahendeid ja taristuprojektidele antavaid pangalaenusid, pakkudes pikemaid tagasimaksetähtaegasid.  
Instrumendiga saaks rahastada projekte või nende osi, mis on kõlblikud TEN-T ja TEN-E suuniste ning muudetud konkurentsivõime 
ja uuendustegevuse raamprogrammis määratletud lairibaprojektide kriteeriumide kohaselt. Tavaliselt struktureeritakse projektid 
eriotstarbelise rahastamisvahendina, mis on loodud taristuprojekti ehitamiseks, rahastamiseks ja juhtimiseks. Projektivõlakirja de 
algatuse rahastust saab projektiettevõtte finantsstruktuur allutatud laenu. Rahastust võib anda tingimusliku krediidiliini (mit tera- 
hastatud instrument) või allutatud laenu (rahastatud instrument), mille ülempiiriks on 20 % kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade  
kogusummast. Mitterahastatud instrumendi kasutuselevõtmise korral saab projektiettevõtte kreeditoriks EIP ning projektivõlakirj ade 
algatuse alusel maksmisele kuuluvad summad asetuvad pärast kõrgema nõudeõiguse järguga võlga, kuid enne omakapitali. Projekti- 
võlakirjade algatuse kohaselt saab krediidikvaliteedi parandamiseks maksimaalselt kasutada 20 % kõrgema nõudeõiguse järguga võl a 
nominaalväärtusest.  
Komisjoni ja EIP vaheline riskijagamismehhanism toimib esimese järjekoha kahju hüvitamise põhimõttel: portfelli esimese järjeko ha 
kahjust tuleneva riski osa, mis võetakse kasutusele, kui väheneb võlakirjade väärtus projektivõlakirjade algatuse raames, ning 
jääkriski osa, mida kasutatakse vaid portfelli esmariski osa ammendumise korral. Portfelli esmariski osast katab EL 95 % ja EIP  5 %. 
EIP katab täielikult jääkriski osa.  
( 1 ) Vahendit võib tulevikus rakendada ka koostöös muude üksustega.  L 51/1790  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Projektivõlakirjade algatuse tehingud kiidab EIP direktorite nõukogu heaks hiljemalt 2014. aasta lõpus ja finantsasjad tuleb su lgeda 
hiljemalt 2016. aasta lõpus. Instrument lõpetab tegevuse, kui projektivõlakirjade algatuse tehingutega seonduvaid tingimuslikke  
nõudeid rohkem ei ole (või kui EIP on tunnistanud need lootusetuks). Projektivõlakirjade algatuse katseetapi sõltumatu hindamin e 
viidi läbi ja lõpetati 2015. aastal.  
Katseetapi rahastamispakett on kokku 230 miljonit eurot: 200 miljonit eurot TEN-T eelarvest, 10 miljonit TEN-E eelarvest ja 
20 miljonit eurot konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi info- ja sidetehnoloogia eelarvest.  
Määruse (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu artikli 14 lõike 3 kohaldamisel ühendatakse projektivõl- 
akirjade algatus aastateks 2014–2020 alates 1. jaanuarist 2016 uute Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendiga. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Projektivõlakirjade algatuse katseetapiga tehti algust 2012. aasta novembris, et algatust katsetada. 2015. aasta lõpuks oli tän u 
projektivõlakirjade krediidikvaliteedi parandamisele alla kirjutatud kaheksale projektile, kusjuures kolme projekti tehingute k redii- 
dikvaliteeti aitas parandada EIP ilma liidu eelarve toetuseta. Nende tehingute puhul oli projektivõlakirjade krediidikvaliteedi  
parandamise kogusumma 664 miljonit eurot (millest 344 miljonit eurot eraldati krediidikvaliteedi parandamiseks liidu eelarve 
kaudu), millega toetati võlakirju summas 4 270 miljonit eurot (sellest 2 065 miljoni euro ulatuses parandati võlakirjade kredii - 
dikvaliteeti liidu eelarve toetusega). Liidu eelarvest saadud projektivõlakirjade krediidikvaliteedi parandamise toetusega saad i viie 
projekti raames vahendeid (võlg ja omakapital) kokku 2 969 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ei olnud soovitavat finantsvõimendust esitatud. Projektivõlakirjade algatuse katseetapi mõjuhindamises progno ositi 
mitmekordistavat mõju vahemikus 15–20 sõltuvalt projekti allutatud laenu suurusest ja riskijagamise kokkulepetest.  28.2.2017  ET L 51/1791 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Laenu- ja garantiiteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks programmi „Horisont 2020“ raames — 
2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu otsus 2013/743/EL, 3. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1290/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja 
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni 
raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 08 02 02 02 — Teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine.  
Punkt 08 02 03 03 — Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile.  
Punkt 08 02 03 01 — Elukestva tervise ja heaolu parandamine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Eesmärk on parandada laenukapitali (laenud, garantiid, vastugarantiid ning muu laenu- ja riskikapital) kättesaadavust avalik- 
õiguslikele ja eraettevõtjatele ning avaliku ja erasektori partnerlustele, mis tegelevad teadusuuringute ja innovatsiooniga, mi lles on 
tulemusteni jõudmiseks vaja teha riskantseid investeeringuid. Keskendutakse suure tipptaseme saavutamise potentsiaaliga teadusu ur- 
ingute ja innovatsiooni toetamisele.  
Lõplikud abisaajad võivad olla mis tahes suurusega õigussubjektid, kes võivad raha laenata ja tagasi maksta, ning eelkõige 
innovatsiooni ja kiire kasvupotentsiaaliga VKEd; keskmise turukapitalisatsiooniga börsiettevõtted ja suurettevõtted; ülikoolid ja 
uurimisinstituudid; teadus- ja innovatsioonitaristu; avaliku ja erasektori partnerlused; ning eriotstarbelised üksused või proj ektid.  
Teadusuuringute ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenust rakendatakse ühtse lähenemisviisi kaudu, pakkudes mitut toodet, mis on 
spetsiaalselt välja töötatud konkreetsete vajaduste rahuldamiseks. Teadusuuringute ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenuse 
rakendamine toimub volitatud üksuse kaudu, mis on Euroopa Investeerimispank.  
Teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud laenu- ja garantiiteenuse rahastamine koosneb kahest osast: 
— nõudlusest sõltuv , mis annab laene ja garantiisid põhimõttel „kes ees, see mees“, kusjuures toetusesaajatele nagu VKEd ja keskmise 
turukapitalisatsiooniga börsiettevõtted antakse eritoetust. See osa reageerib riskijagamisrahastu laenumahu pidevale suuren- 
emisele, mis sõltub nõudlusest. Nõudlusest sõltuvat komponenti toetatakse programmi „Horisont 2020“ riskikapitali kättesaa- 
davuse eelarvest; 
— sihtotstarbeline , mis keskendub poliitikavaldkondadele ja tähtsatele sektoritele, mis on olulised ühiskondlike probleemide lahenda- 
miseks, konkurentsivõime suurendamiseks, jätkusuutliku, vähese CO  2 -heitega ja kaasava majanduskasvu toetamiseks ning 
keskkonna- ja teiste avalike hüvede loomiseks. See komponent aitab liidul tegeleda valdkondlike poliitikaeesmärkide teadusuur- 
ingute ja innovatsiooni aspektidega ning seda komponenti toetatakse programmi „Horisont 2020“ muude osade, muude 
raamistike, programmide ja liidu eelarve muude eelarveridade kaudu; samuti pakuvad toetust konkreetsed piirkonnad ja 
liikmesriigid, kes soovivad panustada omaenda ressursse (ka läbi struktuurifondide) ja/või eraldiseisvad üksused (nagu ühine 
tehnoloogiaalgatus) või algatused.  L 51/1792  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Rahastamisvahendi eeldatav lõpptähtaeg on 2027–2030.  
2014.–2020. aasta programmitöö vältel on teadusuuringute ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenuse nõudlusest sõltuva osa 
kogueelarve (esmane krediit) 1 060 miljonit eurot. Programmi „Horisont 2020“ eelarvet toetab EIP omavahenditest vähemalt sama 
suure summaga, mis võimaldab suurendada teadusuuringute ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenuse kogu laenuandmisvõimet ja 
mõju koefitsiendiga kaks. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse laenu- ja garantiiteenusele eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 1 500 miljonit eurot, sealhu lgas 
440 miljonit eurot seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastust.  
Õiguslikus aluses esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 12,5.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks olema 
ligikaudu 19 000 miljonit eurot.  28.2.2017  ET L 51/1793 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Euroopa Ühendamise Rahastu riskijagamisvahend (laenuriskide jagamine ja projektivõlakirjad) — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, 
muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 
20.12.2013, lk 129).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Vahendiga on seotud järgmised eelarveread:  
punkt 06 02 01 05 – Keskkonna loomine, mis soodustab erasektori tehtavaid investeeringuid transpordi infrastruktuuri 
projektidesse;  
artikkel 09 03 02 – Telekommunikatsioonitaristu projekte toetavaid erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine — Euroopa 
ühendamise rahastu lairibaühendus.  
punkt 32 02 01 04 – Energiavaldkonna projektidesse tehtavaid erainvesteeringuid soosivama keskkonna loomine. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Rahastamisvahendid  
Vastavalt määrusele (EL) nr 1316/2013 on Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite eesmärk on lihtsustada taristupro- 
jektide juurdepääsu projektide finantseerimisele ja ettevõtete rahastamise vormidele, kasutades liidu rahastamist finantsvõimen - 
dusena. Rahastamisvahenditega aidatakse rahastada selge liidu lisaväärtusega ühishuviprojekte ja hõlbustatakse erasektori suure mat 
osalust selliste projektide pikaajalises rahastamises transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektoris, sealhulgas lairiba võrkude 
sektoris.  
Rahastamisvahenditega toetatakse keskpika perioodi ja pikaajalise rahastamisvajadustega projekte ning need suurendavad kasu 
turumõju, haldustõhususe ja ressursikasutuse seisukohast.  
Rahastamisvahendite abil antakse taristuvaldkonna sidusrühmadele, nagu rahastajad, riigiasutused, taristuettevõtjad, ehitusfirm ad ja 
käitajad, ühtsed turule suunatud ELi rahalise abi vahendid.  
2014. aastal otsustas komisjon määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 14 lõikes 3 ette nähtud Euroopa ühendamise rahastu 
eelhindamise järelduste põhjal luua ja käivitada laenude ja garantiide jaoks võla riskijagamisvahendi, millest antakse toetust ka 
projektivõlakirjadele. Eelhinnang on kättesaadav järgmisel aadressil: .  
Lisaks Euroopa võlainstrumendi hindamisele on teostatud ka Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendi eelhindamise, 
keskendudes eelkõige energeetikale, lairibaühendusele ja IKTle, ning Euroopa ühendamise rahastu määruse alusel võidakse asutada  ka 
omakapitaliinstrument.  
Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi rakendamine ja kõigi muude määruse (EÜ) nr 680/2007 kohaste rahasta- 
misvahendite ühendamine  
Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument rakendatakse pärast allkirjastatud delegeerimislepingu sõlmimist EIPga. Lisaks nähaks e 
lepinguga ette olemasolevate vahendite (laenutagamisvahend ja projektivõlakirjade algatus) ühendamine uue Euroopa ühendamise 
rahastu võlainstrumendiga alates 1. jaanuarist 2016.  L 51/1794  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Mõju eelarvele  
Nagu on sätestatud määrusega (EL) 2015/1017 muudetud määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 14 lõikes 2, on ELi soovituslik toetus 
rahastamisvahenditele aastail 2014–2020 ei tohi ületada 8,4 % Euroopa ühendamise rahastu kogueelarvest. Kõnealust protsen- 
dimäära võib suurendada 10 %-le teatavatel tingimustel, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 21 lõikes 4.  
Võlainstrumendi kehtivus  
Komisjon võtab kohustused seoses võlainstrumendile antava liidu toetuse viimase osaga 31. detsembril 2020. Volitatud üksused võ i 
sihtotstarbelised investeerimisvahendid kiidavad laenuvahenditega rahastamise lõplikult heaks 31. detsembriks 2022.  
Laenude ja tagatiste riskijagamisvahend  
Toetus allutatud võlainstrumendiga rahastamise kaudu ei tohi ületada 30 % emiteeritud kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade 
kogusummast. Võlainstrumendi raames kõrgema nõudeõiguse järguga võlgadega rahastamise maht ei tohi ületada 50 % kõrgema 
nõudeõiguse järguga võlgade kogumahust, mida pakub volitatud üksus või sihtotstarbeline investeerimisvahend.  
Projektivõlakirjade algatus  
Projektivõlakirjade riskijagamise instrument kavandatakse kui allutatud laenuvahenditega rahastamine, et hõlbustada rahastamise  
saamist projektiettevõtete jaoks, kes suurendavad kõrgema nõudeõiguse järguga võlga võlakirjade, laenude või laenude ja projekt i- 
võlakirjade kombinatsiooni vormis. Kõnealuse krediidikvaliteedi parandamise vahendi eesmärk on aidata parandada kõrgema 
nõudeõiguse järguga võla krediidireitingut ja kaasata seeläbi projekti rahastamisse erainvestoreid. Selle nõuded rahuldatakse p ärast 
kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahenditest tulenevate nõuete rahuldamist, kuid enne omakapitalist ning omakapitaliga 
seonduvast rahastamisest tulenevate nõuete täitmist. Allutatud laenuvahenditega rahastamise maht ei ületa 30 % emiteeritud 
kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahendite kogumahust.  
Haldus-, tulemus- ja sularahahalduse tasud  
Nagu õiguslikus aluses sätestatud, ei ületa EIP-le makstavad haldus- ja tulemustasud vastavalt 2 % ja 3 % tehingute jaoks tegel ikult 
kasutatavast liidu toetusest.  
Sularahahalduse tasu ei tohi vastavalt finants- ja haldusraamistiku lepingu artikli 13 lõikele 5 ületada 1 % liidu toetusest, m ida 
tegelikult kasutatakse tehingute katmiseks rahastamisvahendi kestuse vältel. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Seoses  energiasektoriga  peaks Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument hõlbustama ühishuviprojektide juurdepääsu pikaa- 
jalisele rahastamisele nii ettevõtete kui ka projektide rahastamise kaudu. Eelkõige peaks instrument olema ühishuviprojektidele  abiks 
juhtudel, mil ta saab hõlbustada juurdepääsu laenu andva kommertskrediidiasutuse või institutsionaalsete investorite laenukapit alile 
või pangast antavale kõrgema nõudeõiguse järguga laenule. Delegeerimislepingu eelnõuga nähakse ette, et energeetikaga seotud 
muud liiki varad (nt taastuvenergia tootmine, arukad jaotusvõrgud) võivad Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi toetust 
kasutada juhul, kui muud programmid või asutused on neile samuti vahendeid eraldanud.  
Lairibasektori  osas hõlbustab Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument era- ja avaliku sektori investeeringute tõhusat liikumist, 
et aidata kaasa kiirete lairibavõrkude kasutuselevõtmisele ja ajakohastamisele kooskõlas digitaalarengu tegevuskava eesmärkideg a. 
Kulutõhususe tagamiseks ja arvestades Euroopa ühendamise rahastu lairibaühendusele eraldatud piiratud rahalisi vahendeid, peaks  
Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument olema kättesaadav projektidele, mis kasutavad konkreetses olukorras sobivaimat 
tehnoloogiat, võivad aidata edendada uuenduslike ärimudelite loomist ja mida on suure tõenäosusega võimalik korrata. Euroopa 
ühendamise rahastu võlainstrument käsitleb esmajärjekorras linnalähedaste, maa- ja eelkõige hõredalt asustatud ja vähem arenenu d 
piirkondade erivajadusi, kuhu on vaja luua kiire internetiühendus. See hõlmab lairibavõrkude kasutuselevõttu saarte ning raskes ti 
ligipääsetavate, mägiste, kaugete ja äärealade, sh saartel asuvate liikmesriikide sidumiseks liidu keskpiirkondadega ja/või mee tmeid, 
mille eesmärk on suurendada selliste alade ja liidu keskpiirkondade vaheliste lairibaühenduste usaldusväärsust või parandada ne nde 
toimimist.  28.2.2017  ET L 51/1795 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Transpordisektori  puhul aitab Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument suurendada transporditaristusse tehtud investeeringute 
koguhulka ELis ajavahemikus 2014–2020 kooskõlas õiguslikus aluses ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta 
määruses (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse 
kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1) ettenähtud poliitikaeesmärkide ja investeeringute mahuga. Selleks et 
tagada Euroopa ühendamise rahastust ja EFSIst toetatavate programmide vastastikune täiendavus, edendatakse Euroopa ühendamise 
rahastust projekte, mis on ajaomaste TEN-T suuniste kohaselt rahastamiskõlblikud. Muu hulgas edendatakse peamisi Euroopa 
juhtalgatusi – nagu Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) käikuandmist, SESARit ja laevastiku keskkonnasõbralikumaks  
muutmist.  
Finantsparameetrid ja -võimendus  
Riski- ja tulujagamisparameetrid määratakse nii, et suudetakse saavutada konkreetsed poliitikaeesmärgid, sealhulgas suunatus 
konkreetsetele projektikategooriatele, ent samal ajal säilitatakse võlainstrumendi turule orienteeritud olemus.  
Võlainstrumendi oodatav finantsvõimendus – määratletud kui kogurahastamine (st liidu toetus koos muudest rahastamisallikatest 
pärit vahenditega) jagatuna liidu toetusega – jääb 6 ja 15 vahele, olenevalt kaasatud toimingute liigist (riski tase, sihtabisa ajad ja 
asjaomane võlavahend, mida kasutati).  L 51/1796  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Looduskapitali rahastamisvahend (NCFF) — 2014–2020  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1293/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete 
programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185), eriti selle artikli 17 
lõige 1. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 07 02 02 – Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamine ja ümberpööramine.  
Artikkel 34 02 02 – Liidu vastupanuvõime suurendamine kliimamuutustega võitlemisel. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Looduskapitali rahastamisvahendist (NCFF) rahastatakse esmaseid investeeringu- ja tegevuskulusid tulutoovate või kulusäästlike 
katseprogrammide puhul, millega edendatakse looduskapitali säilitamist, taastamist, haldamist ja parandamist bioloogilise mitme k- 
esisuse ja kohanemise heaks, sealhulgas ökosüsteemipõhiseid lahendusi maa, mullastiku, metsanduse, põllumajanduse, vee ja 
jäätmetega seotud probleemidele. Looduskapitali rahastamisvahendis ühendatakse projektide otsene ja kaudne rahastamine võla- ja  
omakapitali abil.  
Kuna looduskapitali rahastamisvahendiga toetatavad projektid on projektid, millesse Euroopa Investeerimispank (EIP) tavajuhul e i 
investeeri kas seetõttu, et need on liiga väikesed, või seetõttu, et nende arvatav risk on liiga suur, hõlmab vahend riskijagam ismeh- 
hanismi, mille kohaselt kaetakse ELi vahenditest esimese järjekoha kahjud projekti läbikukkumise korral Rakendamismehhanism 
määratakse kindlaks komisjoni ja EIP vahelises delegeerimiskokkuleppes, milles määratakse kindlaks ka projektide kõrvalejätmis-  ja 
valikukriteeriumid, tagamaks, et valikuprotsessis lähtutakse kehtestatud prioriteetidest, geograafiline katvus on piisav ja toe tuse 
jaotumine projektiliikide vahel on tasakaalustatud.  
Nähakse ette ka ekspertide rahastamise vahend, tagamaks, et projektid on rahastamiseks piisavalt ette valmistatud. Looduskapita li 
rahastamisvahendi rakendamine on tehtud ülesandeks EIP-le eelarve kaudse täitmise korras.  
Looduskapitali rahastamisvahendi katseetapis ettenähtud meetmete kavandamise periood programmiperiood kestab 2014. kuni 
2017. aastani ja rakendusperiood kuni 2019. aastani. Selleks ajavahemikuks ette nähtud liidu toetus on 60 miljonit eurot, sealh ulgas 
10 miljonit eurot tehnilise toetusrahastu jaoks.  
Looduskapitali rahastamisvahend töötatakse välja kahes etapis. Katseetapp võimaldab katsetada erinevaid rahastamisvõimalusi, et  
jõuda kõige sobivamate lähenemisviisideni teises ehk tegevusetapis.  
Projektid jagunevad nelja üldkategooriasse: 
— maksed ökosüsteemi teenuste eest: projektid, mis hõlmavad makseid looduskapitalist tulenevate hüvede voogudele, tavaliselt 
vabatahtlik väikesemahuline kahepoolne tehing ökosüsteemi teenuse hästi teadaoleva ostja ja müüja vahel. Need põhinevad 
põhimõttel, et kasutaja maksab, mille kohaselt makseid tehakse kriitiliste ökosüsteemi teenuste tagamiseks. 
— roheline taristu: roheline taristu on strateegiliselt kavandatav looduslike ja poollooduslike alade võrgustik, mille muid 
keskkonnaomadusi kujundatakse ja juhitakse eesmärgiga pakkuda laia valikut ökosüsteemi teenuseid. See hõlmab haljasasid 
(või kui tegemist on veeökosüsteemidega, siis veealasid) ja muid maismaa- (sealhulgas ranniku-) ja merealade füüsilisi omadusi.  
Maismaal esineb rohelist taristut maa- ja linnakeskkonnas. Rohelise taristu projektidel on potentsiaali teenida tulu või säästa  
kulusid seoses selliste hüvede ja teenuste pakkumisega nagu veemajandus, õhukvaliteet, metsandus, vaba aja veetmine, 
üleujutuste/erosiooni/tulekahjude kontroll, tolmeldamine, parem vastupanuvõime kliimamuutuste tagajärgedele.  28.2.2017  ET L 51/1797 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
— bioloogilise mitmekesisuse tasakaalustamine: need on säilitusmeetmed, millega kavatsetakse korvata bioloogilisele mitmek- 
esisusele arendusprojektidega põhjustatud vältimatut jääkkahju. Need tuginevad põhimõttele, et saastaja maksab, mille kohaselt 
tasakaalustamismeetmeid teostatakse nõuetele vastamiseks või mainega seotud riski maandamiseks. Projektid, mille eesmärk on 
hüvitada Natura 2000 aladele tekitatud kahju vastavalt nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade 
ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7) artikli 6 lõikele 4, ei ole kõlblikud 
rahastamiseks looduskapitali rahastamisvahendist. 
— innovaatilised bioloogilist mitmekesisust ja kohanemist toetavad investeeringud: need projektid hõlmavad selliste hüvede ja 
teenuste pakkumist (peamiselt tegelevad sellega VKEd), mille eesmärk on kaitsta bioloogilist mitmekesisust või suurendada 
kogukondade ja muude ärivaldkondade vastupanuvõimet.  
Eesmärk on selgitada välja ja rahastada projekte, mille geograafiline ja valdkondlik katvus on piisavalt lai, ning samas katset ada 
erinevaid rahastamismehhanisme, mida saaks tegevusetapi jooksul korduvalt kasutada kogu ELis. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Algses katseetapis tehakse looduskapitali rahastamisvahendiga eeldatavalt 9–12 tehingut (sealhulgas kaudne rahastamine). Ühele 
investeeringule suunatud tehingu väärtus jääb prognooside kohaselt 5 ja 15 miljoni euro vahele.  
Programmiperioodiks (2014–2017) rahastamisvahendile ette nähtud ELi hinnanguline toetus on 60 miljonit eurot, sealhulgas 
10 miljonit eurot tehnilise toetusrahastu jaoks.  
Delegeerimiskokkuleppes esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel (31. detsember 2019) 
on 2–4.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate investeeringute ja laenude 
kogumaht peaks programmi kogukestuse vältel olema vähemalt 120 miljonit eurot.  L 51/1798  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
ELi VKEde algatus — 2014–2020 (komisjoni poolt kaudselt täidetava eelarvega osa, st COSME/Horizon 2020)  ( 1 ) 
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1287/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020). Euroopa Komisjon on loonud rahastamis- 
vahendid, mille eesmärk on lihtsustada ja parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele nende asutamise, kasvu ja ülemineku etapis 
ning mis täiendavad VKEdele ette nähtud rahastamisvahendite kasutamist liikmesriikides riigi ja piirkondlikul tasandil.  
„Horisont 2020“: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute 
ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017, 25. juuni 2015, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi,  
Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). Vastavalt nõukogu 
3. detsembri 2013. aasta otsusele nr 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta 
raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 
2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), on Euroopa Komisjon loonud rahastamisvahendid, 
mille eesmärgiks on teha riskikapital teadus- ja innovatsiooniprojekte läbiviivatele lõplikele abisaajatele hõlpsamini kättesaa davaks. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
COSME programm: Artikkel 02 02 02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine 
omakapitali ja laenude kujul.  
„Horisont 2020“: punkt 08 02 02 02 – Teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine.  
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
VKEde algatus esitati 27.–28. juunil 2013 komisjoni ja EIP ühisaruandes Euroopa Ülemkogule, et täiendada ja kasutada ära 
koostoimet olemasolevate VKEdele mõeldud toetusprogrammide vahel liikmesriigi ja ELi tasandil. VKEde algatus on ühine rahasta- 
misvahend, mis ühendab koostöös EIP/EIFiga COSME ja „Horisont 2020“ programmi raames kättesaadavad ELi vahendid ja ERFi- 
EAFRDi vahendid eesmärgiga luua VKEdele täiendavaid laenuvahendeid. EIP on seda algatust rakendav volitatud üksus. VKEde 
algatuse raames võiks rakendada kolme liiki rahastamisvahendeid, mis oma olemuselt jagunevad kaheks: 
a) piiristamata garantiid, mille abil vähendatakse finantsvahendajate kapitalinõudeid VKEde uute laenuvahendite rahastamise 
portfellide jaoks, ning  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa R egionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kal andusfondi 
kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja K alandusfondi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) parandused (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320) artikliga 46 on ette nähtud 
aruandlusraamistik rahastamisvahenditele, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, sealhulgas VKEde algatusele (seo ses kõnealuse määruse 
artikli 39 lõikega 10). See hõlmab ka ERFi ja EAFRD toetusi. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 kohaselt tuleb igal aastal 3 1. maiks (2017. ja 2019. 
aastal 30. juuniks) peavad korraldusasutused esitama aasta rakendusaruande eelmise aasta kohta ning selle lisas kõnealuse määru se artiklis 46 sätestatud 
teabe rahastamisvahendite kohta. Nimetatud artiklis on ka sätestatud, et alates 2016. aastast esitab komisjon igal aastal kuue kuu jooksul arvates 
rakendamise aastaaruannete esitamise tähtajast, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 111 kokkuvõtte andmetest rahasta misel ja rahasta- 
misvahendite rakendamisel tehtud edusammudest. Seega on enamik andmeid koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega rahastamis vahendite 
rakendamise kohta kättesaadav alles alates aasta 30. novembrist. See kehtib ka 2016. aasta kohta.  28.2.2017  ET L 51/1799 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
b) väärtpaberistamise instrumendid (kahe võimalusega, st variant nr 1 ehk väärtpaberistamise instrument, mille rahastamises 
osaleb liikmesriik ja mida kasutatakse ainult osaleva liikmesriigi jaoks; ning variant nr 2 ehk väärtpaberistamise instrument, mis 
koondab mitme liikmesriigi rahalist osalust ja mida kasutatakse riski koondpositsiooni kaitsmiseks, eriti EIFi tagatud 
vahefinantseerimise osale).  
VKEde algatuse raames ERFist ja EAFRDst seotavate kulukohustuste kogusumma on määrusega (EL) nr 1303/2013 piiratud 8,5 
miljardi euroga. See tähendab, et ajavahemikus 2014–2016 on programmide COSME ja „Horisont 2020“ vastavad maksimum- 
toetused 175 miljonit eurot. 2015. aastal COSME programmist VKEde algatust ei toetatud.  
2015. aasta lõpu seisuga rakendasid VKEde algatust kaks liikmesriiki - Hispaania ja Malta. 2015. aastal avaldasid osalemissoovi  veel 
neli liikmesriiki, kes hakkaksid ka ette valmistama vajalikku raamistikku ja dokumente: Bulgaaria, Itaalia, Rumeenia ja Soome. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Kuna valitud finantsvahendaja väljastatud uus laenuraha peaks samuti sisaldama summat, mis ületab 20kordselt COSME ja/või 
„Horisont 2020“ programmist antava toetuse, täidab vähemalt 20kordselt määruste (EL) nr 1287/2013 ja (EL) nr 1291/2013 
määruse raames antava toetuse ületav osa uuest laenurahaportfellist vastavalt COSME ja/või „Horisont 2020“ programmi abikõl- 
blikkuse kriteeriumeid. Järgmises tabelis on näitlikustamiseks esitatud Hispaania VKEde algatuse soovitava finantsvõimenduse 
arvutus, mis on tehtud kokkulepitud lähenemisviisi kohaselt.  
Hispaania VKEde algatuse soovitava finantsvõimenduse arvutus  
SIUGI riskitagatis  Riskivõtja  Riskitagatise maksimaalne suurus (eurodes)  Sihtreiting (vähemalt)*  
Kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade 
riskitagatis  EIB  1 974 461 538,46  Aa3  
Kõrgema nõudeõiguse järguga vahefi- 
nantseerimise riskitagatis  EIF  128 769 230,77  Baa3  
Keskmise nõudeõiguse järguga vahefi- 
nantseerimise riskitagatis  „Horisont 2020“  14 307 692,31  Ba1  
Madala nõudeõiguse järguga vahefinant- 
seerimise riskitagatis  Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondid  85 846 153,85  Ba2  
Madalama nõudeõiguse järguga võlgade 
riskitagatis  Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondid  658 153 846,15  Reitinguta  
Tagatud portfell ilma väärtpaberistamise 
tehingu algatajata  
(vastab 50 %-le, kuna tagatismäär on 50 %)  2 861 538 461,54  
Väärtpaberistamise tehingu algataja risk 
(panga enda risk)  50 %.  
Tagatud portfelli koguväärtus (100 %)  5 723 076 923,08  
ERF / COSME / „Horisont 2020“ 
kokku  758 307 692,31  
ERFiga seonduv finantsvõimendus (mis 
põhineb ERFi, „Horisont 2020“, EIP ja 
EIFi vahenditel)  7,7 L 51/1800  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Sihtotstarbelised investeerimisvahendid  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (EPMF FCP-FIS) – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 283/2010/EL, 25. märts 2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 04 03 53 (osaliselt) — Muude tegevuste lõpuleviimine (2015. aasta eelarve liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa mikrokrediidirahastul „Progress“ on kaks eesmärki. Ühest küljest parandatakse selle abil nende inimeste juurdepääsu 
mikrorahastamisele, kes soovivad luua oma mikroettevõtte või seda arendada (sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana), kuna s ee 
võimaldab ELi mikrorahastamise pakkujatel antavate laenude mahtusid suurendada. Teisest küljest tõhustatakse mikrokrediidirahas tu 
„Progress“ abil juurdepääsu mikrorahastamisele, vähendades mikrorahastamise pakkujate riske. See võimaldab mikrorahastamise 
pakkujatel ulatada abikäsi rühmadele, kes tavapäraselt jääksid teenusest ilma põhjusel, et rühma liikmetel puudub piisav tagati s, või 
seetõttu, et intressimäärad peaksid nende tegeliku riskiprofiili põhjendamiseks olema väga kõrged.  
Rahastust nähakse ette liidu vahendid, millega suurendatakse mikrorahastamise võimalust ja kättesaadavust, 
— isikutele, kes on töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või naasmisega, samuti 
sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavatele inimestele, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule 
juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele; 
— mikroettevõtetele, eriti sotsiaalsetele ettevõtetele, ja mikroettevõtetele, kes võtavad tööle eelmises taandes nimetatud inime si. 
Liidu eelarvest rahastule ette nähtud rahaliseks toetuseks ajavahemikus 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 on 
103,6 miljonit eurot, millest 23,6 miljonit eurot on mõeldud Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastule 
(EPMF-G) ning 80 miljonit mikrokrediidirahastu fondile Fonds Commun de Placement - Fonds d'Investissements Spécialisé (EPMF 
FCP-FIS).  
Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid: 
— tagatised (mikrokrediidirahastu); 
— võla- ja omakapitaliinstrumendid; 
— toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine mis on otseselt vajalikud otsuse nr 283/2010/EL 
tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.  
Mikrokrediidi tagatis jääb täiel määral jõusse kuni 31. detsembrini 2020.  
Eeldatavalt lõpeb mikrokrediidirahastu FCP-FIS 30. aprillil 2020.  28.2.2017  ET L 51/1801 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Komisjon ei ole pärast kohustusperioodi lõppu edasisi eelarvelisi kohustusi võtnud.  
Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 103,6 miljonit eurot (Euroopa mikrokrediidirahastu 
„Progress“ laenutagamisrahastu ja EPMF FCP-FIS koondeelarve).  
Soovitav finantsvõimenduse määr Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ rahastamisvahendite (Euroopa mikrokrediidirahastu 
„Progress“ laenutagamisrahastu ja EPMF FCP-FIS) kogu kehtivuse vältel on 4,83.  
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositi, et kasutuselevõetavate laenude 
kogumaht peaks olema ligikaudu 500 miljonit eurot.  
EPMF FCP-FIS eelarvelise kulukohustuse koondsumma ajavahemikul 2010–2013 on kokku 80 miljonit eurot. Euroopa mikrokre- 
diidirahastu fondi (FCP-FIS) võla- ja omakapitaliinstrumentide puhul prognoositakse laenude andmise sihtsummaks toetusesaajates t 
isikutele ja mikroettevõtetele 226,4 miljonit eurot (  1 ). 
( 1 ) Eelarvelised kohustused summas 80 miljonit eurot korrutatud EPMF FCP-FIS soovitava finantsvõimenduse määraga 2,83 eurot.  L 51/1802  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride 2020. aasta investeerimisfond (nn Marguerite’i fond) – 
enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007, 20. juuni 2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise toetuse andmise 
üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).  
Komisjoni otsus C(2010)0941, 25. veebruar 2010, Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja 
infrastruktuuride 2020. aasta investeerimisfondis (nn Marguerite’i fond). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 06 02 51 (osaliselt) — Üleeuroopaliste võrkude programmi lõpuleviimine 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Nn Marguerite’i fond on üleeuroopaline kapitalifond, mis töötati välja finantskriisi kontekstis ja tunnistades edukate pikaajal iste 
infrastruktuuri investeerimisprojektide vajalikkust Euroopas. Fondi kaudu toetatakse infrastruktuuri investeeringuid liikmesrii kide 
transpordi- (TEN-T), energeetika- (TEN-E) ja taastuvenergiasektorites ning investeeritakse peamiselt uutesse projektidesse.  
Peamiste sponsorite hulka kuuluvad avaliku sektori pikaajalised investorid Prantsusmaalt (CDC), Itaaliast (CdP), Saksamaalt (Kf W), 
Hispaaniast (ICO) ja Poolast (PKO), samuti Euroopa Investeerimispank (EIP) ja komisjon. Marguerite’i fondi lõplik suurus on 
710 miljonit eurot.  
Liidu eelarveliste kulukohustuste koondsumma: 80 miljonit eurot TEN-T eelarvest.  
Oodatavad tulemused: 
— 30 % – 40 % transpordisektorisse investeeritud kulukohustuste kogusummast, 
— 25 % – 35 % energiasektorisse investeeritud summast, 
— 35 % – 45 % taastuvenergiasektorisse investeeritud summast. 
— Vähemalt 3,5 korda liidu kulukohustusi investeerimiseks TEN-T toetuskõlblikesse projektidesse.  
Investeerimisperiood lõpeb 2016. aasta detsembris (perioodi võib pikendada veel kahe aasta võrra) ning fondi lõpptähtajaks on 
seatud maksimaalselt 20 aastat alates esialgsest tegevuse lõpetamisest (2009. aasta detsember), kuid seda võib pikendada kuni k ahe 
üheaastase perioodi võrra (kuni detsembrini 2031). 2016. aasta jaanuaris on loodud on töörühm, kes 2016. aasta jooksul analüüsi b 
Marguerite’i fondi võimalikke tulevasi töösuundi. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Hinnanguliselt eraldatakse fondile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 80 miljonit eurot (2010. aasta seisuga täielikul t 
kulukohustustega seotud).  
Fondile ei määratud soovitavat finantsvõimendust (komisjoni talitused töötasid õigusliku aluse välja enne seda, kui komisjon ot sustas 
sihtotstarbelisse investeerimisvahendisse investeerida, ning eelhindamist ei sooritatud. Konsultandid valmistasid siiski Margue rite’i 
fondi asutanud investoritele 2009. aastal ette turuanalüüsi, et hinnata omakapitali puudujäägi olemasolu Euroopa taristus, ning  
komisjoni talitustel oli analüüsile juurdepääs.  28.2.2017  ET L 51/1803 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Kasutades hinnangulist finantsvõimenduse määra 125 prognoositi, et rahastamisvahendi raames kasutuselevõetava rahastamise (nii 
omakapital kui ka laenud) koguväärtus peaks programmi kogukestuse vältel olema ligikaudu 10 miljardit eurot (milles ligikaudu 4  
miljardit eurot eraldatakse TEN-T transpordiprojektidele).  
Soovitava finantsvõimenduse määra prognoosimiseks kasutati järgmist meetodit: eeldatakse, et Marguerite’i fondist saadud 
omakapital esindab 7,1 % projektide rahastamiseks kasutatud vahenditest (  1 ). Komisjoni toetus moodustab Marguerite’i fondi 
omakapitalist 11,27 % ehk teisisõnu 0,8 % projektide raames kasutuselevõetavast rahastamisest. Seega on finantsvõimendus 
1/0,8 % = 125.  
( 1 ) 7,1 % arvutamisel võrreldakse investeeringute koguväärtust summaga, mille Marguerite’i fond on nende investeeringutega sidunu d. L 51/1804  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Euroopa Energiatõhususe Fond (EEEF) – enne 2014. aastat  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1233/2010, 15. detsember 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, 
millega luuakse toetuskava majanduse elavdamiseks ühenduse finantstoetuse andmisega energeetikaprojektidele (ELT L 346, 
30.12.2010, lk 5). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 32 02 52 (osaliselt) — Majanduse elavdamist toetavate energeetikaprojektide lõpuleviimine 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
1. juulil 2011 eraldati 146,3 miljonit eurot Euroopa majanduse elavdamise energeetikakavast (EEPR) uue Euroopa Energiatõhususe 
Fondi (EEEF) jaoks spetsiaalse investeerimisfondi (SICAV) kujul. EEEF investeerib energiatõhususse, taastuvenergiaprojektidesse , 
puhtasse linnatransporti (eriti linnakeskkonnas), saavutades vähemalt 20 % energiasäästu või kasvuhoonegaaside/CO  2 heitkoguste 
vähendamise.  
Toetusesaajad peavad olema riigiasutused või neid esindavad avalik- või eraõiguslikud üksused, sealhulgas energiateenuste ettev õt- 
jad (  1 ). 
Fond käivitati 1. juulil 2011 esialgse mahuga 265 miljonit eurot: lisaks ELi toetusele (125 miljonit eurot lihtaktsiates (C-kla ssi aktsia) 
investeeris Euroopa Investeerimispank (EIB) 75 miljonit eurot (peamiselt eelisaktsiad (A-klassi aktsia)) ja Cassa Depositi e Pr estiti SpA 
(CDP) 60 miljonit eurot (peamiselt eelisaktsiad (A-klassi aktsia), ning määratud investeerimisjuht (Deutsche Bank) 5 miljonit e urot (B- 
vaheaktsiad).  
Fond pakub ebastandardsete finantstoodete valikut nagu eelislaenud, allutatud laenud, tagatised, omakapitaliosalus või makseko-  
hustuste ostu skeemid, mida saab paindlikul viisil kombineerida standardse rahastamisega.  
Lisaks on tehnilise abi jaoks kättesaadav 20 miljonit eurot ELi rahalistest vahenditest (toetuste kujul), et aidata sponsoritel  muuta 
projektid pankade nõudmistele vastavaks. Ning viimaks on kehtestatud 1,3 miljoni euro suuruse eelarvega programm teadlikkuse 
suurendamiseks energiatõhususe ja taastuvenergia rahastamisviisidest ja võimalustest riikliku ja piirkondliku tasandi ametivõim ude 
seas, kes haldavad ühtekuuluvusfondi või struktuurifonde. Seda programmi haldab EPEC (European PPP Expertise Centre – Euroopa 
avaliku ja erasektori partnerluse ekspertkeskus) (  2 ). 
Muutmismääruse kohaselt tuli eraldada ELi vahendeid investeerimisprojektide ja tehnilise abi jaoks 31. märtsiks 2014.  
Fondi-/investeerimisjuht  
Deutsche Bank vastutab näiteks projektide valiku eest ja hoolsuskontrolli läbiviimise eest enne projektide esitamist fondi 
investeeringute komiteele nõu saamiseks ja juhatusele heakskiitmiseks. Deutsche Bank haldab ka tehnilise abi komponenti ning 
esitab tehnilise abi ettepanekuid energeetika peadirektoraadile heakskiitmiseks.  
( 1 ) Energiateenuse ettevõtja (ESCO) saab energiatõhususe lepingu (EPC) kaudu võimaldada riigiasutusel teha alginvesteeringuid (nt  parandada üldkasuta- 
tavate hoonete tõhususnäitajaid või paigaldada säästliku tänavavalgustuse) finantsriski võtmata. 
( 2 ) Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskus on EIP, komisjoni ning liikmesriikide ja kandidaatriikide ühisalgatu s. Keskus aitab tugevdada 
oma avaliku sektori liikmete suutlikkust avaliku ja erasektori tehingute tegemisel.  28.2.2017  ET L 51/1805 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Investeeringute komitee  
Investeeringute komitee ( the Investment Comittee  – IC) ülesanne on hinnata fondijuhi esitatud projekte ja anda soovitusi juhatusele ( the 
Management Board  – MB). Investeeringute komiteesse nimetati ametisse kaks EIP liiget ja üks CDP liige.  
Haldusnõukogu  
Juhatusel on laialdased volitused fondi haldamiseks ja juhtimiseks; ta langetab otsused investeeringute kohta investeeringute k omitee 
soovituse põhjal. Kuid oluliste küsimuste (nagu põhikirja ja dokumentatsiooni muutmine) suhtes juhatus otsuseid ilma järelev- 
alvenõukogu heakskiiduta langetada ei või. Juhatus esitab kord kvartalis aruande järelevalvenõukogule. Järelevalvenõukokku kuul ub 
üks Euroopa Komisjoni esindaja, üks EIB esindaja, kes täidab eesistuja ülesandeid, ja üks CDP esindaja.  
Järelevalvenõukogu  
Järelevalvenõukogu peamised kohustused on fondi haldamise alaline järelevalve, juhatuse strateegilise nõustamine, fondi iga-aas tase 
äriplaani esitamine aktsionäride heakskiidu saamiseks ning investeerimisjuhiste muutmise heakskiitmine jne. Sinna kuulub kaks 
Euroopa Komisjoni esindajat, üks EIP esindaja ja üks CDP esindaja. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Fondile on kogu programmitöö perioodi vältel eelarvest ette nähtud 146,3 miljonit eurot (2011. aasta seisuga täielikult kulukoh us- 
tustega seotud, sellest 125 miljonit eurot fondi vahendeid, 20 miljonit eurot tehnilise abi rahastu (toetuse) vormis ja 1,3 mil jonit 
eurot teadlikkust suurendava tegevuse tarbeks.  
Enne kui komisjon otsustas sihtotstarbelisse investeerimisvahendisse investeerida, ei olnud õiguslikus aluses kindlaks määratud  
soovitavat finantsvõimendust ja täielikku eelhindamist ei sooritatud, kuid äriplaan ja riskistsenaariumid olid igal juhul ette 
valmistatud.  
Soovitav finantsvõimenduse määr on 5,6 (mis rajaneb 125 miljoni euro suurusel sissemaksul fondi ning eeldusel, et investeeringu te 
maht rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on kuni 700 miljonit eurot).  L 51/1806  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Välisvahendid (ei rahastata ainult Euroopa Arengufondi kaudu)  
Piirkondlikud rahastud  
Naabruspoliitika investeerimisrahastu  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- 
ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014, 11. märts 2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahasta- 
misvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).  
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (European Neighbourhood and Partnership Instrument – ENPI) ja uue Euroopa 
naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) üks prioriteet on edendada Euroopa naabruspoliitika partnerriikides investeerimisproje kte, 
mis vastab naabruspoliitika investeerimisrahastu (NIF) omale.  
EL käivitas NIFi 2007. aastal. Ajavahemikul 2007–2013 on vahendi kohta vastu võetud järgmised kaheksa komisjoni otsust, millega  
sellele on ette nähtud rahastamispakett kogusummas 777,4 miljonit eurot (467,2 miljonit lõunapoolseid riike puudutava Euroopa 
naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarverea jaoks ning 310,2 miljonit eurot idapoolseid riike puudutava Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrumendi eelarverea jaoks): K(2007) 6280, K(2008) 2698, K(2009) 3951, K(2009) 8985, K(2010) 4400, K(2010) 
7989, K(2011) 5547, C(2012) 4533 ja C(2013) 1276. 2014. aastal kiideti heaks täiendavad kulukohustused summas 381,7 miljonit 
eurot; otsusega C(2014) 5750 369,4 miljonit eurot ja otsusega C(2013) 5300 lisati 12,3 miljonit eurot. 2015. aastal kiideti ots usega 
C(2015) 2748 heaks täiendavad kulukohustused summas 295,0 miljonit eurot. Seega saavad lõunapoolsed riigid ajavahemikus 
2007–2015 kokku 922 020 334,34 eurot ja idapoolsed riigid 532 125 902,58 eurot (kokku 1 454 146 236,92 eurot). Sellest 
kogusummast on rahastamisvahendite kohastesse projektidesse investeeritud vaid osa. 2007–2015. aasta kokkuvõtlike andmete 
kohaselt vastavad rahastamisvahendid investeeringutele, mis on tehtud lõunapoolsetes naaberriikides (47 500 000 eurot) ja 
idapoolsetes naaberriikides (15 300 000,00 eurot) (kokku 62 800 000 eurot). Viimati nimetatud summa ja naabruspoliitika 
investeerimisrahastu kokkuvõtliku kogusumma vahe on suunatud investeeringutoetustesse ja tehnilise abi projektidesse.  
2011. aastast alates hõlmab NIF arengukoostöö rahastamisvahendi keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside 
säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi raames kliimamuutuste komponenti (Climate Change Window – CCW), et toetada 
nende projektide elluviimist, millega aidatakse partnerriikidel võidelda leevendus- ja/või kohandusmeetmete abil kliimamuutuste  
vastu. NIFi hõlmatud kliimamuutuste komponenti hallatakse ühtlustatud viisil ja üldiselt kehtivad selle suhtes samad eeskirjad ning 
samad rahastamisviisid ja rakendamistingimused kui NIFi suhtes. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 04 01 02 — Vahemere piirkonna riigid — Vaesuse vähendamine ja säästev areng  
Punkt 22 04 02 02 — Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvate riikide rahastamisvahendiga aidatakse kaasa Euroopa naabruspoliitika või seonduvate ELi  
temaatiliste strateegiate prioriteetide eesmärkide saavutamisele piirkonna jaoks antava lisarahastamise tõhustamise teel.  28.2.2017  ET L 51/1807 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
NIFi peamine eesmärk on mobiliseerida täiendavad investeeringud selleks, et toetada heaolu ja heanaaberlikkuse ala loomist, mis  
hõlmaks liitu ja naaberriike. Kooskõlas muude ELi rahastatavate programmidega saab NIF edendada säästvat ja kaasavat majan- 
duskasvu ning soodsaid investeerimisolusid meie partnerriikides.  
Selles raamistikus püütakse NIFiga saavutada kolm strateegilist eesmärki, mis on järgmised: 
— transpordi- ja energiataristute parem ühendamine liidu ja naaberriikide vahel ning naaberriikide endi vahel; 
— meie ühist keskkonda ohustavate aspektidega (sealhulgas kliimamuutustega) tegelemine; 
— aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu edendamine eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise kaudu.  
NIFi tegevusega jätkatakse Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade toetamist ja keskendutakse viiele peamisele sektorile: energe etika, 
keskkond suunaga kliimamuutuste leevendamisele ja kohandamisele, transport, sotsiaalsete ettevõtete ning VKEde arendamine.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Euroopa naabruspoliitika partnerriigid, kes võivad saada NIFist automaatselt toetust, on liidu tegevuskavale alla kirjutanud 
naaberriigid, välja arvatud need, kes oma arengutaseme tõttu ei kvalifitseeru. Muid riike, kes ei või saada NIFist automaatselt  
toetust, võib toetada teatavatel juhtudel, arvestades piirkondlikke ja eriomaseid asjaolusid. Nende toetuskõlblikkuse suhtes pe avad 
ühehäälse otsuse langetama liikmesriigid ja komisjon.  
Muud lõplikud toetusesaajad on erasektor ja eelkõige VKEd. Nii mitmepoolsed kui ka riiklikud Euroopa arenguabi rahastamise 
asutused võivad olla otsesed toetusesaajad ja rahastu olulised sidusrühmad.  
Peamised tehnilised omadused  
Vahendi alusel võib kasutada riskikapitali (omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid), riskijagamisvahendeid, tagatisi , laene, 
muud rahastamist nagu investeerimistoetused, intressitoetused ja tehniline abi.  
Kestus ja mõju eelarvele  
Vahendiga seotud otsused kehtivad mitmeaastaste finantsraamistike 2007–2013 ja 2014–2020 vältel ja vahendi kehtivust võib 
veelgi pikendada, kui tehakse otsused järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta.  
2015. aasta otsuste kohaste lepingute sõlmimise lõpptähtaeg on 31. detsember 2016. Tegemist ei ole rahastu lõpptähtajaga, vaid 
viimase päevaga, mil rahastu rahastamise kohta langetatud otsuste kohaselt võib sõlmida lepingu. Iga projekti kestus määratakse  
kindlaks juhtumipõhiselt vastavalt rahastu liigile ja soovituslik maksimaalne kestus on 180 kuud alates rahastamislepingu jõust umise 
kuupäevast või kui lepingut ei ole sõlmitud, siis alates aasta tegevuskava (millega rahastatakse NIFi) vastuvõtmisest.  L 51/1808  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Eelarvest eraldatud 1 454 146 236,92 euro jaotus kahe naabruspoliitika alampiirkonna vahel on järgmine:  
CRISi viitenumber  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud 
summa  
(2007 – detsember 2014 maksimaalne 
pakett)  Eelarverida  
Lõunapoolsed naaberriigid  
ENPI/2007/019548  158 000 000,00  19 08 01 01  
ENPI/2011/023086  309 220 334,34  19 08 01 01  
ENI/2014/037510  265 300 000,00  21 03 01 02 / 21 03 03 03  
ENI/2015/38303  189 500 000,00  21 03 01 02  
Kokku  922 020 334,34  
Idapoolsed naaberriigid  
ENPI/2007/019549  137 000 000,00  19 08 01 03  
ENPI/2011/023087  173 200 000,00  19 08 01 03  
ENI/2013/024746  12 300 000,00  19 08 01 03  
ENI/2014/037515  104 085 901,58  21 03 02 02  
ENI/2015/38314  105 540 000,00  21 03 02 02  
Kokku  532 125 902,58  
Ida- ja lõunapoolsed naaberriigid kokku  1 454 146 236,92  
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
20. augustil 2015 võeti vastu komisjoni rakendusotsus C(2014)2748 eespool toodud tabelisse lisatud 295,0 miljoni euro suuruse 
ida- ja lõunapoolsete naaberriikide maksimumtoetuse kohta.  
Esitatud väärtustel on ainult soovituslik iseloom, sest tähelepanuta jäetakse aeg ja diferentseerimise mõju.  
Hinnanguliselt eraldatakse rahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi (2014–2020) vältel 150 miljonit eurot aastas, kokku 
1 050 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 4–5.  
Hinnangute kohaselt aitaksid 1 454 miljonit eurot naabruspoliitika investeerimisrahastu vahendeid ajavahemikuks 2008–2015 
kaasata ligikaudu 13 813 miljonit eurot investeeringuid ja laene Euroopa finantseerimisasutustelt. Finantsvõimenduse määr on 9, 5, 
mis on prognoositud võimenduse määrast palju suurem. Prognoosi kohaselt toetavad need investeeringud omakorda projekte kokku 
ligikaudu 28 810 miljoni euroga.  28.2.2017  ET L 51/1809 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Kesk-Aasia investeerimisrahastu (IFCA) ja Aasia investeerimisrahastu (AIF)  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
(ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
NIFi (Naabruspoliitika investeerimisrahastu) esimeste tulemuste põhjal tegi komisjon ettepaneku rajada investeerimisrahastud 
määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikides, algul Kesk-Aasias, Aasias ja Ladina-Ameerikas. Aasia jaoks loodi kaks rahastut: 
Kesk-Aasia investeerimisrahastu (IFCA) 2010. aastal ja Aasia investeerimisrahastu (AIF) 2011. aastal ajavahemikuks 2010–2013. 
Kõnealused rahastud on loodud NIFi eeskujul ning nende eesmärgid ja kohaldamisalad on sarnased nendega, mis on määratletud 
2008. aasta märtsis kokku lepitud NIFi üldises raamistikus (vt NIFi käsitlevat osa).  
2013. aasta lõpu seisuga on kolme otsust IFCA kohta rahastatud 2010., 2011., 2012. ja 2013. aasta eelarvetest ja kaht otsust AI F 
kohta rahastatud 2011. ja 2012. aasta eelarvetest (ühiselt) ning 2013. ja 2014. aasta eelarvest.  
AIF taasloodi 2014. aastal, et saavutada määruses (EL) nr 233/2014 ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärgid uue otsuse kaudu 
rahastada AIFi 26 000 000 euroga. IFCA taasloodi 2014. aasta lõpul otsusega, millega seda rahastati 20 miljoni euroga 2015. aas ta 
eelarvest. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 21 02 02 — Koostöö Aasiaga  
Artikkel 21 02 03 — Koostöö Kesk-Aasiaga 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
IFCA peamine eesmärk on edendada täiendavaid investeeringuid ja olulisimat taristut, keskendudes esimesel rakendusperioodil 
esmajoones energeetikale ja keskkonnale. Kesk-Aasia strateegiate arengust lähtuvalt kavandati hilisemat laiendamist transpordi- , 
VKEde, veemajanduse ja jäätmekäitluse ning sotsiaalse taristu sektoritele Kesk-Aasia riikides.  
AIFi peamine eesmärk on edendada täiendavaid investeeringuid ja põhilist infrastruktuuri, keskendudes esmajoones kliimamuu- 
tustele ja nn rohelistele investeeringutele keskkonna, energeetika ja transpordi vallas, samuti VKEde ja sotsiaalse infrastrukt uuri vallas. 
Hiljem võib ette näha laiendamist transpordisektorile.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Kõnealuse kahe rahastu lõplikud toetusesaajad on nimetatud kahe piirkonna riigid. Muud lõplikud toetusesaajad on erasektor ja e riti 
VKEd.  
Toetuskõlblikud finantsasutused on volitatud üksused ja nimetatud kahe rahastu olulised sidusrühmad.  L 51/1810  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Peamised tehnilised omadused  
Rahastatavad tehinguliigid on järgmised: 
— avaliku sektori infrastruktuuriprojektide investeeringute kaasrahastamine, 
— laenutagatiste kulude rahastamine, 
— intressitoetused, 
— tehniline abi, 
— riskikapitali tehingud, 
— kõik muud riskijagamismehhanismid.  
Võimalikud eelarve täitmise viisid on tsentraliseeritud (otsene ja kaudne) eelarve täitmine ning ühiselt ja osaliselt detsentra liseeritud 
eelarve täitmine (eelarve täitmise viisid 2014. aasta vahendite kasutamisel).  
Kestus ja mõju eelarvele  
IFCA ja AIF loodi esialgselt rahastamisvahendi õigusliku aluse kestuse ajaks, st kuni 31. detsembrini 2013. Kui AIF juba taaslo odi 
2014. aastal, et saavutada määruses (EL) nr 233/2014 ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärgid, siis taasloodi IFCA ka 2015. 
aastal.  
2015. aasta otsuste kohaste lepingute sõlmimise lõpptähtaeg on IFCA puhul 31. detsember 2016. ja AIFi puhul 31. detsember 2016.  
2014. aastal seoses AIFiga tehtud rahastamisotsuse puhul on lepingute sõlmimise tähtaeg 31. detsember 2015. Iga projekti kestus  
määratakse kindlaks juhtumipõhiselt ja maksimaalne kestus on 120 kuud alates rahastamislepingu jõustumise kuupäevast või kui 
lepingut ei ole sõlmitud, siis alates 2014. aasta tegevuskava (millega rahastu luuakse) vastuvõtmisest. Hinnanguliselt eraldata kse kogu 
programmitöö perioodi vältel AIFile eelarvest 350 000 000 eurot ja IFCA-le 140 000 000 eurot.  
Eelarvest eraldatud 287 567 000 euro jaotus kahe piirkonna vahel on järgmine:  
Otsuse viitenumber  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud summa  
(maksimaalne pakett)  Eelarverida  
Kesk-Aasia investeerimisrahastu  
DCI-ASIE/2010/021-627  20 000 000  19 10 02  
DCI-ASIE/2011/023-117  45 000 000  19 10 02  
DCI-ASIE/2013/024-950  20 567 000  19 10 02  
DCI-ASIE/2014/037-538  20 000 000  21 02 03  
DCI-ASIE/2015/038-116  40 000 000  21 02 03  
Kokku  145 567 000  
Aasia investeerimisrahastu  
DCI-ASIE/2011/022-036  30 000 000  19 10 01 01  
DCI-ASIE/2013/024-917  30 000 000  19 10 01 01  
DCI-ASIE/2014/037-548  26 000 000  21 02 14  
DCI-ASIE/2014/037-548  31 000 000  21 02 02  
DCI-ASIE/2014/038-088  25 000 000  21 02 02  
Kokku  142 000 000  28.2.2017  ET L 51/1811 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
1. IFCA  
Nähakse ette, et kogu rahastamispakett eelarveliste kulukohustuste kujul IFCA jaoks on 145,57 miljonit eurot. Finantsvõimenduse  
määr, mis põhineb varasemal kogemusel ajavahemiku 2010–2015 kohta, on IFCA puhul hinnanguliselt järgmine: 
— projekti kogumaksumus ( ca 828 miljonit eurot) / IFCA toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni otsusega pärast arengu- 
koostöö rahastamisvahendite ühendamise raamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist ( ca 119 miljonit eurot): 6,96; 
— rahastamiskõlblikud finantsasutuste vahendid ( ca 553 miljonit eurot) / IFCA toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni 
otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendite ühendamise raamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist): 4,65.  
Esitatud väärtustel on ainult soovituslik iseloom, sest tähelepanuta jäetakse aeg ja diferentseerimise mõju.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 140 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 4–5.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et rahastule eraldatud kogusumma (140 miljonit 
eurot) tulemusena võetakse programmi kogukestuse vältel kasutusele maksimaalselt 700 miljoni euro väärtuses vahendeid 
(laenude / investeeringute maht).  
2. AIF  
Nähakse ette, et kogu rahastamispakett eelarveliste kulukohustuste kujul AIFi jaoks on 142 miljonit eurot. Soovitav finants- 
võimenduse määr, mis põhineb varasemal kogemusel ajavahemiku 2011-2015 kohta, on AIFi puhul hinnanguliselt järgmine: 
— projekti kogumaksumus ( ca 2 631 miljonit eurot) / AIFi toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni otsusega pärast arengu- 
koostöö rahastamisvahendite ühendamise raamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist ( ca 89 miljonit eurot): 29,6; 
— rahastamiskõlblikud finantsasutuste vahendid ( ca 1 437 miljonit eurot) / AIFi toetus (projektid kiidetakse heaks komisjoni 
otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendite ühendamise raamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist): 16,1.  
Esitatud väärtustel on ainult soovituslik iseloom, sest tähelepanuta jäetakse aeg ja diferentseerimise mõju.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 340 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 4–5.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et rahastule eraldatud kogusumma (340 miljonit 
eurot) tulemusena võetakse programmi kogukestuse vältel kasutusele ligikaudu 1,70 miljardi euro väärtuses vahendeid (laenude/ 
investeeringute maht).  L 51/1812  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Ladina-Ameerika investeerimisrahastu  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
(ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014, 11. märts 2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).  
Rahastu loodi algselt 2009. aastal määrusega (EÜ) nr 1905/2006 ajavahemikuks 2009–2013, kusjuures komisjoni toetused 
määratakse kindlaks igaks aastaks eraldi. Ladina-Ameerika investeerimisrahastu (LAIF) taasloodi 2014. aastal, et saavutada 
määruses (EL) nr 233/2014 ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärgid uue otsuse kaudu finantseerida rahastut 30 miljoni euroga. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 21 02 01 — Koostöö Ladina-Ameerikaga 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
Ladina-Ameerika investeerimisrahastu peamine eesmärk on edendada investeerimist transpordi-, energeetika- ja keskkonnataristuss e 
(sealhulgas veemajanduse ja jäätmekäitluse ning põllumajanduse ja maaelu arendamise taristu) ning toetada sotsiaalsektorit, näi teks 
tervishoidu ja haridust ning erasektori arendamist Ladina-Ameerika riikides. Rahastuga toetatakse VKEde kasvu, tehes kättesaada vaks 
paljud finantsinstrumendid Ladina-Ameerikas.  
Ladina-Ameerika investeerimisrahastu on 2011. aasta algusest hõlmanud ka kliimamuutuste komponendi, et toetada nende 
projektide elluviimist, millega aidatakse partnerriikidel võidelda leevendus- ja/või kohandusmeetmete abil kliimamuutuste vastu . 
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Lõplikud teotusesaajad on määruses (EÜ) nr 1905/2006 ja määruses (EL) nr 233/2014 nimetatud Ladina-Ameerika riigid.  
Muud lõplikud toetusesaajad on erasektor, eelkõige VKEd, erasektori arendamise tehingute puhul. Toetuskõlblikud finantsasutused  
on volitatud üksused ja rahastamisvahendi tehingute olulised osalised.  
Peamised tehnilised omadused  
Ladina-Ameerika investeerimisrahastust rahastatavad tehinguliigid on järgmised: 
— avaliku sektori infrastruktuuriprojektide investeeringute kaasrahastamine, 
— laenutagatiste kulude rahastamine, 
— intressitoetused,  28.2.2017  ET L 51/1813 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
— tehniline abi, 
— riskikapitali tehingud, 
— kõik muud riskijagamismehhanismid.  
Võimalikud eelarve täitmise viisid on olnud tsentraliseeritud (otsene ja kaudne) eelarve täitmine, eelarve täitmine ühiselt, os aliselt 
detsentraliseeritud eelarve täitmine (eelarve täitmise viisid, mis kehtisid 2014. aasta lõpuni 2013. aasta vahendite kasutamise ks) 
kaudne eelarve täitmine (eelarve täitmise viisid, mis kehtisid 2014. aasta vahendite kasutamiseks).  
Kestus ja mõju eelarvele  
Ladina-Ameerika investeerimisrahastu loodi määrusega (EÜ) nr 1905/2006 kestusega kuni 31. detsembrini 2013. Rahastamispaketi 
suurus oli 179,35 miljonit eurot. Nagu eespool mainitud, taasloodi rahastu 2014. aastal, et saavutada määruses (EL) nr 233/2014  
ajavahemikuks 2014–2020 seatud eesmärgid.  
2015. aasta otsuste kohaste lepingute sõlmimise lõpptähtaeg on 31. detsember 2016. Tegemist ei ole rahastu lõpptähtajaga, vaid 
viimase päevaga, mil rahastu asutamise kohta langetatud otsuste kohaselt võib sõlmida lepingu. Iga projekti kestus määratakse 
kindlaks juhtumipõhiselt, võttes arvesse võttes arvesse, et lõpetamise otsuse DCI-ALA/2014/037-570 rakendamise tähtaeg on 
31. detsember 2030. Hinnanguliselt eraldatakse eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 320 miljonit eurot.  
CRISi otsuse viitenumber  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud summa  
(2007 – aprill 2013 maksimaalne pakett)  Eelarverida  
DCI-ALA/2009/021-734  180 400 000  19 09 01  
DCI-ALA/2014/037-570  72 342 737  21 02 12 / 21 02 01  
DCI ENV/023-403  17 300 000  21 04 01  
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
2015. aastal tehti 30 miljoni euro suurune rahastamisotsus ja 12 342 737 euro suurune rahastamisotsus. Nähakse ette, et kogu 
rahastamispakett eelarveliste kulukohustuste kujul LAIFi jaoks on 270 042 737 eurot. Finantsvõimenduse määr, mis põhineb 
varasemal kogemusel ajavahemiku 2010–2015 kohta, on LAIFi puhul hinnanguliselt järgmine: 
— projekti kogumaksumus ( ca 6 877 miljonit eurot) / LAIFi toetused (projektid kiidetakse heaks komisjoni otsusega pärast 
arengukoostöö rahastamisvahendite ühendamise raamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist (232 miljonit eurot): 29,6. 
— rahastamiskõlblikud Euroopa finantsasutuste vahendid (3 270 miljonit eurot) / LAIFi toetused (projektid kiidetakse heaks 
komisjoni otsusega pärast arengukoostöö rahastamisvahendite ühendamise raamistiku nõukogu heakskiitva arvamuse saamist): 
14,1.  
Esitatud väärtustel on ainult soovituslik iseloom, sest tähelepanuta jäetakse aeg ja diferentseerimise mõju.  
Hinnanguliselt ja soovituslikult eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 320 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 4–5.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et rahastule eraldatud soovituslik kogusumma 
(320 000 000 eurot) tulemusena võetakse programmi kogukestuse vältel kasutusele maksimaalselt 1,6 miljardi euro väärtuses 
vahendeid (laenude/investeeringute maht).  L 51/1814  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Täiendavad rahastud  
Toetus Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule  
i) Viide alusaktile  
Eelmised õigusaktid olid „ Mesures d'accompagnement financières et techniques “ (MEDA I ja MEDA ajavahemikuks 1996–2006).  
Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu uusim õigusakt on Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument 
(ajavahemikuks 2007–2013), mille õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1638/ 
2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 19 08 01 01 — Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga seotud rahaline koostöö Vahemere maadega (2013. aasta eelarve 
liigenduses (  1 )). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu toetuse eesmärk on pakkuda kapitali Vahemere piirkonna 
partnerriikidele tingimustel, mis kohalikul tasandil puuduvad.  
Riskikapitali investeeritakse otse või kaudselt eesmärgiga i) toetada erasektorit, st võimaldada ettevõtete loomist, ümberstruk ture- 
erimist või kasvu, ii) tõhustada kohaliku finantssektori rolli, toetades uute asutuste või uute tegevuste loomist, mis toovad k asu 
erasektorile.  
Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu tehingute tõhustamiseks antakse tehnilist abi, pöörates erilist 
tähelepanu erasektori arendamisele.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu hõlmab 9 Vahemere lõunaranniku riiki. Riskikapitalirahastu 
teotusesaajad on erasektor üldisemalt ning VKEd ja finantsvahendajad konkreetsemalt. Tehnilise abi saajad on eraettevõtted, ava liku 
sektori asutused ja finantsvahendajad.  
Peamised tehnilised omadused  
Kõnealust meedet, mille eesmärk on riskikapitali ja tehnilise abi andmisega seotud meetmete rahastamine, rakendatakse kaudse 
tsentraliseeritud eelarve täitmise kaudu koos Euroopa Investeerimispangaga.  
Euroopa Investeerimispangale on usaldatud järgmiste tehingute tegemine: 
— riskikapitali tehingud, 
— tehnilise abiga seotud tehingud.  
( 1 ) Viimane toetus seoti kohustustega 2013. aastal, olles seega 2013. aasta eelarverea number.  28.2.2017  ET L 51/1815 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu loodi mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kestuse ajaks. 
Kõnealune seitsmeaastase ajavahemiku iga-aastane eelarveline kulukohustus eelarverealt 19 08 01 01 oli 32 miljonit eurot. Seega  on 
kogu rahastamispakett ajavahemikuks 2007–2013 224 miljonit eurot. (180 miljonit eurot riskikapitali tehingute ja 33 miljonit eu rot 
tehnilise abi jaoks).  
2013. aasta kohustuste täitmise lõpptähtaeg on 31. detsember 2029. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
2015. aastal ei ole Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule maksete assigneeringuid ette nähtud, kun a 
pärast 2013. aastat ei ole rohkem kulukohustusi ette näha.  
Hinnanguliselt eraldatakse rahastule eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 224 miljonit eurot.  
Finantsvõimenduse määr 2015. aastani teostatud tehingute põhjal on 19,54.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et 224 miljoni euro suurune summa peaks programmi 
kogukestuse vältel andma kasutuselevõetavate investeeringute/laenude kogusummaks 4 376 miljonit eurot.  L 51/1816  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahasta- 
misvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).  
Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond kiideti heaks nelja-aastase keskkonna ja loodusvarade säästvat majandamist 
käsitleva temaatilise programmi iga-aastastes tegevuskavades (ENRTP 2007–2010).  
Piirkondlike fondide toetusrahastu (Regional Fund Support Facility (RFSF)) õiguslik alus: ettevalmistav meede nõukogu finants- 
määruse artikli 54 tähenduses. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 21 02 51 06 — Keskkonna ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine (2016. aasta eelarve liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Poliitikaeesmärgid ja reguleerimisala  
Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond on uuenduslik rahastamisvahend, mille eesmärk on suurendada energiatõhusust 
ja taastuvenergia osakaalu arenguriikides ja üleminekuriikides. Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond on üles ehit atud 
fondifondina ning tema strateegia on investeerida piirkondlikesse omakapitalifondidesse (ning seeläbi aidata kaasa nende arengu le), 
millest tehtavad investeeringud on suunatud väikestele ja keskmise suurusega energiatõhusus- ja taastuvenergiaprojektidele.  
Eesmärkideks on laiendada taastuvenergia kasutamist, edendada energiatõhusust ja muid seonduvaid puhta energia tehnoloogiaid 
arenguriikide ning üleminekuriikide turgudele ja teenustele, et parandada juurdepääsu vähese CO  2 -heitega, turvalisele ja taskuko- 
hasele energiale ning aidata parandada puudulike energiavõrkudega piirkondades elavate või ebasoodsamas olukorras olevate 
inimrühmade majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, edendades samas keskkonnakaitset.  
Geograafiline ulatus ja lõplikud toetusesaajad  
Ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi eesmärk on toetada piirkondlikke allfonde Saharast lõunasse jäävas Aafrikas , 
Kariibi mere ja Vaikse ookeani saareriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides, sealhulgas Venemaal, Ladina-Ameerik as 
ja Aasias (sh Kesk-Aasias ja Lähis-Idas). Eriline rõhk asetatakse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaj aduste 
rahuldamisele.  
Kestus ja mõju eelarvele  
Ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi tegevuse lõpptähtaeg on 31. detsember 2023, arvutatuna viimase kohustuse 
kuupäevast.  
Viited otsusele  Üldiste kulukohustuste kumuleeritud summa  
(maksimaalne pakett)  Eelarverida  
DCI-ENV/2007/147331 ja selle lisandid CRISi viidetega 
168 899 ja 282 314)  81 100 000  21 04 01 / 21 02 51  28.2.2017  ET L 51/1817 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Lisaks eraldati 5 miljonit eurot artiklist 21 04 05, et toetada integreeritud toetusrahastu loomist ülemaailmse energiatõhususe  ja 
taastuvenergia fondi jaoks.  
2014. aastal täiendati 20 miljoni euroga ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi, et toetada algatust „Säästev ener gia 
kõigi jaoks,“ mida rahastatakse Euroopa Arengufondist. 2015. aastal fondi ei täiendatud. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondiga seonduvad 2016. aasta eelarvelised kulukohustused olid 0 eurot.  
Kogu programmitöö perioodil ei ole eelarvest vahendite eraldamist ette nähtud.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 5.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et fondile eraldatud kulukohustuste kogusumma 
(81 100 000 eurot) tulemusena võetakse programmi kogukestuse vältel kasutusele ligikaudu 405,5 miljoni euro väärtuses 
vahendeid (laenude/investeeringute maht).  L 51/1818  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Kandidaatriikide rahastamisvahendid  
Lääne-Balkani riigid  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv I tagatisvahend 
(EDIF)  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, eriti selle artikli 14 lõ ige 
3 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Tagatisrahastu Euroopa Liidu rahastamisvahend aitab saavutada Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majandusliku kasvu hoogustamise 
eesmärke.  
Selle põhieesmärk on uuenduslike ja väga arenguvõimeliste ettevõtete tekkimise ja kasvu eeltingimuste loomine. Vahend tagab VKE de 
laenuportfellid, mille kommertspangad väljastavad uute laenudena VKEdele. See hõlmab ka VKEde juurepääsu parandamist laenudele 
ja laenuvõtmise kulude potentsiaalselt vähendamist.  
Vahendi raames võib kasutada sihtrühma kuuluvatele VKEdele antavate uute laenude esimese järjekoha kahju tagatisi tagatismäärag a 
kuni 70 % ning ülemmääraga kuni 25 % kogu laenuportfellist. Täpne tagatismäär ja ülemmäär määratakse kindlaks iga juhtumi 
puhul eraldi.  
Komisjon rakendab vahendit kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmääruse artiklile 139 (usaldus- ja halduslepingu kau du). 
Kaudse eelarve täitmise raames võib komisjon delegeerida rakendusülesanded Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupile, sealhulgas  
ka Euroopa Investeerimisfondile (EIF). Rahastut rakendatakse kaudse eelarve täitmise raames ja rakendusülesanded on delegeeritu d 
EIFile.  
Vahend alustas tegevust 2013. aastal ning tagab laenud tähtajaga kuni 2023. aasta. Geograafiline ulatus hõlmab Lääne-Balkani ri ike 
kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu 
välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 95). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
IPA I alla kuuluva vahendi jaoks ettenähtud rahastamispaketi suurus on 21,9 miljonit eurot (millest 1,9 miljonit eurot moodusta vad 
haldustasud EIFile ja 20 miljonit eurot on tagatiskapital), mille suhtes võeti kulukohustused ja mis maksti EIFile.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 21,9 miljonit eurot.  28.2.2017  ET L 51/1819 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluva tagatisvahendi projektitaotluses 
esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel oli 7.  
Kõik tagatisvahendi raames antavad tagatised eraldati 2014. aasta jooksul, ehkki kõiki lepinguid ei oldud 31. detsembri 2014. a asta 
seisuga veel alla kirjutatud. Eeldatakse, et 20 miljoni euro suurune summa võimendab koguinvesteeringut ligikaudu 120 miljoni e uro 
ulatuses, mis teeb minimaalseks võimendusteguriks 6.  
IPA I eelarveliste kulukohustuste koondsummat (21,9 miljonit eurot) suurendati 17,5 miljoni euro võrra mitut abisaajat hõlmava 
programmi IPA II kaudu. Selleks suurendati ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluvat II tagatis- 
vahendit, mille kohta esitatakse eraldi aruanded.  L 51/1820  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv II tagatisvahend 
(EDIF)  
i) Viide alusaktile  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
II tagatisrahastu Euroopa Liidu rahastamisvahend aitab saavutada Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majandusliku kasvu hoogustamise  
eesmärke.  
II on tagatisvahend jätkab I tagatisvahendi tegevust; tegemist on sama EIFi hallatava tootega, kuid selle volitused allkirjasta ti uuesti, et 
tagada kooskõla uue finantsmäärusega.  
Sarnaselt oma eelkäijaga (I tagatisvahendiga) on II tagatisvahendi peamine eesmärk luua uuenduslike ja väga arenguvõimeliste 
ettevõtete tekkimiseks ja kasvuks vajalikud tingimused. Vahend tagab VKEde laenuportfellid, mille kommertspangad väljastavad uu te 
laenudena VKEdele. See hõlmab ka VKEde juurepääsu parandamist laenudele ja laenuvõtmise kulude potentsiaalselt vähendamist.  
Vahendi raames võib kasutada sihtrühma kuuluvatele VKEdele antavate uute laenude esimese järjekoha kahju tagatisi tagatismäärag a 
kuni 70 % ning ülemmääraga kuni 25 % kogu laenuportfellist. Täpne tagatismäär ja ülemmäär määratakse kindlaks iga juhtumi 
puhul eraldi.  
Komisjon rakendab vahendit kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmääruse artiklile 139 (usaldus- ja halduslepingu kau du). 
Kaudse eelarve täitmise raames võib komisjon delegeerida rakendusülesanded Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupile, sealhulgas  
ka Euroopa Investeerimisfondile (EIF). II tagatisrahastut rakendatakse kaudse eelarve täitmise raames ja rakendusülesanded on 
delegeeritud EIFile.  
II tagatisvahendi loomise dokumendile kirjutati alla 2015. aastal ning sellest tagatakse laenusid, mille tähtaeg ulatub kuni 20 28. 
aastani. Geograafiline ulatus hõlmab Lääne-Balkani riike kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta 
määrusega (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlu sed 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 95). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
IPA II alla kuuluva vahendi jaoks ettenähtud rahastamispaketi suurus on 17,5 miljonit eurot, mille suhtes võeti kulukohustused ja 
mis maksti EIFile. II tagatisvahendi delegeerimislepingule kirjutati alla 23. detsembril 2015. 2015. aastal maksti EIFile 10 mi ljonit 
eurot. 2016. aastal tehakse teine, 7,5 miljoni euro suurune osamakse.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 17,5 miljonit eurot.  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluva II tagatisvahendi projektitaotluse s 
esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel jääb 4 ja 5,2 vahele.  
Osalemiskutse soovituslike tingimustega, mille alusel EIFi ja finantsvahendajad peaksid kokku leppima, avaldati märtsis 2016.  28.2.2017  ET L 51/1821 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete laenufond  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, eriti selle artikli 14 lõ ige 
3 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö. 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa Liidu rahastamisvahend ettevõtete laenufondi jaoks aitab saavutada Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majandusliku kasvu 
hoogustamise eesmärke.  
Selle põhieesmärk on uuenduslike ja väga arenguvõimeliste ettevõtete tekkimise ja kasvu eeltingimuste loomine. Vahendist 
rahastatakse arengukapitali olemasolevates suure kasvupotentsiaaliga VKEdes vastavatel turgudel kapitaliosaluse kaudu. Vahendi 
raames võib kasutada omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid.  
Komisjon rakendab vahendit kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmääruse artiklile 139 (  1 ) ja rakendusülesanded on 
delegeeritud EIFile.  
2015. aastal rahastati vahendist kahte investeeringut: 
— 6,5 miljonit eurot investeeriti Kosovos ja 
— 2 miljonit eurot Bosnia ja Hertsegoviina Serblaste Vabariigis (Republika Srpska).  
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas on käimas mitme projekti menetlemine, millele 31. detsembri 2015. aasta seisuga 
teostati hoolsuskohustuse auditit. Pärast maksimaalselt viie aasta pikkust investeerimisperioodi lõpetatakse vahendi portfelli tegevus 
maksimaalselt viieaastase perioodi jooksul. Geograafiline ulatus hõlmab Lääne-Balkani riike kooskõlas Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite 
rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 95). 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Vahendi jaoks ettenähtud rahastamispaketi suurus on 11,0 miljonit eurot (millest 1,1 miljonit eurot moodustavad tasud EIFile ku i 
komisjoni usaldusisikule, 0,4 miljonit eurot on tehnilise abi eraldis ning 9,5 miljonit eurot on omakapitali osa). Detsembris 2 012 
maksti EIFile kui usaldusisikule välja 10,4 miljonit eurot. See summa võimendab koguinvesteeringut ligikaudu 55 miljoni euroni,  
tehes võimendusteguriks 5. Koos EBRD 1:1 kaasinvesteeringutega kohalike ettevõtete rahastust võib koguinvesteeringu summaks 
kujuneda 110 miljonit eurot, mis teeb võimendusteguriks 10. Ülejäänud 0,6 miljonit eurot makstakse välja pärast 2018. aasta 
jaanuari. 2015. aasta 31. detsembri seisuga on rahastamisvahendile üle kantud 320 602 eurot, ülejäänud vahendid on kajastatud 
raha ekvivalendina.  
IPA I eelarveliste kulukohustuste koondsummat 11,0 miljonit eurot võidakse mitut abisaajat hõlmava programmi IPA II kaudu 
suurendada sõltuvalt rahastamisvahendi toimimise hindamisest ja sellekohaste rahastamisotsuste vastuvõtmisest.  
( 1 ) Kaudse eelarve täitmise raames võib komisjon delegeerida rakendusülesanded Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupile, sealhulg as ka Euroopa 
Investeerimisfondile (EIF).  L 51/1822  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Hinnanguliselt eraldatakse fondile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 11 miljonit eurot.  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi projektitaotluses esitatud soovitav finantsvõimen duse 
määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 10.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et programmi kogukestuse vältel tehakse kokku 110 
miljoni euro väärtuses investeeringuid.  28.2.2017  ET L 51/1823 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete 
innovatsioonifond („innovatsioonifond“)  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, eriti selle artikli 14 lõ ige 
3 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82), eriti selle artikli 14 lõige 3. 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö (2015. aasta eelarve 
liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa Liidu rahastamisvahend innovatsioonifondi jaoks aitab saavutada Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majandusliku kasvu 
hoogustamise eesmärke. Selle põhieesmärk on uuenduslike ja arenguvõimeliste ettevõtete tekkimise ja kasvu eeltingimuste loomine  
omakapitaliinvesteeringute kaudu. Vahendiga rahastatakse varakult uuenduslike VKEde arengu- ja kasvuetapi kapitali. Vahendi 
raames võib kasutada omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid.  
Komisjon rakendab vahendit kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmääruse artiklile 139 (  1 ) ja rakendusülesanded on 
delegeeritud EIFile.  
EIFi kui platvormi koordinaatori ülesannete hulka kuulub ENIFile erasektori fondijuhi valimine. Fondijuht valiti 2014. aastal j a 
seejärel on peetud intensiivseid läbirääkimisi eri üksustelt investeeringute saamiseks.  
2. septembril 2015. aastal toimus ENIFi esimene sulgemine („first close“). Investeeringuid tegid liit, Euroopa Rekonstruktsioon i- ja 
Arengupank, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja erainvestorid. Rahastamisvahendisse kogunes veidi üle 25 
miljoni euro, millest liidu panus oli 12,5 miljonit eurot. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Vahendi rahastamispaketi suurus on 21,2 miljonit eurot (millest 0,9 miljonit eurot moodustavad tasud EIFile kui komisjoni 
usaldusisikule, 6,2 miljonit eurot on tehnilise abi eraldis ning 14,1 miljonit eurot on omakapitali osa), mille suhtes võeti 
kulukohustused ja mis maksti EIFile kui usaldusisikule välja. 31. detsembri 2014. aasta seisuga käsitleti summat naabruspoliiti ka ja 
laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi bilansis sularahaekvivalendina (usalduskontol), kuid mitte veel rahastamisvahendina. Se e 
summa võimendab koguinvesteeringut ligikaudu 40 miljonini, mis teeb võimendusteguriks 2.  
IPA I eelarveliste kulukohustuste koondsummat 21,2 miljonit eurot võidakse mitut abisaajat hõlmava programmi IPA II kaudu 
tulevikus suurendada sõltuvalt rahastamisvahendi toimimise hindamisest ja sellekohaste rahastamisotsuste vastuvõtmisest.  
Hinnanguliselt eraldatakse fondile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 22,2 miljonit eurot.  
Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi projektitaotluses esitatud soovitav finantsvõimen duse 
määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 2.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et programmi kogukestuse vältel tehakse kokku 
ligikaudu 44 miljoni euro väärtuses investeeringuid.  
( 1 ) Kaudse eelarve täitmise raames võib komisjon delegeerida rakendusülesanded Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupile, sealhulg as ka Euroopa 
Investeerimisfondile (EIF).  L 51/1824  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
Muu  
Euroopa Kagu-Euroopa Fond  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, 
lk 82).  
Euroopa Kagu-Euroopa Fond, ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm 2006/018-264, IPA 2007/019- 
344, IPA 2008/020-300 ja IPA 2009/021-373.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö (2015. aasta eelarve 
liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Euroopa Kagu-Euroopa Fond on avaliku ja erasektori partnerluse vorm. Selle eesmärk on ligi meelitada kapitali erasektorist, 
võimendades seega avaliku sektori rahastajate vahendeid, mis aitavad kaasa piirkonna erasektori arengule. Euroopa Kagu-Euroopa 
Fond annab laenu kohalikele kommertspankadele ja mikrokrediidiga tegelevatele asutustele Lääne-Balkani riikides edasilaenamisek s 
mikro- ja väikeettevõtetele ja majapidamistele. Euroopa Investeerimisfond haldab Euroopa Kagu-Euroopa Fondi, kes avaldab mõju 
kolmel erineval tasandil: 
— kohalike majanduste alustalade ehk mikro- ja väikeettevõtete toetamine, aidates seeläbi kaasa tulu teenimisele ja töökohtade 
loomisele; 
— esmase varjupaigavajaduse rahuldamine; 
— kohalike finantsturgude tugevdamine.  
Fond on oma olemuselt käibefond ja selle kestus on määratlemata. Euroopa Kagu-Euroopa fondi halduses olevate IPA vahendite 
delegeerimislepinguid EIFiga on kavas pikendada mitut abisaajat hõlmava programmi IPA II raames 2015. aastal (sõltuvalt otsuse 
vastuvõtmisest).  
ELi toetuse kogusumma Euroopa Kagu-Euroopa fondile (87 684 935 eurot) koosneb aktsiate ja sularaha ülekannetest muudest 
rahastamisvahenditest ajavahemikul 2006–2011. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
2015. aastal kavandati maksta 1,6 miljonit eurot usaldusisiku tasuks. Euroopa Kagu-Euroopa fondi (EFSE) jaoks ei olnud 2015. 
aastal IPA II raames ette nähtud uute aktsiate märkimisest tulenevat täiendavat rahastamist.  
Kogu programmitöö perioodiks ette nähtud hinnanguline eraldis eelarvest on 31. detsembri 2015. aasta seisuga sama kui selleks 
kuupäevaks tehtud eraldised kokku, st 87 684 935 eurot.  
Euroopa Kagu-Euroopa fondi soovitav finantsvõimenduse määr on praegu ligikaudu 40.  
Rahastamisvahendi saavutatud finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et fond võimaldab pakkuda abikõlblikele lõplikele 
abisaajatele rohkem kui 3,6 miljardi euro väärtuses laene.  28.2.2017  ET L 51/1825 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
Loodussäästliku Majanduskasvu Fond (GGF)  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, 
lk 82).  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fond, IPA 2009 / 021-373  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 11). 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Punkt 22 02 04 01 — Mitut riiki hõlmavad programmid, piirkondlik integratsioon ja territoriaalne koostöö (2015. aasta eelarve 
liigenduses). 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi Kagu-Euroopa osa peamine eesmärk on toetada astmelisel riski ja kasumi struktuuril põhineva  
avaliku ja erasektori partnerluse vormis energiatõhususe suurendamist ja taastuvenergia edendamist Kagu-Euroopas ja Türgis, 
peamiselt pakkudes partnerluses finantseerimisasutustega ja otsese rahastamise kaudu ettevõtetele ja majapidamistele sihtotstar belist 
rahastamist.  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi investeeringute eesmärgiks on vähendada energiatarbimist ja/või CO  2 -heidet 20 % võrra, tehes 
selleks järgmist. 
— Pakkudes refinantseerimist finantsasutustele (kohalikud kommertspangad, mittepangast finantsasutused, nagu mikrokrediidia- 
sutused ja liisingufirmad, ja muud valitud finantsasutused), kes annavad majapidamistele, ettevõtetele, omavalitsustele ja aval ikule 
sektorile laene energiatõhususmeetmete või taastuvenergia projektide jaoks. Finantsasutuste kaudu tehtud investeeringud 
moodustavad suurema osa Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi investeeringutest. 
— Pakkudes otserahastamist mittefinantsasutustele (energiateenuse ettevõtjad, taastuvenergia ettevõtjad või projektid, väikesed 
ettevõtjad, kes pakuvad taastuvenergia ja energiatõhususe teenuseid või tarnivad energiat), kes täidavad Loodussäästliku 
Majanduskasvu Fondi energiasäästu ja/või heitkoguste eesmärgid ja vastavad tehnilistele nõuetele ning keda ei ole kantud 
Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi menetlustest kõrvale jäetavate asutuste loetellu.  
Fond on oma olemuselt käibefond ja selle kestus on määratlemata. ELi toetuse kogusumma rahastamisvahendile (38 633 232 eurot) 
hõlmab C-klassi aktsiate märkimist. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi jaoks ei ole 2016. aastal IPA II raames ette nähtud uute aktsiate märkimisest tulenevat 
täiendavat rahastamist (välja arvatud 1,6 miljoni euro ulatuses täiendav eraldis EIFi kui usaldusisiku tasuks kuni 2023. aasta lõpuni).  
Kogu programmitöö perioodiks ette nähtud hinnanguline eraldis eelarvest on 31. detsembri 2014. aasta seisuga sama kui selleks 
kuupäevaks tehtud eraldised kokku, st 38 633 232 eurot.  
Fondi soovitav finantsvõimenduse määr on praegu ligikaudu 9,5 (fondi koguväärtus jagatud ELi toetusega). Prognoositakse, et 
finantsvõimendus võimaldab pakkuda abikõlblikele lõplikele abisaajatele rohkem kui 367 miljoni euro väärtuses laene.  L 51/1826  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNK TILE E
 
VKEde kriisist väljumise toetuslaen Türgile  
i) Viide alusaktile  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, 
lk 82).  
Kriisipakett, IPA 2009/021-373 
ii) Asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread  
Artikkel 22 02 51 – Varasema (2014. aasta eelse) ühinemiseelse abi lõpuleviimine (2015. aasta eelarve liigenduses) 
iii) Rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja mõju eelarvele  
VKEde kriisist väljumise toetuslaenu üldine eesmärk on leevendada VKEde jaoks kriisi mõju ning aidata kaasa Türgi majandus- ja 
tööhõivesektori arendamisele. Peamine eesmärk on toetada VKEsid konkreetsete tulusate investeeringutega, pakkudes juurdepääsu 
atraktiivsele ja pikemaajalistele laenude rahastamisele. Laenude kaasrahastamist pakuvad Türgis tegutsevad kohalikud kommert- 
spangad („finantsvahendajad“) VKEde tehtavate toetuskõlblike investeeringute jaoks. Meetme käigus annab Euroopa Investeeri- 
mispank laene oma ressurssidest koos liidu rahalise osalusega laenudega.  
VKEd vastavad finantsvahendaja rahastamise tingimustele, kui kasutatakse meetme kaudu kättesaadavat rahastamist (iga laen kui „ all- 
laen“) maksimaalselt 5 miljoni euro ulatuses ja minimaalselt 200 000 euro ulatuses ning tagasimaksmise miinimumtähtajaga neli 
aastat.  
Komisjoni rahaline panus sellesse vahendisse on 30 miljonit eurot (millest 360 000 eurot on ette nähtud haldustasudeks). Tegemi st 
on meetmega, mille puhul toimub eelarve täitmine ühiselt Euroopa Investeerimispangaga, kes annab 120,0 miljonit eurot. Meede 
lõpeb 2016. aasta detsembris. Pärast juhtkomitee heakskiidu saamist on vastavalt 2009. aastal Euroopa Investeerimispangaga 
sõlmitud toetuslepingule kaalutud ka võimalusi meedet jätkata ja korraldada teine konkursivoor. Meetme teine voor põhineks 
finantsvahendajate poolt EIP-le tagasi makstud liidu toetusel ning uutel EIP vahenditel. Kui teine voor toimuks, tuleks lõppkuu päeva 
tõenäoliselt edasi lükata vähemalt kolme aasta võrra. 
iv) Kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad  
2009. aasta 30 miljoni euro suurusega kulukohustusega toetas EL kahe osaleva Türgi panga 150 miljoni euro suurust laenumahtu.  
Hinnanguliselt eraldatakse vahendile eelarvest kogu programmitöö perioodi vältel 30 miljonit eurot.  
Õiguslikus aluses ja eelhindamises esitatud soovitav finantsvõimenduse määr rahastamisvahendi kogu kehtivuse vältel on 1–10.  
Rahastamisvahendi soovitavast finantsvõimendusest lähtudes prognoositakse, et kasutuselevõetavate laenude kogumaht peaks 
programmi kogukestuse vältel olema 300 miljonit eurot. Kui täiendavate korraldatakse ka teine voor, kus kasutatakse täiendavaid  
EIP vahendeid, siis algatuse tegelik finantsvõimenduse määr muutub.  28.2.2017  ET L 51/1827 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
TEAVE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 49 LÕIKE 1 PUNKTILE E
 
VÄLJAANNETE TALITUS  L 51/1828  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — TÖÖTAJATE SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  3 858 000  3 398 000  3 598 698,60  93,28  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
töötavate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  817 000  687 000  762 147,36  93,29  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  4 675 000  4 085 000  4 360 845,96  93,28  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  4 582 000  4 340 000  4 400 874,32  96,05  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  4 582 000  4 340 000  4 400 874,32  96,05  
Jaotis 4 — Kogusumma  9 257 000  8 425 000  8 761 720,28  94,65  28.2.2017  ET L 51/1829 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
3 858 000  3 398 000  3 598 698,60  
Märkused  
Nimetatud tulud hõlmavad kõiki talituse töötajate hulka kuuluvate ametnike ja muude teenistujate palkadest, 
töötasudest ja hüvitistest igal kuul kinni peetavatest maksudest tulenevaid laekumisi.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude töötavate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Nimetatud tulud hõlmavad kõiki talituse töötajate hulka kuuluvate teenistuses olevate ametnike ja muude teenistujate 
töötasust igal kuul kinni peetavatest ajutistest maksudest tulenevaid laekumisi.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/1830  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
817 000  687 000  762 147,36  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — TÖÖTAJATE SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
4 582 000  4 340 000  4 400 874,32  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt vastavalt person- 
alieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/1831 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 6 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  9 257 000  8 425 000  8 761 720,28  94,65  L 51/1832  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 6 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  28.2.2017  ET L 51/1833 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
A2 VÄLJAANNETE TALITUS  
A2 01  HALDUSKULUD  75 461 200  72 003 200  72 070 152,16  
A2 02  ERITEGEVUSALAD  7 300 000  7 300 000  14 740 970,98  
A2 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A2 — Kogusumma  82 761 200  79 303 200  86 811 123,14  
KÕIK KOKKU  82 761 200  79 303 200  86 811 123,14  L 51/1834  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS A2 
VÄLJAANNETE TALITUS  
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A2 02 — ERITEGEVUSALAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A2 01  
A2 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  58 540 000  54 858 000  54 970 408,22  93,90  
A2 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A2 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  2 462 000  2 376 000  2 235 006,09  90,78  
A2 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  445 000  549 000  440 143,86  98,91  
Artikkel A2 01 02 — Kogusumma  2 907 000  2 925 000  2 675 149,95  92,02  
A2 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  14 011 200  14 217 200  14 421 593,99  102,93  
A2 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A2 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A2 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  3 000  3 000  3 000,—  100,00  
PEATÜKK A2 01 — KOGUSUMMA  75 461 200  72 003 200  72 070 152,16  95,51  
PEATÜKK A2 02  
A2 02 01  Tootmine  
Liigendamata assigneeringud  800 000  800 000  4 469 734,20  558,72  
A2 02 02  Pikaajaline säilitamine  
Liigendamata assigneeringud  1 900 000  1 900 000  1 879 580,74  98,93  
A2 02 03  Juurdepääs ja taaskasutamine  
Liigendamata assigneeringud  4 600 000  4 600 000  8 391 656,04  182,43  
PEATÜKK A2 02 — KOGUSUMMA  7 300 000  7 300 000  14 740 970,98  201,93  28.2.2017  ET L 51/1835 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A2 10  
A2 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A2 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A2 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A2 — Kogusumma  82 761 200  79 303 200  86 811 123,14  104,89  
KÕIK KOKKU  82 761 200  79 303 200  86 811 123,14  104,89  L 51/1836  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
JAOTIS A2 
VÄLJAANNETE TALITUS  
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  
A2 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
58 540 000  54 858 000  54 970 408,22  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud koosseisuliste ametnike ja ajutiste töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning institutsiooni maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks 
nende päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes ning 
rahaliste tasude osa suhtes, mis kantakse üle riiki, mis ei ole isiku töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekondade) reisikulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumisega, 
institutsioonist lahkumisega või üleviimisega teisele töökohale; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma 
oma elukohta seoses tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või institutsioonist lahkumise ja mujale elama 
asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või institutsioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1837 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A2 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 462 000  2 376 000  2 235 006,09  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistustingimuste IV jaotises määratletud lepinguliste töötajate töötasud, IV jaotises kirjeldatud lepinguliste 
töötajate sotsiaalkindlustusskeem ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud 
töötajate töötasude suhtes; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud ajutiste töötajate ja koosseisuväliste töötajatega seotud kulud (töötasud, 
kindlustus jms); 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise talitusse tööle 
määramisega, ning täiendavad kulud seoses ametnike lähetamisega riikide ametiasutustesse või rahvusvahelistesse 
organisatsioonidesse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud, 
— täiendavad teenused tekstide korrektuuri alal, ajutiste ja vabakutseliste töötajatega seotud kulud ning vastavad 
halduskulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni kehtestatud eeskirjad ametisse nimetamise ja tasustamise ja muude finantstingimuste kohta.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A2 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
445 000  549 000  440 143,86  L 51/1838  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 02  (jätkub)  
A2 01 02 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjadega hõlmatud töötajate ning riigi või rahvusvaheliste ekspertide ja ametnike transpordikulud, 
päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud, mis on seotud nende tööülesannete täitmisega; 
— ametlikult talitust esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— uurimis- ja töörühmade tegevuses osalevate ekspertide reisikulud, päevarahad ja täiendavad kulud ning selliste 
kohtumiste organiseerimisega seotud kulud, kui neid ei kaeta olemasolevast infrastruktuurist (institutsioonide 
peakorterites või välisesindustes) (ekspertide kulud hüvitatakse komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud; 
— selliste konverentside, kongresside ja kohtumistega seotud kulud, millest talitus võtab osa või mida ta organiseerib; 
— kulud, mis on seotud koolitusega, mille eesmärk on parandada talituse töötajate oskusi, tulemuslikkust ja tõhusust 
vastavalt talituse erivajadustele; 
— ekspertide kasutamine koolitusvajaduste kindlakstegemisel, kursuste kavandamisel, väljatöötamisel ja korraldamisel 
ning tulemuste hindamisel ja jälgimisel; 
— konsultantide kasutamine mitmesugustes valdkondades, eriti organiseerimismeetodite, juhtimise, strateegia, 
kvaliteedi ja personalijuhtimise alal; 
— välikoolitustel osalemine ja asjakohaste erialaorganisatsioonidega ühinemine; 
— kulud, mis on seotud kursuste korraldamise praktiliste aspektide, tööruumide, transpordi ja söögiga ning kohapeal 
elamist eeldavate kursuste puhul majutusega; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete soetamisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite soetamine; 
— kulud, mis on seotud erialauuringute ja -konsultatsioonidega, mida viivad läbi kõrge kvalifikatsiooniga lepingulised 
(era- või juriidilisest isikust) eksperdid, sealhulgas juba tehtud uuringute soetamine, kui talituse töötajad ei ole 
võimelised neid ise vahetult tegema; 
— kulud seoses talituse osalemisega Bridge Forum Dialogue’i tegevuses.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  28.2.2017  ET L 51/1839 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 02  (jätkub)  
A2 01 02 11  (jätkub)  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni kehtestatud eeskirjad ametisse nimetamise ja tasustamise ning muude finantstingimuste kohta.  
A2 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 011 200  14 217 200  14 421 593,99  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud talituse hoonetega seotud kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud hoonete soetamisega, ostuvõimalusega üürimisega või ehitamisega; 
— kasutatavate hoonete või hoone osade ostuvõimalusega üürimisega kaasnev üür, maarent jm erinevad maksud ning 
konverentsi-, hoiu- ja arhiiviruumide, garaažide ning parkimiskohtade üürimine; 
— talituse kasutuses olevate hoonete või hoone osade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— talituse kasutuses olevate hoonete või nende osade kulud seoses vee, gaasi, elektri ja küttega; 
— kulud, mis on seotud ruumide, liftide jms hooldamisega ning keskkütte- ja kliimaseadmetega jne; korrapärase 
koristamisega, hooldus-, pesu-, pleegitus- ja keemilise puhastuse vahendite soetamisega ning ülevärvimise, paran- 
damise ja hoolduseks vajalike vahenditega seotud kulud; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete ümberkohandamine, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, 
elektriseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd, samuti kulud, mis on seotud 
hoone võrguseadmete otstarbekohase muutmisega ja selleks vajaliku varustusega (lepinguid, mille väärtus on 
rohkem kui 300 000 eurot, ei uuendata ega sõlmita enne, kui talitus on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute ning väiksemate seadmete soetamisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui talitus on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  L 51/1840  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega seotud 
kulud (lepinguid, mille väärtus on rohkem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega uuendata enne, kui talitus on kulude 
ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonetega seotud kulud, eelkõige mitme üürnikuga hoonete hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (tänavate puhastamine ja hooldus, prügivedu jne) eest makstavad tasud; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse soetamine, üürimine, liisimine, hooldamine, parandamine, paigaldamine ja uuen- 
damine; 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldamine ja parandamine; 
— transpordivahendite soetamine, üürimine, hooldamine ja parandamine; 
— mitmesugused kindlustusliigid (eelkõige tsiviilvastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu); 
— töövahenditega jms seotud kulud, eelkõige 
— vormirõivaste soetamine (eelkõige käskjalgadele, autojuhtidele ja toitlustuspersonalile); 
— töökodade personali töörõivaste soetamisega ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud 
töötajatele, kes vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— direktiivide 89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ kohaselt vajalikuks osutuda võivate seadmete soetamine või nendega 
seotud kulude hüvitamine; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige kaablite, telefonikeskjaamade ja jaoturite, 
audio-, videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide soetamine, üürimine, paigaldamine ja 
hooldamine, ning andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, 
dokumentatsioon, paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, serverite, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või 
liisimine ja hooldus; 
— teabe mis tahes kujul paljundamiseks ja arhiveerimiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksi- ja koopiamasinad, 
skannerid ja digitaalsed koopiamasinad) soetamine, üürimine, liisimine ja hooldamine;  28.2.2017  ET L 51/1841 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 03  (jätkub)  
— kirjutusmasinate, tekstitöötlemisseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üür või liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikute soetamisega seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete postikulu ja kättetoimetamistasud; õhu-, mere- või raudteed pidi 
saadetud posti- ja muude pakkidega seotud kulud ning talituse siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, Interneti-televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonement- 
maksud ja nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkude, telemaatikateenustega jms seotud kulud ning 
telefonikataloogide ostuga seotud kulud; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinidega seotud kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning infotehnoloogia-projektide elluviimine; 
— muud eespool nimetamata talituskulud.  
Assigneeringuga ei kaeta trükikoja ega levituskeskuse tööstustegevusega seotud kulusid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 40 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A2 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1842  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 50  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— talituse panus puhkekeskuse ning Luxembourgis toimuva muu kultuuri- ja sporditegevuse kulude ning kõigi eri 
rahvustest töötajate vahelise sotsiaalse kontakti julgustamiseks tehtud algatustega seotud kulude rahastamisel; 
— talituse panus lastepäevakodu ja teiste lastesõimede ning laste transportimisega seotud kulude rahastamisel; 
— abistamispoliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvad puuetega inimesed: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad; 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad; 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade tähenduses.  
Selle assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse 
vajalikuks ja tulenevad nende puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või 
päritoluriigis antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A2 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— talituse kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks mingeid juriidilisi nõudeid.  
A2 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 000  3 000  3 000,—  28.2.2017  ET L 51/1843 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A2 01 60  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— andmevaateteenuste liikmemaksud, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimine, talituse tööga seotud 
trükiste ja tehniliste tööde soetamine; 
— ajakirjandusagentuuride liikmeks olemisega seotud kulud (telegraafiteenused ning ajakirjandus- ja teabebülletäänid).  
PEATÜKK A2 02 — ERITEGEVUSALAD  
A2 02 01 Tootmine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
800 000  800 000  4 469 734,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tootmistegevusega seotud kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— igas vormis väljaannete (nii paberkandjal kui ka elektrooniliste) tootmine ja ühisavaldamine; 
— trükiste taastrükkimine ja asutuse vastutusel esinenud vigade parandamine; 
— dokumentide reprodutseerimiseks vajalike seadmete ja infrastruktuuride ostmise või üürimise kulud, sh kulud 
paberile ja muudele tarvikutele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 200 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
A2 02 02 Pikaajaline säilitamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 900 000  1 900 000  1 879 580,74  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi pikaajalise säilitamisega seotud kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks:  L 51/1844  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 02 — ERITEGEVUSALAD  (jätkub)  
A2 02 02  (jätkub)  
— kataloogimine, mis sisaldab järgmisi kulusid: dokumendi ja osalise õigusliku analüüsi, indekseerimise, täpsustamise, 
redigeerimise, kirjete elektroonilisele kujule viimise ja hooldamise kulud; 
— rahvusvaheliste kataloogimisega tegelevate asutuste iga-aastased liikmemaksud; 
— elektrooniline salvestamine; 
— elektrooniliste dokumentide pikaajaline säilitamine ja sellega seonduvad teenused, digiteerimine.  
Õiguslik alus  
Nõukogu 26. novembri 1974. aasta määrus juriidilise dokumenteerimise automatiseerimise kohta (EÜT C 20, 
28.1.1975, lk 2).  
Nõukogu 13. novembri 1991. aasta määrus CELEXi süsteemi tööstruktuuride reorganiseerimise kohta (ühenduse õiguse 
automatiseeritud dokumenteerimine) (EÜT C 308, 28.11.1991, lk 2).  
Nõukogu 20. juuni 1994. aasta määrus ühenduse õiguse ja riiklike rakendusõiguste ning parandatud ligipääsut- 
ingimuste elektroonilise levitamise kohta (EÜT C 179, 1.7.1994, lk 3).  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
A2 02 03 Juurdepääs ja taaskasutamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 600 000  4 600 000  8 391 656,04  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi juurdepääsu ja taaskasutamisega seotud kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— juurdepääsu pakkumine ELi õigusteabele ja muule internetis kättesaadavale ELi loodud sisule, 
— sisu ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel taaskasutamise võimaluste laiendamine, 
— sünergia ja koostalitlusvõime arendamine eri allikatest pärit sisu ühendamise võimaldamiseks, 
— avalike veebisaitide haldus ja arendus, 
— veebisaidi kasutajatugi, 
— hoiustamis- ja jaotusteenused, 
— aadresside nimekirjade soetamine ja haldamine, 
— leviala laiendamine ja turustamine.  28.2.2017  ET L 51/1845 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
PEATÜKK A2 02 — ERITEGEVUSALAD  (jätkub)  
A2 02 03  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 500 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ, Euratom, 26. juuni 2009, Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).  
PEATÜKK A2 10 — RESERVID  
A2 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on eranditult määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ülekandmist 
teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses selle kohta kehtestatud menetlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A2 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1846  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
VÄLJAANNETE TALITUS
 
EUROOPA PETTUSTEVASTANE AMET  28.2.2017  ET L 51/1847 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate töötasudelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  3 582 000  3 255 000  3 326 559,67  92,87  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
töötavate teenistujate töötasudelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  707 000  654 000  657 513,68  93,00  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  4 289 000  3 909 000  3 984 073,35  92,89  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  3 331 000  3 302 000  3 185 760,44  95,64  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  3 331 000  3 302 000  3 185 760,44  95,64  
Jaotis 4 — Kogusumma  7 620 000  7 211 000  7 169 833,79  94,09  L 51/1848  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate töötasudelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
3 582 000  3 255 000  3 326 559,67  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate töötasudelt ja toetustelt makstavatest maksudest, 
mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude töötavate teenistujate töötasudelt makstavatest ajutistest 
maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
707 000  654 000  657 513,68  28.2.2017  ET L 51/1849 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
3 331 000  3 302 000  3 185 760,44  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt vastavalt person- 
alieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/1850  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  7 620 000  7 211 000  7 169 833,79  94,09  28.2.2017  ET L 51/1851 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud 6. jaotise teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/1852  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
A3 EUROOPA PETTUSTEVASTANE AMET  
A3 01  HALDUSKULUD  58 095 500  56 125 500  53 992 042,18  
A3 02  PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  1 850 000  1 850 000  2 290 604,29  
A3 03  JÄRELEV ALVEKOMITEE LIIKMETE VOLITUSTEST 
TULENEVAD KULUD  — 200 000  200 000,—  
A3 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A3 — Kogusumma  59 945 500  58 175 500  56 482 646,47  
KÕIK KOKKU  59 945 500  58 175 500  56 482 646,47  28.2.2017  ET L 51/1853 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS A3 
EUROOPA PETTUSTEVASTANE AMET  
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A3 01  
A3 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  42 102 000  39 685 000  37 905 232,55  90,03  
A3 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A3 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  2 542 000  2 554 000  2 522 678,83  99,24  
A3 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 876 500  2 155 500  1 675 209,31  89,27  
Artikkel A3 01 02 — Kogusumma  4 418 500  4 709 500  4 197 888,14  95,01  
A3 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  11 562 000  11 718 000  11 863 813,99  102,61  
A3 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  3 000  3 000  18 676,17  622,54  
A3 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A3 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  10 000  10 000  6 431,33  64,31  
PEATÜKK A3 01 — KOGUSUMMA  58 095 500  56 125 500  53 992 042,18  92,94  
PEATÜKK A3 02  
A3 02 01  Euroopa Pettustevastase Ameti kontrollid, uuringud, 
analüüsid ja tegevused  
Liigendamata assigneeringud  1 700 000  1 700 000  2 112 323,98  124,25  
A3 02 02  Euro võltsimise vastased meetmed  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  10 173,35  
A3 02 03  Teavitamis- ja kommunikatsioonimeetmed  
Liigendamata assigneeringud  150 000  150 000  168 106,96  112,07  
PEATÜKK A3 02 — KOGUSUMMA  1 850 000  1 850 000  2 290 604,29  123,82  L 51/1854  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 03 — JÄRELEVALVEKOMITEE LIIKMETE VOLITUSTEST TULENEVAD KULUD 
PEATÜKK A3 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A3 03  
A3 03 01  Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud  
Liigendamata assigneeringud  — 200 000  200 000,—  
PEATÜKK A3 03 — KOGUSUMMA  — 200 000  200 000,—  
PEATÜKK A3 10  
A3 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A3 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A3 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A3 — Kogusumma  59 945 500  58 175 500  56 482 646,47  94,22  
KÕIK KOKKU  59 945 500  58 175 500  56 482 646,47  94,22  28.2.2017  ET L 51/1855 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
JAOTIS A3 
EUROOPA PETTUSTEVASTANE AMET  
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  
A3 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
42 102 000  39 685 000  37 905 232,55  
Märkused  
Endine artikkel 13 01 01 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning institutsiooni maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks 
nende päritoluriigis; 
— erinevad toetused ja abirahad; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (kaasa arvatud nende perekondade) sõidukulud, mis on seotud tööle asumise, 
institutsioonist lahkumise või teise töökohta üleviimisega; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega, uuele töökohale üleviimisega ning lõpuks institutsioonist lahkumise ja mujale 
elama asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud vahetama elukohta seoses tööle 
asumisega, uuele töökohale üleviimisega ning lõpuks institutsioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsientide kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes ning 
mujale kui töökohariiki kantavate rahaliste tasude suhtes; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/1856  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A3 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 542 000  2 554 000  2 522 678,83  
Märkused  
Endine punkt A3 01 02 01 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistustingimuste IV jaotises määratletud lepinguliste töötajate töötasud, sealhulgas need, mis on järelevalve- 
komitee sekretariaadi käsutuses, IV jaotises kirjeldatud lepinguliste töötajate sotsiaalkindlustusskeem ning kulud, mis 
tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud töötajate töötasude suhtes; 
— eraõiguslike lepingute alusel töövahendusagentuuri vahendusel palgatud töötajatega ja koosseisuväliste töötajatega 
seotud kulud (töötasud, kindlustus jne); 
— personalikulud seoses teenuslepingutega tehniliste ja haldustööde allhankeks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega 
ametisse, ning täiendavad kulud seoses ametnike lähetamisega riikide ametiasutustesse või rahvusvahelistesse 
organisatsioonidesse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
A3 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 876 500  2 155 500  1 675 209,31  
Märkused  
Endine punkt A3 01 02 11 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate komisjoni töötajate ja komisjoni osakondades lähetusel viibivate riikide või 
rahvusvaheliste ekspertide või ametnike lähetusega seotud sõidukulud, kaasa arvatud piletite ja broneerimisega 
seotud lisakulud, päevarahad ning täiendavad ja erakorralised kulud; 
— ametlikult ametit esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada);  28.2.2017  ET L 51/1857 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 02  (jätkub)  
A3 01 02 11  (jätkub)  
— õppe- ja töörühmade tegevuses osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste 
korraldamisega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate 
infrastruktuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel pakutavate suupistete ja toiduga seotud kulud; 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus amet osaleb või mille korralda- 
misega ta tegeleb; 
— väliskoolitustest osavõtmise ja asjakohaste organisatsioonidega ühinemise kulud; 
— üldkoolitus, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning ameti töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteedi ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitustel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majuta- 
misega seotud kulutused; 
— koolituskulud, mis on seotud trükiste, teabe ja asjaomaste veebilehekülgedega, samuti õppevahendite ostmisega, 
kaugõppe liikmemaksude ja litsentsidega, raamatutega, ajakirjandusega ja multimeediatoodetega; 
— õppevahendite ostmine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A3 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
11 562 000  11 718 000  11 863 813,99  L 51/1858  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 03  (jätkub)  
Märkused  
Endine artikkel 13 01 03 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud ameti hoonetega seotud kulude ja muude nendega seotud kulude katmiseks, eelkõige 
järgmiseks: 
— hoonete ostmine või üürimine väljaostuvõimalusega või hoonete ehitamine; 
— üüri- või liisingumaksed, erinevad maksud ning kasutatavate hoonete või hoone osade suhtes väljaostuõiguse 
kasutamine ning konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja parkimiskohtade üür; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hoone osade eest makstavad kindlustusmaksed; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või nende osade vee-, gaasi-, elektri- ja küttekulud; 
— ruumide, tõsteseadmete, keskkütte- ja kliimaseadmete jne käitamise kulud; kulud, mis on seotud korrapäraste 
koristustööde, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete jms ostmisega ning ülevärvimise, 
parandamise ja hoolduseks vajalike vahenditega; 
— prügi sorteerimise, ladustamise ja vedamise kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, vabatahtliku tuletõrjeabina tegutsevate töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete omandamisele, üürimisele või ehitamisele eelnevate õigus-, finants- ja tehniliste konsultatsioonide tasude 
kulud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus;  28.2.2017  ET L 51/1859 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 03  (jätkub)  
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine: 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— eri liiki kindlustused (eelkõige tsiviilvastutusega seotud ja vargusevastane); 
— kulutused töövarustusele, eelkõige 
— kulleritele ja autojuhtidele vormide ostmine; 
— töökojapersonalile ja oma töö tõttu halva või külma ilma, suure kulumise või määrdumise vastu kaitset vajavale 
personalile riiete ostmine ja puhastamine; 
— seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 89/391/ 
EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus, ning 
andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ja teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, väljundseadmete, ühendusseadmete ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või 
liisimine; 
— trükitud kujul esitamiseks vajalike vahendite ost, üürimine või liisimine, nt printerid, faksid, koopiamasinad, 
skannerid ja digitaalsed koopiamasinad; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlemisseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ja trükikodade tarvikute ning väliste trükiteenuste osutajatega seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete frankeerimis- ja kättetoimetamistasud; õhu-, mere- või raudteed pidi 
saadetud posti- ja muude pakkide tasud ning ameti siseposti töötlemisega seotud kulud;  L 51/1860  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 03  (jätkub)  
— tellimistasud ja kaabli- või raadiosidekulud (laua- ja mobiiltelefonid, televisioon, tele- ja videokonverentside 
pidamine), kulutused andmesidevõrgule, telemaatikateenustele jne ning kataloogide ost; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinide kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning infotehnoloogiaprojektide elluviimisega seotud kulud; 
— muud eespool nimetamata tegevuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa hinnanguliselt 20 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A3 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 000  3 000  18 676,17  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ameti panus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiürituste kulude katmisse Brüsselis ning ameti eri 
rahvustest töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamisega seotud kulude katmisse;  28.2.2017  ET L 51/1861 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A3 01 50  (jätkub)  
— ameti panus sõime- ja koolitranspordi teenustega seotud kulude katmisse ning kulutused abistamispoliitika raames 
järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puuetega inimeste abistamiseks: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad; 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad; 
— kõik ülalpeetavad lapsed personalieeskirjade tähenduses.  
Assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja 
tulenevad nende puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või päritoluriigis antud 
õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A3 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide, kohvikute ja sööklate tavaliste jooksvate kulude ja seadmete ning inventari 
vahetamisega seotud kulude katmiseks.  
A3 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 000  10 000  6 431,33  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonisisese veebilehekülje (My IntraComm) tegemise ja arendamisega seotud kulude, 
andmete kiire ekraanile kuvamise teenustega seotud kulude, köitmiskulude ja muude raamatute ja väljaannete säilita- 
misega seotud kulude, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete ning ameti tegevusega seotud väljaannete ja 
tehniliste tööde ostmisega seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  
A3 02 01 Euroopa Pettustevastase Ameti kontrollid, uuringud, analüüsid ja tegevused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 700 000  1 700 000  2 112 323,98  L 51/1862  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  (jätkub)  
A3 02 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi pettustevastase võitluse meetmetega seotud kulude katmiseks, mis ei ole hõlmatud 
ameti haldustegevusega.  
See on ette nähtud eelkõige järgmiste eesmärkidega toiminguteks: 
— teabevahetussüsteemide ja ühiste infrastruktuuride kavandamine, arendamine, parandamine ja haldamine, pidades 
samas kinni konfidentsiaalsus- ja turvanõuetest; 
— sellise teabe otsimine, kogumine, uurimine, kasutamine ja edastamine siseriiklikele uurimisasutustele, mis aitab 
kaasa pettuse avastamisele ja jälitamisele (nt kasutades selleks andmebaase); 
— liikmesriikide tegevuse toetamine, eelkõige rahvusvaheliste pettuste puhul, kus tuleks võtta meetmeid liidu tasandil; 
— rahastamismeetmed, et muuta takistus-, kontrolli- ja uurimismeetmed tõhusamaks; 
— koostöö tugevdamine asjaomaste asutustega, eriti võitlemaks sigarettide salakaubaveoga; 
— kohapealsete kontrollimiste ja järelevalve korraldamine ja neis osalemine; 
— nende uurijate ja riikide kohtu-uurijate sõidukulude ja päevarahade maksmine, kes töötavad välisriigis seoses 
kontrollkülastuse, kohapealse kontrollimise ja kooskõlastuskoosolekutega ning uurimise eesmärgil üldiselt; 
— nende ekspertide sõidukulud, päevarahad ja lisakulud, kelle amet on võtnud tööle uurimise tegemisel eksperdiar- 
vamuse saamiseks teatud kindlas küsimuses; 
— selliste konverentside, kongresside ja koosolekutega seotud kulude katmine, mida amet korraldab pettustevastase töö 
raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 325.  28.2.2017  ET L 51/1863 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  (jätkub)  
A3 02 02 Euro võltsimise vastased meetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  10 173,35  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud euro võltsimise vastaste erimeetmete ja algatuste kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
A3 02 03 Teavitamis- ja kommunikatsioonimeetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
150 000  150 000  168 106,96  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti teavitamismeetmetega seotud kulude katmiseks.  
Ameti töös on kesksel kohal ametiväline teavitamisstrateegia. Amet asutati sõltumatu uurimisorganina ja seetõttu peab 
tal olema oma teabevahetuse strateegia. Ameti töö on sageli liialt tehniline, et avalikkus seda kohe mõistaks. Amet peab 
teavitama oma koostööpartnereid ja avalikkust oma rollist ja ülesannetest. Üldsuse arvamus ameti töö kohta on väga 
oluline.  
Komisjoni talitusena peab amet arvestama ka demokraatia defitsiidiga, mis valitseb liidu institutsioonide ja Euroopa 
kodanike vahel. Komisjon on demokraatia defitsiiti tunnistanud ning koostanud selle küsimuse lahendamiseks kava.  
Ameti välja töötatud teabevahetuse strateegia, mille rakendamist jätkatakse, peab olema sõltumatu.  L 51/1864  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 02 — PETTUSTEVASTASTE MEETMETE FINANTSEERIMINE  (jätkub)  
A3 02 03  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
PEATÜKK A3 03 — JÄRELEVALVEKOMITEE LIIKMETE VOLITUSTEST TULENEVAD KULUD  
A3 03 01 Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
— 200 000  200 000,—  
Märkused  
Alates 2017 lisatud uude artiklisse 24 01 08  
Artikkel on ette nähtud järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevate kulude katmiseks, eelkõige järgmiseks: 
— järelevalvekomitee liikmetele nende ülesannete täitmiseks antud toetused, sõidukulud ja lisakulud; 
— järelevalvekomitee liikmete kulud, mis tekivad seoses järelevalvekomitee ametliku esindamisega; 
— kõik tegevuskulud, nagu seadmete, kirjatarvete ja kontoritarvikutega seotud kulud ning sidekulud (postikulud, 
telefoni-, faksi- ja telegraafikulud), dokumentatsiooni- ja raamatukogukulud, raamatute soetamisega seotud kulud ja 
teabevahendite tellimise kulud; 
— õppe- ja töörühmades osalevate järelevalvekomitee liikmete sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste 
kohtumiste korraldamisega seotud kulud, kui neid ei kaeta olemasolevate infrastruktuuride (institutsioonide 
peakorterite või välisesinduste) raames; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida teostavad kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (eraisikud või 
ettevõtted) lepingu alusel, juhul kui järelevalvekomitee liikmed ei leia ametis sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid 
uuringuid läbi viia.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet 
(OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20), eelkõige selle artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3.  28.2.2017  ET L 51/1865 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
PEATÜKK A3 03 — JÄRELEVALVEKOMITEE LIIKMETE VOLITUSTEST TULENEVAD KULUD  (jätkub)  
A3 03 01  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 549).  
PEATÜKK A3 10 — RESERVID  
A3 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on eranditult määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ülekandmist 
teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses sätestatud asjakohasele menetlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A3 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1866  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PETTUSTEV ASTANE AMET
 
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET  28.2.2017  ET L 51/1867 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  758 000  684 000  700 660,23  92,44  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
töötavate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  149 000  131 000  137 490,77  92,28  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  907 000  815 000  838 151,—  92,41  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  912 000  907 000  867 950,26  95,17  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  912 000  907 000  867 950,26  95,17  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 819 000  1 722 000  1 706 101,26  93,79  L 51/1868  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
758 000  684 000  700 660,23  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest, 
mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate palkadelt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude töötavate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse maha ameti töötajate töötasudest.  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  28.2.2017  ET L 51/1869 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 3  (jätkub)  
Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige selle artikli 20 lõige 3 30. aprillini 2004 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
149 000  131 000  137 490,77  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige selle artikli 20 lõige 3.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
912 000  907 000  867 950,26  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt vastavalt person- 
alieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/1870  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE HÜVITAMINE JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  1 819 000  1 722 000  1 706 101,26  93,79  28.2.2017  ET L 51/1871 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE HÜVITAMINE JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/1872  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
A4 EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET  
A4 01  HALDUSKULUD  17 653 000  17 269 000  18 458 258,21  
A4 02  INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ, INSTITUTSIOO- 
NIDEVAHELISED TEENUSED JA TEGEVUSED  6 114 000  6 214 000  5 844 051,62  
A4 03  KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE 
KOOSTÖÖ  2 900 000  2 947 000  3 375 664,08  
A4 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A4 — Kogusumma  26 667 000  26 430 000  27 677 973,91  
KÕIK KOKKU  26 667 000  26 430 000  27 677 973,91  28.2.2017  ET L 51/1873 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS A4 
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET  
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A4 02 — INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ, INSTITUTSIOONIDEVAHELISED TEENUSED JA 
TEGEVUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A4 01  
A4 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  10 337 000  9 935 000  9 592 158,18  92,79  
A4 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A4 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  1 451 000  1 464 000  1 355 841,82  93,44  
A4 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  641 000  657 000  694 485,42  108,34  
Artikkel A4 01 02 — Kogusumma  2 092 000  2 121 000  2 050 327,24  98,01  
A4 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  5 219 000  5 208 000  6 790 772,79  130,12  
A4 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A4 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  20 000,—  
A4 01 60  Raamatukoguvarud, raamatute ost  
Liigendamata assigneeringud  5 000  5 000  5 000,—  100,00  
PEATÜKK A4 01 — KOGUSUMMA  17 653 000  17 269 000  18 458 258,21  104,56  
PEATÜKK A4 02  
A4 02 01  Institutsioonidevaheline koostöö, institutsioonidevahelised 
teenused ja tegevused  
A4 02 01 01  Institutsioonidevahelised konkursid  
Liigendamata assigneeringud  6 100 000  6 200 000  5 832 551,62  95,62  
A4 02 01 02  Piiratud konsultatsioonid, uuringud ja ülevaated  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A4 02 01 03  Sisekoosolekute kulud  
Liigendamata assigneeringud  14 000  14 000  11 500,—  82,14  
Artikkel A4 02 01 — Kogusumma  6 114 000  6 214 000  5 844 051,62  95,58  
PEATÜKK A4 02 — KOGUSUMMA  6 114 000  6 214 000  5 844 051,62  95,58  L 51/1874  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 03 — KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ 
PEATÜKK A4 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A4 03  
A4 03 01  Euroopa Haldusjuhtimise Kool (EUSA)  
A4 03 01 01  Juhtimisalane koolitus  
Liigendamata assigneeringud  1 400 000  1 378 000  1 721 358,79  122,95  
A4 03 01 02  Uutele töötajatele suunatud kursused  
Liigendamata assigneeringud  950 000  964 000  1 120 305,29  117,93  
A4 03 01 03  Koolitus kvalifikatsiooni saamiseks  
Liigendamata assigneeringud  550 000  605 000  534 000,—  97,09  
Artikkel A4 03 01 — Kogusumma  2 900 000  2 947 000  3 375 664,08  116,40  
PEATÜKK A4 03 — KOGUSUMMA  2 900 000  2 947 000  3 375 664,08  116,40  
PEATÜKK A4 10  
A4 10 01  Esialgsed assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A4 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A4 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A4 — Kogusumma  26 667 000  26 430 000  27 677 973,91  103,79  
KÕIK KOKKU  26 667 000  26 430 000  27 677 973,91  103,79  28.2.2017  ET L 51/1875 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
JAOTIS A4 
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET  
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  
A4 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 337 000  9 935 000  9 592 158,18  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutise personali töötuskindlustus ja neile nende päritoluriigis pensioniõiguse loomine või säilitamine; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes kohaldatava paranduskoefitsiendi kulud ning selliste rahaliste tasude 
suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud, mis kantakse üle riiki, mis ei ole töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende perekonnad) ametisse asumisega, institutsioonist lahkumisega või 
teise töökohta üleviimisega seotud sõidukulud; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma 
oma elukohta seoses tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või ametist lahkumise ja mujale elama 
asumisega; 
— kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või ametist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud; 
— kindlasummalised toetused ja tunnitasu alusel ületunnitöö eest tehtavad maksed AST-kategooria ametnikele ja 
kohalikele töötajatele, mida kehtiva korra kohaselt ei saa hüvitada puhkeajaga; 
— igapäevane toimetulekutoetus ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad peavad elukohta vahetama 
ametikohale asumise või uude töökohta üleviimise tõttu;  L 51/1876  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 01  (jätkub)  
— täiendavad kulud seoses liidu ametnike lähetamisega, st selliste toetuste maksmine ja kulutuste hüvitamine, mis neile 
on lähetuse raames ette nähtud. Samuti kaetakse selle assigneeringu raames liikmesriikide ja kolmandate riikidega 
asutuste ja organite juures ellu viidavate erikoolituskavadega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A4 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A4 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 451 000  1 464 000  1 355 841,82  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lepinguliste töötajate töötasud (teenistustingimuste IV jaotise tähenduses), lepingulisi töötajaid kattev institutsiooni 
sotsiaalkindlustusskeem vastavalt IV jaotises kirjeldatule ning lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate 
paranduskoefitsientide kulud; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud välistöötajatega ja töövahendusagentuuride vahendusel palgatud töötajatega 
(palgad, kindlustus jne) seotud kulud; 
— personalikulud seoses teenuslepingutega, mis on sõlmitud tehniliste ja haldustööde, täiendava abitöö ja intellek- 
tuaalteenuste tarnimiseks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega 
ametisse ning täiendavad kulud seoses ametnike lähetamisega riikide avalikesse teenistustesse või rahvusvahelistesse 
organisatsioonidesse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud; 
— vabakutseliste tõlkijate ning lingvistide teenused ning masinakirja- ja muud tööd, mille tõlketeenistus on tellinud 
allhanke teel.  28.2.2017  ET L 51/1877 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 02  (jätkub)  
A4 01 02 01  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A4 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
641 000  657 000  694 485,42  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate töötajate lähetustega ja riikide või rahvusvaheliste ekspertide või ametnike 
lähetuses olemisega seotud sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— ametlikult ametit esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni või liidu muude institutsioonide personali 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— õppe- ja töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste 
organiseerimisega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate 
infrastruktuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus amet osaleb; 
— kulutused koolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning ameti töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteedi ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud;  L 51/1878  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 02  (jätkub)  
A4 01 02 11  (jätkub)  
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majutamisega 
seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite ostmine; 
— nende vabakutseliste ja muude koosseisuväliste tõlkide sotsiaalkindlustusmaksed, sõidukulud ja päevarahad, kelle 
suulise tõlke peadirektoraat on kutsunud ameti korraldatud koosolekutele, millest komisjoni tõlkidel (ametnikud ja 
ajutised töötajad) ei ole võimalik osa võtta.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A4 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 219 000  5 208 000  6 790 772,79  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti hoonete ja nendega seotud kulude katmiseks, sealhulgas: 
— hõivatud hoonetega ja hooneosadega seonduvad üüri- ja liisingumaksed; nõupidamisruumide, laoruumide, 
garaažide ja parkimiskohtade üür; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustusmaksed; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade kulud seoses vee, gaasi, elektri ja küttega; 
— selliste territooriumide, liftide, keskkütte, konditsioneeritarvikute jne hooldamise kulud, mis on saadud kehtivate 
lepingute põhjal; kulutustele lisandub regulaarne koristamisteenus, hooldus, pesemine, pesu- ja kuivpuhastus- 
vahendite jne ostmine, ning hooldusteenuste kasutamine värvimistöödeks, parandustöödeks ja vahenditeks;  28.2.2017  ET L 51/1879 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 03  (jätkub)  
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ning hooldamise 
kulud, vabatahtliku tuletõrjeabina tegutsevate töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste vahendite ja seadmete ost, üürimine või liising, hooldus, parandus, seadistus ja uuendus, eelkõige: 
— mis tahes kujul (paberil, elektroonilistel andmekandjatel jne) dokumentide koostamiseks, paljundamiseks ning 
arhiveerimiseks vajalikud seadmed (sh koopiamasinad); 
— audiovisuaalsed, raamatukogu- ja tõlkevahendid (kabiinid, kõrvaklapid ja lülitid sünkroontõlkeks jne); 
— köögisisustus ja restoranitarbed; 
— erinevad tööriistad ehitus-hooldustöökodadele; 
— puuetega ametnike jaoks vajalikud seadmed; 
— ja nimetatud seadmete alased uuringud, dokumentatsioon ja koolitus;  L 51/1880  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 03  (jätkub)  
— mööbli ost, üürimine, hooldus ja parandus, eelkõige: 
— kontori- ja erimööbli ost, sealhulgas ergonoomiline restaureerimine, arhiiviriiulid jne; 
— amortiseerunud ja katkise mööbli asendamine; 
— raamatukogude erivahenditega varustamine (kartoteegid, riiulid, kataloogiühikud jne); 
— sööklate ja restoranide erisisseseaded; 
— mööbli üürimine; 
— mööbli hooldamise ja parandamise kulud; 
— sõidukite ost, üürimine, hooldus ja parandus, eelkõige: 
— uute sõidukite ost; 
— selliste sõidukite asendamine, mille aasta jooksul kogunenud kogukilometraaž õigustab nende väljavahetamist; 
— autode üürimine lühemaks või pikemaks perioodiks, kui nõudlus ületab sõidukipargi kasutusvõime; 
— ametiautode hooldamise, parandamise ja kindlustamise kulud (kütus, määrdeõli, rehvid, sisekummid, erinevad 
lisad, tagavaraosad, tööriistad jne); 
— eri liiki kindlustused (eelkõige tsiviilvastutusega seotud ja vargusevastane); 
— kulud seoses töövahenditega ja eriti: 
— portjeede ja autojuhtide vormirõivaste ost; 
— töörõivaste ostmine töökodade töötajatele ja töötajatele, kes teevad töid, mille puhul on vajalik kaitse halva või 
külma ilma, tavapäratu kulumise ja mustuse vastu, ja nende rõivaste puhastamine; 
— selliste seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 89/ 
391/EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud;  28.2.2017  ET L 51/1881 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 03  (jätkub)  
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üür, paigaldus ja hooldus, ning andme- 
sidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, paig- 
aldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üür või liisimine ja 
hooldus; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja digitaalsed 
koopiamasinad) ost, üür või liisimine; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlemisseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üür või liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrikute, kontoritarvete ja trükifirmatarvete ning teatud trükiteenuse sisseost; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete frankeerimise ja kättetoimetamise tasud; õhu-, mere- või raudtee- 
transpordiga saadetud posti- ja muude pakkidega seotud kulud ning ameti siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonementmaksud ja 
nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkude, telemaatikateenustega jne seotud kulud ning telefonikataloogide 
ostuga seotud kulud; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinidega seotud kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning IT-projektide elluviimine.  
Muud eespool eraldi välja toomata tegevuskulud, nagu konverentsidel osalemise tasud (välja arvatud koolituskulud), 
kutse- ja teadusühingute liikmemaksud, telefonikataloogides teabe avaldamise kulud.  
Lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude 
ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, 
vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  L 51/1882  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 03  (jätkub)  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A4 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— toetus, mis on seotud eriti raskes olukorras olevale ametnikule, endisele ametnikule või surnud ametniku 
ülalpidamisel olnud isikutele abi andmisega; 
— ameti panus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiürituste kulude katmisse ning ameti eri rahvustest 
töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamise algatustega seotud kulude katmisse; 
— ameti panus sõime- ja lasteaiakulude ning koolitranspordikulude katmisse; 
— puuetega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puuetega inimeste abistamine: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad; 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad; 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade tähenduses.  
Assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja 
tulenevad nende inimeste puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või päritoluriigis 
antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  28.2.2017  ET L 51/1883 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A4 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  20 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— ameti kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks mingeid juriidilisi nõudeid.  
A4 01 60 Raamatukoguvarud, raamatute ost  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 000  5 000  5 000,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis on seotud ametisisese veebilehe koostamise ja arendamisega komisjonisisese 
veebilehe (My IntraComm) raames ning võrgupõhiste andmeteenuste kasutamisega, köitmiskulud ja muud raamatute 
ja väljaannete säilitamisega seotud kulud, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimise kulud, ameti 
tegevusega seotud väljaannete ja tehniliste tööde ostmisega seotud kulud.  
PEATÜKK A4 02 — INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ, INSTITUTSIOONIDEVAHELISED TEENUSED JA TEGEVUSED  
A4 02 01 Institutsioonidevaheline koostöö, institutsioonidevahelised teenused ja tegevused  
Märkused  
EPSO on oma arenguprogrammi raames kaasajastanud valikumeetodeid, et need vastaksid paremini institutsioonide 
praegustele ja tulevastele vajadustele ning oleksid ühtaegu säästlikud ja tõhusad. Muutused on järgmised: 
— parandatud on konkursside plaanimist eesmärgiga valida õigel ajal õigeid töötajaid ning parandada reservinime- 
kirjade kasutatavust; 
— lühendatud on valikumenetluse kestust; 
— märkimisväärselt on parandatud valikumenetlust, et võimaldada institutsioonidel valida parimaid töötajaid pikaa- 
jalise teenistuse eesmärgil ametikohal nõutavate oskuste alusel ning valikukomisjonide töö asjatundlikumaks 
muutmise kaudu;  L 51/1884  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 02 — INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ, INSTITUTSIOONIDEVAHELISED TEENUSED JA TEGEVUSED  (jätkub)  
A4 02 01  (jätkub)  
— arvestades, et konkurents tööjõuturul aina suureneb, on institutsioonidest kui tööandjatest loodud positiivne ja 
moodne kuvand, et tööd tuleksid taotlema parimad kandidaadid; 
— loodud on kõik tingimused, et ka puudega kandidaadid saaksid konkurssidel osaleda.  
A4 02 01 01 Institutsioonidevahelised konkursid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 100 000  6 200 000  5 832 551,62  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mitmesuguste konkursside korraldamisega seotud toimingute katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
A4 02 01 02 Piiratud konsultatsioonid, uuringud ja ülevaated  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulutuste katmiseks, mis on seotud eriuuringute ja konsultatsioonidega, mida viivad 
läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (eraisikud või ettevõtted) lepingu alusel, juhul kui komisjonil ei ole sobivaid 
töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid teha. Samuti kaetakse selle assigneeringuga tehtud uuringute ostmise ning 
spetsialiseeritud teadusasutuste liikmemaksudega seotud kulud.  
A4 02 01 03 Sisekoosolekute kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 000  14 000  11 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisekoosolekutel, eriti valimiskomisjoni ja tõlkijate koosolekutel, erijuhtudel serveeritavate 
suupistete ja söögiga seotud kulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/1885 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 03 — KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ  
A4 03 01 Euroopa Haldusjuhtimise Kool (EUSA)  
Märkused  
Assigneeringuga kaetakse kulud, mis on seotud Euroopa Haldusjuhtimise Kooli (EUSA) korraldatud üldkoolitusega, 
mille eesmärgiks on täiustada osalevate institutsioonide personali oskusi ning töö tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja korraldamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimis-, strateegia-, kvaliteedi- ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— kooli korraldatud koolituskursuste, -seminaride ja -loengute kavandamise, kooskõlastamise ja hindamisega seotud 
kulutused (kursuste juhendajad/lektorid ning nende sõidu- ja elamiskulud koos õppematerjalidega); 
— väliskoolitusel osalemisega ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmemaksudega seotud kulud; 
— võrgustiku kulud, mille raames kool teeb Euroopa tasandil koostööd riikide haldusjuhtimise koolidega ja samas 
valdkonnas tegutsevate ülikoolide ja instituutidega ning mille eesmärgiks on kogemuste vahetamine, parimate tavade 
kindlaksmääramine ja Euroopa avaliku halduse edasise koolituse väljaarendamiseks tehtav koostöö; 
— kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja ööbimise korral 
majutamisega seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppematerjali rahastamine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride, Euroopa Kohtu sekretäri, Euroopa Kontrollikoja, Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee peasekretäride ning Euroopa Ombudsmani esindaja otsus 2005/ 
119/EÜ, 26. jaanuar 2005, Euroopa haldusjuhtimise kooli korralduse ja töö kohta (ELT L 37, 10.2.2005, lk 17).  
A4 03 01 01 Juhtimisalane koolitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 400 000  1 378 000  1 721 358,79  L 51/1886  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 03 — KOOLITUSALANE INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ  (jätkub)  
A4 03 01  (jätkub)  
A4 03 01 01  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja teiste töötajate juhtimistehnika-alase koolituse (kvaliteet ning personali- 
juhtimine, strateegia) kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 100 000 eurot.  
A4 03 01 02 Uutele töötajatele suunatud kursused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
950 000  964 000  1 120 305,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud uute ametnike ja äsja tööle võetud töötajate institutsioonide töökeskkonnas tehtavate 
koolituste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 40 000 eurot.  
A4 03 01 03 Koolitus kvalifikatsiooni saamiseks  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
550 000  605 000  534 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende koolituste kulude katmiseks, mille tulemusena saavad ametnikud tunnistuse, mis 
tõendab nende võimet täita haldaja kohustusi ja mis hõlbustab nende võimalikku üleviimist kõrgemasse teenistusgruppi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 16 000 eurot.  
PEATÜKK A4 10 — RESERVID  
A4 10 01 Esialgsed assigneeringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/1887 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
PEATÜKK A4 10 — RESERVID  (jätkub)  
A4 10 01  (jätkub)  
Märkused  
Artikli assigneeringud on määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist 
teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses sätestatud asjakohasele menetlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A4 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1888  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
EUROOPA PERSONALIVALIKU AMET
 
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET  28.2.2017  ET L 51/1889 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA SAADA OLEVAD SUMMAD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate töötasult ja 
toetustelt makstavatest maksudest  1 399 000  1 308 000  1 246 730,—  89,12  
4 0 3  Laekumised ametnike ja muude töötavate teenistujate 
töötasult makstavatest ajutistest maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  266 000  246 000  236 829,75  89,03  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  1 665 000  1 554 000  1 483 559,75  89,10  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Personali sissemaksed pensioniskeemi  2 655 000  2 396 000  2 438 621,73  91,85  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  2 655 000  2 396 000  2 438 621,73  91,85  
Jaotis 4 — Kogusumma  4 320 000  3 950 000  3 922 181,48  90,79  L 51/1890  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA SAADA OLEVAD SUMMAD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate töötasult ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
1 399 000  1 308 000  1 246 730,—  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate töötasult ja toetustelt makstavatest maksudest, mis 
arvatakse iga kuu maha ameti teenistujate töötasust.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Laekumised ametnike ja muude töötavate teenistujate töötasult makstavatest ajutistest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Ühenduse ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a selle 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/1891 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
266 000  246 000  236 829,75  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Personali sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
2 655 000  2 396 000  2 438 621,73  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse maha iga kuu ameti personali töötasudelt vastavalt person- 
alieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/1892  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  4 320 000  3 950 000  3 922 181,48  90,79  28.2.2017  ET L 51/1893 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud 6. jaotise teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/1894  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
A5 INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA 
MAKSMISE AMET  
A5 01  HALDUSKULUD  38 698 500  38 399 500  44 541 770,62  
A5 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A5 — Kogusumma  38 698 500  38 399 500  44 541 770,62  
KÕIK KOKKU  38 698 500  38 399 500  44 541 770,62  28.2.2017  ET L 51/1895 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS A5 
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET  
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A5 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A5 01  
A5 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  16 744 000  16 621 000  14 844 238,36  88,65  
A5 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A5 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  11 261 000  11 069 000  17 575 204,01  156,07  
A5 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  236 500  237 500  314 811,12  133,11  
Artikkel A5 01 02 — Kogusumma  11 497 500  11 306 500  17 890 015,13  155,60  
A5 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  10 457 000  10 472 000  11 807 517,13  112,91  
A5 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A5 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A5 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A5 01 — KOGUSUMMA  38 698 500  38 399 500  44 541 770,62  115,10  
PEATÜKK A5 10  
A5 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A5 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A5 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A5 — Kogusumma  38 698 500  38 399 500  44 541 770,62  115,10  
KÕIK KOKKU  38 698 500  38 399 500  44 541 770,62  115,10  L 51/1896  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
JAOTIS A5 
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET  
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  
A5 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
16 744 000  16 621 000  14 844 238,36  
Märkused  
Endised artiklid A5 01 01 ja A3 01 01 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus märgitud ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste töötajatega 
seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks nende 
päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes ning 
rahaliste tasude osa suhtes, mis kantakse üle riiki, mis ei ole isiku töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekondade) sõidukulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumisega, 
institutsioonist lahkumisega või üleviimisega teisele töökohale; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või asutusest lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või asutusest lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1897 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A5 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
11 261 000  11 069 000  17 575 204,01  
Märkused  
Endine punkt A5 01 02 01 ja endine punkt A3 01 02 01 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lepingu alusel palgatavate töötajate (teenistustingimuste IV jaotise tähenduses) töötasud, kõnealuste töötajate IV 
jaotises kirjeldatud sotsiaalkindlustuskavad ning nimetatud töötajate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefit- 
siendikulud; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud koosseisuväliste töötajatega ja töövahendusagentuuride vahendusel palgatud 
töötajatega (palgad, kindlustus jne) seotud kulud; 
— personalikulud seoses teenuslepingutega, mis on sõlmitud tehniliste ja haldustööde, lisaabi ja intellektuaalteenuste 
tarnimiseks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega, 
ning lisakulud seoses ametnike lähetamisega riikide avalikesse teenistustesse või rahvusvahelistesse organisatsiooni- 
desse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastav sihtotstarbeline tulu on hinnanguliselt 6 763 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A5 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
236 500  237 500  314 811,12  L 51/1898  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 02  (jätkub)  
A5 01 02 11  (jätkub)  
Märkused  
Endine punkt A5 01 02 11 ja endine punkt A3 01 02 11 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate töötajate lähetustega ja riikide või rahvusvaheliste ekspertide või ametnike 
lähetuses olemisega seotud sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— ametlikult komisjoni esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— õppe- ja töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste 
organiseerimisega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate 
infrastruktuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud; 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus amet osaleb või mille korralda- 
misega ta tegeleb; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida viivad läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (füüsilised või 
juriidilised isikud) lepingu alusel, juhul kui ametil ei ole sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid läbi viia, 
sealhulgas juba tehtud uuringute ostmine; 
— kulutused koolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning ameti töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteedi ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majuta- 
misega seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite ostmine.  28.2.2017  ET L 51/1899 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 02  (jätkub)  
A5 01 02 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A5 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 457 000  10 472 000  11 807 517,13  
Märkused  
Endised artiklid A5 01 03 ja A3 01 03 (osaliselt)  
Assigneering on ette nähtud ameti hoonete ja nendega seotud kulutuste katmiseks, sealhulgas eelkõige: 
— hoonete ostmise või liisimisega või hoonete ehitamisega seotud kulud; 
— üür ja maa kasutamise tasud, erinevad maksud ning kasutatavate hoonete või hooneosade suhtes väljaostuõiguse 
kasutamine, samuti konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustusmaksed; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade vee-, gaasi-, elektri- ja küttekulud; 
— ruumide, tõsteseadmete, keskkütte- ja kliimaseadmete jne käituskulud; kulud, mis on seotud korrapäraste koristus- 
tööde, sealhulgas hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete jms ostmisega ning mis on seotud 
töökodades läbi viidava värvimise, remondi ja materjalikuluga; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingutega, 
turvaseadmete hooldamise lepingutega ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  L 51/1900  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, rentimise ning hooldamise 
kulud, vabatahtliku tuletõrjeabina tegutsevate töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine; 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— eri liiki kindlustused (eelkõige tsiviilvastutusega seotud ja vargusevastane); 
— töövahenditega seotud kulud, eelkõige: 
— vormirõivaste ost (peamiselt portjeedele, autojuhtidele ning restorani ja kohviku töötajatele); 
— töökodade personali töörõivaste ostmise ja puhastamisega seotud kulud ning samasugused kulud töötajatele, kes 
vajavad kaitserõivastust halva või külma ilma, tavapäratu kulumise või mustuse vastu; 
— kõikide seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 
89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus, ning 
andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liisimine 
ja hooldus; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja digitaalsed 
koopiamasinad) ost, üürimine või liisimine ja hooldus; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlusseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine; 
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud;  28.2.2017  ET L 51/1901 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 03  (jätkub)  
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikute ning institutsioonivälistelt teenusepakkujatelt trüki- 
teenuste ostmisega seotud kulud; 
— postikulu ja kättetoimetamise tasud; õhu-, mere- või raudteetranspordiga saadetud posti- ja muude pakkide tasudega 
ning ameti siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonementmaksud ja 
nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkude, telemaatikateenustega jne seotud kulud ning telefonikataloogide 
ostuga seotud kulud; 
— hoonetevaheliste telefoni- ja arvutiühenduste ning liidu ametite erinevate asukohtade riikidevaheliste sideliinidega 
seotud kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning arvutialaste projektide elluviimine; 
— muud eespool nimetamata tegevuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 695 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A5 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ameti osalus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiürituste kulude katmises ning ameti eri rahvustest 
töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamise algatustega seotud kulude katmises; 
— ameti osalus sõime- ja lasteaiakulude katmises;  L 51/1902  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A5 01 50  (jätkub)  
— puudega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puudega inimeste abistamine: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed personalieeskirjade tähenduses.  
Assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud meditsiinivälised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja 
tulenevad nende inimeste puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või päritoluriigis 
antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A5 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— ameti kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks juriidilisi nõudeid.  
A5 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonisisese veebilehe (My IntraComm) tegemise ja arendamisega seotud kulude, 
andmete kiire ekraanile kuvamise teenustega seotud kulude, köitmiskulude ning muude teatmeteoste ja perioodiliste 
väljaannete säilitamisega seotud kulude, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimise kulude, ameti 
tegevusega seotud väljaannete ja tehniliste tööde ostmisega seotud kulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/1903 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
PEATÜKK A5 10 — RESERVID  
A5 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantud assigneeringud on eranditult määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende 
ülekandmist teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses sätestatud asjakohasele menetlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A5 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1904  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INDIVIDUAALSETE MAKSETE HALDAMISE JA MAKSMISE AMET
 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL  28.2.2017  ET L 51/1905 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  2 631 000  2 604 000  2 474 758,25  94,06  
4 0 3  Ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele 
rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Laekumised ametnike ja muude töötavate teenistujate 
palkadelt makstavast erimaksust ja solidaarsusmaksust  484 000  443 000  456 697,74  94,36  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  3 115 000  3 047 000  2 931 455,99  94,11  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Personali sissemaksed pensioniskeemi  4 751 000  4 724 000  4 606 454,68  96,96  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  4 751 000  4 724 000  4 606 454,68  96,96  
Jaotis 4 — Kogusumma  7 866 000  7 771 000  7 537 910,67  95,83  L 51/1906  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
2 631 000  2 604 000  2 474 758,25  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest, 
mis arvatakse iga kuu maha ameti personali palkadest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse iga kuu maha ameti personali töötasudest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Ühenduse ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a selle 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/1907 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Laekumised ametnike ja muude töötavate teenistujate palkadelt makstavast erimaksust ja solidaarsusmaksust  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
484 000  443 000  456 697,74  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Personali sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
4 751 000  4 724 000  4 606 454,68  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki sissemakseid, mis arvatakse iga kuu vastavalt personalieeskirjade artikli 83 lõikele 2 maha 
ameti personali töötasudelt ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Alusaktid  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/1908  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  7 866 000  7 771 000  7 537 910,67  95,83  28.2.2017  ET L 51/1909 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse finantsmääruse artikli 21 kohaselt sellised tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/1910  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
A6 INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL  
A6 01  HALDUSKULUD  68 153 000  68 440 000  75 942 574,36  
A6 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A6 — Kogusumma  68 153 000  68 440 000  75 942 574,36  
KÕIK KOKKU  68 153 000  68 440 000  75 942 574,36  28.2.2017  ET L 51/1911 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS A6 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL  
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A6 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A6 01  
A6 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  30 952 000  31 723 000  29 703 503,54  95,97  
A6 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A6 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  24 592 000  24 065 000  32 767 729,05  133,25  
A6 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  435 000  435 000  635 900,27  146,18  
Artikkel A6 01 02 — Kogusumma  25 027 000  24 500 000  33 403 629,32  133,47  
A6 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  12 174 000  12 217 000  12 835 441,50  105,43  
A6 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A6 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A6 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A6 01 — KOGUSUMMA  68 153 000  68 440 000  75 942 574,36  111,43  
PEATÜKK A6 10  
A6 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A6 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A6 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A6 — Kogusumma  68 153 000  68 440 000  75 942 574,36  111,43  
KÕIK KOKKU  68 153 000  68 440 000  75 942 574,36  111,43  L 51/1912  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
JAOTIS A6 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL  
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  
A6 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
30 952 000  31 723 000  29 703 503,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus märgitud ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste töötajatega 
seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks nende 
päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud ning selliste rahaliste tasude 
suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud, mis kantakse üle riiki, mis ei ole töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende perekonnad) ametisse asumisega, institutsioonist lahkumisega või 
teise töökohta üleviimisega seotud sõidukulud; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või asutusest lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või asutusest lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 200 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1913 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A6 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
24 592 000  24 065 000  32 767 729,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lepingu alusel palgatavate töötajate (teenistustingimuste IV jaotise tähenduses) töötasud, institutsioonide sotsiaal- 
kindlustuskavad, mis hõlmavad IV jaotises nimetatud lepingulisi töötajaid, ning nimetatud töötajate töötasude suhtes 
kohaldatavate paranduskoefitsientide kulud; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud koosseisuväliste töötajate ja töövahendusagentuuride vahendusel palgatud 
töötajatega seotud kulud (palgad, kindlustus jne); 
— personalikulud seoses teenuslepingutega, mis on sõlmitud tehniliste ja haldustööde ja intellektuaalteenuste tarni- 
miseks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega 
ning lisakulud seoses ametnike lähetamisega riikide avalikesse teenistustesse või rahvusvahelistesse organisatsiooni- 
desse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 8 800 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A6 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
435 000  435 000  635 900,27  L 51/1914  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 02  (jätkub)  
A6 01 02 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate töötajate lähetustega ja riikide või rahvusvaheliste ekspertide või ametnike 
lähetuses olemisega seotud sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— ametlikult komisjoni esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— õppe- ja töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste korralda- 
misega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate infrastruk- 
tuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud; 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus amet osaleb; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida viivad läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (füüsilised või 
juriidilised isikud) lepingu alusel, juhul kui ametil ei ole sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid läbi viia; 
— kulutused koolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning ameti töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimise, strateegia, kvaliteedi ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majuta- 
misega seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite ostmine.  28.2.2017  ET L 51/1915 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 02  (jätkub)  
A6 01 02 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A6 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
12 174 000  12 217 000  12 835 441,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ameti hoonete ja nendega seotud kulude katmiseks, sealhulgas eelkõige: 
— hoonete ostmise või liisimisega või hoonete ehitamisega seotud kulud; 
— üür ja maakasutuse tasud ning konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja parkimiskohtade üürimine; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustusmaksed; 
— ameti kasutuses olevate hoonete või hooneosade vee-, gaasi-, elektri- ja küttekulud; 
— ruumide, tõsteseadmete, keskkütte- ja kliimaseadmete jne käituskulud; kulud, mis on seotud korrapäraste koristus- 
tööde, sealhulgas hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete jms ostmisega ning töökodades läbi 
viidava värvimise, remondi ja materjalikuluga; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute ning väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus 
on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil 
konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, 
kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  L 51/1916  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, rentimise ning hooldamise 
kulud, vabatahtliku tuletõrjeabina tegutsevate töötajate varustuse uuendamisega ning kohustuslike kontrollimistega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui amet on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine; 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— eri tüüpi kindlustused; 
— kulud seoses töövahenditega, eriti: 
— vormirõivaste ost (peamiselt portjeedele, autojuhtidele ning restorani ja kohviku töötajatele); 
— töörõivaste ostmine töökodade töötajatele ja töötajatele, kes teevad töid, mille puhul on vajalik kaitse halva või 
külma ilma, tavapäratu kulumise ja mustuse vastu, ja nende rõivaste puhastamine; 
— kõikide seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 
89/391/EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üürimine, paigaldus ning hooldus, ning 
andmesidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, 
paigaldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, väikeste arvutite, välisseadmete, ühendusvahendite ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liising 
ja hooldus; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja digitaalsed 
koopiamasinad) ost, üürimine või liisimine ja hooldus; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlusseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine;  28.2.2017  ET L 51/1917 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 03  (jätkub)  
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikutega ning väliste trükiteenuste osutajatega seotud kulud; 
— postikulu ja kättetoimetamistasud; õhu-, mere- või raudteetranspordiga saadetud posti- ja muude pakkide tasudega 
ning ameti siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, tele- ja videokonverentsid) abonementmaksud ja nende 
teenustega seotud kulud, andmesidevõrkude, telemaatikateenuste ja muu sellisega seotud kulud ning telefonikata- 
loogide ostuga seotud kulud; 
— hoonetevaheliste telefoni- ja arvutiühenduste ning ELi ametite eri asukohtade riikidevaheliste sideliinidega seotud 
kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paber- ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning arvutialaste projektide elluviimine; 
— muud eespool nimetamata tegevuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 791 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A6 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiseks: 
— ameti osalus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiürituste kulude katmises ning ameti eri rahvustest 
töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamise algatustega seotud kulude katmises;  L 51/1918  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A6 01 50  (jätkub)  
— ameti osalus sõime- ja lasteaiakulude katmises; 
— puudega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puudega inimeste abistamine: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed personalieeskirjade tähenduses.  
Selle assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud meditsiinivälised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks 
ja tulenevad nende inimeste puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või 
päritoluriigis antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A6 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— ameti kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks juriidilisi nõudeid.  
A6 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonisisese veebilehekülje (My IntraComm) tegemise ja arendamisega ning komis- 
jonisisese kuulehe  Commission en direct  tegemisega seotud kulude, andmete kiire ekraanile kuvamise teenustega seotud 
kulude, köitmiskulude ja muude teatmeteoste ja perioodiliste väljaannete säilitamisega seotud kulude katmiseks. Samuti 
ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimise kulude,  Euroopa Liidu Teataja , parlamendi dokumentide, väliskau- 
bandusstatistika, uudisteagentuuride teadete ja mitme muu eriväljaande tellimisega seotud kulude katmiseks; ameti 
tegevusega seotud väljaannete ja tehniliste tööde ostmisega seotud kulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/1919 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
PEATÜKK A6 10 — RESERVID  
A6 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikli assigneeringud on eranditult määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigu- 
tamist teistele eelarveridadele vastavalt finantsmäärusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A6 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1920  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKAAMET – BRÜSSEL
 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG  28.2.2017  ET L 51/1921 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON
 
TULUD  
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED EUROOPA LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja 
toetustelt makstavatest maksudest  871 000  873 000  814 851,67  93,55  
4 0 3  Ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele 
rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Laekumised ametnike ja muude alaliste teenistujate palkadelt 
makstavast erimaksust  156 000  153 000  146 566,47  93,95  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  1 027 000  1 026 000  961 418,14  93,61  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  1 440 000  1 446 000  1 395 349,95  96,90  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  1 440 000  1 446 000  1 395 349,95  96,90  
Jaotis 4 — Kogusumma  2 467 000  2 472 000  2 356 768,09  95,53  L 51/1922  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS 4 
MITMESUGUSED EUROOPA LIIDU MAKSUD JA LÕIVUD  
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  
4 0 0 Laekumised ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
871 000  873 000  814 851,67  
Märkused  
Need tulud sisaldavad kõiki laekumisi ametnike ja muude teenistujate palkadelt ja toetustelt makstavatest maksudest, 
mis arvatakse iga kuu maha talituse töötajate palkadest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Alusaktid  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
4 0 3 Ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki laekumisi alaliselt töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest, mis arvatakse iga kuu maha talituse töötajate töötasudest.  
Õiguslik alus  
Euroopa Ühenduse ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a selle 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/1923 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK 4 0 — MAHAARVAMISED TÖÖTASUST  (jätkub)  
4 0 4 Laekumised ametnike ja muude alaliste teenistujate palkadelt makstavast erimaksust  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
156 000  153 000  146 566,47  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
1 440 000  1 446 000  1 395 349,95  
Märkused  
Need tulud hõlmavad kõiki talituse töötajate sissemakseid, mis arvatakse iga kuu maha ameti töötajate töötasudelt 
vastavalt personalieeskirjade artikli 83 lõikele 2 ja mida kasutatakse pensioniskeemi rahastamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/1924  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  2 467 000  2 472 000  2 356 768,09  95,53  28.2.2017  ET L 51/1925 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS 6 
SISSEMAKSED LIIDU PROGRAMMIDESSE, KULUDE TAGASIMAKSED JA TULUD  
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse selles punktis jaotise 6 teistes osades nimetamata tulud, mida 
kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks, et rahastada kulusid, mille katmiseks vastav tulu on ette nähtud.  L 51/1926  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
A7 INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — 
LUXEMBOURG  
A7 01  HALDUSKULUD  24 369 000  23 658 000  23 367 905,78  
A7 10  RESERVID  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A7 — Kogusumma  24 369 000  23 658 000  23 367 905,78  
KÕIK KOKKU  24 369 000  23 658 000  23 367 905,78  28.2.2017  ET L 51/1927 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS A7 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG  
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD 
PEATÜKK A7 10 — RESERVID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK A7 01  
A7 01 01  Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  12 293 000  12 063 000  11 076 466,54  90,10  
A7 01 02  Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A7 01 02 01  Koosseisuvälised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  7 195 000  7 012 000  7 516 618,47  104,47  
A7 01 02 11  Muud juhtimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  270 000  270 000  255 296,—  94,55  
Artikkel A7 01 02 — Kogusumma  7 465 000  7 282 000  7 771 914,47  104,11  
A7 01 03  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  4 611 000  4 313 000  4 519 524,77  98,02  
A7 01 50  Personalipoliitika ja -juhtimine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A7 01 51  Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A7 01 60  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A7 01 — KOGUSUMMA  24 369 000  23 658 000  23 367 905,78  95,89  
PEATÜKK A7 10  
A7 10 01  Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
A7 10 02  Ettenägematute kulude reserv  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK A7 10 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis A7 — Kogusumma  24 369 000  23 658 000  23 367 905,78  95,89  
KÕIK KOKKU  24 369 000  23 658 000  23 367 905,78  95,89  L 51/1928  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
JAOTIS A7 
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG  
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  
A7 01 01 Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
12 293 000  12 063 000  11 076 466,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste kehtestamiseks või säilitamiseks nende 
päritoluriigis; 
— mitmesugused toetused ja lisatasud; 
— ametnike ja ajutiste töötajate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud ning selliste rahaliste tasude 
suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendi kulud, mis kantakse üle riiki, mis ei ole töökohariik; 
— ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende perekonnad) ametisse asumisega, institutsioonist lahkumisega või 
teise töökohta üleviimisega seotud sõidukulud; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on sunnitud muutma 
oma elukohta seoses tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või institutsioonist lahkumise ja mujale elama 
asumisega; 
— kolimiskulud, mida makstakse ametnikele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või töölt lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/1929 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 02 Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud  
A7 01 02 01 Koosseisuvälised töötajad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 195 000  7 012 000  7 516 618,47  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— lepingu alusel palgatavate töötajate (teenistustingimuste IV jaotise tähenduses) töötasud, kõnealuste töötajate IV 
jaotises kirjeldatud sotsiaalkindlustuskavad ning nimetatud töötajate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefit- 
siendikulud; 
— eraõiguslike lepingute alusel palgatud ajutiste töötajate ja koosseisuväliste töötajatega seotud kulud (töötasud, 
kindlustus jms); 
— personalikulud seoses teenuslepingutega, mis on sõlmitud tehniliste ja haldustööde, lisaabi ja intellektuaalteenuste 
tarnimiseks; 
— kulud, mis on seotud riikide avalike teenistujate või muude ekspertide lähetamisega või ajutise tööle määramisega, 
ning täiendavad kulud seoses ametnike lähetamisega riikide avalikesse teenistustesse või rahvusvahelistesse organis- 
atsioonidesse; 
— eelarveaasta jooksul töötasude ajakohastamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 045 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A7 01 02 11 Muud juhtimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
270 000  270 000  255 296,—  L 51/1930  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 02  (jätkub)  
A7 01 02 11  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade alusel töötavate töötajate lähetustega ja riikide või rahvusvaheliste ekspertide või ametnike 
lähetustega seotud sõidukulud, päevarahad ja lisa- või erakorralised kulud; 
— ametlikult komisjoni esindavate isikute kulude hüvitamine (komisjoni personali või liidu muude institutsioonide 
esindamisega seotud kohustuste täitmisel tehtud kulutusi ei ole võimalik hüvitada); 
— õppe- ja töörühmades osalevate ekspertide sõidu-, elamis- ja ettenägematud kulud ning selliste kohtumiste 
organiseerimisega seotud kulud, kui neid ei kaeta institutsioonide peakorterite või välisesinduste olemasolevate 
infrastruktuuride raames (kulud hüvitatakse ekspertidele komisjoni otsuste alusel); 
— sisekoosolekutel erijuhtudel serveeritavate suupistete ja söögiga seotud kulud; 
— mitmesugused kulud, mis on seotud konverentside, loengute ja koosolekutega, kus talitus osaleb; 
— kulutused eriuuringutele ja konsultatsioonidele, mida viivad läbi kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid (füüsiline või 
juriidiline isik) lepingu alusel, juhul kui talitusel ei ole sobivaid töötajaid, kes saaksid selliseid uuringuid teha, kaasa 
arvatud juba tehtud uuringute ostmine; 
— kulutused koolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning talituse töö tulemuslikkust ja tõhusust: 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatoorsete meetodite, juhtimis-, strateegia-, kvaliteedi- ning person- 
alijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— väliskoolitusel osalemise ja asjakohaste kutseorganisatsioonide liikmeks astumisega seotud kulud; 
— selliste kursuste praktilise korralduse ning ruumide kasutamise, transpordi ning osalejate toitlustamise ja majuta- 
misega seotud kulutused; 
— väljaannete ja teabe, vastavate veebilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— õppevahendite ostmine.  28.2.2017  ET L 51/1931 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 02  (jätkub)  
A7 01 02 11  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Komisjoni vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning teisi finantstingimusi.  
A7 01 03 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 611 000  4 313 000  4 519 524,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud talituse hoonete ja nendega seotud kulude katmiseks, sealhulgas eelkõige: 
— hoonete soetamise või liisimisega või hoonete ehitamisega seotud kulud; 
— kasutatavate hoonete või hooneosade üüri- ja liisingumaksed ning konverentsiruumide, hoiupaikade, garaažide ja 
parkimiskohtade üür; 
— talituse kasutuses olevate hoonete või hooneosade kindlustusmaksed; 
— talituse kasutuses olevate hoonete või hooneosade kulud seoses vee, gaasi, elektri ja küttega; 
— kehtivate lepingute alusel arvutatud hoonete, liftide, keskkütte- ja konditsioneerseadmete jms hooldamise kulud; 
kulud, mis on seotud korrapäraste koristustöödega, hooldus-, puhastus-, pesemis- ja keemilise puhastuse toodete 
jms ostmisega ning maalri- ja remonttöödega ja töökodades kasutatavate materjalide ostmisega; 
— jäätmete selektiivse töötlemise, ladustamise ning kõrvaldamisega seotud kulud; 
— hoonete remont, nt vaheseinte nihutamine, tehniliste seadmete ümberseadistamine ning muud lukkude, elek- 
triseadmete, torustiku, maalritööde, põrandakatete ja muu sellisega seotud eritööd ning inventari kaablite vahe- 
tamise ning selleks vajalike seadmete hankimisega seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 
eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui talitus on kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste 
institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) 
igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— inimeste ja vara füüsilise ja materiaalse julgeolekuga seotud kulud, eelkõige hoonete valvamise lepingute, 
turvaseadmete hooldamise lepingute, koolituste ja väiksemate seadmete ostmisega seotud kulud (lepinguid, mille 
väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui talitus on kulude ratsionaliseerimise 
eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel (hind, vääring, indek- 
seerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu);  L 51/1932  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 03  (jätkub)  
— inimeste töötervishoiu ja tööohutusega seotud kulud, eelkõige tuletõrjeseadmete ostmise, üürimise ja hooldamise 
kulud, tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse uuendamise, koolituste ning kohustusliku kontrollimisega 
seotud kulud (lepinguid, mille väärtus on suurem kui 300 000 eurot, ei sõlmita ega pikendata enne, kui talitus on 
kulude ratsionaliseerimise eesmärgil konsulteerinud teiste institutsioonidega ja kindlaks teinud, millistel tingimustel 
(hind, vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused) igaüks neist on sõlminud samasuguse lepingu); 
— hoonete soetamisele, üürimisele või ehitamisele eelneva õigus-, finants- ja tehnilise nõustamise eest makstavad 
tasud; 
— hoonete, eelkõige mitme üürnikuga hoonete muud hoolduskulud, ruumide ülevaatusega seotud kulud ja 
kommunaalteenuste (jäätmete kogumine jne) maksumus; 
— ruumide suuremahuliste sisustustöödega seotud tehnilise abi eest makstavad tasud; 
— tehniliste seadmete ja varustuse ostmine, üürimine, liisimine, hooldus, remont, paigaldus ja uuendamine; 
— mööbli soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite soetamine, üürimine, hooldus ja remont; 
— eri liiki kindlustused (eelkõige tsiviilvastutusega seotud ja vargusevastane); 
— kulud seoses töövahenditega, eriti 
— vormirõivaste ostmine (peamiselt portjeedele, autojuhtidele ning restorani ja kohviku töötajatele); 
— töörõivaste ostmine töökodade töötajatele ja töötajatele, kes teevad töid, mille puhul on vajalik kaitse halva või 
külma ilma, tavapäratu kulumise ja mustuse vastu, ja nende rõivaste puhastamine; 
— seadmete ost või nendega seotud kulude hüvitamine, mis võiksid olla vajalikud vastavalt direktiividele 89/391/ 
EMÜ ja 90/270/EMÜ; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete osakonnasisese kolimise, ümberkorraldamise ning teisaldamisega (vastuvõtmine, 
ladustamine, üleandmine) seotud kulud; 
— hoonete telekommunikatsiooniseadmetega varustamise kulud, eelkõige telefonikeskjaamade ja jaoturite, audio-, 
videokonverentsiseadmete ning sise- ja mobiiltelefonisüsteemide ostmine, üür, paigaldus ning hooldus, ning andme- 
sidevõrkude (seadmed ja hooldus) ja nendega seotud teenuste (haldus, tugisüsteemid, dokumentatsioon, paig- 
aldamine ning teisaldamine) kulud; 
— arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liisimine 
ja hooldus; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete (nt printerid, faksimasinad, koopiamasinad, skannerid ja digitaalsed 
koopiamasinad) ost, üürimine või liisimine; 
— kirjutusmasinate, tekstitöötlemisseadmete ja igasuguste muude elektrooniliste kontoriseadmete ost, üürimine või 
liisimine;  28.2.2017  ET L 51/1933 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 03  (jätkub)  
— kõnealuste seadmete paigaldamine, konfigureerimine, hooldus, uuringud, dokumentatsioon ja tarvikud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning trükikodade tarvikutega ning väliste trükiteenuste osutajatega seotud kulud; 
— tavalise kirjavahetuse, aruannete ja väljaannete postikulu ja kättetoimetamistasud; õhu-, mere- või raudteetrans- 
pordiga saadetud posti- ja muude pakkidega seotud kulud ning talituse siseposti töötlemisega seotud kulud; 
— kaabel- või raadioside (tava- ja mobiiltelefonid, televisioon, telekonverents ja videokonverents) abonementmaksud ja 
nende teenustega seotud kulud; andmesidevõrkude, telemaatikateenustega jne seotud kulud ning telefonikataloogide 
ostuga seotud kulud; 
— hoonetevahelise telefoni- ja arvutiühenduse ning Euroopa Liidu asutuste vaheliste rahvusvaheliste sideliinidega 
seotud kulud; 
— tehniline ja logistiline tugi, koolitus ja muud arvutiseadmete ning tarkvaraga seotud üldhuvitoimingud, üldine 
arvutikoolitus, paberil ning elektroonilistel andmekandjatel oleva tehnilise dokumentatsiooni abonemendid jne, 
teenindav välispersonal, kontoriteenused, rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud jne, arvutiseadmete ja 
tarkvaraga seotud turvalisus- ja kvaliteedi tagamise uuringud, tarkvara kasutamise, hooldamise ja arendamise kulud 
ning infotehnoloogia projektide elluviimine; 
— muud eespool nimetamata tegevuskulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A7 01 50 Personalipoliitika ja -juhtimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— talituse panus puhkekeskuste ja muude kultuuriliste ja spordiüritustega ning eri rahvustest töötajate vahel 
sotsiaalsete kontaktide edendamise algatustega seotud kulude katmisse;  L 51/1934  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 01 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
A7 01 50  (jätkub)  
— talituse panus sõime- ja lasteaiakulude katmisse; 
— puuetega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate puuetega inimeste abistamine: 
— alaliselt töötavad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— alaliselt töötavate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed personalieeskirjade tähenduses.  
Assigneeringuga kaetakse kõik nõuetekohaselt tõendatud mittemeditsiinilised kulutused, mis tunnistatakse vajalikuks ja 
tulenevad nende inimeste puudest, ning seda eelarvesse kirjendatud summa ulatuses ja pärast elukoha- või päritoluriigis 
antud õiguste ammendamist.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
A7 01 51 Infrastruktuuripoliitika ja infrastruktuuri haldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— restoranide, kohvikute ja sööklate tavalised jooksvad kulud ning seadmete ja inventari vahetamisega seotud kulud; 
— ameti kantavad ja tsiviilvastutusest põhjustatud kahjukulud ning teatavate juhtudega seotud kulud, kui õigluse 
huvides on vaja maksta hüvitist, ilma et sellega kaasneks juriidilisi nõudeid.  
A7 01 60 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonisisese veebilehekülje (My IntraComm) tegemise ja arendamisega seotud kulude, 
andmete kiire ekraanil kuvamise teenustega seotud kulude, köitmiskulude ja muude raamatute ja väljaannete säilita- 
misega seotud kulude, ajalehtede ja erialaste perioodiliste väljaannete tellimise kulude, ameti tegevusega seotud 
väljaannete ja tehniliste tööde ostmisega seotud kulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/1935 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
PEATÜKK A7 10 — RESERVID  
A7 10 01 Määratlemata otstarbega assigneeringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantud assigneeringud on määratlemata otstarbega ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigu- 
tamist teistele eelarveridadele vastavalt finantsmääruses sätestatud asjakohasele menetlusele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
A7 10 02 Ettenägematute kulude reserv  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1936  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KOMISJON  
INFRASTRUKTUURI- JA LOGISTIKATALITUS — LUXEMBOURG
 
TÖÖTAJAD  28.2.2017  ET L 51/1937 Euroopa Liidu Teataja
 
Komisjon  
Halduskulud  
Tegevusüksus ja palgaaste (  1 ) ( 2 ) Halduskulud  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  24  —  24  —  
AD 15  190  22  190  22  
AD 14  637  31  550  31  
AD 13  1 732  —  1 819  —  
AD 12  1 290  44  1 202  44  
AD 11  797  62  816  62  
AD 10  976  21  959  21  
AD 9  1 298  9  1 087  9  
AD 8  1 466  26  1 336  26  
AD 7  1 322  20  1 356  20  
AD 6  925  10  1 123  10  
AD 5  883  6  971  6  
Kokku AD  11 540  251  11 433  251  
AST 11  190  —  178  —  
AST 10  151  10  152  10  
AST 9  608  —  613  —  
AST 8  584  13  618  13  
AST 7  1 107  18  1 142  18  
AST 6  650  19  614  19  
AST 5  1 047  16  1 020  16  
AST 4  861  —  980  —  
AST 3  632  —  727  —  
AST 2  295  13  296  13  
AST 1  210  —  274  —  
Kokku AST  6 335  89  6 614  89  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  65  35  65  35  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  70  —  70  —  
AST/SC 1  401  —  300  —  
Kokku AST/SC  536  35  435  35  
Kokku  18 411  375  18 482  375  
Kõik kokku  18 786  18 857  
( 1 ) Ametikohtade loetelus nõustutakse järgmiste  ad personam  nimetamistega, mille tulemusena kuni 25 AD 15 võivad saada AD 16 ametikoha; kuni 21 AD 14 võivad saada 
AD 15 ametikoha; kuni 13 AD 11 võivad saada AD 14 ametikoha ja üks AST 8 võib saada AST 10 ametikoha. 
( 2 ) Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 53 hõlmab ametikohtade loetelu järgmisi tarneagentuuri alal isi ametikohti: üks  ad personam  AD 15 
ametikoht (agentuuri peadirektor), kaks AD 14 ametikohta (kellest üks on agentuuri asepeadirektor) ning kolm AD 12, üks AD 11, kaks AD 10, üks AST 10, kaks 
AST 8, üks AST 7, üheksa AST 6, üks AST 5 ja kaks AST 3 ametikohta.  L 51/1938  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Teadusuuringud ja innovatsioon – Teadusuuringute Ühiskeskus  
Tegevusüksus ja palgaaste  Teadusuuringud ja innovatsioon – Teadusuuringute Ühiskeskus  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  2  —  2  —  
AD 15  10  —  10  —  
AD 14  70  —  72  —  
AD 13  223  —  225  —  
AD 12  170  —  174  —  
AD 11  44  —  44  —  
AD 10  49  —  51  —  
AD 9  86  —  74  —  
AD 8  80  —  78  —  
AD 7  68  —  76  —  
AD 6  48  —  62  —  
AD 5  9 —  9  —  
Kokku AD  859  —  877  —  
AST 11  53  —  49  —  
AST 10  62  —  66  —  
AST 9  153  —  153  —  
AST 8  80  —  92  —  
AST 7  101  —  109  —  
AST 6  91  —  91  —  
AST 5  121  —  119  —  
AST 4  116  —  114  —  
AST 3  73  —  83  —  
AST 2  25  —  35  —  
AST 1  5 —  5  —  
Kokku AST  880  —  916  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  1  —  —  —  
AST/SC 1  8 —  9  —  
Kokku AST/SC  9  —  9  —  
Kokku  1 748  —  1 802  —  
Kõik kokku  1 748  1 802  28.2.2017  ET L 51/1939 Euroopa Liidu Teataja
 
Teadusuuringud ja innovatsioon – Kaudsed meetmed - 2  
Tegevusüksus ja palgaaste  Teadusuuringud ja innovatsioon – Kaudsed meetmed  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  19  —  19  —  
AD 14  94  —  85  —  
AD 13  238  —  250  —  
AD 12  142  —  143  —  
AD 11  54  —  59  —  
AD 10  77  —  61  —  
AD 9  110  —  98  —  
AD 8  84  —  89  —  
AD 7  71  —  88  —  
AD 6  58  —  75  —  
AD 5  34 —  51  —  
Kokku AD  982  —  1 019  —  
AST 11  17  —  17  —  
AST 10  15  —  9  —  
AST 9  52  —  49  —  
AST 8  42  —  54  —  
AST 7  87  —  80  —  
AST 6  103  —  80  —  
AST 5  102  —  102  —  
AST 4  76  —  76  —  
AST 3  34  —  73  —  
AST 2  9  —  20  —  
AST 1  2 —  33  —  
Kokku AST  539  —  593  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  3  —  —  —  
AST/SC 2  5  —  —  —  
AST/SC 1  8 —  17  —  
Kokku AST/SC  16  —  17  —  
Kokku  1 537  —  1 629  —  
Kõik kokku  ( 1 ) 1 537  1 629  
( 1 ) Ametikohtade loetelus nõustutakse järgmiste  ad personam  nimetamistega: kaks AD15 ametikohta saavad AD16 ametikohaks; üks AD14 ametikoht saab AD15 
ametikohaks  L 51/1940  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Ametid  
Väljaannete talitus (OP)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Väljaannete talitus (OP)  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  3  —  3  —  
AD 14  8  —  8  —  
AD 13  9  —  9  —  
AD 12  14  —  14  —  
AD 11  9  —  9  —  
AD 10  14  —  13  —  
AD 9  20  —  20  —  
AD 8  13  —  13  —  
AD 7  14  —  13  —  
AD 6  13  —  11  —  
AD 5  16 —  17  —  
Kokku AD  134  —  131  —  
AST 11  20  —  21  —  
AST 10  20  —  21  —  
AST 9  46  —  48  —  
AST 8  39  —  39  —  
AST 7  63  —  55  —  
AST 6  84  —  86  —  
AST 5  90  —  105  —  
AST 4  57  —  56  —  
AST 3  38  —  46  —  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  457  —  477  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  2  —  —  —  
AST/SC 1  2 —  5  —  
Kokku AST/SC  4  —  5  —  
Kokku  595  —  613  —  
Kõik kokku  595  613  28.2.2017  ET L 51/1941 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  2  1  2  1  
AD 14  13  —  9  —  
AD 13  22  6  19  6  
AD 12  21  7  20  11  
AD 11  19  —  18  —  
AD 10  17  1  20  1  
AD 9  22  6  23  7  
AD 8  15  —  17  —  
AD 7  21  —  17  —  
AD 6  11  —  13  —  
AD 5  15 —  17  —  
Kokku AD  179  21  176  26  
AST 11  6  9  6  9  
AST 10  9  4  9  4  
AST 9  15  2  16  2  
AST 8  12  9  14  10  
AST 7  15  —  13  —  
AST 6  6  —  9  —  
AST 5  19  —  20  —  
AST 4  19  —  23  —  
AST 3  12  —  17  —  
AST 2  4  —  6  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  117  24  133  25  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  4  —  —  —  
AST/SC 1  4 —  8  —  
Kokku AST/SC  8  —  8  —  
Kokku  304  45  317  51  
Kõik kokku  349  368  L 51/1942  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  
AD 14  1  —  1  —  
AD 13  7  —  7  —  
AD 12  4  —  3  —  
AD 11  3  —  4  —  
AD 10  3  —  3  —  
AD 9  3  —  3  —  
AD 8  3  —  3  —  
AD 7  1  —  1  —  
AD 6  1  —  1  —  
AD 5  5 —  4  —  
Kokku AD  31  1  30  1  
AST 11  4  —  4  —  
AST 10  4  —  3  —  
AST 9  7  —  7  —  
AST 8  6  —  6  —  
AST 7  12  —  10  —  
AST 6  10  —  11  —  
AST 5  12  —  12  —  
AST 4  11  —  10  —  
AST 3  8  —  10  —  
AST 2  2  —  6  —  
AST 1  — —  2  —  
Kokku AST  76  —  81  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  1  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  1  —  —  —  
Kokku  108  1  111  1  
Kõik kokku  109  ( 1 ) 112  
( 1 ) Neist alalisi ametikohti Euroopa haldusjuhtimise koolis (EUSA): kolm AD 12, üks AD 11, kaks AD 8, üks AST 10, kaks AST 9, üks  AST 8, üks AST 7, üks AST 5, üks 
AST 4 ja kaks AST 3.  28.2.2017  ET L 51/1943 Euroopa Liidu Teataja
 
Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO)  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  1  —  1  —  
AD 14  5  —  3  —  
AD 13  10  —  11  —  
AD 12  7  —  7  —  
AD 11  1  —  1  —  
AD 10  4  —  2  —  
AD 9  2  —  2  —  
AD 8  5  —  3  —  
AD 7  2  —  2  —  
AD 6  1  —  1  —  
AD 5  — —  1  —  
Kokku AD  38  —  34  —  
AST 11  6  —  8  —  
AST 10  7  —  10  —  
AST 9  15  —  12  —  
AST 8  18  —  18  —  
AST 7  42  —  42  —  
AST 6  30  —  29  —  
AST 5  7  —  16  —  
AST 4  1  —  —  —  
AST 3  1  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  127  —  135  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  
Kokku  165  —  169  —  
Kõik kokku  165  ( 1 ) 169  
( 1 ) Neist 7 ametikohta on ette nähtud Euroopa Pettustevastane Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadile  L 51/1944  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB)  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  1  —  1  —  
AD 14  7  —  7  —  
AD 13  13  —  13  —  
AD 12  7  —  7  —  
AD 11  5  —  5  —  
AD 10  8  —  8  —  
AD 9  7  —  7  —  
AD 8  7  —  7  —  
AD 7  8  —  8  —  
AD 6  9  —  9  —  
AD 5  12 —  10  —  
Kokku AD  84  —  82  —  
AST 11  8  —  8  —  
AST 10  8  —  8  —  
AST 9  14  —  14  —  
AST 8  19  —  19  —  
AST 7  42  —  41  —  
AST 6  42  —  39  —  
AST 5  72  —  73  —  
AST 4  26  —  52  —  
AST 3  24  —  24  —  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  255  —  278  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  
Kokku  339  —  360  —  
Kõik kokku  339  360  28.2.2017  ET L 51/1945 Euroopa Liidu Teataja
 
Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (OIL)  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  1  —  1  —  
AD 14  3  —  3  —  
AD 13  4  —  4  —  
AD 12  4  —  2  —  
AD 11  2  —  2  —  
AD 10  2  —  2  —  
AD 9  4  —  4  —  
AD 8  4  —  4  —  
AD 7  3  —  3  —  
AD 6  3  —  3  —  
AD 5  — —  2  —  
Kokku AD  30  —  30  —  
AST 11  2  —  2  —  
AST 10  2  —  2  —  
AST 9  8  —  6  —  
AST 8  7  —  7  —  
AST 7  14  —  14  —  
AST 6  14  —  17  —  
AST 5  19  —  24  —  
AST 4  17  —  15  —  
AST 3  10  —  12  —  
AST 2  1  —  1  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  94  —  100  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  2  —  —  —  
AST/SC 1  2 —  4  —  
Kokku AST/SC  4  —  4  —  
Kokku  128  —  134  —  
Kõik kokku  128  134  L 51/1946  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Liidu asutused, kellel on juriidilise isiku staatus  
Detsentraliseeritud asutused  
Detsentraliseeritud asutused — Ettevõtlus ja tööstus  
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  5  —  3  —  4  
AD 13  —  15  —  8  —  15  
AD 12  —  20  —  12  —  22  
AD 11  —  34  —  17  —  34  
AD 10  —  39  —  28  —  36  
AD 9  —  54  —  41  —  54  
AD 8  —  62  —  57  —  60  
AD 7  —  64  —  58  —  57  
AD 6  —  35  —  75  —  45  
AD 5  — 8  —  36  —  8  
Kokku AD  —  337  —  336  —  336  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  5  —  3  —  6  
AST 8  —  7  —  1  —  9  
AST 7  —  14  —  6  —  15  
AST 6  —  15  —  9  —  16  
AST 5  —  34  —  27  —  34  
AST 4  —  22  —  22  —  14  
AST 3  —  18  —  45  —  23  
AST 2  —  5  —  15  —  7  
AST 1  — 3  —  3  —  5  
Kokku AST  —  123  —  131  —  129  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  460  —  467  —  465  
Kõik kokku  460  467  465  28.2.2017  ET L 51/1947 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  2  —  —  —  1  
AD 12  —  5  —  3  —  5  
AD 11  —  6  —  2  —  5  
AD 10  —  13  —  7  —  12  
AD 9  —  12  —  10  —  12  
AD 8  —  30  —  22  —  30  
AD 7  —  34  —  38  —  34  
AD 6  —  8  —  9  —  8  
AD 5  — —  —  2  —  —  
Kokku AD  —  111  —  94  —  108  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  2  —  —  —  1  
AST 5  —  1  —  1  —  2  
AST 4  —  1  —  1  —  1  
AST 3  —  —  —  2  —  —  
AST 2  —  1  —  —  —  1  
AST 1  — —  —  1  —  —  
Kokku AST  —  5  —  5  —  5  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  116  —  99  —  113  
Kõik kokku  116  99  113  L 51/1948  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine  
Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  2  —  1  
AD 13  1  4  —  3  —  4  
AD 12  2  7  2  4  2  8  
AD 11  —  5  1  4  1  5  
AD 10  2  4  —  1  1  4  
AD 9  1  3  1  2  1  3  
AD 8  1  6  2  5  1  5  
AD 7  —  7  1  6  2  5  
AD 6  —  4  —  7  —  5  
AD 5  — 1  1  6  —  1  
Kokku AD  7  43  8  40  8  42  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  2  —  2  —  2  
AST 9  —  5  —  3  —  7  
AST 8  —  8  —  3  —  8  
AST 7  2  8  —  9  1  10  
AST 6  3  1  1  4  3  —  
AST 5  1  8  3  3  2  8  
AST 4  1  1  —  5  1  —  
AST 3  —  1  —  4  —  —  
AST 2  1  —  1  4  1  1  
AST 1  — 1  4  1  —  1  
Kokku AST  8  35  9  38  8  37  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  15  78  17  78  16  79  
Kõik kokku  93  95  95  28.2.2017  ET L 51/1949 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  2  —  2  —  1  
AD 12  —  2  —  1  —  2  
AD 11  —  1  —  1  —  1  
AD 10  —  3  —  1  —  3  
AD 9  —  3  —  1  —  1  
AD 8  —  5  —  6  —  7  
AD 7  —  7  —  6  —  5  
AD 6  —  —  —  4  —  3  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  24  —  23  —  24  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  1  —  1  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  1  
AST 6  —  3  —  2  —  3  
AST 5  —  6  —  3  —  4  
AST 4  —  2  —  7  —  4  
AST 3  —  4  —  2  —  3  
AST 2  —  —  —  2  —  1  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  16  —  17  —  17  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  40  —  40  —  41  
Kõik kokku  40  40  41  L 51/1950  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Liikuvus ja transport  
Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  2  —  1  
AD 14  —  25  —  23  —  25  
AD 13  —  32  —  31  —  32  
AD 12  —  53  —  48  —  53  
AD 11  —  76  —  72  —  76  
AD 10  —  98  —  95  —  98  
AD 9  —  117  —  118  —  117  
AD 8  —  77  —  81  —  77  
AD 7  —  52  —  55  —  47  
AD 6  —  20  —  24  —  20  
AD 5  — 1  —  2  —  2  
Kokku AD  —  552  —  551  —  548  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  1  —  1  
AST 8  —  4  —  4  —  4  
AST 7  —  14  —  12  —  13  
AST 6  —  25  —  22  —  23  
AST 5  —  33  —  32  —  33  
AST 4  —  24  —  26  —  25  
AST 3  —  16  —  18  —  17  
AST 2  —  8  —  11  —  10  
AST 1  — 1  —  2  —  2  
Kokku AST  —  126  —  128  —  128  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  678  —  679  —  676  
Kõik kokku  678  679  676  28.2.2017  ET L 51/1951 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  2  —  1  
AD 13  1  4  —  1  1  3  
AD 12  1  10  1  7  1  10  
AD 11  —  14  —  5  —  14  
AD 10  1  19  1  18  1  18  
AD 9  —  28  —  26  —  28  
AD 8  —  29  —  31  1  24  
AD 7  —  26  —  16  —  24  
AD 6  —  12  1  24  —  12  
AD 5  — 5  —  5  —  —  
Kokku AD  3  149  3  135  4  135  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  1  —  —  —  1  
AST 9  —  —  —  1  —  —  
AST 8  —  1  —  —  —  1  
AST 7  —  4  —  2  —  4  
AST 6  —  15  —  5  —  11  
AST 5  —  20  —  16  —  18  
AST 4  —  16  —  20  —  16  
AST 3  —  3  —  15  —  12  
AST 2  —  —  —  4  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  60  —  63  —  63  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  3  209  3  198  4  198  
Kõik kokku  212  201  202  L 51/1952  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  1  —  —  —  —  
AD 11  —  5  —  3  —  6  
AD 10  —  18  —  13  —  14  
AD 9  —  33  —  26  —  31  
AD 8  —  21  —  15  —  20  
AD 7  —  14  —  19  —  13  
AD 6  —  10  —  21  —  14  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  103  —  98  —  99  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  3  —  2  —  3  
AST 8  —  5  —  1  —  4  
AST 7  —  4  —  1  —  4  
AST 6  —  3  —  3  —  3  
AST 5  —  8  —  7  —  7  
AST 4  —  9  —  6  —  6  
AST 3  —  3  —  10  —  6  
AST 2  —  1  —  6  —  3  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  36  —  36  —  36  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  139  —  134  —  135  
Kõik kokku  139  134  135  28.2.2017  ET L 51/1953 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Keskkond  
Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  2  —  2  —  2  
AD 13  1  3  —  1  1  3  
AD 12  —  12  1  8  —  11  
AD 11  —  11  —  9  —  10  
AD 10  —  11  —  6  —  10  
AD 9  —  11  —  8  —  10  
AD 8  —  8  —  10  —  10  
AD 7  —  3  —  10  —  7  
AD 6  —  —  —  7  —  —  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  1  62  1  61  1  64  
AST 11  —  3  —  —  —  3  
AST 10  —  4  —  2  —  3  
AST 9  3  9  1  2  3  8  
AST 8  —  10  2  7  —  10  
AST 7  —  10  —  9  —  10  
AST 6  —  10  —  6  —  10  
AST 5  —  12  —  11  —  10  
AST 4  —  3  —  13  —  7  
AST 3  —  —  —  7  —  1  
AST 2  —  —  —  5  —  —  
AST 1  — —  —  1  —  —  
Kokku AST  3  61  3  63  3  62  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  4  123  4  124  4  126  
Kõik kokku  127  128  130  L 51/1954  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) — Tegevus biotsiide käsitlevate õigusaktide valdkonnas  
Vt ametikohtade loetelus sisalduv personal (lisa S 03 01 02 — Euroopa Kemikaaliamet).  
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) — Tegevus ohtlike kemikaalide importi ja eksporti käsitlevate õigusaktide valdkonnas  
Vt ametikohtade loetelus sisalduv personal (lisa S 03 01 02 — Euroopa Kemikaaliamet).  
Detsentraliseeritud asutused — Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia  
Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  3  —  2  —  3  
AD 11  —  —  —  1  —  —  
AD 10  —  5  —  3  —  5  
AD 9  —  10  —  3  —  9  
AD 8  —  15  —  4  —  9  
AD 7  —  —  —  1  —  7  
AD 6  —  —  —  14  —  —  
AD 5  — —  —  1  —  —  
Kokku AD  —  34  —  30  —  34  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  2  —  —  —  —  
AST 6  —  5  —  1  —  3  
AST 5  —  5  —  3  —  5  
AST 4  —  2  —  3  —  1  
AST 3  —  —  —  7  —  3  
AST 2  —  —  —  1  —  2  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  14  —  15  —  14  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  48  —  45  —  48  
Kõik kokku  48  45  48  28.2.2017  ET L 51/1955 Euroopa Liidu Teataja
 
Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) – büroo  
Tegevusüksus ja palgaaste  Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) — Büroo  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  —  —  —  —  —  
AD 11  —  —  —  —  —  —  
AD 10  —  1  —  —  —  1  
AD 9  —  1  —  1  —  1  
AD 8  —  2  —  —  —  2  
AD 7  —  1  —  3  —  1  
AD 6  —  4  —  2  —  2  
AD 5  — 1  —  3  —  3  
Kokku AD  —  11  —  10  —  11  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  —  —  —  —  —  
AST 4  —  3  —  2  —  2  
AST 3  —  —  —  2  —  2  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  3  —  4  —  4  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  14  —  14  —  15  
Kõik kokku  14  14  15  L 51/1956  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Merendus ja kalandus  
Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  2  —  2  —  2  
AD 12  —  3  —  2  —  2  
AD 11  —  —  —  —  —  —  
AD 10  —  3  —  3  —  3  
AD 9  —  6  —  6  —  6  
AD 8  —  14  —  5  —  5  
AD 7  —  2  —  1  —  2  
AD 6  —  —  —  2  —  1  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  31  —  22  —  22  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  7  —  7  —  7  
AST 9  —  3  —  3  —  3  
AST 8  —  3  —  3  —  3  
AST 7  —  8  —  8  —  8  
AST 6  —  2  —  2  —  2  
AST 5  —  6  —  6  —  6  
AST 4  —  1  —  —  —  —  
AST 3  —  —  —  1  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  30  —  30  —  29  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  61  —  52  —  51  
Kõik kokku  61  52  51  28.2.2017  ET L 51/1957 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Siseturg ja teenused  
Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  1  —  —  —  1  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  2  —  1  —  2  
AD 13  —  2  —  3  —  2  
AD 12  —  7  —  6  —  7  
AD 11  —  12  —  10  —  11  
AD 10  —  11  —  10  —  11  
AD 9  —  15  —  14  —  14  
AD 8  —  20  —  18  —  19  
AD 7  —  21  —  23  —  20  
AD 6  —  16  —  16  —  14  
AD 5  — 15  —  7  —  14  
Kokku AD  —  123  —  109  —  116  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  1  —  —  —  1  
AST 5  —  4  —  4  —  4  
AST 4  —  3  —  2  —  3  
AST 3  —  2  —  2  —  2  
AST 2  —  1  —  1  —  1  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  11  —  9  —  11  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  134  —  118  —  127  
Kõik kokku  134  118  127  L 51/1958  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  1  —  —  —  1  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  3  —  3  —  3  
AD 12  —  8  —  5  —  6  
AD 11  —  10  —  7  —  9  
AD 10  —  10  —  8  —  9  
AD 9  —  12  —  9  —  10  
AD 8  —  12  —  11  —  11  
AD 7  —  12  —  10  —  12  
AD 6  —  11  —  9  —  10  
AD 5  — 4  —  9  —  5  
Kokku AD  —  85  —  73  —  78  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  1  —  —  —  1  
AST 9  —  1  —  1  —  1  
AST 8  —  2  —  1  —  2  
AST 7  —  3  —  1  —  2  
AST 6  —  3  —  4  —  3  
AST 5  —  3  —  2  —  2  
AST 4  —  2  —  2  —  2  
AST 3  —  1  —  2  —  2  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  16  —  13  —  15  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  101  —  86  —  93  
Kõik kokku  101  86  93  28.2.2017  ET L 51/1959 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  1  —  —  —  1  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  —  —  1  —  —  
AD 13  —  2  —  —  —  2  
AD 12  —  5  —  2  —  4  
AD 11  —  8  —  3  —  7  
AD 10  —  13  —  1  —  10  
AD 9  —  26  —  16  —  22  
AD 8  —  28  —  26  —  29  
AD 7  —  26  —  36  —  24  
AD 6  —  14  —  14  —  17  
AD 5  — 13  —  16  —  10  
Kokku AD  —  137  —  116  —  127  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  1  —  —  —  —  
AST 7  —  2  —  —  —  2  
AST 6  —  3  —  —  —  2  
AST 5  —  4  —  2  —  4  
AST 4  —  3  —  1  —  4  
AST 3  —  —  —  6  —  1  
AST 2  —  —  —  1  —  —  
AST 1  — —  —  3  —  —  
Kokku AST  —  13  —  13  —  13  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  150  —  129  —  140  
Kõik kokku  150  129  140  L 51/1960  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Haridus ja kultuur  
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  2  —  2  —  2  
AD 12  4  4  5  3  5  4  
AD 11  —  10  —  9  —  10  
AD 10  —  10  —  7  —  9  
AD 9  —  5  —  4  —  5  
AD 8  —  5  —  5  —  5  
AD 7  —  4  —  6  —  4  
AD 6  —  2  —  5  —  2  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  4  44  5  43  5  43  
AST 11  —  1  —  —  —  1  
AST 10  1  1  1  1  1  1  
AST 9  —  2  —  2  —  2  
AST 8  2  2  2  2  2  2  
AST 7  3  7  1  6  3  7  
AST 6  4  5  4  3  4  5  
AST 5  1  6  4  6  2  6  
AST 4  —  9  —  10  —  10  
AST 3  —  —  —  4  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  11  33  12  34  12  34  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  15  77  17  77  17  77  
Kõik kokku  92  94  94  28.2.2017  ET L 51/1961 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Koolitusfond (ETF)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Koolitusfond (ETF)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  6  —  —  —  6  
AD 12  —  14  —  8  —  13  
AD 11  —  7  —  9  —  9  
AD 10  —  8  —  5  —  6  
AD 9  —  13  —  12  —  12  
AD 8  —  5  —  7  —  7  
AD 7  —  3  —  14  —  5  
AD 6  —  —  —  2  —  —  
AD 5  — —  —  1  —  —  
Kokku AD  —  57  —  59  —  59  
AST 11  —  3  —  —  —  2  
AST 10  —  5  —  1  —  4  
AST 9  —  8  —  7  —  9  
AST 8  —  6  —  4  —  6  
AST 7  —  4  —  5  —  4  
AST 6  —  4  —  3  —  4  
AST 5  —  1  —  4  —  2  
AST 4  —  —  —  3  —  —  
AST 3  —  —  —  4  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  31  —  31  —  31  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  88  —  90  —  90  
Kõik kokku  88  90  90  L 51/1962  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Tervise- ja tarbijakaitse  
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  7  —  —  —  7  
AD 13  —  6  —  1  —  6  
AD 12  —  10  —  4  —  10  
AD 11  —  16  —  4  —  16  
AD 10  —  23  —  5  —  23  
AD 9  —  32  —  10  —  25  
AD 8  —  18  —  33  —  19  
AD 7  —  13  —  1  —  16  
AD 6  —  1  —  14  —  6  
AD 5  — —  —  40  —  —  
Kokku AD  —  127  —  112  —  129  
AST 11  —  2  —  —  —  2  
AST 10  —  4  —  —  —  3  
AST 9  —  4  —  —  —  3  
AST 8  —  8  —  —  —  7  
AST 7  —  12  —  4  —  11  
AST 6  —  16  —  2  —  16  
AST 5  —  9  —  12  —  14  
AST 4  —  —  —  28  —  1  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  5  —  —  
AST 1  — —  —  8  —  —  
Kokku AST  —  55  —  59  —  57  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  182  —  171  —  186  
Kõik kokku  182  171  186  28.2.2017  ET L 51/1963 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  2  —  1  —  2  
AD 13  —  2  —  1  —  2  
AD 12  1  16  —  5  1  15  
AD 11  —  11  —  5  —  11  
AD 10  1  17  —  8  1  16  
AD 9  1  42  —  26  1  42  
AD 8  —  54  —  59  —  54  
AD 7  1  56  4  46  1  57  
AD 6  1  15  1  45  1  17  
AD 5  — 6  —  16  —  8  
Kokku AD  5  222  5  212  5  225  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  3  —  —  —  3  
AST 7  —  4  —  2  —  4  
AST 6  —  9  —  1  —  9  
AST 5  —  30  —  15  —  30  
AST 4  —  23  —  35  —  26  
AST 3  —  25  —  19  —  25  
AST 2  —  2  —  35  —  3  
AST 1  — —  —  3  —  —  
Kokku AST  —  96  —  110  —  100  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  5  318  5  322  5  325  
Kõik kokku  323  327  330  L 51/1964  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Ravimiamet (EMA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Ravimiamet (EMA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  4  —  3  —  4  
AD 14  —  6  —  5  —  6  
AD 13  —  11  —  9  —  9  
AD 12  —  40  —  37  —  42  
AD 11  —  40  —  36  —  38  
AD 10  —  43  —  39  —  44  
AD 9  —  42  —  36  —  37  
AD 8  —  53  —  51  —  54  
AD 7  —  61  —  51  —  54  
AD 6  —  37  —  36  —  37  
AD 5  — 3  —  30  —  18  
Kokku AD  —  340  —  333  —  343  
AST 11  —  2  —  2  —  2  
AST 10  —  6  —  5  —  5  
AST 9  —  7  —  6  —  7  
AST 8  —  16  —  16  —  16  
AST 7  —  19  —  18  —  19  
AST 6  —  43  —  38  —  39  
AST 5  —  43  —  41  —  43  
AST 4  —  52  —  50  —  49  
AST 3  —  45  —  41  —  47  
AST 2  —  23  —  37  —  32  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  256  —  254  —  259  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  596  —  587  —  602  
Kõik kokku  596  587  602  28.2.2017  ET L 51/1965 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Siseasjad  
Euroopa Liidu Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (Frontex)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  5  —  4  —  4  
AD 12  —  15  —  8  —  11  
AD 11  —  11  —  8  —  8  
AD 10  —  10  —  7  —  6  
AD 9  —  20  —  2  —  8  
AD 8  —  85  —  46  —  55  
AD 7  —  65  —  9  —  29  
AD 6  —  34  —  7  —  21  
AD 5  — 14  —  3  —  13  
Kokku AD  —  261  —  95  —  157  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  5  —  4  —  5  
AST 7  —  11  —  10  —  11  
AST 6  —  16  —  11  —  14  
AST 5  —  27  —  20  —  20  
AST 4  —  28  —  5  —  14  
AST 3  —  4  —  4  —  4  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  91  —  54  —  68  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  352  —  149  —  225  
Kõik kokku  352  149  225  L 51/1966  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Politseiamet (Europol) (  1 ) 
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Politseiamet (Europol)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  5  —  2  —  3  
AD 12  —  11  —  7  —  9  
AD 11  —  17  —  12  —  15  
AD 10  —  30  —  11  —  25  
AD 9  —  61  —  50  —  52  
AD 8  —  97  —  86  —  106  
AD 7  —  126  —  100  —  109  
AD 6  —  139  —  176  —  127  
AD 5  — 29  —  9  —  17  
Kokku AD  —  517  —  455  —  465  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  2  —  —  —  1  
AST 7  —  5  —  3  —  4  
AST 6  —  6  —  4  —  8  
AST 5  —  8  —  6  —  8  
AST 4  —  8  —  10  —  14  
AST 3  —  3  —  3  —  3  
AST 2  —  1  —  2  —  2  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  33  —  28  —  40  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  550  —  483  —  505  
Kõik kokku  550  483  505  
( 1 ) Alates 1. maist 2017: Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol).  28.2.2017  ET L 51/1967 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  1  —  1  —  1  
AD 12  —  —  —  —  —  —  
AD 11  —  2  —  —  —  1  
AD 10  —  2  —  2  —  2  
AD 9  —  1  —  3  —  2  
AD 8  —  —  —  —  —  —  
AD 7  —  2  —  1  —  2  
AD 6  —  6  —  —  —  3  
AD 5  — 6  —  8  —  6  
Kokku AD  —  20  —  15  —  17  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  1  —  —  —  1  
AST 5  —  3  —  2  —  2  
AST 4  —  6  —  2  —  4  
AST 3  —  1  —  7  —  4  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  11  —  11  —  11  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  31  —  26  —  28  
Kõik kokku  31  26  28  L 51/1968  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  1  —  1  
AD 14  —  1  —  —  —  1  
AD 13  1  2  1  3  1  2  
AD 12  4  11  3  6  4  10  
AD 11  1  11  —  5  2  10  
AD 10  —  13  —  3  —  14  
AD 9  —  6  1  3  —  7  
AD 8  —  —  1  8  —  —  
AD 7  —  —  —  8  —  —  
AD 6  —  —  —  4  —  —  
AD 5  — —  —  1  —  —  
Kokku AD  6  45  6  42  7  45  
AST 11  1  —  —  —  1  —  
AST 10  —  3  —  1  —  2  
AST 9  1  7  —  3  1  7  
AST 8  2  7  1  1  2  7  
AST 7  —  5  1  2  1  6  
AST 6  —  —  —  4  —  —  
AST 5  —  —  1  8  —  —  
AST 4  —  —  —  2  —  —  
AST 3  —  —  —  1  —  —  
AST 2  —  —  1  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  4  22  4  22  5  22  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  10  67  10  64  12  67  
Kõik kokku  77  74  79  28.2.2017  ET L 51/1969 Euroopa Liidu Teataja
 
Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet (eu-LISA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  2  —  2  —  2  
AD 12  —  3  —  3  —  3  
AD 11  —  4  —  1  —  3  
AD 10  —  6  —  5  —  5  
AD 9  —  10  —  6  —  9  
AD 8  —  17  —  10  —  12  
AD 7  —  17  —  16  —  13  
AD 6  —  13  —  11  —  14  
AD 5  — 14  —  18  —  12  
Kokku AD  —  88  —  73  —  74  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  —  —  1  
AST 8  —  2  —  1  —  1  
AST 7  —  3  —  1  —  2  
AST 6  —  8  —  4  —  6  
AST 5  —  12  —  12  —  12  
AST 4  —  14  —  11  —  12  
AST 3  —  3  —  14  —  10  
AST 2  —  —  —  1  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  43  —  44  —  44  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  131  —  117  —  118  
Kõik kokku  131  117  118  L 51/1970  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  4  —  —  —  —  
AD 11  —  1  —  —  —  1  
AD 10  —  9  —  4  —  9  
AD 9  —  5  —  2  —  8  
AD 8  —  11  —  5  —  10  
AD 7  —  41  —  21  —  28  
AD 6  —  11  —  6  —  5  
AD 5  — 24  —  10  —  11  
Kokku AD  —  107  —  48  —  73  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  3  —  —  —  —  
AST 4  —  10  —  2  —  6  
AST 3  —  26  —  6  —  6  
AST 2  —  5  —  1  —  2  
AST 1  — 4  —  4  —  4  
Kokku AST  —  48  —  13  —  18  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  155  —  61  —  91  
Kõik kokku  155  61  91  28.2.2017  ET L 51/1971 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Keeletalitused  
Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  —  —  1  
AD 13  1  —  —  —  —  —  
AD 12  14  8  3  6  12  7  
AD 11  10  4  11  6  10  6  
AD 10  5  6  7  4  7  4  
AD 9  4  12  3  7  5  11  
AD 8  6  18  12  6  7  14  
AD 7  4  18  1  19  2  21  
AD 6  1  21  4  22  2  25  
AD 5  — —  —  21  —  —  
Kokku AD  45  88  41  91  45  89  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  4  —  2  —  3  —  
AST 8  2  1  4  1  3  2  
AST 7  3  3  2  2  2  2  
AST 6  —  4  1  3  1  2  
AST 5  2  18  1  10  2  16  
AST 4  2  13  3  16  2  15  
AST 3  —  8  —  11  —  8  
AST 2  —  1  —  7  —  5  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  13  48  13  50  13  50  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  1  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  1  —  —  —  —  
Kokku  58  137  54  141  58  139  
Kõik kokku  195  195  197  L 51/1972  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Energeetika  
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  —  —  1  —  —  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  —  —  —  —  —  
AD 11  —  5  —  4  —  5  
AD 10  —  —  —  —  —  —  
AD 9  —  2  —  2  —  2  
AD 8  —  10  —  6  —  10  
AD 7  —  10  —  6  —  10  
AD 6  —  7  —  7  —  7  
AD 5  — 18  —  13  —  19  
Kokku AD  —  53  —  39  —  54  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  1  —  1  —  1  
AST 4  —  1  —  1  —  1  
AST 3  —  13  —  13  —  13  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  15  —  15  —  15  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  68  —  54  —  69  
Kõik kokku  68  54  69  28.2.2017  ET L 51/1973 Euroopa Liidu Teataja
 
Detsentraliseeritud asutused — Õigusküsimused  
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  2  —  1  —  2  
AD 12  —  8  —  —  —  10  
AD 11  —  —  —  5  —  —  
AD 10  —  12  —  2  —  14  
AD 9  —  11  —  5  —  11  
AD 8  —  1  —  9  —  1  
AD 7  —  7  —  14  —  5  
AD 6  —  3  —  7  —  3  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  46  —  44  —  48  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  1  —  —  —  1  
AST 9  —  3  —  —  —  3  
AST 8  —  3  —  3  —  3  
AST 7  —  6  —  4  —  6  
AST 6  —  12  —  3  —  12  
AST 5  —  —  —  8  —  —  
AST 4  —  1  —  7  —  1  
AST 3  —  —  —  2  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  26  —  27  —  26  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  72  —  71  —  74  
Kõik kokku  72  71  74  L 51/1974  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  —  —  —  —  —  
AD 13  —  1  —  1  —  1  
AD 12  —  1  —  —  —  —  
AD 11  —  —  —  1  —  1  
AD 10  —  1  —  1  —  1  
AD 9  —  3  —  2  —  3  
AD 8  —  3  —  3  —  5  
AD 7  —  5  —  2  —  4  
AD 6  —  5  —  7  —  4  
AD 5  — 2  —  5  —  3  
Kokku AD  —  21  —  22  —  22  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  2  —  1  —  2  
AST 6  —  —  —  1  —  —  
AST 5  —  4  —  3  —  4  
AST 4  —  —  —  1  —  —  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  6  —  6  —  6  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  27  —  28  —  28  
Kõik kokku  27  28  28  28.2.2017  ET L 51/1975 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  1  —  1  —  1  
AD 12  —  —  —  —  —  —  
AD 11  —  —  —  —  —  —  
AD 10  —  9  —  7  —  9  
AD 9  —  10  —  9  —  8  
AD 8  —  26  —  19  —  22  
AD 7  —  30  —  19  —  27  
AD 6  —  12  —  18  —  12  
AD 5  — 4  —  4  —  3  
Kokku AD  —  93  —  78  —  83  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  1  —  1  —  1  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  3  —  1  —  2  
AST 5  —  24  —  14  —  19  
AST 4  —  54  —  48  —  62  
AST 3  —  22  —  42  —  25  
AST 2  —  11  —  16  —  11  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  115  —  122  —  120  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  208  —  200  —  203  
Kõik kokku  208  200  203  L 51/1976  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa ühisettevõtted  
ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  
Tegevusüksus ja palgaaste  ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  1  —  —  —  1  
AD 14  1  —  —  1  1  —  
AD 13  14  5  8  3  14  5  
AD 12  17  13  9  2  16  8  
AD 11  5  21  3  5  5  19  
AD 10  —  25  4  25  3  27  
AD 9  —  29  2  22  1  20  
AD 8  1  40  1  24  —  34  
AD 7  —  37  7  45  —  47  
AD 6  —  33  2  47  —  40  
AD 5  2 —  1  —  —  —  
Kokku AD  40  204  37  174  40  201  
AST 11  4  —  —  —  3  —  
AST 10  2  —  1  —  3  —  
AST 9  3  —  1  —  3  —  
AST 8  1  —  1  —  1  —  
AST 7  2  1  1  —  3  —  
AST 6  —  5  3  —  1  3  
AST 5  —  14  2  1  1  13  
AST 4  —  7  2  12  —  11  
AST 3  —  —  1  13  —  —  
AST 2  —  —  2  —  —  —  
AST 1  — —  1  —  —  —  
Kokku AST  12  27  15  26  15  27  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  52  231  52  200  55  228  
Kõik kokku  283  252  283  28.2.2017  ET L 51/1977 Euroopa Liidu Teataja
 
Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev ühisettevõte (SESAR)  
Tegevusüksus ja palgaaste  ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegelev ühisettevõte (SESAR)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  4  —  3  —  4  
AD 11  —  —  —  —  —  —  
AD 10  —  5  —  5  —  5  
AD 9  —  —  —  —  —  —  
AD 8  —  5  —  5  —  5  
AD 7  —  4  —  4  —  4  
AD 6  —  4  —  4  —  4  
AD 5  — 10  —  10  —  10  
Kokku AD  —  33  —  32  —  33  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  1  —  1  —  1  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  1  —  1  —  1  
AST 4  —  —  —  —  —  —  
AST 3  —  2  —  2  —  2  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — 2  —  2  —  2  
Kokku AST  —  6  —  6  —  6  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  39  —  38  —  39  
Kõik kokku  39  38  39  L 51/1978  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  —  —  1  
AD 13  —  —  —  —  —  —  
AD 12  —  —  —  —  —  —  
AD 11  —  1  —  1  —  1  
AD 10  —  1  —  —  —  —  
AD 9  —  8  —  4  —  7  
AD 8  —  5  —  5  —  6  
AD 7  —  13  —  5  —  9  
AD 6  —  7  —  11  —  10  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  36  —  26  —  34  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  1  —  1  —  1  
AST 4  —  3  —  —  —  3  
AST 3  —  1  —  3  —  1  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  5  —  4  —  5  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  41  —  30  —  39  
Kõik kokku  41  30  39  28.2.2017  ET L 51/1979 Euroopa Liidu Teataja
 
Täitevasutused ja rakendusametid  
Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  4  —  4  —  4  
AD 13  —  7  —  6  —  7  
AD 12  —  6  —  1  —  5  
AD 11  —  6  —  6  —  6  
AD 10  —  6  —  1  —  8  
AD 9  —  13  —  11  —  12  
AD 8  —  10  —  8  —  15  
AD 7  —  10  —  5  —  10  
AD 6  —  10  —  8  —  8  
AD 5  — 20  —  23  —  14  
Kokku AD  —  92  —  73  —  89  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  2  —  —  —  2  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  4  —  1  —  4  
AST 4  —  9  —  11  —  10  
AST 3  —  3  —  2  —  3  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  18  —  14  —  19  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  110  —  87  —  108  
Kõik kokku  110  87  108  L 51/1980  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  5  —  2  —  5  
AD 13  —  8  —  8  —  6  
AD 12  —  5  —  2  —  7  
AD 11  —  12  —  10  —  10  
AD 10  —  11  —  10  —  11  
AD 9  —  14  —  17  —  16  
AD 8  —  8  —  9  —  8  
AD 7  —  8  —  7  —  6  
AD 6  —  7  —  8  —  9  
AD 5  — 3  —  3  —  3  
Kokku AD  —  81  —  76  —  81  
AST 11  —  1  —  —  —  1  
AST 10  —  2  —  1  —  1  
AST 9  —  —  —  2  —  1  
AST 8  —  1  —  1  —  1  
AST 7  —  3  —  —  —  3  
AST 6  —  5  —  1  —  2  
AST 5  —  9  —  10  —  10  
AST 4  —  5  —  7  —  4  
AST 3  —  3  —  7  —  6  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  29  —  29  —  29  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  110  —  105  —  110  
Kõik kokku  110  105  110  28.2.2017  ET L 51/1981 Euroopa Liidu Teataja
 
Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  1  —  1  —  1  
AD 13  —  1  —  1  —  1  
AD 12  —  3  —  2  —  3  
AD 11  —  2  —  2  —  2  
AD 10  —  —  —  —  —  —  
AD 9  —  —  —  —  —  —  
AD 8  —  1  —  1  —  1  
AD 7  —  2  —  —  —  —  
AD 6  —  2  —  2  —  2  
AD 5  — 3  —  1  —  3  
Kokku AD  —  15  —  10  —  13  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  1  —  1  —  1  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  1  —  —  —  —  
AST 4  —  —  —  1  —  1  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  2  —  2  —  2  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  17  —  12  —  15  
Kõik kokku  17  12  15  L 51/1982  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14 (  1 ) —  7  —  5  —  7  
AD 13  —  9  —  9  —  9  
AD 12  —  5  —  3  —  5  
AD 11  —  4  —  3  —  4  
AD 10  —  4  —  3  —  3  
AD 9  —  5  —  3  —  4  
AD 8  —  9  —  8  —  8  
AD 7  —  12  —  9  —  10  
AD 6  —  2  —  3  —  2  
AD 5  — 1  —  2  —  1  
Kokku AD  —  58  —  48  —  53  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  1  —  1  —  1  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  2  —  2  —  2  
AST 4  —  3  —  2  —  2  
AST 3  —  4  —  3  —  5  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  10  —  8  —  10  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  68  —  56  —  63  
Kõik kokku  68  56  63  
( 1 ) Ametikohtade loetelu võimaldab järgmisi  ad personam  ametissenimetamisi: üks AD 14 ametnik võib saada AD 15 ametnikuks.  28.2.2017  ET L 51/1983 Euroopa Liidu Teataja
 
Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta seisuga  Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14 (  1 ) —  6  —  3  —  6  
AD 13  —  9  —  10  —  7  
AD 12  —  2  —  4  —  3  
AD 11  —  3  —  2  —  4  
AD 10  —  10  —  2  —  2  
AD 9  —  43  —  27  —  27  
AD 8  —  23  —  35  —  42  
AD 7  —  6  —  14  —  11  
AD 6  —  16  —  11  —  10  
AD 5  — —  —  —  —  —  
Kokku AD  —  118  —  108  —  112  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  —  —  —  —  —  
AST 8  —  —  —  —  —  —  
AST 7  —  —  —  —  —  —  
AST 6  —  —  —  —  —  —  
AST 5  —  —  —  —  —  —  
AST 4  —  —  —  —  —  —  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  118  —  108  —  112  
Kõik kokku  118  108  112  
( 1 ) Ametikohtade loetelu võimaldab järgmisi  ad personam  ametissenimetamisi: üks AD 14 ametnik võib saada AD 15 ametnikuks.  L 51/1984  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  
Tegevusüksus ja palgaaste  Teadusuuringute Rakendusamet (REA)  
2017  2016  
Liidu eelarvega lubatud  Tegelikult täidetud 31. detsembri aasta 
seisuga (  1 ) Liidu eelarvega lubatud  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  —  —  —  —  —  —  
AD 15  —  —  —  —  —  —  
AD 14  —  6  —  3  —  5  
AD 13  —  11  —  9  —  11  
AD 12  —  9  —  6  —  6  
AD 11  —  8  —  4  —  7  
AD 10  —  12  —  9  —  9  
AD 9  —  19  —  9  —  15  
AD 8  —  28  —  24  —  23  
AD 7  —  33  —  27  —  31  
AD 6  —  29  —  19  —  31  
AD 5  — 2  —  32  —  15  
Kokku AD  —  157  —  142  —  153  
AST 11  —  —  —  —  —  —  
AST 10  —  —  —  —  —  —  
AST 9  —  2  —  —  —  1  
AST 8  —  2  —  2  —  2  
AST 7  —  2  —  1  —  —  
AST 6  —  2  —  1  —  4  
AST 5  —  2  —  5  —  2  
AST 4  —  —  —  3  —  1  
AST 3  —  —  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST  —  10  —  12  —  10  
AST/SC 6  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  —  —  
Kokku AST/SC  —  —  —  —  —  —  
Kokku  —  167  —  154  —  163  
Kõik kokku  167  154  163  
( 1 ) Ametikohtade loetelu võimaldab järgmisi  ad personam  ametissenimetamisi: lähetatud ametnikke võib nimetada rakendusameti ametikohtade loetelu kohasele kõrgemale 
palgaastmele, kui see palgaaste vastab nende palgaastmele komisjonis. See erand kehtib ainult lähetatud ametnike kohta.  28.2.2017  ET L 51/1985 Euroopa Liidu Teataja
 
IV JAGU  
EUROOPA LIIDU KOHUS  L 51/1986  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Kohtu eelarveaasta 2017 kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  399 344 000  
Omavahendid  – 53 595 000  
Nõutav osamaks  345 749 000  28.2.2017  ET L 51/1987 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA TEISTE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenis- 
tujate ja pensionisaajate töötasude, palkade ja hüvitiste 
maksustamisest  28 312 000  27 907 000  23 811 950,18  84,11  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teen- 
istuses olevate teenistujate töötasudelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  6 172 000  5 147 000  4 153 357,17  67,29  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  34 484 000  33 054 000  27 965 307,35  81,10  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  19 111 000  18 451 000  17 921 404,32  93,78  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  2 734 204,35  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  3 299,01  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  19 111 000  18 451 000  20 658 907,68  108,10  
Jaotis 4 — Kogusumma  53 595 000  51 505 000  48 624 215,03  90,73  L 51/1988  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA TEISTE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensionisaajate töötasude, palkade ja hüvitiste 
maksustamisest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
28 312 000  27 907 000  23 811 950,18  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu 29. veebruari 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/300, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike 
rahalised tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate töötasudelt makstavatest 
ajutistest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
6 172 000  5 147 000  4 153 357,17  28.2.2017  ET L 51/1989 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu 29. veebruari 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/300, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike 
rahalised tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
19 111 000  18 451 000  17 921 404,32  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 734 204,35  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eeskätt artikli 11 lõige 2 ja VIII lisa artikkel 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  3 299,01  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/1990  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE 
EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  133 945,55  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  133 945,55  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  1 806,25  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  135 751,80  
PEATÜKK 5 1  
5 1 1  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu ning üüri 
kõrvalkulude hüvitamine  
5 1 1 0  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  2,94  
5 2 2  Eelfinantseeringutest saadav intress  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2,94  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Sellised tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende 
tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/1991 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD MAKSED JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUUD TULUD HALDUSTEGEVUSEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  43 253,82  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, 
kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni sihtotstar- 
belised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud tagasimaksed ja 
muud maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  632 046,81  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  675 300,63  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üürimisega seotud maksetest laekunud tulu — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekunud tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  11 770,19  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  11 770,19  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muud tulud haldustegevusest  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  822 825,56  L 51/1992  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  133 945,55  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate transpordivahendite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks. Siia kantakse ka laekumised nende transpordivahendite müügist, mis on välja vahetatud või maha 
kantud, sest nende väärtus on raamatupidamises täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a transpordivahendite) müügist või väljavahetamisest 
laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 806,25  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/1993 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 1 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu ning üüri kõrvalkulude hüvitamine  
5 1 1 0 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest saadav tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt tuleb nimetatud tulu käsitleda sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude hüvitamine — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt tuleb nimetatud tulu käsitleda sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2,94  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse investeeringutest või antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid.  
5 2 2 Eelfinantseeringutest saadav intress  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1994  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 5 5 — TULU TEISTELE INSTITUTSIOONIDELE VÕI ASUTUSTELE OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  (jätkub)  
5 5 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Sellised tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD MAKSED JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  43 253,82  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/1995 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD MAKSED JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud tagasimaksed ja muud maksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  632 046,81  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üürimisega seotud maksetest laekunud tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekunud tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  11 770,19  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUUD TULUD HALDUSTEGEVUSEST  
5 9 0 Muud tulud haldustegevusest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse muud haldustegevusest saadavad tulud.  L 51/1996  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  53 595 000  51 505 000  49 447 040,59  92,26  28.2.2017  ET L 51/1997 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/1998  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  33 493 500  33 539 500  26 555 323,87  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  249 717 500  233 035 500  213 572 072,16  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  22 985 500  19 390 000  18 614 537,77  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA 
SEONDUVAD MUUD KULUD  6 140 000  6 121 500  5 160 824,54  
Jaotis 1 — Kogusumma  312 336 500  292 086 500  263 902 758,34  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  61 288 000  62 723 000  65 256 005,60  
2 1 INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: 
OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  20 944 000  20 454 000  20 336 396,64  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  1 336 000  1 460 500  1 616 348,21  
2 5 KOHTUMISED JA KONVERENTSID  521 500  521 500  538 876,90  
2 7 TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA 
LEVITAMINE  2 859 000  2 697 500  2 021 149,16  
Jaotis 2 — Kogusumma  86 948 500  87 856 500  89 768 776,51  
3 INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
3 7 TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  59 000  59 000  30 382,67  
Jaotis 3 — Kogusumma  59 000  59 000  30 382,67  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  399 344 000  380 002 000  353 701 917,52  28.2.2017  ET L 51/1999 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 0 0 0  Töötasud ja toetused  
Liigendamata assigneeringud  29 148 000  28 345 000  23 472 315,51  80,53  
1 0 0 2  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel 
ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  422 000  1 595 000  681 231,80  161,43  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  29 570 000  29 940 000  24 153 547,31  81,68  
1 0 2  Ajutised toetused  
Liigendamata assigneeringud  3 042 000  2 718 000  1 784 141,93  58,65  
1 0 4  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  342 000  342 000  295 500,—  86,40  
1 0 6  Koolitus  
Liigendamata assigneeringud  539 500  539 500  322 134,63  59,71  
1 0 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  33 493 500  33 539 500  26 555 323,87  79,29  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0  Töötasud ja toetused  
Liigendamata assigneeringud  246 665 000  229 849 000  211 062 566,20  85,57  
1 2 0 2  Ületunnitöö tasustamine  
Liigendamata assigneeringud  685 000  664 000  612 518,76  89,42  
1 2 0 4  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel 
ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  2 137 500  2 292 500  1 896 987,20  88,75  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  249 487 500  232 805 500  213 572 072,16  85,60  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegse lõppemise korral  
1 2 2 0  Hüvitised institutsiooni huvides teenistusest vabastamise puhul  
Liigendamata assigneeringud  230 000  230 000  0,—  L 51/2000  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 2 2  (jätkub)  
1 2 2 2  Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ja eripensioniskeem 
ametnikele ja ajutistele töötajatele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  230 000  230 000  0,—  
1 2 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  249 717 500  233 035 500  213 572 072,16  85,53  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  7 323 500  6 271 500  6 167 199,70  84,21  
1 4 0 4  Kohapealne koolitus ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  808 000  697 000  588 000,—  72,77  
1 4 0 5  Muud sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  242 500  263 000  238 462,60  98,34  
1 4 0 6  Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  14 611 500  12 158 500  11 620 875,47  79,53  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  22 985 500  19 390 000  18 614 537,77  80,98  
1 4 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  22 985 500  19 390 000  18 614 537,77  80,98  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0  Mitmesugused värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  197 000  216 000  160 249,36  81,34  
1 6 1 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  1 689 500  1 764 500  1 476 633,44  87,40  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  1 886 500  1 980 500  1 636 882,80  86,77  28.2.2017  ET L 51/2001 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 6 2  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  391 500  361 500  348 738,11  89,08  
1 6 3  Institutsiooni personaliga seonduvad lisakulud  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  20 000  21 000  6 072,—  30,36  
1 6 3 2  Töötajatevahelised sotsiaalsed kontaktid ja muud sotsiaal- 
hoolekande kulud  
Liigendamata assigneeringud  264 500  284 500  268 709,53  101,59  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  284 500  305 500  274 781,53  96,58  
1 6 5  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutav tegevus  
1 6 5 0  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  297 000  188 500  128 634,67  43,31  
1 6 5 2  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  88 000  80 000  79 787,43  90,67  
1 6 5 4  Laste päevakeskus  
Liigendamata assigneeringud  3 085 000  3 184 500  2 692 000,—  87,26  
1 6 5 5  Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kulud 
Euroopa Kohtu personali toimikute haldamisel  
Liigendamata assigneeringud  86 500  
1 6 5 6  Euroopa Koolid  
Liigendamata assigneeringud  21 000  21 000  
Artikkel 1 6 5 — Kogusumma  3 577 500  3 474 000  2 900 422,10  81,07  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  6 140 000  6 121 500  5 160 824,54  84,05  
Jaotis 1 — Kogusumma  312 336 500  292 086 500  263 902 758,34  84,49  L 51/2002  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 0 0 0 Töötasud ja toetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
29 148 000  28 345 000  23 472 315,51  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni liikmete puhul järgmiste kulude katmiseks: 
— põhitöötasud, 
— eluasemetoetused, 
— peretoetused, st majapidamistoetus, ülalpeetava lapse toetus ja õppetoetus, 
— esinduskulude ja teenistusülesannete täitmisega seotud kulude hüvitised, 
— õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse tööandja osamakse (0,87 %), ravikindlustuse tööandja osamakse (3,4 %), 
— sünnitoetus, 
— institutsiooni liikme surma korral makstavad hüvitised, 
— põhitöötasu, eluasemetoetuse ja peretoetuse suhtes ning institutsiooni liikmete töötasu osa ülekandmisel muusse 
liikmesriiki kui töökohariik kohaldatavad paranduskoefitsiendid (Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade VII lisa 
artikli 17 kohaldamine analoogia alusel).  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 3, 4, 4a, 11 ja 14.  
Nõukogu 29. veebruari 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/300, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike 
rahalised tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/2003 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 2 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
422 000  1 595 000  681 231,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— institutsiooni liikmete teenistusse asumisega või teenistusest lahkumisega seotud (sh pereliikmete) sõidukulud, 
— institutsiooni liikmete teenistusse asumise või teenistusest lahkumisega seotud sisseseadmis- ja ümberasumistoe- 
tused, 
— institutsiooni liikmete teenistusse asumisega või teenistusest lahkumisega seotud kolimiskulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 5.  
Nõukogu 29. veebruari 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/300, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike 
rahalised tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 2 Ajutised toetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 042 000  2 718 000  1 784 141,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste toetuste, peretoetuste ja institutsiooni liikmete teenistusest lahkumise järgse 
elukohariigi paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 7.  L 51/2004  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 2  (jätkub)  
Nõukogu 29. veebruari 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/300, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike 
rahalised tasud (ELT L 58, 4.3.2016).  
1 0 4 Lähetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
342 000  342 000  295 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordikulude, lähetuse päevarahade ja lähetusega seotud kulude või ettenägematute 
kulude katteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, Üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 6.  
Nõukogu 29. veebruari 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/300, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike 
rahalised tasud (ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 6 Koolitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
539 500  539 500  322 134,63  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni liikmete keelekursustel ja muul koolitusel osalemise kulude katmiseks.  
1 0 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2005 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 9  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud võimalike eelarveaasta jooksul tehtavate palga ajakohastamiste mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele eelarveri- 
dadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringute suhtes on kohaldatud 2,5 % suurust kindlasummalist vähendust.  
1 2 0 Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0 Töötasud ja toetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
246 665 000  229 849 000  211 062 566,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate põhipalgad, 
— peretoetused, mille hulka kuuluvad ametnike ja ajutiste töötajate majapidamistoetus, ülalpeetava lapse toetus ja 
õppetoetus, 
— ametnike ja ajutiste töötajate kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetused, 
— kiirmasinakirjutajana, teleksioperaatorina, masinakirjutajana, juhtivsekretärina või põhisekretärina töötavate AST- 
kategooria ametnike sekretariaaditoetus, 
— ravikindlustuse tööandja osamaks (3,4 % põhipalgast); teenistuja osamaks on 1,7 % põhipalgast,  L 51/2006  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 0  (jätkub)  
— tööandja osamaksed kutsehaigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse riskide katteks (0,5 % põhipalgast) ning person- 
alieeskirjade vastavate sätete kohaldamisest tulenevad täiendavad kulud, 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus, 
— institutsiooni maksed ajutiste töötajate pensioniõiguste loomiseks või säilitamiseks nende päritolumaal, 
— sünnitoetus ja ametniku surma korral surmale järgneva kolmanda kuu lõpuni täismääras töötasu maksmine ning 
surnukeha päritolukohta transportimise kulud, 
— ametniku või ajutise töötaja iga-aastase puhkusega seotud sõidukulud (sh tema abikaasa ja ülalpeetavate sõidukulud) 
teenistuskohast päritolukohta, 
— vallandamistoetus selge mittevastavuse tõttu töölt kõrvaldatud katseajal olevale ametnikule, hüvitis ajutisele töötajale 
temaga lepingu lõpetamisel institutsiooni algatusel, ajutiseks töötajaks või ametnikuks nimetatud endiste abiteenis- 
tujate pensioniõiguste tagasiostmine, 
— ametnike ja abiteenistujate töötasule ja ületunnitöö tasule kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju, 
— majutus- ja transporditoetus, 
— ametiülesannete täitmisega seotud kindlasummalised toetused, 
— kindlasummalised kohalike sõidukulude hüvitised, 
— vahetustega töö ning kodus ja/või töökohal tehtava valveaja hüvitised.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 62, 64, 65, 66, 67 ja 68 ning VII lisa I jagu, artikkel 69 ja 
VII lisa artikkel 4, XIII lisa artikkel 18, artiklid 72 ja 73, VIII lisa artikkel 15, artiklid 70, 74 ja 75, VII lisa artikkel 8, 
ning artikkel 34.  28.2.2017  ET L 51/2007 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 0  (jätkub)  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige artiklid 28a, 42, 47 ja 48.  
Euroopa ühenduste ametnike ravikindlustuse ühine eeskiri, eelkõige artikkel 23.  
1 2 0 2 Ületunnitöö tasustamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
685 000  664 000  612 518,76  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnikele ja abiteenistujatele ning kohalikele töötajatele ületunnitöö eest makstava 
kindlasummalise toetuse ja tunnitasu katmiseks, kui täiendava puhkuse andmine ei ole kehtiva korra alusel võimalik.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
1 2 0 4 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 137 500  2 292 500  1 896 987,20  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistujate (sealhulgas nende pereliikmete) sõidukulud teenistusse asumisel või teenistusest lahkumisel, 
— nende teenistujate sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, kes peavad teenistusse asumisega seoses vahetama 
elukohta või kes pärast lõplikult teenistusest lahkumist mujale ümber asuvad, 
— nende teenistujate kolimiskulud, kes peavad teenistusse asumisega seoses vahetama elukohta või kes pärast lõplikult 
teenistusest lahkumist mujale ümber asuvad, 
— päevaraha teenistujatele, kes tõendavad, et on pidanud teenistusse asumisega seoses vahetama elukohta.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2008  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 20 ja 71 ning VII lisa artiklid 5, 6, 7, 9 ja 10.  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegse lõppemise korral  
1 2 2 0 Hüvitised institutsiooni huvides teenistusest vabastamise puhul  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
230 000  230 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katmaks hüvitisi ametnikele, kes arvatakse ajutiselt reservi institutsiooni ametikohtade arvu 
vähendamise tõttu, ning ametnikele, kelle ametikoha palgaaste on AD 16, AD 15 või AD 14 ning kes saadetakse 
pensionile teenistuskoha huvides, samuti ametnikele, kes saadetakse puhkusele organisatsiooniliste vajaduste tõttu, mis 
on seotud uute pädevuste omandamisega institutsioonides.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja eeskätt artiklid 42c ja 50 ning IV lisa.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ja eripensioniskeem ametnikele ja ajutistele töötajatele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Antud assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— katmaks hüvitisi personalieeskirjade või muude eeskirjade kohaldamisel, 
— hüvitisi saavate isikute ravikindlustuse tööandja osamakse katmiseks, 
— paranduskoefitsientide mõju katmiseks mitmesuguste hüvitiste puhul.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 64 ja 72.  28.2.2017  ET L 51/2009 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud võimalike eelarveaasta jooksul tehtavate palga ajakohastamiste mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele eelarveri- 
dadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 323 500  6 271 500  6 167 199,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— abiteenistujate, kohalike töötajate ja abitõlkide töötasu ja sotsiaalkindlustuse tööandja osamaksud, 
— erinõustajate tasud ja muud kulud, sealhulgas institutsiooni meditsiinitöötaja tasu, 
— lepinguliste töötajate võimaliku kasutamisega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2010  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eeskätt artikkel 4 ja V jaotis ning artikkel 5 ja VI jaotis.  
1 4 0 4 Kohapealne koolitus ja personalivahetus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
808 000  697 000  588 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liikmesriikide ametnike ja muude riiklike ekspertide Euroopa Liidu Kohtu teenistustesse lähetamise kulud, 
— institutsiooni teenistustes väljaõppel viibivatele üliõpilastele makstavad stipendiumid.  
1 4 0 5 Muud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
242 500  263 000  238 462,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisseostetavate teenuste kulude katteks, kui institutsiooni töötajad ei saa tööülesandeid ise 
täita.  
1 4 0 6 Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 611 500  12 158 500  11 620 875,47  28.2.2017  ET L 51/2011 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— institutsioonidevahelise suulise ja kirjaliku tõlke komitee (CITI) poolt institutsioonidevahelise keelealase koostöö 
edendamiseks võetud meetmed, 
— Euroopa Komisjoni suulise tõlke peadirektoraadi vabakutseliste tõlkide tasud, 
— konverentsitõlkide tasu, 
— tasu lepingulise ja muu koosseisuvälise konverentsipersonali teenuste eest, 
— tekstide korrektuuri tugiteenuse osutamisega seotud kulud, eelkõige vabakutseliste korrektorite töötasud ning 
kindlustus-, sõidu-, elamis- ja lähetuskulud ja nendega seotud halduskulud, 
— vabakutseliste või tõlkebüroode tõlkijate teenuste või masinakirjatööde ja muude väljastpoolt tõlketeenistust tellitud 
tööde kulud.  
Euroopa Liidu Kohus soovib muude institutsioonidega vastastikuse mõistmise vaimus koostööd teha, et vältida 
menetlusdokumentide tõlkimisel tarbetut topelttööd ja aidata tänu sellele liidu üldeelarves raha kokku hoida.  
1 4 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud võimalike eelarveaasta jooksul tehtavate palga ajakohastamiste mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist teistesse käesoleva 
peatüki artiklitesse või punktidesse finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  L 51/2012  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0 Mitmesugused värbamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
197 000  216 000  160 249,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Liidu Kohtu korraldatavate teenistujate valikumenetluste korraldamise kulude ning 
kandidaatide sõidu- ja meditsiinilise läbivaatuse kulude katmiseks.  
Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud teenistuse vajadustega, võib seda assigneeringut pärast konsulteerimist Euroopa 
Personalivaliku Ametiga kasutada institutsiooni enda läbiviidavate konkursside korraldamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 6 1 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 689 500  1 764 500  1 476 633,44  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonidevaheliste täiendus- ja ümberõppekursuste, sealhulgas keelekursuste kulude 
katmiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka õppematerjali ja tehniliste vahendite kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
1 6 2 Lähetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
391 500  361 500  348 738,11  28.2.2017  ET L 51/2013 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuse päevaraha ja lähetusega seotud lisakulude või ettenägematute 
kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
1 6 3 Institutsiooni personaliga seonduvad lisakulud  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
20 000  21 000  6 072,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eriti raskes olukorras olevate teenistujate abistamiseks rakendatavate meetmetega seotud 
kulude katmiseks.  
See on ühtviisi ette nähtud puuetega inimeste abistamise poliitika raames järgmistele puuetega inimestele: 
— teenistuses olevad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— teenistuses olevate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses.  
Assigneering võimaldab eelarve võimaluste piires hüvitada puudest tingitud, vajalikuks tunnistatud ning dokumen- 
taalselt tõendatud kulutusi (v.a mittemeditsiinilisi kulutusi), kui elukoha- või päritoluriigi õigused on ammendatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 76.  
1 6 3 2 Töötajatevahelised sotsiaalsed kontaktid ja muud sotsiaalhoolekande kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
264 500  284 500  268 709,53  L 51/2014  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 
— kõigi selliste algatuste edendamiseks ja rahaliseks toetamiseks, mille eesmärk on töötajate klubide ning spordi- ja 
kultuuriühenduste tegevust toetades eri rahvustest teenistujate vaheliste sotsiaalsete kontaktide edendamine, 
— ametnike ja nende perede toetamiseks võetavate muude toetusmeetmete kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 6 5 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutav tegevus  
1 6 5 0 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
297 000  188 500  128 634,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike iga-aastase tervisekontrolli, kaasa arvatud kõigi kontrolli raames nõutavate 
meditsiiniliste läbivaatuste ja uuringute kulude ning meditsiinikeskuse halduskulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 5 2 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
88 000  80 000  79 787,43  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate sisseseade ostmise ja hooldamise kulude ning osaliselt ka 
tegevuskulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti restoranide ja sööklate sisseseade väljavahetamise ja uuendamise kulud.  28.2.2017  ET L 51/2015 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEONDUVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 5  (jätkub)  
1 6 5 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 6 5 4 Laste päevakeskus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 085 000  3 184 500  2 692 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Luxembourgi laste päevakeskuse ja õppekeskuse Euroopa Liidu Kohtu osamaksu katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 6 5 5 Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kulud Euroopa Kohtu personali toimikute haldamisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
86 500  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti (PMO) ja Euroopa Kohtu vahelise 
teenuslepinguga seonduvate kulude katmiseks.  
1 6 5 6 Euroopa Koolid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
21 000  21 000  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Liidu Kohtu toetust nendele II tüübi Euroopa Koolidele, mille on akrediteerinud 
Euroopa Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa Koolide kura- 
tooriumi poolt akrediteeritud II tüüpi Euroopa Koolidele Euroopa Liidu Kohtu nimel ja komisjoniga sõlmitud 
teenuslepingu alusel. Sellega kaetakse nendes koolides käivate Euroopa Liidu Kohtu koosseisuliste töötajate lastega 
seotud kulud.  L 51/2016  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  9 710 000  9 776 000  13 706 937,56  141,16  
2 0 0 1  Kapitalirent/ostmine  
Liigendamata assigneeringud  32 133 000  32 390 000  32 454 417,72  101,00  
2 0 0 3  Kinnisvara soetamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 7  Tööruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  895 000  1 155 000  2 123 662,93  237,28  
2 0 0 8  Ehitusprojektidega seotud uuringud ja tehnoabi  
Liigendamata assigneeringud  1 100 000  1 770 000  962 559,41  87,51  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  43 838 000  45 091 000  49 247 577,62  112,34  
2 0 2  Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Puhastusteenused ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  7 423 000  7 693 500  7 131 245,18  96,07  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  2 485 000  2 585 500  2 079 836,67  83,70  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  7 232 000  7 035 000  6 409 000,—  88,62  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  99 000  103 000  72 783,32  73,52  
2 0 2 9  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  211 000  215 000  315 562,81  149,56  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  17 450 000  17 632 000  16 008 427,98  91,74  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  61 288 000  62 723 000  65 256 005,60  106,47  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, 
tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  6 604 000  6 131 500  6 514 487,85  98,64  28.2.2017  ET L 51/2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD 
PEATÜKK 2 5 — KOHTUMISED JA KONVERENTSID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  Sisseostetavad teenused tarkvara ja süsteemide käitamiseks, 
arendamiseks ja hoolduseks  
Liigendamata assigneeringud  11 185 000  10 515 500  10 596 999,86  94,74  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  687 000  826 000  604 379,05  87,97  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  18 476 000  17 473 000  17 715 866,76  95,89  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  657 500  762 500  709 232,48  107,87  
2 1 4  Tehnilised vahendid ja tehniline sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  225 000  567 000  565 288,51  251,24  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  1 585 500  1 651 500  1 346 008,89  84,89  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  20 944 000  20 454 000  20 336 396,64  97,10  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused tarbekaubad  
Liigendamata assigneeringud  690 000  694 000  639 184,54  92,64  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  20 000  50 000  12 587,75  62,94  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahjuhüvitised  
Liigendamata assigneeringud  70 000  70 000  7 825,—  11,18  
2 3 6  Postikulud  
Liigendamata assigneeringud  157 000  210 000  154 000,—  98,09  
2 3 8  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  399 000  436 500  802 750,92  201,19  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  1 336 000  1 460 500  1 616 348,21  120,98  
PEATÜKK 2 5  
2 5 2  Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  147 000  138 000  125 009,36  85,04  
2 5 4  Kohtumised, kongressid, konverentsid ja külastused  
Liigendamata assigneeringud  374 500  383 500  268 108,42  71,59  L 51/2018  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 5 — KOHTUMISED JA KONVERENTSID  (jätkub)  
PEATÜKK 2 7 — TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA LEVITAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 5 6  Teavitamise ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  145 759,12  
2 5 7  Õigusteabetalitus  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 2 5 — KOGUSUMMA  521 500  521 500  538 876,90  103,33  
PEATÜKK 2 7  
2 7 0  Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud ja uurimused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 7 2  Dokumenteerimis-, raamatukogu- ja arhiveerimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 615 000  1 426 000  1 384 899,16  85,75  
2 7 4  Väljaandmine ja teabe levitamine  
2 7 4 0  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  450 000  500 000  320 000,—  71,11  
2 7 4 1  Üldväljaanded  
Liigendamata assigneeringud  637 500  615 000  316 250,—  49,61  
2 7 4 2  Muud teavitamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  156 500  156 500  0,—  
Artikkel 2 7 4 — Kogusumma  1 244 000  1 271 500  636 250,—  51,15  
PEATÜKK 2 7 — KOGUSUMMA  2 859 000  2 697 500  2 021 149,16  70,69  
Jaotis 2 — Kogusumma  86 948 500  87 856 500  89 768 776,51  103,24  28.2.2017  ET L 51/2019 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 710 000  9 776 000  13 706 937,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni valduses olevate hoonete üürikulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 1 Kapitalirent/ostmine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
32 133 000  32 390 000  32 454 417,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kapitalirendi- või ostulepingu esemeks olevate hoonete eest tasumisele kuuluvate maksete 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 3 Kinnisvara soetamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5 Hoonete ehitamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehitamise kulude katmiseks.  
2 0 0 7 Tööruumide sisustamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
895 000  1 155 000  2 123 662,93  L 51/2020  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 7  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 
— erinevate sisustustööde kulude katmiseks, milleks on eeskätt vaheseinte paigaldamine, kardinad, juhtmed, värvimine, 
seinakatted, põrandakatted, vahelaed ja tehnilised seadmed või muu sellega seonduv, 
— selliste kulude katmiseks, mis tulenevad uuringute ja nõustamisega seotud töödest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 8 Ehitusprojektidega seotud uuringud ja tehnoabi  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 100 000  1 770 000  962 559,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud suuremahuliste ehitusprojektidega seotud uuringutest ja tehnoabist tulenevate kulude 
katmiseks.  
2 0 2 Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Puhastusteenused ja hooldus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 423 000  7 693 500  7 131 245,18  
Märkused  
Assigneering on vastavalt olemasolevatele lepingutele ette nähtud ruumide ja tehnilise sisseseade koristamise ja hoolduse 
ning institutsiooni poolt kasutatavate hoonete üldhoolduse (värvimine, parandustööd jms) kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 485 000  2 585 500  2 079 836,67  28.2.2017  ET L 51/2021 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 120 000 eurot.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 232 000  7 035 000  6 409 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige institutsiooni kasutatavate hoonete valvega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
99 000  103 000  72 783,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kasutatava kinnisvara kindlustuslepingute alusel tasutavate kindlustusmaksete 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 2 9 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
211 000  215 000  315 562,81  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonetega seotud muude jooksvate kulude katmiseks, mida pole selle peatüki teistes 
artiklites eraldi välja toodud, sealhulgas teemaksud, kanalisatsiooni- ja prügiveokulud, teeviidad jms.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2022  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
2 1 0 Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 604 000  6 131 500  6 514 487,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud infotehnoloogia, bürootehnika ja telefonside (sh telefaksid, videokonverentsi- ja multi- 
meediaseadmed) ning suulise tõlke abivahendite (nt simultaantõlkeks vajalikud tõlkekabiinid, kõrvaklapid ja kanali 
vahetamise aparatuur), seadmete ja sisseseade ostmise, uuendamise, üürimise, parandamise ja hooldamise kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 2 Sisseostetavad teenused tarkvara ja süsteemide käitamiseks, arendamiseks ja hoolduseks  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
11 185 000  10 515 500  10 596 999,86  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud infotehnoloogiliste analüüside ja programmeerimise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
687 000  826 000  604 379,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi selliste telekommunikatsiooniga seotud kulude katmiseks nagu (laua- ja mobiiltele- 
fonide) abonementmaksud ja telekommunikatsioonikulud.  
Assigneering on samuti ette nähtud andmeedastusvõrkudega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 50 000 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
657 500  762 500  709 232,48  28.2.2017  ET L 51/2023 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lisamööbli ostmine, 
— vähemalt 15 aastat vana mööbli ja parandamiskõlbmatu mööbli väljavahetamine, 
— mööbli üürimine, 
— mööbli hooldamine ja parandamine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 4 Tehnilised vahendid ja tehniline sisseseade  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
225 000  567 000  565 288,51  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— tehniliste seadmete ostmine, 
— tehniliste seadmete, eelkõige audiovisuaalsete vahendite ja arhiveerimis- ning raamatukoguvahendite ja hoonete 
hooldustöökodade mitmesuguste tööriistade ning paljundus-, levitamis- ja postitustehnika uuendamine, 
— tehniliste vahendite ja tehnilise sisseseade üürimine, 
— käesolevas artiklis nimetatud vahendite ning sisseseade hooldamine ja parandamine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 585 500  1 651 500  1 346 008,89  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— transpordivahendite soetamine,  L 51/2024  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 6  (jätkub)  
— suurima läbisõiduga (vähemalt 120 000 km) sõidukite väljavahetamine, 
— sõidukite üürimine ja üüritud sõidukite kasutamine, 
— ametiautode hooldamine, remont, garaažis hoidmine ja parkimine ning teemaksud ja kindlustus.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 55 000 eurot.  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
2 3 0 Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused tarbekaubad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
690 000  694 000  639 184,54  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kontoritarvete soetamiseks: 
— kserokoopia- ja valguskoopiapaber ning makseblanketid, 
— kontoripaber ja -tarbed, 
— dokumentide paljundamise teenistuse tarvikud, 
— jaotus- ja postitusteenistuse tarvikud, 
— helisalvestustarvikud, 
— trükised ja blanketid, 
— infotehnoloogia- ja bürootehnika seadmete tarvikud, 
— muud tarvikud ja vahendid, mida ei kanta põhivarade loetelusse.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 000 eurot.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
20 000  50 000  12 587,75  28.2.2017  ET L 51/2025 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakulude (komisjoni- ja vahendustasu, mitmesugused kulud) ja muude finantskulude 
katmiseks.  
Institutsiooni pangakontole laekuvad intressid kirjendatakse tuluna.  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahjuhüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
70 000  70 000  7 825,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muuhulgas advokaaditasudeks, mida institutsioon peab maksma neilt saadud kutsealaste 
teenuste eest, või nende kulude hüvitamiseks, mida institutsioon peab kandma kohtuotsuse täitmisel, samuti tasumisele 
kuuluvateks kahjuhüvitisteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 3 6 Postikulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
157 000  210 000  154 000,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 3 8 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
399 000  436 500  802 750,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— mitmesugused kindlustused (eelkõige tsiviilvastutus- ja varguskindlustus ning tekstitöötlustehnikaga seotud riskide 
ning elektririskide kindlustus), 
— kohtunike ja kohtujuristide talaaride, kohtuteenrite ja autojuhtide vormirõivaste ning paljundusteenistuse ja 
hoolduspersonali tööriiete ostmine, hooldus ja puhastamine,  L 51/2026  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 8  (jätkub)  
— mitmesugused sisenõupidamiste kulud, 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete kolimise ja teisaldamise kulud, 
— teenuste osutajatega seotud tegevuskulud, 
— muud eelnevatel eelarveridadel eraldi välja toomata tegevuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
PEATÜKK 2 5 — KOHTUMISED JA KONVERENTSID  
2 5 2 Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
147 000  138 000  125 009,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kohustustega seotud vastuvõtu- ja esinduskulude ning töötajate vastuvõtu- ja 
esinduskulude katmiseks.  
2 5 4 Kohtumised, kongressid, konverentsid ja külastused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
374 500  383 500  268 108,42  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige koostöös liikmesriikide justiitsministeeriumidega liikmesriikide kohtunikele ja 
teistele juristidele institutsiooni asukohas seminaride ja muu väljaõppe korraldamise kulude katmiseks.  
Institutsiooni ja liikmesriikide kohtute liidu õiguse alase kohtupraktika arengule kaasa aitamiseks on vajalik töökoo- 
solekute korraldamine liikmesriikide kõrgeimate kohtuinstantside kohtunike ja liidu õiguse asjatundjatega.  
Assigneering on samuti ette nähtud korralduskulude, sh osalejate reisi- ja elamiskulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud grupikülastuste toetamiseks ka juhul, kui külastajad ei ole õigusala töötajad ning eriti siis, 
kui külastajad on üliõpilased.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2027 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 5 — KOHTUMISED JA KONVERENTSID  (jätkub)  
2 5 6 Teavitamise ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  145 759,12  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu õigust käsitlevate üldhuviteoste ostmise ja väljaandmise kulude katmiseks, samuti 
muude teavitamis- ja fotografeerimiskulude katmiseks ning institutsiooni külastuste kulude katmises osalemiseks.  
Alates 2016. aastast on assigneeringud üle viidud artiklisse 2 5 4, kui tegemist on külastustega seotud kuludega, ja 
eelarvepunkti 2 7 4 2, kui tegemist on teabega seotud kuludega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 5 7 Õigusteabetalitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis võivad tekkida komisjoni poolt institutsioonile esitatud 
taotluse korral osaleda õigusteabetalituse (teabe talletamine institutsioonidevahelisse andmebaasi ja selle teabe levi- 
tamine) kulude kandmisel.  
PEATÜKK 2 7 — TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA LEVITAMINE  
2 7 0 Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud ja uurimused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
2 7 2 Dokumenteerimis-, raamatukogu- ja arhiveerimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 615 000  1 426 000  1 384 899,16  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— raamatute, dokumentide ja muude väljaannete ostmine ning olemasolevate fondide ajakohastamine, 
— õigusteabe infotehnoloogiline talletamine ja sellise teabe ostmine,  L 51/2028  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 7 — TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 7 2  (jätkub)  
— raamatukogu erivahendite ostmine, 
— ajalehtede ning mitmesuguse üldperioodika ja bülletäänide tellimine, 
— uudisteagentuuridele tehtud tellimused, 
— raamatukogu teoste köitmine ja säilitamine, 
— teatavatest õigusteabe andmebaasidest tehtavad teabeotsingud, 
— Euroopa Kohtu osamakse liidu ajaloo arhiivi varude säilitamise ja hoidmise kulude katmiseks Firenzes asuvas 
Euroopa Ülikool-Instituudis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 7 4 Väljaandmine ja teabe levitamine  
2 7 4 0 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
450 000  500 000  320 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni poolt  Euroopa Liidu Teatajas  materjalide avaldamise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 7 4 1 Üldväljaanded  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
637 500  615 000  316 250,—  
Märkused  
Antud assigneering on ette nähtud eelkõige Euroopa Liidu Kohtu lahendite kogumiku, kaasa arvatud Üldkohtu lahendid, 
samuti liidu õiguse kohtupraktika lühikokkuvõtte trükkimise ja levitamise kulude katteks.  
Assigneering on samuti ette nähtud eelkõige Euroopa Liidu Kohtu aastaaruande ja muude külastajatele jagatavate 
Euroopa Liidu Kohut tutvustavate infotrükiste väljaandmise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2029 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PEATÜKK 2 7 — TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, VÄLJAANDMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 7 4  (jätkub)  
2 7 4 2 Muud teavitamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
156 500  156 500  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu õigust käsitlevate üldhuviteoste ostmise ja väljaandmise kulude katmiseks, samuti 
muude teabe- ja teavitamiskulude ning fotografeerimiskulude katmiseks. Ühtlasi kasutatakse seda ajakirjanike, õigusa- 
jakirjade toimetajate või kolmandate riikide teadlastega kohtumiste korraldamise hõlbustamiseks.  
Vastavad assigneeringud olid varem kirjendatud artiklis 2 5 6.  L 51/2030  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 3 7 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 3 7  
3 7 1  Euroopa Liidu Kohtule eriomased kulud  
3 7 1 0  Kohtukulud  
Liigendamata assigneeringud  59 000  59 000  30 382,67  51,50  
3 7 1 1  Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 18 
ette nähtud vahekohtukomitee  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 7 1 — Kogusumma  59 000  59 000  30 382,67  51,50  
PEATÜKK 3 7 — KOGUSUMMA  59 000  59 000  30 382,67  51,50  
Jaotis 3 — Kogusumma  59 000  59 000  30 382,67  51,50  28.2.2017  ET L 51/2031 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ERIÜLESANNETE TÄITMISE KULUD  
PEATÜKK 3 7 — TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD  
3 7 1 Euroopa Liidu Kohtule eriomased kulud  
3 7 1 0 Kohtukulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
59 000  59 000  30 382,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kohtu töö normaalse sujumise tagamiseks kõigil neil juhtudel, kui on antud luba tasuta 
kohtumenetluseks, ning sellega kaetakse tunnistajate ja asjatundjatega seotud kulud, ekspertiisikulud, õigusabinõudega 
seotud kulud, advokaaditasud ja muud kulud, mis võivad jääda institutsiooni kanda.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 7 1 1 Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 18 ette nähtud vahekohtukomitee  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2032  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  399 344 000  380 002 000  353 701 917,52  88,57  28.2.2017  ET L 51/2033 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2034  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
PERSONAL  
IV jagu — Euroopa Liidu Kohus  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Liidu Kohus  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  5  0  5  0  
AD 15  10  1  10  1  
AD 14  64 (  1 ) 57 (  1 ) 64 (  1 ) 57 (  1 ) 
AD 13  101  0  101  0  
AD 12  99 (  2 ) 86  99 (  2 ) 86  
AD 11  50  97  50  97  
AD 10  158  44  122  44  
AD 9  164  2  182  2  
AD 8  133  1  119  1  
AD 7  122  28  139  0  
AD 6  6  0  16  0  
AD 5  35 0  35  28  
Kokku AD  947  316  942  316  
AST 11  10  0  10  0  
AST 10  17  1  17  1  
AST 9  35  0  32  0  
AST 8  50  15  63  5  
AST 7  41  38  48  31  
AST 6  58  36  48  28  
AST 5  118  22  105  47  
AST 4  107  59  94  59  
AST 3  109  27  126  27  
AST 2  13  5  29  5  
AST 1  2 0  3  0  
Kokku AST  560  203  575  203  
AST/SC 6  0  0  0  0  
AST/SC 5  0  0  0  0  
AST/SC 4  0  0  0  0  
AST/SC 3  0  3  0  3  
AST/SC 2  34  0  34  0  
AST/SC 1  0 0  0  0  
Kokku AST/SC  34 (  3 ) 3 (  3 ) 34 (  3 ) 3 (  3 ) 
Kokku  1 541  ( 4 ) 522  1 551  ( 4 ) 522  
Kõik kokku  2 063  ( 5 ) 2 073  ( 5 ) 
( 1 ) Millest üks ad personam palgaastmel AD 15. 
( 2 ) Millest üks  ad personam  palgaastmel AD 14. 
( 3 ) Hetkel ei saa institutsioon vajalike ametikohtade arvu veel täpselt hinnata. 
( 4 ) ei hõlma virtuaalreservi, milleks assigneeringuid ei eraldata ja mis on seotud nende ametnikega, kes on üle viidud Euroopa Ko htu või Üldkohtu liikmete juurde (6 AD 12, 
12 AD 11, 20 AD 10, 15 AD 7, 11 AST 6, 17 AST 5, 21 AST 4, 8 AST 3). 
( 5 ) Teatavaid osalise tööajaga ametikohti võib kompenseerida, võttes igas kategoorias selle tagajärjel vabanenud ametikohtadele t ööle muid teenistujaid.  28.2.2017  ET L 51/2035 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA LIIDU KOHUS
 
V JAGU  
EUROOPA KONTROLLIKODA  L 51/2036  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus kontrollikoja eelarveaasta 2017 kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  141 240 000  
Omavahendid  – 20 294 000  
Nõutav osamaks  120 946 000  28.2.2017  ET L 51/2037 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  10 826 000  11 192 000  9 857 767,65  91,06  
4 0 3  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest maksudest 
laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  1 850 000  1 800 000  1 813 322,92  98,02  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  12 676 000  12 992 000  11 671 090,57  92,07  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  7 618 000  7 496 000  7 542 949,15  99,01  
4 1 1  Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine  p.m.  p.m.  93 026,49  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  7 618 000  7 496 000  7 635 975,64  100,24  
Jaotis 4 — Kogusumma  20 294 000  20 488 000  19 307 066,21  95,14  L 51/2038  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
10 826 000  11 192 000  9 857 767,65  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/2039 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
1 850 000  1 800 000  1 813 322,92  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
7 618 000  7 496 000  7 542 949,15  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  93 026,49  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning VIII lisa artikkel 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/2040  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST LAEKUV TULU 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Vallasvara (varustuse) müügist laekuv tulu  
5 0 0 0  Transpordivahendite müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Muu vallasvara müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu 
(endine artikkel 5 0 0)  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Väljaannete, trükiste ja filmide müügist laekuv tulu — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 1  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning sellega seotud 
kulude tagasimaksetest laekuv tulu  
5 1 1 0  Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest laekuv tulu — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üürileandmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  13,78  
5 2 2  Eelfinantseerimisest laekunud intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  13,78  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2041 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST SAADUD TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  54 860,62  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked 
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised 
tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  54 860,62  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üürile andmisega seotud hüvitistest laekunud tulud — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest saadud tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  54 874,40  L 51/2042  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST LAEKUV TULU  
5 0 0 Vallasvara (varustuse) müügist laekuv tulu  
5 0 0 0 Transpordivahendite müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate transpordivahendite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Muu vallasvara müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu (endine artikkel 5 0 0)  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a transpordivahendite) müügist või väljavahetamisest 
laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Väljaannete, trükiste ja filmide müügist laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2043 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 0 — VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST LAEKUV TULU  (jätkub)  
5 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 1 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning sellega seotud kulude tagasimaksetest laekuv tulu  
5 1 1 0 Kinnisvara üürile ja allüürile andmisest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üürileandmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  13,78  L 51/2044  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  (jätkub)  
5 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud investeeringutest või antud laenudest, samuti institutsiooni kontodele makstud panga- ja muude 
intressidena laekuvate tulude kirjendamiseks.  
5 2 2 Eelfinantseerimisest laekunud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelfinantseeringutest saadud intressidena laekuvate tulude kirjendamiseks.  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/2045 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  54 860,62  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üürile andmisega seotud hüvitistest laekunud tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2046  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST SAADUD TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest saadud tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud muu haldustegevusest saadud tulu kirjendamiseks.  28.2.2017  ET L 51/2047 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  48 991,82  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  48 991,82  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  48 991,82  
KÕIK KOKKU  20 294 000  20 488 000  19 410 932,43  95,65  L 51/2048  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  48 991,82  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud mitmesuguste tulude kirjendamiseks.  28.2.2017  ET L 51/2049 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  11 300 000  10 885 100  10 053 916,63  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  103 632 000  98 881 000  94 118 025,68  
1 4 MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  5 101 000  4 946 000  4 558 931,88  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID 
PUUDUTAVAD MUUD KULUD  6 238 000  6 159 000  5 915 161,64  
Jaotis 1 — Kogusumma  126 271 000  120 871 100  114 646 035,83  
2 HOONED, VALLASVARA, SEADMED JA MITME- 
SUGUSED TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  3 216 000  4 911 000  4 139 534,45  
2 1 ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, 
ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  8 333 000  8 229 000  9 638 814,43  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  438 000  439 000  331 399,58  
2 5 NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  676 000  706 000  634 163,49  
2 7 INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, 
TOOTMINE JA LEVITAMINE  2 306 000  2 401 000  1 756 244,65  
Jaotis 2 — Kogusumma  14 969 000  16 686 000  16 500 156,60  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  141 240 000  137 557 100  131 146 192,43  L 51/2050  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 0 0 0  Töötasu, hüvitised ja pensionid  
Liigendamata assigneeringud  9 107 000  8 741 100  8 455 574,93  92,85  
1 0 0 2  Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  164 000  526 000  68 576,—  41,81  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  9 271 000  9 267 100  8 524 150,93  91,94  
1 0 2  Ajutised hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  1 613 000  1 219 000  1 192 844,31  73,95  
1 0 3  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 0 4  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  336 000  319 000  259 000,—  77,08  
1 0 6  Koolitus  
Liigendamata assigneeringud  80 000  80 000  77 921,39  97,40  
1 0 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  11 300 000  10 885 100  10 053 916,63  88,97  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0  Töötasu ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  102 261 000  97 510 000  92 976 549,82  90,92  
1 2 0 2  Tasustatud ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  401 000  413 000  384 985,25  96,01  
1 2 0 4  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel 
ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  817 000  958 000  756 490,61  92,59  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  103 479 000  98 881 000  94 118 025,68  90,95  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0  Hüvitised teenistuse huvides ametist vabastamisel  
Liigendamata assigneeringud  153 000  p.m.  0,—  0  28.2.2017  ET L 51/2051 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
PEATÜKK 1 4 — MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 2 2  (jätkub)  
1 2 2 2  Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste 
teenistujate vanaduspensioni eriskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  153 000  p.m.  0,—  0  
1 2 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  103 632 000  98 881 000  94 118 025,68  90,82  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muu personal ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0  Muu personal  
Liigendamata assigneeringud  3 216 000  3 173 000  2 967 524,88  92,27  
1 4 0 4  Praktika ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  1 323 000  1 399 000  1 141 402,91  86,27  
1 4 0 5  Muud sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  104 000  41 000  19 958,67  19,19  
1 4 0 6  Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  458 000  333 000  430 045,42  93,90  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  5 101 000  4 946 000  4 558 931,88  89,37  
1 4 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  5 101 000  4 946 000  4 558 931,88  89,37  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0  Mitmesugused värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  42 000  48 000  35 950,—  85,60  
1 6 1 2  Personali täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  750 000  695 000  748 557,24  99,81  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  792 000  743 000  784 507,24  99,05  
1 6 2  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  3 450 000  3 600 000  3 162 273,77  91,66  
1 6 3  Institutsiooni töötajate abistamise meetmed  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  40 000  35 000  13 612,48  34,03  L 51/2052  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 2  Töötajate sotsiaalsed kontaktid ja muud sotsiaalmeetmed  
Liigendamata assigneeringud  73 000  77 000  75 480,—  103,40  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  113 000  112 000  89 092,48  78,84  
1 6 5  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad 
meetmed  
1 6 5 0  Meditsiiniabi  
Liigendamata assigneeringud  177 000  105 000  76 562,15  43,26  
1 6 5 2  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  120 000  60 000  172 726,—  143,94  
1 6 5 4  Laste päevakeskus  
Liigendamata assigneeringud  1 406 000  1 389 000  1 450 000,—  103,13  
1 6 5 5  Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kulud 
kontrollikoja personali toimikute haldamisel  
Liigendamata assigneeringud  180 000  150 000  180 000,—  100,00  
Artikkel 1 6 5 — Kogusumma  1 883 000  1 704 000  1 879 288,15  99,80  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  6 238 000  6 159 000  5 915 161,64  94,82  
Jaotis 1 — Kogusumma  126 271 000  120 871 100  114 646 035,83  90,79  28.2.2017  ET L 51/2053 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 0 0 0 Töötasu, hüvitised ja pensionid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 107 000  8 741 100  8 455 574,93  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja liikmete palkade, hüvitiste ja palgaga seotud väljamaksete, samuti töötasule ja 
tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest paranduskoefitsientidest 
tingitud kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artikkel 2.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 2 Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
164 000  526 000  68 576,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kontrollikoja liikmete teenistusse asumise või teenistusest lahkumisega seotud sõidukulud, 
— kontrollikoja liikmetele teenistusse asumisel või teenistusest lahkumisel makstavad sisseseadmis- ja ümberasumis- 
toetused, 
— kontrollikoja liikmetele teenistusse asumisel või teenistusest lahkumisel hüvitatavad kolimiskulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artikkel 6.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  L 51/2054  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 2 Ajutised hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 613 000  1 219 000  1 192 844,31  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja liikmete ajutiste hüvitiste ja peretoetuste katmiseks pärast teenistuse lõppu.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artikkel 8.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 3 Pensionid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud endiste kontrollikoja liikmete vanaduspensionide, invaliidsuspensionide ning leskedele ja 
orbudele makstava toitjakaotuspensioni katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artiklid 9, 10, 11 ja 16.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 4 Lähetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
336 000  319 000  259 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuste päevaraha ja lähetusega seotud lisakulude või ettenägematute kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile e vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/2055 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste 
tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1), eelkõige selle artikkel 7.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 6 Koolitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
80 000  80 000  77 921,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja liikmete keelekursustel ja muudel erialase täiendusõppe kursustel osalemise 
kulude katmiseks.  
1 0 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasu ja pensioni ajakohastamisega seotud kulutuste katmiseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringute suhtes on kohaldatud 3,9% suurust kindlasummalist vähendust.  L 51/2056  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0 Töötasu ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0 Töötasu ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
102 261 000  97 510 000  92 976 549,82  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, hüvitised ja palkadega seotud väljamaksed; 
— ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustused, kutsehaiguskindlustus ja muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— institutsiooni osamakse ravikindlustusse; 
— muud hüvitised ja toetused; 
— ametnike või ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate sõidukulude väljamaksed nende sõitmisel 
teenistuskohast päritolukohta; 
— töötasule ja tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni väljamaksed ajutiste töötajate pensioniõiguste kehtestamiseks või 
säilitamiseks nende päritoluriigis; 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega lõpetatakse töösuhe ilmse tööga toimetulematuse tõttu; 
— hüvitis ajutistele töötajatele juhul, kui asutus lõpetab nende töölepingu; 
— hüvitis vahetustega töö või valveaja eest teenistuja töökohal ja/või kodus.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 2 Tasustatud ületunnitöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
401 000  413 000  384 985,25  28.2.2017  ET L 51/2057 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamiseks vastavalt eespool toodud sätetele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 56 ja VI lisa.  
1 2 0 4 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
817 000  958 000  756 490,61  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekondade) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, institut- 
sioonist lahkumise või teisele töökohale üleviimise korral; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused ning kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on 
sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või institutsioonist 
lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— päevarahad, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega või üleviimisega teisele töökohale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/2058  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0 Hüvitised teenistuse huvides ametist vabastamisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
153 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste katmiseks ametnikele, kes on reservi arvatud ametikohtade arvu vähendamise 
tõttu, ja vanemametnikele, kes on teenistuse huvides ametist vabastatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 41 ja 50 ning IV lisa.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste teenistujate vanaduspensioni eriskeem  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade või määruste kohaselt makstavad hüvitised, 
— tööandjapoolsed osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse, 
— eri hüvitistele kohaldatavatest paranduskoefitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 64 ja 72.  
1 2 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasude ajakohastamisega seotud kulutuste katmiseks eelarveaasta jooksul.  28.2.2017  ET L 51/2059 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 9  (jätkub)  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
käesoleva peatüki muudesse artiklitesse või punktidesse finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 4 — MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muu personal ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0 Muu personal  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 216 000  3 173 000  2 967 524,88  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud peamiselt järgmiste kulude katmiseks: 
— muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste teenistujate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistust- 
ingimuste tähenduses) töötasud, tööandjapoolsed osamaksed erinevatesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, 
mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes; 
— meditsiinilise ja parameditsiinilise personali tasud vastavalt teenuse osutamise kokkuleppele ja erandjuhtudel ajutiselt 
teistest asutustest värvatud personali töötasud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 0 4 Praktika ja personalivahetus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 323 000  1 399 000  1 141 402,91  L 51/2060  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 4 — MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kontrollikojas lähetuses viibivate või seal ajutisel ametikohal töötavate, eelistatavalt liikmesriikide või teiste riikide 
ametnike ja teiste spetsialistide või lühiajalise nõustamistööga seonduvad kulud; 
— liidu ametnikele personalivahetusest tingitud lisakulude hüvitamine; 
— kontrollikojas tehtava praktikaga seotud kulud.  
1 4 0 5 Muud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
104 000  41 000  19 958,67  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste töötajate (välja arvatud ajutised tõlkijad) palkamiseks.  
1 4 0 6 Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
458 000  333 000  430 045,42  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— institutsioonidevahelise suulise ja kirjaliku tõlke komitee (ICTI) vastu võetud meetmetega seonduvad kulud, mis on 
mõeldud institutsioonidevahelise keelealase koostöö edendamiseks; 
— vabakutseliste ja teiste mittekoosseisuliste tõlkide tasud, sotsiaalkindlustuse osamaksed, sõidukulud ja päevarahad; 
— vabakutseliste või ajutiste tõlkijate tööga või masinakirja- ja muude tõlketeenistuse poolt tellitud töödega seonduvad 
kulud.  28.2.2017  ET L 51/2061 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 4 — MUU PERSONAL JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasude ajakohastamisega seotud kulutuste katmiseks eelarveaasta jooksul.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
käesoleva peatüki muudesse artiklitesse või punktidesse finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0 Mitmesugused värbamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
42 000  48 000  35 950,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja korraldatavate konkursside ja muude valikumenetluste reklaamimise, 
kandidaatide kutsumise, ruumide ja varustuse üürimise kulude, samuti kandidaatide sõidu- ja meditsiinilise läbivaatuse 
kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
1 6 1 2 Personali täiendusõpe  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
750 000  695 000  748 557,24  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonidevaheliste täiendusõppe kursuste, kaasa arvatud keelekursuste, finants- 
juhtimis- ja -kontrollialaste seminaride korraldamise ja liikmesriikides toimuvate samalaadsete seminaride registreeri- 
mistasude katmiseks.  L 51/2062  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 2  (jätkub)  
Assigneering katab ka osa panusest, mille annavad teatud kutseühingud, kelle tegevus seondub kontrollikoja tööga.  
See katab ka personalikoolituse jaoks vajalike õppematerjalide ja tehnilise varustuse ostmise.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 500 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 24a.  
1 6 2 Lähetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 450 000  3 600 000  3 162 273,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja koosseisuliste töötajate ning kontrollikojas lähetuses viibivate spetsialistide, 
riiklike või rahvusvaheliste ametnike ja praktikantide sõidukulude (kaasa arvatud lisakulud seoses piletite ja broneering- 
utega), lähetushüvitiste ja lisa- või erakorraliste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
1 6 3 Institutsiooni töötajate abistamise meetmed  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
40 000  35 000  13 612,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eriti raskes olukorras olevate ametnike abistamise kulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2063 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 0  (jätkub)  
Assigneering on ette nähtud puuetega inimeste abistamise poliitika raames antava abi kulude katmiseks järgmistele 
puuetega inimestele: 
— teenistuses olevad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— teenistuses olevate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses.  
Assigneering võimaldab eelarve võimaluste piires hüvitada puudest tingitud, vajalikuks tunnistatud ning nõuetekohaselt 
tõendatud mittemeditsiinilisi kulutusi, kui elukoha- või päritoluriigi õigused on ammendatud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 76.  
1 6 3 2 Töötajate sotsiaalsed kontaktid ja muud sotsiaalmeetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
73 000  77 000  75 480,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud 
— eri rahvustest töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamiseks ja selleks rahalise toetuse pakkumiseks, näiteks 
toetusteks töötajate klubidele, kultuuri- ja spordiühingutele; 
— muu töötajatele ja nende peredele antava abi ja toetusrahade katmiseks.  
1 6 5 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad meetmed  
1 6 5 0 Meditsiiniabi  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
177 000  105 000  76 562,15  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud personali iga-aastase tervisekontrolli, kaasa arvatud kõigi kaasneda võivate nõutavate 
meditsiiniliste läbivaatuste ja analüüside kulude katmiseks.  L 51/2064  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAID ISIKUID PUUDUTAVAD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 5  (jätkub)  
1 6 5 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 5 2 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
120 000  60 000  172 726,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate tegevuskulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud restorani ja sööklate sisseseade ümberkorraldamise ja uuendamise katmiseks, et täita 
kehtivaid riiklikke töötervishoiu- ja tööohutusstandardeid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
1 6 5 4 Laste päevakeskus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 406 000  1 389 000  1 450 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja osamakse katmiseks Luxembourgi laste päevakeskuse ja õppekeskuse osas.  
1 6 5 5 Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kulud kontrollikoja personali toimikute haldamisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
180 000  150 000  180 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjoni (individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti) ja kontrollikoja vahelise 
teenuslepinguga seonduvate kulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2065 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 2 
HOONED, VALLASVARA, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  175 000  169 000  158 256,45  90,43  
2 0 0 1  Üürimine/ostmine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 3  Kinnisvara ostmine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitus  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 7  Teenistusruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  220 000  210 000  1 100 000,—  500,00  
2 0 0 8  Ehitusprojektidega seonduvad uuringud ja tehniline abi  
Liigendamata assigneeringud  210 000  75 000  329 860,—  157,08  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  605 000  454 000  1 588 116,45  262,50  
2 0 2  Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Puhastus ja korrashoid  
Liigendamata assigneeringud  1 250 000  1 271 000  1 229 768,69  98,38  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  915 000  905 000  800 000,—  87,43  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  310 000  2 140 000  293 000,—  94,52  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  96 000  96 000  42 297,31  44,06  
2 0 2 9  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  40 000  45 000  186 352,—  465,88  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  2 611 000  4 457 000  2 551 418,—  97,72  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  3 216 000  4 911 000  4 139 534,45  128,72  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, 
tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ning hooldus  
Liigendamata assigneeringud  2 242 000  2 220 000  2 360 169,32  105,27  L 51/2066  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD 
PEATÜKK 2 5 — NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  Tarkvara ja süsteemide käitamise, arendamise ja hooldamisega 
seotud sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  4 694 000  4 700 000  5 816 830,68  123,92  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  472 000  427 000  380 000,—  80,51  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  7 408 000  7 347 000  8 557 000,—  115,51  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  74 000  75 000  214 296,39  289,59  
2 1 4  Tehniline varustus ja sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  215 000  192 000  301 393,34  140,18  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  636 000  615 000  566 124,70  89,01  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  8 333 000  8 229 000  9 638 814,43  115,67  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad  
Liigendamata assigneeringud  100 000  120 000  112 313,77  112,31  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  20 000  20 000  17 000,—  85,00  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahjutasud  
Liigendamata assigneeringud  100 000  90 000  2 538,58  2,54  
2 3 6  Posti- ja kättetoimetamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  30 000  43 000  24 211,55  80,71  
2 3 8  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  188 000  166 000  175 335,68  93,26  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  438 000  439 000  331 399,58  75,66  
PEATÜKK 2 5  
2 5 2  Esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  233 000  233 000  231 704,41  99,44  
2 5 4  Nõupidamised, kongressid ja konverentsid  
Liigendamata assigneeringud  101 000  131 000  87 029,67  86,17  
2 5 6  Teabelevitamise ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Liigendamata assigneeringud  17 000  17 000  15 429,41  90,76  28.2.2017  ET L 51/2067 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 5 — NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  (jätkub)  
PEATÜKK 2 7 — INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 5 7  Ühendatud tõlke- ja konverentsitalitus  
Liigendamata assigneeringud  325 000  325 000  300 000,—  92,31  
PEATÜKK 2 5 — KOGUSUMMA  676 000  706 000  634 163,49  93,81  
PEATÜKK 2 7  
2 7 0  Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud ja uurimused  
Liigendamata assigneeringud  576 000  636 000  340 736,36  59,16  
2 7 2  Dokumentatsiooni, raamatukogu ja arhiveerimisega seotud 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  405 000  390 000  372 000,—  91,85  
2 7 4  Tootmine ja levitamine  
2 7 4 0  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  350 000  350 000  191 500,—  54,71  
2 7 4 1  Üldväljaanded  
Liigendamata assigneeringud  975 000  1 025 000  852 008,29  87,39  
Artikkel 2 7 4 — Kogusumma  1 325 000  1 375 000  1 043 508,29  78,76  
PEATÜKK 2 7 — KOGUSUMMA  2 306 000  2 401 000  1 756 244,65  76,16  
Jaotis 2 — Kogusumma  14 969 000  16 686 000  16 500 156,60  110,23  L 51/2068  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 2 
HOONED, VALLASVARA, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
175 000  169 000  158 256,45  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud üürikulude katmiseks Luxembourgis, Brüsselis ja Strasbourgis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 7 000 eurot.  
2 0 0 1 Üürimine/ostmine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud iga-aastaste üürimaksete ja muude samalaadsete üüri-/müügilepingutest tulenevate 
institutsiooni kulude katmiseks.  
2 0 0 3 Kinnisvara ostmine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Luxembourgis (Kirchbergis) asuva kontrollikoja hoone laiendamise tööde finantseerimise 
katmiseks iga-aastaste osamaksete kaupa.  
2 0 0 5 Hoonete ehitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehituseks mõeldud assigneeringute katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2069 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 7 Teenistusruumide sisustamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
220 000  210 000  1 100 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— erinevate sisustustööde, sealhulgas vaheseinte, kardinate, juhtmete, põrandakatete ja ripplagede paigaldamise, 
värvimis- ja tapetseerimistööde ning nendega kaasnevate tehniliste tööde kulude katmiseks; 
— suuremahuliste ehitusprojektidega seonduvate uuringute ja tehnilise abi kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 0 8 Ehitusprojektidega seonduvad uuringud ja tehniline abi  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
210 000  75 000  329 860,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud suuremahuliste ehitusprojektidega seonduvate uuringute ja tehnilise abi kulude katmiseks.  
2 0 2 Hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Puhastus ja korrashoid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 250 000  1 271 000  1 229 768,69  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— ruumide, liftide, keskkütte, õhukonditsioneerimissüsteemide ja elektriseadmete korrashoiu ja puhastuse ning 
ümberehitamise ja remontimise kulude katmiseks; 
— hooldus-, puhastus-, pesu- ja keemilise puhastuse vahendite ning muude korrashoiuks vajalike tarvete ostmiseks.  L 51/2070  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 2  (jätkub)  
Enne lepingute uuendamist või sõlmimist konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingut- 
ingimuste suhtes (hinnad, valitud vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused), võttes arvesse finantsmääruse 
artiklit 70.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
915 000  905 000  800 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
310 000  2 140 000  293 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete turvalisusega, eelkõige hoonete valvelepingute, tuletõrjeseadmete ja julgeolekua- 
metnike varustuse ostmise ja korrashoiuga seonduvate jms kulude katmiseks.  
Enne lepingute uuendamist või sõlmimist konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingut- 
ingimuste suhtes (hinnad, valitud vääring, indekseerimine, kestus, muud tingimused), võttes arvesse finantsmääruse 
artiklit 70.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
96 000  96 000  42 297,31  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni valduses olevate hoonete, samuti vallasvara ja kunstiteostega seonduvate 
kindlustusmaksete katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2071 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 8  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 0 2 9 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
40 000  45 000  186 352,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonetega seotud muude, selle peatüki teistes artiklites eraldi välja toomata jooksvate 
kulude, eelkõige kanalisatsiooni, prügiveo, liiklusmaksude, märkidega jms seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
2 1 0 Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ning hooldus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 242 000  2 220 000  2 360 169,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste tegevuskulude katmiseks: 
— arvutiseadmete ja tarkvara, samuti muude tarvikute ja paberkandjate ostmine, liisimine ja hooldus, 
— arvutikaablid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 1 0 2 Tarkvara ja süsteemide käitamise, arendamise ja hooldamisega seotud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 694 000  4 700 000  5 816 830,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud asutusevälise personali ning väljastpoolt tellitavate tööde, sealhulgas  helpdesk ’i teenuste 
kulude katmiseks.  L 51/2072  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
472 000  427 000  380 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi telekommunikatsiooniga seonduvate kulude (liitumistasud, telefoniliinid, kõnetasud, 
hooldustasud, telefoniseadmete ostmine, uuendamine, remont ja hooldus) katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 45 000 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
74 000  75 000  214 296,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud täiendava mööbli ostmiseks või üürimiseks, hoolduseks ja parandamiseks, samuti kulunud 
või kahjustatud mööbli väljavahetamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 1 4 Tehniline varustus ja sisseseade  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
215 000  192 000  301 393,34  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tehnilise varustuse ja kontori sisseseade ostmiseks, uuendamiseks, üürimiseks, hoolduseks 
ja remondiks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2073 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA VALLASVARA: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
636 000  615 000  566 124,70  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordivahendite ostmiseks ja üürimiseks koos juhiga või ilma (kaasa arvatud taksod), 
samuti nende kasutamisega seonduvate kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on 10 000 eurot.  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
2 3 0 Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  120 000  112 313,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirja- ja kontoritarvetega seonduvate kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
20 000  20 000  17 000,—  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahjutasud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 000  90 000  2 538,58  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi kulude ja tasude katmiseks, mida kontrollikoda võib kanda.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 4 200 eurot.  L 51/2074  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 6 Posti- ja kättetoimetamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
30 000  43 000  24 211,55  
2 3 8 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
188 000  166 000  175 335,68  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— lähetuses olevate töötajate pagasikindlustuse kulud; 
— kullerite ja autojuhtide vormirõivad ning muud töörõivad; 
— institutsiooni sisenõupidamistel pakutavad karastusjoogid ning kerged eined; 
— seadmete, mööbli ja kontoritarvete kolimise ja teisaldamise kulud, 
— muud, eelnevatel ridadel eraldi välja toomata tegevuskulud ning hooldus- ja remondivahendite kulud; 
— pisikulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  
PEATÜKK 2 5 — NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  
2 5 2 Esinduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
233 000  233 000  231 704,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja kohustustest tulenevate esinduskulude katmiseks.  
2 5 4 Nõupidamised, kongressid ja konverentsid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
101 000  131 000  87 029,67  28.2.2017  ET L 51/2075 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 5 — NÕUPIDAMISED JA KONVERENTSID  (jätkub)  
2 5 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud uurimisgruppides ja töörühmades osalevate spetsialistide sõidukulude, päevaraha ja 
kaasnevate lisakulutuste ning selliste kohtumiste korraldamise kulude katmiseks, kui neid ei kaeta olemasoleva infras- 
truktuuriga.  
See on ette nähtud ka konverentside, kongresside ja kohtumiste korraldamise ning neil osalemise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on 1 000 eurot.  
2 5 6 Teabelevitamise ja avalikel üritustel osalemise kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
17 000  17 000  15 429,41  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mis seonduvad kontrollikoja tegevust tutvustavate teabe- 
kohtumiste korraldamisega ülikoolide õppejõududele, erialaajakirjade toimetajatele ja muudele liikmesriikide asjast 
huvitatutele. Assigneering on samuti ette nähtud kontrollikoja teabe- ja kommunikatsioonipoliitikaga seonduvate 
muude kulude katmiseks.  
2 5 7 Ühendatud tõlke- ja konverentsitalitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
325 000  325 000  300 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja komisjoni tõlketeenistuste osutatavate teenuste eest tasumiseks.  
PEATÜKK 2 7 — INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
2 7 0 Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud ja uurimused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
576 000  636 000  340 736,36  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud auditi- ja haldusalaste uuringute tellimiseks lepingu alusel asutusevälistelt spetsialistidelt.  L 51/2076  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 7 — INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 7 0  (jätkub)  
Audititöö käigus tuleb kontrollikojal pöörduda asutuseväliste spetsialistide poole tehniliste uuringute ning keemiliste, 
füüsikaliste ja statistiliste analüüside asjus. Assigneering katab ka kulud seoses sõltumatu audiitori tehtava kontrollikoja 
raamatupidamise aastaaruande auditiga, mille aruanne avaldatakse  Euroopa Liidu Teatajas . 
2 7 2 Dokumentatsiooni, raamatukogu ja arhiveerimisega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
405 000  390 000  372 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— materjalide, dokumentide ja teiste mitteperioodiliste väljaannete hankimine ning ka olemasolevate köidete ajako- 
hastamine; 
— spetsiaalne raamatukogu sisustus; 
— mitmesuguste ajalehtede, ajakirjade ja bülletäänide tellimine; 
— uudisteagentuuride või väliste andmebaaside kasutajaks registreerimine; 
— osa välisandmete kohta päringu tegemine; 
— raamatukogu materjalide köitmine ja säilitamine; 
— arhiivimaterjalide töötlemine ja nende asendusmaterjalide hankimine.  
2 7 4 Tootmine ja levitamine  
2 7 4 0 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
350 000  350 000  191 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kontrollikoja materjalide  Euroopa Liidu Teatajas  avaldamise kulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2077 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PEATÜKK 2 7 — INFORMATSIOON: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 7 4  (jätkub)  
2 7 4 0  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt p.m.  
2 7 4 1 Üldväljaanded  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
975 000  1 025 000  852 008,29  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— kontrollikoja poolt vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule ja artikli 325 lõikele 
4 vastu võetud ettekannete ning arvamuste avaldamise ja levitamise kulude katmiseks; 
— üldisest audititööst ja kontrollikoja tegevusest teavitamise kulude katmiseks (eriti veebileht, audiovisuaalsed 
materjalid, dokumentatsioon), sh kulud suhtluseks ajakirjanduse ja teiste sidusrühmadega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on: p.m.  L 51/2078  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  141 240 000  137 557 100  131 146 192,43  92,85  28.2.2017  ET L 51/2079 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2080  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
PERSONAL  
V jagu — Kontrollikoda  
Tegevusüksus ja palgaaste  Kontrollikoda  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad (  1 ) 
2017  2016  2017  2016  
Kategooriata  1 1  
AD 16  
AD 15  11  11  
AD 14  40 (  2 ) ( 9 ) 35 (  2 ) 30  30  
AD 13  38 (  9 ) 40  2  2  
AD 12  54 (  3 ) ( 9 ) 50 (  3 ) 5  5  
AD 11  44 (  9 ) 47  31  31  
AD 10  56 (  9 ) 60 (  4 ) 2  2  
AD 9  60  60 (  4 ) 
AD 8  71 (  9 ) 52  
AD 7  76 (  9 ) 95 (  4 ) 
AD 6  69 (  11 ) 71 (  4 ) 
AD 5  16 16 (  6 ) 
Kokku AD  535  537  71  71  
AST 11  7  7 (  7 ) 
AST 10  7  7  1  1 (  4 ) 
AST 9  14 (  9 ) 12  1 (  9 ) - (  4 ) 
AST 8  19 (  9 ) 20 (  4 ) 1 (  9 ) 1 (  4 ) 
AST 7  26 (  9 ) 27 (  4 ) 26 (  9 ) 27 (  4 ) 
AST 6  19  19 (  4 ) ( 6 ) 
AST 5  31 (  9 ) 25 (  5 ) ( 6 ) 2  2 (  4 ) 
AST 4  32 (  9 ) 16 (  5 ) 25  25 (  4 ) ( 6 ) 
AST 3  11 (  9 ) ( 11 ) 40 (  4 ) ( 8 ) 7 (  10 ) 9 (  5 ) ( 8 ) 
AST 2  5 (  9 ) 3 (  4 ) ( 6 ) - (  10 ) 2 (  6 ) 
AST 1  2 (  9 ) 4 (  8 ) 
Kokku AST  173  180  63  67  
AST/SC 6  
AST/SC 5  2 2 (  6 ) 
AST/SC 4  1 (  10 ) 
AST/SC 3  3 (  10 ) 1 (  6 ) 28.2.2017  ET L 51/2081 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
Tegevusüksus ja palgaaste  Kontrollikoda  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad (  1 ) 
2017  2016  2017  2016  
AST/SC 2  4  4 (  6 ) 1 (  10 ) 
AST/SC 1  
AST/SC Kokku  4  4  7  3  
Kõik kokku  712  ( 12 ) 721  ( 12 ) 141  141  
( 1 ) Liikmete kabinettidele eraldatud ametikohtade täitmisel järgitakse samu palgaastmekriteeriume, mis kehtisid enne 1. maid 2004 . 
( 2 ) Millest üks AD 15  ad personam . 
( 3 ) Millest üks AD 14  ad personam.  
( 4 ) Järgmisele palgaastmele üleviimine 2016. aastal. 
( 5 ) Üheksa ametikoha kaotamine (2016). 
( 6 ) Üheksa ametikoha muutmine (2016). 
( 7 ) Ühe AST11 ametikoha üleviimine komisjoni (PMO)(2016). 
( 8 ) Nelja ametikoha muutmine seisuga 1. märts 2016. 
( 9 ) Järgmisele palgaastmele üleviimine 2017. aastal. 
( 10 ) Nelja ametikoha muutmine (2017). 
( 11 ) Üheksa ametikoha kaotamine (2017). 
( 12 ) Ei sisalda liikmete kabinettides lähetuses töötavate ametnike assigneeringuteta erireservi.  L 51/2082  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
KONTROLLIKODA
 
VI JAGU  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE  28.2.2017  ET L 51/2083 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee eelarveaasta 2017 
kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  133 807 338  
Omavahendid  – 11 301 237  
Nõutav osamaks  122 506 101  L 51/2084  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenis- 
tujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja toetuste 
maksustamisest  5 013 628  4 567 558  4 694 822,56  93,64  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
aktiivses teenistuses olevate teenistujate palkadelt makstavast 
ajutisest maksust  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  983 267  880 233  920 742,49  93,64  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  5 996 895  5 447 791  5 615 565,05  93,64  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  5 304 342  5 338 577  5 119 103,20  96,51  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  264 101,41  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  5 304 342  5 338 577  5 383 204,61  101,49  
Jaotis 4 — Kogusumma  11 301 237  10 786 368  10 998 769,66  97,32  28.2.2017  ET L 51/2085 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja 
toetuste maksustamisest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
5 013 628  4 567 558  4 694 822,56  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate palkadelt 
makstavast ajutisest maksust  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
983 267  880 233  920 742,49  L 51/2086  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  (jätkub)  
4 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
5 304 342  5 338 577  5 119 103,20  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  264 101,41  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning VIII lisa artikkel 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2087 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST SAADAVAD TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara (varustuse) müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  311,25  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  311,25  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  311,25  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised vallasvara ja seadmete üürileandmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning 
sellega seotud kulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  1 481 779,—  
5 1 1 1  Üürileandmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 481 779,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 481 779,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  40 000  1 060,90  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  40 000  1 060,90  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  2 058 988,01  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  2 058 988,01  L 51/2088  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  100 168,33  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, 
kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtot- 
starbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  274 466,34  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  374 634,67  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üürimisega seotud hüvitistest saadav tulu — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  40 000  3 916 773,83  28.2.2017  ET L 51/2089 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (VARUSTUSE) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara (varustuse) müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate transpordivahendite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  311,25  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a transpordivahendite) müügist või väljavahetamisest 
laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  L 51/2090  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 0 Laekumised vallasvara ja seadmete üürileandmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning sellega seotud kulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 481 779,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üürileandmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  40 000  1 060,90  28.2.2017  ET L 51/2091 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 5 5 — OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST SAADAVAD TULUD  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  2 058 988,01  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  100 168,33  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  L 51/2092  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  274 466,34  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üürimisega seotud hüvitistest saadav tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Tulud laekunud kindlustushüvitistest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse käesolevat tulu sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse täiendavaid 
assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastava tulu tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2093 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  p.m.  p.m.  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  
KÕIK KOKKU  11 301 237  10 826 368  14 915 543,49  131,98  L 51/2094  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  28.2.2017  ET L 51/2095 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED JA VOLITATUD ESINDAJAD  20 530 405  20 193 937  20 064 857,—  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  67 942 054  64 788 534  61 670 287,—  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  5 401 927  5 422 839  4 300 708,—  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD 
KULUD  2 007 248  1 959 500  1 685 830,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  95 881 634  92 364 810  87 721 682,—  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  20 348 390  19 962 342  19 756 155,—  
2 1 INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA 
HOOLDUS  6 138 123  6 262 288  5 817 651,—  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  513 359  517 277  477 327,—  
2 5 TEGEVUSKULUD  8 906 132  9 389 753  8 052 700,—  
2 6 TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE 
OMANDAMINE  2 019 700  2 090 005  1 976 660,—  
Jaotis 2 — Kogusumma  37 925 704  38 221 665  36 080 493,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 2  HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  133 807 338  130 586 475  123 802 175,—  L 51/2096  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED JA VOLITATUD ESINDAJAD 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Konkreetsed hüvitised ja väljamaksed  
1 0 0 0  Konkreetsed hüvitised ja väljamaksed  
Liigendamata assigneeringud  96 080  96 080  77 000,—  80,14  
1 0 0 4  Koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidukulud ja 
päevarahad  
Liigendamata assigneeringud  19 889 612  19 561 194  19 381 194,—  97,44  
1 0 0 8  Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni volitatud esindajate 
koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidukulud ja 
päevarahad  
Liigendamata assigneeringud  479 468  472 382  542 382,—  113,12  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  20 465 160  20 129 656  20 000 576,—  97,73  
1 0 5  Täiendusõpe, keele- ja muud kursused  
Liigendamata assigneeringud  65 245  64 281  64 281,—  98,52  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  20 530 405  20 193 937  20 064 857,—  97,73  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  67 296 213  64 337 034  61 268 032,—  91,04  
1 2 0 2  Tasustatud ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  34 000  31 500  21 132,—  62,15  
1 2 0 4  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale 
üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  425 000  420 000  381 123,—  89,68  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  67 755 213  64 788 534  61 670 287,—  91,02  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0  Hüvitised teenistujatele teenistuskoha huvides pensionile või 
puhkusele saatmise korral  
Liigendamata assigneeringud  186 841  p.m.  0,—  0  
1 2 2 2  Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning ametnike ja 
ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  186 841  p.m.  0,—  0  28.2.2017  ET L 51/2097 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 2 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  67 942 054  64 788 534  61 670 287,—  90,77  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  2 261 081  2 148 292  2 206 515,—  97,59  
1 4 0 4  Praktika, stipendiumid ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  845 920  809 635  674 094,—  79,69  
1 4 0 8  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale 
üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  66 000  67 251  42 248,—  64,01  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  3 173 001  3 025 178  2 922 857,—  92,12  
1 4 2  Sisseostetavad teenused  
1 4 2 0  Täiendavad tõlketeenused  
Liigendamata assigneeringud  1 411 075  1 624 810  619 000,—  43,87  
1 4 2 2  Õigusloomealase tegevusega seotud ekspertiisid  
Liigendamata assigneeringud  742 851  742 851  742 851,—  100,00  
1 4 2 4  Institutsioonidevaheline koostöö ja sisseostetavad teenused 
personalijuhtimise valdkonnas  
Liigendamata assigneeringud  75 000  30 000  16 000,—  21,33  
Artikkel 1 4 2 — Kogusumma  2 228 926  2 397 661  1 377 851,—  61,82  
1 4 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  5 401 927  5 422 839  4 300 708,—  79,61  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0  Värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  50 000  55 000  32 972,—  65,94  
1 6 1 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  580 000  586 000  496 256,—  85,56  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  630 000  641 000  529 228,—  84,00  L 51/2098  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 6 2  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  438 988  432 500  385 960,—  87,92  
1 6 3  Kõigi institutsiooni heaks töötavate isikutega seonduvad 
meetmed  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  40 000  32 000  27 000,—  67,50  
1 6 3 2  Teenistujate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed  
Liigendamata assigneeringud  171 535  169 000  166 151,—  96,86  
1 6 3 4  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  116 725  115 000  59 809,—  51,24  
1 6 3 6  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 6 3 8  Lasteaed ja lastesõimed  
Liigendamata assigneeringud  610 000  570 000  517 682,—  84,87  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  938 260  886 000  770 642,—  82,14  
1 6 4  Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele  
1 6 4 0  Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 6 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  2 007 248  1 959 500  1 685 830,—  83,99  
Jaotis 1 — Kogusumma  95 881 634  92 364 810  87 721 682,—  91,49  28.2.2017  ET L 51/2099 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED JA VOLITATUD ESINDAJAD  
1 0 0 Konkreetsed hüvitised ja väljamaksed  
1 0 0 0 Konkreetsed hüvitised ja väljamaksed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
96 080  96 080  77 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee liikmete hüvitiste ja väljamaksete, sealhulgas 
erihüvitiste jm hüvitiste, kindlustusmaksete (sh ravi-, õnnetusjuhtumi- ja reisikindlustusmaksete) ning puudega liikmete 
eritoetuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
1 0 0 4 Koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidukulud ja päevarahad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
19 889 612  19 561 194  19 381 194,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmetele ning nende asendusliikmetele tehtud 
väljamaksete katmiseks vastavalt kehtivale transpordi-, sõidu- ja kohtumiste kulude hüvitamise korrale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
1 0 0 8 Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni volitatud esindajate koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidukulud ja 
päevarahad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
479 468  472 382  542 382,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tööstuse muutuste nõuandekomisjoni volitatud esindajatele ning nende asendajatele tehtud 
väljamaksete katmiseks vastavalt kehtivale transpordi-, sõidu- ja kohtumiste kulude hüvitamise korrale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  L 51/2100  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED JA VOLITATUD ESINDAJAD  (jätkub)  
1 0 5 Täiendusõpe, keele- ja muud kursused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
65 245  64 281  64 281,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ning tööstuse muutuste nõuandekomisjoni 
volitatud esindajate keelekursuste või muude erialakursuste registreerumiskulude osaliseks katmiseks.  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringute suhtes on kohaldatud 4,5 % suurust kindlasummalist vähendust.  
1 2 0 Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
67 296 213  64 337 034  61 268 032,—  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, hüvitised ja palgaga seotud väljamaksed, 
— ravi-, õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud, 
— institutsiooni osamakse ravikindlustusse, 
— kindlasummalised ületunnitasud, 
— muud hüvitised ja toetused, sealhulgas vanema- või perepuhkuse hüvitis, 
— ametnike või ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate sõidukulude väljamaksed nende sõitmisel 
teenistuskohast päritolukohta,  28.2.2017  ET L 51/2101 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 0  (jätkub)  
— töötasule ja tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud, 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni väljamaksed ajutiste töötajate pensioniõiguste kehtestamiseks või 
säilitamiseks nende päritoluriigis, 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega teenistussuhe lõpetatakse ilmse tööga mittetoimetuleku tõttu, 
— hüvitis ajutise töötaja lepingu lõpetamise korral institutsiooni poolt, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 2 Tasustatud ületunnitöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
34 000  31 500  21 132,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamisega seotud kulude katmiseks vastavalt eespool nimetatud sätetele.  
See on ka ette nähtud aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõjuga seotud kulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/2102  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 4 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
425 000  420 000  381 123,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, 
teenistusest lahkumise või teisele töökohale üleviimise korral, 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetus ning kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on 
sunnitud muutma oma elukohta seoses teenistusse asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõplikult institut- 
sioonist lahkumise ja mujale elama asumisega, 
— päevaraha, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud muutma oma 
elukohta seoses teenistusse asumisega või üleviimisega teisele töökohale, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte ennetähtaegsel lõpetamisel  
1 2 2 0 Hüvitised teenistujatele teenistuskoha huvides pensionile või puhkusele saatmise korral  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
186 841  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2103 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2  (jätkub)  
1 2 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste maksmiseks ametnikele, kes on institutsiooni ametikohtade arvu vähendamise 
tõttu reservi arvatud, teenistuskoha huvides puhkusele saadetud ametnikele ja vanemametnikele, kes on teenistuskoha 
huvides pensionile saadetud.  
Assigneering katab ka tööandjapoolse ravikindlustuse osamakse ja nimetatud hüvitistele kohaldatavatest paranduskoe- 
fitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eriti artiklid 41, 42c ja 50 ning IV lisa.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ülalnimetatud sätetega kehtestatud tingimuste kohaselt makstavad hüvitised, 
— tööandja osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse, 
— eri hüvitistele kohaldatavatest paranduskoefitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 64 ja 72.  
1 2 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2104  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 9  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering oli ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu otsustest tulenevate töötasude ajakohastamise mõjuga seotud 
kulude katmiseks ning on hõlmatud eelarvepunktides 1 2 0 0, 1 2 0 2 ja 1 2 0 4.  
See on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele 
eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65 ja XI lisa.  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 261 081  2 148 292  2 206 515,—  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste teenistujate, kohalike teenistujate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude 
teenistujate teenistustingimuste tähenduses) töötasud, tööandja osamaksed erinevatesse sotsiaalkindlustussüstee- 
midesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude või 
lepingu lõpetamise hüvitise suhtes, 
— meditsiinilise ja parameditsiinilise personali tasud vastavalt teenuse osutamise kokkuleppele ja erandjuhtudel ajutiselt 
värvatud teenistujate töötasud, 
— suurenenud töökoormuse tõttu või erandjuhtudel kasutatavate konverentsikorraldajate ja multimeedia spetsialistide 
töötasud või tasud, 
— kindlasummalised ületunnitasud, 
— ületunnitöö tasustamine vastavalt personalieeskirjade artiklile 56 ja VI lisale, 
— muud hüvitised ja toetused, sealhulgas vanema- või perepuhkuse hüvitis,  28.2.2017  ET L 51/2105 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 0  (jätkub)  
— hüvitis teenistuja lepingu lõpetamise korral institutsiooni poolt, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju, 
— õnnetusjuhtumi- või elukindlustusmaksete tasumine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 0 4 Praktika, stipendiumid ja personalivahetus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
845 920  809 635  674 094,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— praktikantide sõidu- ja lähetuskulud ja -hüvitis ning ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus praktika ajal, 
— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning liikmesriikide või muude riikide avaliku sektori vahelise person- 
alivahetusega seotud kulud vastavalt eeskirjadele, 
— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tegevusvaldkondade Euroopa integratsiooniga seoses erilist huvi pakkuvate 
uurimisprojektide realiseerimise kulud (piiratud ulatuses), 
— kulud programmidele noorte koolitamiseks Euroopa vaimus, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju, 
— õnnetusjuhtumi- või elukindlustusmaksete tasumine.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/2106  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 8 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
66 000  67 251  42 248,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistujate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, teenistusest lahkumise 
või teisele töökohale üleviimise korral, 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetus ning kolimiskulud teenistujatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
teenistusse asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõplikult institutsioonist lahkumise ja mujale elama 
asumisega, 
— päevaraha, mida makstakse teenistujatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud muutma oma elukohta seoses 
teenistusse asumisega või üleviimisega teisele töökohale, 
— teenistujate poolt liikmesriikide pensioniskeemi tehtud sissemaksete ja liidu vastavasse skeemi tehtavate sissemaksete 
vahe lepingu muutumisel, 
— aasta jooksul töötasude ajakohastamise mõju.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 2 Sisseostetavad teenused  
1 4 2 0 Täiendavad tõlketeenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 411 075  1 624 810  619 000,—  28.2.2017  ET L 51/2107 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 2  (jätkub)  
1 4 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud välislepingupartnerite osutatud tõlketeenuste ja muude allhanke korras tellitud tõlkega 
seotud teenuste kulude katmiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse kulud ning kogu keelealane koostöö institutsioonide 
vahel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
1 4 2 2 Õigusloomealase tegevusega seotud ekspertiisid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
742 851  742 851  742 851,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ekspertidele tehtavate maksete katmiseks vastavalt 
kehtivale sõidukulude hüvitamise ja päevarahade maksmise korrale.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
1 4 2 4 Institutsioonidevaheline koostöö ja sisseostetavad teenused personalijuhtimise valdkonnas  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
75 000  30 000  16 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi institutsioonidevahelise koostöö tegevuste rahastamiseks personalijuhtimise vald- 
konnas.  
Assigneering on samuti ette nähtud sisseostetavate teenuste rahastamiseks personalijuhtimise valdkonnas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  L 51/2108  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering oli ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu otsustest tulenevate töötasude ajakohastamise mõjuga seotud 
kulude katmiseks ning on hõlmatud eelarvepunktides 1 2 0 0, 1 2 0 2 ja 1 2 0 4.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 65 ja XI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0 Värbamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
50 000  55 000  32 972,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 ette nähtud konkursside korraldamise kulud ning intervjuule ja meditsiinilisele 
läbivaatusele kutsutud kandidaatide sõidu- ja elamiskulud, 
— ajutiste töötajate, lepinguliste teenistujate ja kohalike teenistujate valikumenetluste korraldamise kulud, 
— tasu nõustamisteenuste eest juhtivteenistujate valikumenetluses (hindamiskeskused), 
— õnnetusjuhtumi- või elukindlustusmaksete tasumine.  
Kui see on põhjendatud ametikohast tulenevate vajadustega ja kui on konsulteeritud Euroopa Personalivaliku Ametiga, 
võib seda assigneeringut osaliselt kasutada institutsiooni enda läbiviidavate konkursside korraldamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31 ja artikkel 33 ning III lisa.  28.2.2017  ET L 51/2109 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 0  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 6 1 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
580 000  586 000  496 256,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistujate täienduskoolituse ja ümberõppe ning keelekursuste korraldamine institutsioonidevahelistel alustel. 
Assigneeringuid võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel osaliselt kasutada institutsioonisiseste kursuste korralda- 
miseks; 
— õppeprogrammide kavandamiseks ja läbiviimiseks õppematerjalide soetamise või valmistamise ning spetsialistide 
läbiviidavate erialaste koolituste korraldamisega seotud kulud; 
— erialased koolituskursused, mille eesmärk on teadlikkuse parandamine puuetega inimeste küsimuses, ning võrdseid 
võimalusi ja karjäärinõustamist käsitlevad ja eelkõige võimekuse hindamisele suunatud koolitused; 
— teenistujate koolitusega seotud lähetuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 2 Lähetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
438 988  432 500  385 960,—  L 51/2110  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuse päevaraha ja lähetusega seotud lisakulude või ettenägematute 
kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ning VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 3 Kõigi institutsiooni heaks töötavate isikutega seonduvad meetmed  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
40 000  32 000  27 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— puuetega inimeste abistamise institutsioonidevahelise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate isikute 
abistamine: 
— aktiivses teenistuses olevad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— aktiivses teenistuses olevate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses, 
— puudest tingitud, vajalikuks tunnistatud, dokumentaalselt tõendatud ja eelarvesse kirjendatud summa ulatuses 
tehtavate mittemeditsiiniliste, ühise ravikindlustussüsteemi poolt mittehüvitatavate kulutuste tagasimaksmine tingi- 
musel, et elukoha- või päritoluriigis kehtivad õigused on ammendatud, 
— eriti raskes olukorras ametnike ja muude teenistujate abistamiseks rakendatavad meetmed,  28.2.2017  ET L 51/2111 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 0  (jätkub)  
— meditsiini- ja sotsiaalteenuste osutamine (nt koduabi, haigete laste hoidmine, psühholoogiline abi või lepitus), 
— sotsiaaltalituse pisikulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 9 lõike 3 kolmas lõik ja artikkel 76.  
1 6 3 2 Teenistujate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
171 535  169 000  166 151,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni töötajate vaheliste sotsiaalsete kontaktide edendamiseks ja selleks rahalise 
toetuse pakkumiseks ning tööheaolu loomiseks.  
Samuti katab see toetust personalikomiteele, selleks et see saaks osaleda niisuguste sotsiaalhoolekandeasutuste 
juhtimises ja järelevalves nagu töötajate klubid, spordiühingud, kultuuriüritused, hobid jne.  
Assigneering on ette nähtud ka institutsiooni poolt tihedas koostöös personalikomiteega vastu võetud sotsiaalmeet- 
meteks rahalise toetuse pakkumiseks (personalieeskirjade artikkel 1e).  
Samuti katab see Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee finantsosaluse Overijses (Belgia) asuva Euroopa Liidu 
institutsioonide vahelise keskuse sotsiaal-, spordi-, haridus- ja kultuuritegevuse toetuseks.  
Samuti katab assigneering töötajatele suunatud liikuvuskava elluviimist. Kava eesmärk on soodustada ühistranspordi 
kasutamist, vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja CO  2 -jalajälge.  
1 6 3 4 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
116 725  115 000  59 809,—  L 51/2112  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud meditsiiniteenistuse halduskulude katmiseks, sealhulgas materjali, ravimite jne ostmine, 
ennetuslike arstlike läbivaatuste kulud, invaliidsuskomisjoni halduskulud ning kulud väljastpoolt saadavale eriarstiabile, 
mida teenistuse arst peab vajalikuks.  
Samuti katab see assigneering teatud meditsiiniliselt hädavajalike töövahendite soetamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu personalieeskirjad, eelkõige artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 3 6 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate tegevuskulude katmiseks.  
1 6 3 8 Lasteaed ja lastesõimed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
610 000  570 000  517 682,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liidu lasteaia, samuti sõimede ja päevakeskuste Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
osamakse katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate lapsevanemate tehtavatest osamaksetest saadavate sihtotstar- 
beliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/2113 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 4 Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele  
1 6 4 0 Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetust nendele II tüübi Euroopa Koolidele, mille on 
akrediteerinud Euroopa Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa 
Koolide kuratooriumi poolt akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nimel ja 
poolt ning komisjoniga sõlmitud volitus- ja teenuslepingu alusel. Sellest rahastatakse ka Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee töötajate II tüübi Euroopa Koolidesse registreeritud laste kulusid.  L 51/2114  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  2 169 393  2 157 194  2 038 836,—  93,98  
2 0 0 1  Iga-aastased liisingumaksed ja samalaadsed kulud  
Liigendamata assigneeringud  12 049 281  11 877 440  11 974 628,—  99,38  
2 0 0 3  Kinnisvara soetamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 7  Ruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  397 114  427 114  265 842,—  66,94  
2 0 0 8  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  56 852  56 852  81 785,—  143,86  
2 0 0 9  Esialgne assigneering institutsiooni kinnisvarainvesteeringutele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  14 672 640  14 518 600  14 361 091,—  97,88  
2 0 2  Muud hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Puhastus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  2 662 728  2 535 931  2 520 225,—  94,65  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  807 921  792 631  690 120,—  85,42  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  2 125 372  2 035 451  2 152 939,—  101,30  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  79 729  79 729  31 780,—  39,86  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  5 675 750  5 443 742  5 395 064,—  95,05  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  20 348 390  19 962 342  19 756 155,—  97,09  28.2.2017  ET L 51/2115 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA HOOLDUS 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD 
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, 
tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus ning seotud 
tööd  
Liigendamata assigneeringud  1 549 824  1 547 711  1 558 556,—  100,56  
2 1 0 2  Tarkavarasüsteemide käitamise, arendamise ja hooldusega 
seotud sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  1 901 512  1 901 512  1 957 561,—  102,95  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  1 368 534  1 368 304  1 310 315,—  95,75  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  4 819 870  4 817 527  4 826 432,—  100,14  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  144 819  173 628  75 721,—  52,29  
2 1 4  Tehniline varustus ja sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  1 082 549  1 141 073  846 702,—  78,21  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  90 885  130 060  68 796,—  75,70  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  6 138 123  6 262 288  5 817 651,—  94,78  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad  
Liigendamata assigneeringud  177 359  184 859  171 287,—  96,58  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  6 000  6 000  6 000,—  100,00  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahju hüvitamise kulud  
Liigendamata assigneeringud  95 000  95 000  52 670,—  55,44  
2 3 6  Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  90 000  102 000  88 000,—  97,78  
2 3 8  Kolimis- ja muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  145 000  129 418  159 370,—  109,91  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  513 359  517 277  477 327,—  92,98  
PEATÜKK 2 5  
2 5 4  Koosolekud, konverentsid, kongressid, seminarid ja muud 
üritused  
2 5 4 0  Mitmesugused sisenõupidamiste kulud  
Liigendamata assigneeringud  255 000  227 430  279 680,—  109,68  L 51/2116  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 5 4  (jätkub)  
2 5 4 2  Arutelude ja muude ürituste korraldamise ja neil osalemise 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  617 132  587 745  526 325,—  85,29  
2 5 4 4  Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni tegevuse korraldamise 
kulud  
Liigendamata assigneeringud  50 000  75 000  23 985,—  47,97  
2 5 4 6  Esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  99 000  129 000  60 000,—  60,61  
2 5 4 8  Tõlgid  
Liigendamata assigneeringud  7 885 000  8 370 578  7 162 710,—  90,84  
Artikkel 2 5 4 — Kogusumma  8 906 132  9 389 753  8 052 700,—  90,42  
PEATÜKK 2 5 — KOGUSUMMA  8 906 132  9 389 753  8 052 700,—  90,42  
PEATÜKK 2 6  
2 6 0  Teabevahetus, teave ja väljaanded  
2 6 0 0  Teabevahetus  
Liigendamata assigneeringud  831 000  815 500  820 066,—  98,68  
2 6 0 2  Väljaannete avaldamine ja levitamine  
Liigendamata assigneeringud  482 000  468 000  540 032,—  112,04  
2 6 0 4  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  250 000  395 000  240 900,—  96,36  
Artikkel 2 6 0 — Kogusumma  1 563 000  1 678 500  1 600 998,—  102,43  
2 6 2  Teabe kogumine, dokumentatsioon ja arhiveerimine  
2 6 2 0  Uurimused, teadusuuringud ja arutelud  
Liigendamata assigneeringud  205 000  155 000  167 918,—  81,91  
2 6 2 2  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  158 700  165 700  119 860,—  75,53  
2 6 2 4  Arhiveerimine ja sellega seotud tööd  
Liigendamata assigneeringud  93 000  90 805  87 884,—  94,50  
Artikkel 2 6 2 — Kogusumma  456 700  411 505  375 662,—  82,26  
PEATÜKK 2 6 — KOGUSUMMA  2 019 700  2 090 005  1 976 660,—  97,87  
Jaotis 2 — Kogusumma  37 925 704  38 221 665  36 080 493,—  95,13  28.2.2017  ET L 51/2117 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Märkused  
Kui assigneering on ette nähtud seadmete soetamiseks või teenuste tellimiseks sõlmitud lepingu kulude katmiseks, 
konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega nende poolt kokku lepitud tingimuste osas.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikkel 60.  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 169 393  2 157 194  2 038 836,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete üüri ning selliste koosolekute ruumide üürikulude katmiseks, mis korraldatakse 
hoonetes, mida komitee alaliselt ei kasuta.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 0 0 1 Iga-aastased liisingumaksed ja samalaadsed kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
12 049 281  11 877 440  11 974 628,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kapitalirendilepingutest tulenevate iga-aastaste liisingumaksete ja muude 
samalaadsete kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  L 51/2118  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 3 Kinnisvara soetamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete soetamise kulude katmiseks. Kinnistute ja nende arendamisega seotud toetusi 
jagatakse vastavalt finantsmäärusele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 0 0 5 Hoonete ehitamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehituseks mõeldud võimalike assigneeringute katmiseks.  
2 0 0 7 Ruumide sisustamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
397 114  427 114  265 842,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustöödeks, sealhulgas renoveerimiseks (nt et vähendada energiatarbimist EMASi kava 
kohaselt) ja juhtmete paigaldamiseks, turvalisuse ja restoraniga seotud töödeks, samuti asjaomase tööga otseselt seotud 
kuludeks, eelkõige arhitektide või inseneride töötasudeks jne.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 0 0 8 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
56 852  56 852  81 785,—  28.2.2017  ET L 51/2119 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 8  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— hoonetega seotud kulud, mida ei ole käesoleva peatüki teistes artiklites konkreetselt mainitud, eelkõige insener- 
tehnilised ja ehitusalased nõustamisteenused seoses komitee teenistusruumide sisustamise projektidega ning õigu- 
sabikulud seoses hoonete võimaliku ostuvõimalusega, 
— EMASi konsultatsioonid, 
— muud uuringud ehitusprojektide jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 0 0 9 Esialgne assigneering institutsiooni kinnisvarainvesteeringutele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni võimalike kinnisvarainvesteeringute kulude katmiseks.  
See on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist muudele 
eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
2 0 2 Muud hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Puhastus ja hooldus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 662 728  2 535 931  2 520 225,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: ruumide, liftide, küttesüsteemide, kliimaseadmete ja tule- 
kindlate uste puhastus ja hooldus ning samuti kahjuritõrje, värvimis- ja parandustööd ning hoonete välimuse ja 
ümbruse parandamine, sh kulud uuringutele, analüüsidele, lubadele, keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi 
(EMAS) normidest kinnipidamisele, kontrollidele jne.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 
eurot.  L 51/2120  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
807 921  792 631  690 120,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige vee-, gaasi-, elektrienergia- ja muude energiakulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 125 372  2 035 451  2 152 939,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige liikmete, teenistujate ja hoonete turvalisust ja valvet tagavate teenistujate kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
79 729  79 729  31 780,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlustusmaksete kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA HOOLDUS  
Märkused  
Kui assigneering on ette nähtud sisseseade ostmise kulude või sisseseade soetamiseks või teenuse tellimiseks sõlmitud 
lepingu kulude katmiseks, konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingutingimuste osas.  28.2.2017  ET L 51/2121 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 0 Infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ja teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus ning seotud tööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 549 824  1 547 711  1 558 556,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonile seadmete ja tarkvara ostmise, üürimise, teenindamise, konfigureerimise ja 
hooldamise ning muude seotud tööde kulude katmiseks.  
Sellest kaetakse ka liidu institutsioonidega sõlmitud teenustaseme kokkulepetega (nt infosüsteemide kasutamiseks) ja 
muude teenuste eest arvete uuesti esitamisega (eeskätt IT-hangete puhul) seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 1 0 2 Tarkavarasüsteemide käitamise, arendamise ja hooldusega seotud sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 901 512  1 901 512  1 957 561,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teenindusbüroodele ja andmetöötlusnõustajatele andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks 
vajalike sisseostetavate teenuste kulude, samuti infosüsteemide loomise, arendamise ja haldamise, kasutajate – sealhulgas 
liikmete – abistamise, uuringute tegemise ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamise ja sisestamisega seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 368 534  1 368 304  1 310 315,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kaabel- ja raadioside (laua- ja mobiiltelefonide, televisiooni) liitumis- ja teenustasude, samuti 
andmesidevõrkude ja telemaatikateenuste kulude katmiseks. Samuti katab see liikmete ja volitatud esindajate jaoks 
selliste seadmete kaasfinantseerimist, mis võimaldavad neil saada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee dokumente 
elektrooniliselt, sealhulgas kõik lõppseadmetega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  L 51/2122  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — INFOTEHNOLOOGIA, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜR JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
144 819  173 628  75 721,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mööbli, sealhulgas ergonoomilise büroomööbli ostmiseks, üürimiseks, korrashoiuks ja 
parandamise töödeks, samuti kulunud ja kasutamiskõlbmatu mööbli väljavahetamiseks.  
Kunstiteoste puhul on assigneering ette nähtud nii nende omandamiseks kui ka erivahendite ostmiseks tehtud kulude ja 
nendega seotud jooksvate kulude, sealhulgas raamimis-, restaureerimis-, puhastus-, kindlustus- ning eritranspordikulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 1 4 Tehniline varustus ja sisseseade  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 082 549  1 141 073  846 702,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirjastamise, arhiveerimise, turvalisuse, toitlustamise, hoonete, telefoniteenuste, konverent- 
siruumide ja audiovisuaalse sisseseadega seotud kohtkindla või teisaldatava tehnilise varustuse ja sisseseade ostmiseks, 
üürimiseks, hoolduseks ja remondiks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
90 885  130 060  68 796,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordivahendite (autode ja jalgrataste) ostmiseks, üürimiseks, hoolduseks ja remondiks, 
samuti autode, taksode, busside ja veoautode üürimiseks koos juhiga või ilma juhita, kaasa arvatud asjakohased 
kindlustuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  28.2.2017  ET L 51/2123 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
2 3 0 Kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
177 359  184 859  171 287,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud paberi, ümbrike, kontoritarvete, trükikoja ja paljundustöökodade varustuse ning mõne 
väljastpoolt trükitöö ostmiseks tehtava kulu katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 000  6 000  6 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakulude (komisjonitasude, vahendustasude, mitmesuguste muude kulude) ja muude 
finantskulude, sealhulgas hoonete rahastamisega seotud lisakulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahju hüvitamise kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
95 000  95 000  52 670,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kõik kulud, mis tulenevad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osalemisest liidu ja liikmesriikide kohtumenet- 
lustes, õigusteenuste kasutamisest, õigusalaste materjalide ja teoste soetamisest, samuti muud õigusalased ja 
õigustalituse osalusega menetlusi või menetluseelset tegevust puudutavad kulud, 
— kahjutasud, intressid ja seonduvad võlgnevused finantsmääruse artikli 11 lõikes 3 määratletud tähenduses.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  L 51/2124  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 6 Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
90 000  102 000  88 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postiteenistuse või transpordifirmade posti-, käitlemis- ja kättetoimetamistasude katmiseks.  
2 3 8 Kolimis- ja muud halduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
145 000  129 418  159 370,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kõik kolimisfirmade või alltöövõtjate kaudu läbi viidud kolimise ja sellega seotud tööde kulud, 
— kindlustuskulud, mis ei ole kaetud muude punktidega, 
— saaliteenindajate, autojuhtide ja kolijate, meditsiinipersonali ning mitmesuguste tehniliste teenistujate vormirõivaste 
ostmise ja korrashoiu kulud, 
— mitmesugused halduskulud, mis ei ole kaetud muude punktidega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  
2 5 4 Koosolekud, konverentsid, kongressid, seminarid ja muud üritused  
2 5 4 0 Mitmesugused sisenõupidamiste kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
255 000  227 430  279 680,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisenõupidamistel pakutavate jookide ning vahel kergete einete ja tööeinete kulude 
katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2125 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 5 4  (jätkub)  
2 5 4 0  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 5 4 2 Arutelude ja muude ürituste korraldamise ja neil osalemise kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
617 132  587 745  526 325,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse kulusid, sh esinduskulusid ning väliskülaliste osalemise kulusid, seoses a) Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee korraldatud üritustega, b) kellegagi ühiselt korraldatavate ürituste üldkuludega ning c) 
terve ürituse või selle osa korraldamise kuludega allhanke korras.  
Assigneeringuga kaetakse ka kulud, mis tulenevad a) ühiskondlik-ametialaste huvirühmade delegatsioonide külaskäi- 
kudest Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteesse, b) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osalemisest Majandus- ja 
Sotsiaalnõukogude ja Samalaadsete Institutsioonide Rahvusvahelise Assotsiatsiooni tegevuses ning c) komitee endiste 
liikmete ühenduse tegevusest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 5 4 4 Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni tegevuse korraldamise kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
50 000  75 000  23 985,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tööstuse muutuste nõuandekomisjoni tegevuskulude katmiseks, kuid ei hõlma Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ning tööstuse muutuste nõuandekomisjoni volitatud esindajate reisikulusid ja 
hüvitisi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 5 4 6 Esinduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
99 000  129 000  60 000,—  L 51/2126  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 5 4  (jätkub)  
2 5 4 6  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni esinduskulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 5 4 8 Tõlgid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 885 000  8 370 578  7 162 710,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tõlkide teenuste kasutamisega seotud kulude katteks Euroopa Majandus- ja Sotsiaal- 
komitees (nii teiste institutsioonide tõlkide kui ka vabakutseliste tõlkide kasutamine), sealhulgas nende tasude, 
sõidukulude ja päevarahade katteks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  
2 6 0 Teabevahetus, teave ja väljaanded  
2 6 0 0 Teabevahetus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
831 000  815 500  820 066,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katma kõik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee eesmärkide ja tegevusega seotud 
kommunikatsiooni- ja teabekulud, üldsuse ning sotsiaal-kutsealaste organisatsioonide teavitamisega seotud tegevuse 
kulud, konverentside, kongresside ja seminaride reklaamikulud ning suurte ürituste, kultuurialgatuste ja komitee 
mitmesuguste ürituste kulud, sealhulgas organiseeritud kodanikuühiskonna auhinna kulu. Samuti katab see kõik 
nimetatud üritustega seotud materjalide, teenuste, tarbekaupade ja varustuse kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  28.2.2017  ET L 51/2127 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  (jätkub)  
2 6 0  (jätkub)  
2 6 0 2 Väljaannete avaldamine ja levitamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
482 000  468 000  540 032,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldamiskulude katmiseks kõigil andmekandjatel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 
1 000 eurot.  
2 6 0 4 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
250 000  395 000  240 900,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud  Euroopa Liidu Teataja  trükkimiskulude ning levitamise ja muude sellega seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 6 2 Teabe kogumine, dokumentatsioon ja arhiveerimine  
2 6 2 0 Uurimused, teadusuuringud ja arutelud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
205 000  155 000  167 918,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud volitatud ekspertidele ja uurimisinstituutidele eri valdkondade ja uuringute ekspertide 
arutelude kulude katmiseks.  
2 6 2 2 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
158 700  165 700  119 860,—  L 51/2128  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  (jätkub)  
2 6 2  (jätkub)  
2 6 2 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— üldteatmeteoste soetamise ja uuendamise, samuti raamatukogu fondide nüüdisajastamisega seotud kulud, 
— ajalehtede ja ajakirjade, uudisteagentuuride ja nende väljaannete ning Interneti-teenuste tellimused, sealhulgas 
autoriõiguse tasud paljundamise ja levitamise eest nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, samuti ajakirjanduse 
ülevaadete koostamise ja väljavõtete tegemise teenuslepingud, 
— ajakirjade sisust kokkuvõtete ja analüüside tellimuste või teeninduslepingute või nende ajakirjade artiklite optilisel 
andmekandjal säilitamise kulud, 
— institutsioonideväliste dokumentide ja statistiliste andmebaaside kasutamise kulud (välja arvatud arvuti riistvara ja 
sidekulud), 
— rahvusvahelise ja/või institutsioonidevahelise koostöö raames Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele võetud 
kohustustega seotud kulud, 
— eriliste raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu vahendite, sealhulgas elektriliste, elektrooniliste ja 
arvutitehnika vahendite ja/või süsteemide ostmise või üürimise kulud, samuti nende vahendite ja süsteemide 
soetamiseks, arendamiseks, paigaldamiseks, kasutamiseks ja hooldamiseks sisseostetavate teenuste kulud, 
— raamatukogu tegevusega seotud teenustega seotud kulud, eriti sellistega, mis on suunatud raamatukogu klientidele 
(päringud, analüüsid), ning kvaliteedijuhtimissüsteemide jms seotud kulud, 
— raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu tarbeks vajalike köite- ja säilitusvahendite ning -tööde 
kulud, 
— siseväljaannete (brošüüride, uurimuste jms), sealhulgas selleks vajalike vahendite ning kommunikatsiooni kulud 
(infolehed, videod, CD-ROMid jne), 
— sõnaraamatute, erialasõnastike ja muude teoste soetamine keeleteenistuste jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  
2 6 2 4 Arhiveerimine ja sellega seotud tööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
93 000  90 805  87 884,—  28.2.2017  ET L 51/2129 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — TEABEVAHETUS, VÄLJAANDED JA DOKUMENTIDE OMANDAMINE  (jätkub)  
2 6 2  (jätkub)  
2 6 2 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teataja  ja mitmesuguste brošüüride köitmise kulud, 
— arhiveerimisega seotud sisseostetavate teenuste kulud, sealhulgas hoidlates sorteerimise, registreerimise ja korras- 
tamise kulud, arhiveerimisega seotud teenustööde kulud, samuti alternatiivsetel andmekandjatel (mikrofilmidel, 
diskettidel, kassettidel jne) olevate arhiivkogude soetamise ja kasutamise kulud, erivahendite (elektrooniliste, 
arvutitehniliste ja elektriliste vahendite) soetamise, üürimise ja hooldamise kulud ning kõikidel andmekandjatel 
(brošüürides, CD-ROMidel jne) teabe avaldamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktidele a–h vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 
eurot.  L 51/2130  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV 
PEATÜKK 10 2 — HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  133 807 338  130 586 475  123 802 175,—  92,52  28.2.2017  ET L 51/2131 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2 — HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2132  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
PERSONAL  
VI jagu — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Kategooriata  —  1  —  1  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  6  —  5  —  
AD 14  20  1  19  1  
AD 13  33  3  37  3  
AD 12  41  —  40  —  
AD 11  22  1  26  —  
AD 10  21  2  17  3  
AD 9  38  7  28  7  
AD 8  49  —  42  —  
AD 7  35  2  42  2  
AD 6  28  2  37  1  
AD 5  17 2  21  2  
Kokku AD  311  20  315  19  
AST 11  6  —  4  —  
AST 10  8  —  10  —  
AST 9  16  —  11  1  
AST 8  25  —  21  —  
AST 7  40  3  41  1  
AST 6  49  2  50  4  
AST 5  54  5  50  5  
AST 4  45  2  44  1  
AST 3  42  3  52  3  
AST 2  3  —  17  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  288  15  300  15  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  13  —  13  —  
AST/SC 2  9  3  2  —  
AST/SC 1  5 —  5  —  
Kokku AST/SC  27  3  20  —  
Kokku  626  39  635  35  
Kõik kokku  665  670  28.2.2017  ET L 51/2133 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE
 
VII JAGU  
REGIOONIDE KOMITEE  L 51/2134  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Regioonide Komitee eelarveaasta 2017 kulude finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  93 294 946  
Omavahendid  – 8 602 458  
Nõutav osamaks  84 692 488  28.2.2017  ET L 51/2135 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenis- 
tujate ja pensioni saavate isikute töötasude, palkade ja 
hüvitiste maksustamisest  3 711 179  3 636 656  3 421 692,—  92,20  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude 
töötavate teenistujate töötasudelt makstavast ajutisest 
maksust  p.m.  p.m.  – 31,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  742 064  706 771  684 180,—  92,20  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  4 453 243  4 343 427  4 105 841,—  92,20  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  4 148 349  3 772 117  3 835 210,—  92,45  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  40 405,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
töötajate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  4 148 349  3 772 117  3 875 615,—  93,43  
Jaotis 4 — Kogusumma  8 601 592  8 115 544  7 981 456,—  92,79  L 51/2136  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasude, palkade ja 
hüvitiste maksustamisest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
3 711 179  3 636 656  3 421 692,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega on kehtestatud Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude töötavate teenistujate töötasudelt makstavast ajutisest 
maksust  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  – 31,—  
Õiguslik alus  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
742 064  706 771  684 180,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
4 148 349  3 772 117  3 835 210,—  28.2.2017  ET L 51/2137 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  40 405,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle VIII lisa artikli 11 lõige 2 ning artiklid 17 ja 48.  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 40 lõige 3 ja artikli 83 lõige 2.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, eelkõige selle artiklid 41 ja 43.  L 51/2138  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULU OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja seadmete üürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  866  5 129  798,—  92,15  
5 2 2  Intressitulu eelfinantseerimisest  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  866  5 129  798,—  92,15  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Laekumised teistele institutsioonidele või asutustele osutatud 
teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2139 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, 
kinked ja annakud, kaasa arvatud institutsiooni sihtotstar- 
belised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üürimisega seotud hüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  140,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  140,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  866  5 129  938,—  108,31  L 51/2140  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluvate transpordivahendite müügist või väljavahetamisest laekuvate tulude 
kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a transpordivahendite) müügist või väljavahetamisest 
laekuvate tulude kirjendamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artikkel hõlmab ka laekumisi kõnealuste toodete müügist elektrooniliste vahendite kaudu.  28.2.2017  ET L 51/2141 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 0 Laekumised mööbli ja seadmete üürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
866  5 129  798,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud investeeringutest või antud laenudest institutsiooni kontodele laekunud panga- või muude 
intressidena saadavate tulude kirjendamiseks.  L 51/2142  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  (jätkub)  
5 2 2 Intressitulu eelfinantseerimisest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud eelfinantseerimisest saadava intressitulu kirjendamiseks.  
PEATÜKK 5 5 — TULU OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Laekumised teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste 
institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2143 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üürimisega seotud hüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 51/2144  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Artikkel hõlmab ka ametnike ja muude teenistujate palkade hüvitamist kindlustuse poolt seoses õnnetusega.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  140,—  
Märkused  
Artikkel hõlmab muud haldustegevusest saadavat tulu.  28.2.2017  ET L 51/2145 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 6 3 — ERIKOKKULEPETEGA SEOTUD OSAMAKSED 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 1  
6 1 2  Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  
PEATÜKK 6 3  
6 3 1  Osamaksed Schengeni acquis’ raames — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 1 1  Islandi ja Norraga sõlmitud raamlepingu raames tekkinud 
halduskulude osamaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Artikkel 6 3 1 — Kogusumma  
PEATÜKK 6 3 — KOGUSUMMA  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  
Jaotis 6 — Kogusumma  L 51/2146  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 2 Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 6 3 — ERIKOKKULEPETEGA SEOTUD OSAMAKSED  
6 3 1 Osamaksed Schengeni acquis’ raames — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 1 1 Islandi ja Norraga sõlmitud raamlepingu raames tekkinud halduskulude osamaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
Märkused  
Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline 18. mai 1999. aasta leping viimase kahe 
riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36) 
ja eelkõige selle artiklist 12 tulenevate halduskulude osamaksed.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  28.2.2017  ET L 51/2147 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida ei kasutata finants- 
määruse artikli 21 kohaselt.  L 51/2148  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  8 602 458  8 120 673  7 982 394,—  92,79  28.2.2017  ET L 51/2149 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel hõlmab mitmesuguseid tulusid.  L 51/2150  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  9 207 955  9 172 955  8 760 603,—  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  50 088 423  47 575 631  45 108 299,—  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  8 972 191  9 004 251  7 739 805,—  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD 
MUUD KULUD  1 780 661  1 732 786  1 743 234,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  70 049 230  67 485 623  63 351 941,—  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  15 275 750  15 015 399  15 599 644,—  
2 1 ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE 
JA HOOLDUS  4 261 583  4 186 604  4 275 372,—  
2 3 HALDUSKULUD  338 409  341 115  320 404,—  
2 5 KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  803 292  758 195  641 790,—  
2 6 EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, 
ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  2 566 682  2 758 872  3 036 249,—  
Jaotis 2 — Kogusumma  23 245 716  23 060 185  23 873 459,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
10 2  HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  93 294 946  90 545 808  87 225 400,—  28.2.2017  ET L 51/2151 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasud, hüvitised ja väljamaksed  
1 0 0 0  Töötasud, hüvitised ja väljamaksed  
Liigendamata assigneeringud  115 000  80 000  88 000,—  76,52  
1 0 0 4  Sõidu- ja elamiskulud, kohtumistel osalemisega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  9 077 955  9 077 955  8 657 603,—  95,37  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  9 192 955  9 157 955  8 745 603,—  95,13  
1 0 5  Kursused institutsiooni liikmetele  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  15 000,—  100,00  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  9 207 955  9 172 955  8 760 603,—  95,14  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasud ja muud õigused  
1 2 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  49 549 423  47 190 631  44 877 323,—  90,57  
1 2 0 2  Tasustatav ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  61 000  60 000  32 827,—  53,81  
1 2 0 4  Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenis- 
tusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  278 000  325 000  198 149,—  71,28  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  49 888 423  47 575 631  45 108 299,—  90,42  
1 2 2  Hüvitised enneaegse teenistusest lahkumise korral  
1 2 2 0  Hüvitised teenistuskoha huvides pensionile jäänud personalile  
Liigendamata assigneeringud  200 000  p.m.  0,—  0  
1 2 2 2  Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning eripension- 
isüsteem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  200 000  p.m.  0,—  0  L 51/2152  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 2 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  50 088 423  47 575 631  45 108 299,—  90,06  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  2 518 975  2 309 954  2 635 723,—  104,63  
1 4 0 2  Suulise tõlke teenused  
Liigendamata assigneeringud  4 021 000  4 271 694  3 730 760,—  92,78  
1 4 0 4  Praktika, toetused ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  817 816  817 858  552 931,—  67,61  
1 4 0 5  Lisateenused raamatupidamistalitusele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  0,—  
1 4 0 8  Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenis- 
tusest lahkumisel ning töötajatele karjääri jooksul osutatud 
teenustega seotud muud kulud  
Liigendamata assigneeringud  75 000  70 000  73 195,—  97,59  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  7 432 791  7 469 506  6 992 609,—  94,08  
1 4 2  Sisseostetavad teenused  
1 4 2 0  Tõlkeosakonna sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  1 118 200  1 097 200  392 196,—  35,07  
1 4 2 2  Nõuandetegevusega seotud eksperdiabi  
Liigendamata assigneeringud  421 200  437 545  355 000,—  84,28  
Artikkel 1 4 2 — Kogusumma  1 539 400  1 534 745  747 196,—  48,54  
1 4 9  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  8 972 191  9 004 251  7 739 805,—  86,26  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimise kulud  
1 6 1 0  Mitmesugused värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  40 000  45 000  32 950,—  82,38  
1 6 1 2  Täiendusõpe, ümberõpe ja töötajate teavitamine  
Liigendamata assigneeringud  435 136  435 136  434 305,—  99,81  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  475 136  480 136  467 255,—  98,34  28.2.2017  ET L 51/2153 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 6 2  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  395 000  382 500  417 500,—  105,70  
1 6 3  Kõigi institutsiooni heaks töötavate isikutega seonduvad 
meetmed  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  20 000  20 000  13 000,—  65,00  
1 6 3 2  Komiteesisene sotsiaalne tegevus  
Liigendamata assigneeringud  31 000  29 000  26 705,—  86,15  
1 6 3 3  Liikuvus/transport  
Liigendamata assigneeringud  60 000  50 000  62 000,—  103,33  
1 6 3 4  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  124 525  111 150  79 774,—  64,06  
1 6 3 6  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 6 3 8  Lasteaed ja lastesõimed  
Liigendamata assigneeringud  675 000  660 000  677 000,—  100,30  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  910 525  870 150  858 479,—  94,28  
1 6 4  Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele  
1 6 4 0  Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 6 4 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  1 780 661  1 732 786  1 743 234,—  97,90  
Jaotis 1 — Kogusumma  70 049 230  67 485 623  63 351 941,—  90,44  L 51/2154  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVAD ISIKUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasud, hüvitised ja väljamaksed  
1 0 0 0 Töötasud, hüvitised ja väljamaksed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
115 000  80 000  88 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Regioonide Komitee liikmete tegevuse ja ülesannetega seotud või raportöörina tegutsenud 
liikmete kontorikulude, ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustuse kulude, nende reisilubade valmistamise kulude katmiseks 
ning liikmete arvuti- ja telekommunikatsiooniseadmete ja -teenuste kulude katseprojekti rahastamiseks.  
1 0 0 4 Sõidu- ja elamiskulud, kohtumistel osalemisega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
9 077 955  9 077 955  8 657 603,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Regioonide Komitee liikmetele ja nende asendusliikmetele tehtavate väljamaksete rahasta- 
miseks vastavalt kehtivale sõidukulude hüvitamise ning reisi- ja koosolekupäevaraha maksmise korrale. Kõnealusest 
assigneeringust võidakse rahastada ka Regioonide Komitee tegevuses osalevate kandidaatriikide vaatlejate ja nende 
asendajate sõidukulusid ning neile reisi- ja koosolekupäevaraha maksmist.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
1 0 5 Kursused institutsiooni liikmetele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
15 000  15 000  15 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete keelekursuste või muude tööalaste kursuste 
osalemistasude ning iseseisva õppimise materjalide ostmise osaliseks katmiseks kooskõlas eeskirjaga nr 003/2005.  28.2.2017  ET L 51/2155 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Märkused  
Peatüki assigneeringute suhtes on kohaldatud 6,0 % suurust kindlasummalist vähendust.  
1 2 0 Töötasud ja muud õigused  
1 2 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
49 549 423  47 190 631  44 877 323,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige rahastama ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja 
ajutiste töötajatega seonduvaid järgmisi kulusid: 
— palgad, peretoetused, kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetused ning palgaga seotud väljamaksed; 
— institutsiooni sissemakse ühisesse ravikindlustusskeemi (kindlustus haiguste, õnnetuste ja kutsehaiguste vastu); 
— ületundide eest saadav kindlasummaline hüvitis; 
— muud mitmesugused väljamaksed ja hüvitised; 
— töökohast päritolukohta sõidu kulude hüvitamine ametnikule või ajutisele teenistujale, tema abikaasale ning tema 
ülalpeetavatele; 
— töötasude ja teise kui töökohariiki korrapäraselt üle kantava töötasu osa suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide 
mõju; 
— ajutiste teenistujate töötuskindlustus ja institutsiooni maksed, et võimaldada ajutistel teenistujatel luua või säilitada 
pensioniõigused nende päritoluriigis; 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega töösuhe lõpetatakse ilmse tööga toimetulematuse tõttu; 
— hüvitis ajutistele töötajatele juhul, kui asutus lõpetab nende lepingu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 3 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/2156  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 2 Tasustatav ületunnitöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
61 000  60 000  32 827,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamisega seotud kulude katmiseks vastavalt eespool mainitud sätetele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 4 Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
278 000  325 000  198 149,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumise, 
teenistusest lahkumise või teisele töökohale üleviimise korral; 
— sisseseadmis- või ümberasumistoetus ja kolimiskulud ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on pidanud vahetama 
elukohta pärast teenistusse asumist või pärast nende teisele ametikohale üleviimist või pärast lõplikku teenistusest 
lahkumist, millele järgneb teise elukohta ümberasumine; 
— päevarahad, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud vahetama 
elukohta seoses tööle asumisega või üleviimisega teisele töökohale.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/2157 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2 Hüvitised enneaegse teenistusest lahkumise korral  
1 2 2 0 Hüvitised teenistuskoha huvides pensionile jäänud personalile  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
200 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud katmaks hüvitisi ametnikele: 
— reservi arvamise korral seoses töökohtade arvu vähendamisega institutsioonis, 
— kes töötavad AD 16 või AD 15 astme ametikohal ning saadetakse pensionile teenistuskoha huvides.  
See katab ka tööandja osa ravikindlustusest ja nimetatud hüvitistele kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning eripensionisüsteem  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse: 
— personalieeskirjade või määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3518/85 alusel makstavad toetused; 
— tööandjapoolne sissemakse hüvitise saajate ravikindlustusse; 
— mitmesuguste hüvitiste suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 64 ja 72.  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3518/85, 12. detsember 1985, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
ühenduste ametnike teenistuse lõpetamiseks Hispaania ja Portugali ühinemise tõttu (EÜT L 335, 13.12.1985, lk 56).  
1 2 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2158  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 9  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu otsustest tulenevate töötasude kohandamise kulude rahasta- 
miseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad  
1 4 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 518 975  2 309 954  2 635 723,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katteks: 
— muude teenistujate, sh lepinguliste teenistujate, lepinguliste töötajate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude teenis- 
tujate teenistustingimuste tähenduses) töötasud, sh ületunnid, tööandja maksed erinevatesse sotsiaalkindlustussüs- 
teemidesse, peretoetused, kodumaalt lahkumise toetused ja teenistuskohast päritolukohta sõitmise kulude hüvitised 
ning nimetatud teenistujate töötasu suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju või lepingu lõpetamise 
hüvitis; 
— meditsiinilise ja parameditsiinilise personali tasud vastavalt teenuse osutamise kokkuleppele ja erandjuhtudel ajutiselt 
värvatud personali töötasud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 13 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/2159 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 2 Suulise tõlke teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 021 000  4 271 694  3 730 760,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud suulise tõlke teenuste kulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud tõlkide tasude, sotsiaalmaksete, reisimise ja palga kulude katmiseks.  
1 4 0 4 Praktika, toetused ja personalivahetus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
817 816  817 858  552 931,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse: 
— praktikantide hüvitised, sõidukulud ning institutsiooni praktikaprogrammis ja endiste praktikantide programmis 
osalemisega seonduvad muud kulud (näiteks ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustused praktika ajal); 
— Regioonide Komitee ja liikmesriikide või muude riikide avaliku sektori vahelise personalivahetusega seotud kulud 
vastavalt eeskirjadele; 
— Regioonide Komitee tegevusvaldkondade Euroopa integratsiooniga seoses erilist huvi pakkuvate uurimisprojektide 
realiseerimise kulud (piiratud ulatuses).  
1 4 0 5 Lisateenused raamatupidamistalitusele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud raamatupidamis- ja finantsvaldkonna IT-süsteemide arendamise, rakendamise, nendealase 
nõustamise ja konsulteerimise teenustega seonduvate teenuste katmiseks.  
1 4 0 8 Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel ning töötajatele karjääri jooksul 
osutatud teenustega seotud muud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
75 000  70 000  73 195,—  L 51/2160  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 0  (jätkub)  
1 4 0 8  (jätkub)  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse kulud, mis tekivad Regioonide Komitee ametnike, ajutiste töötajate ja muude teenistujate 
õiguste kindlaksmääramise ja nendele õiguste alusel tehtavate maksetega seotud teenustest. Kuna sellised teenused 
võivad hõlmata muu hulgas Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti pakutavaid 
teenuseid, laiendatakse institutsioonidevahelist koostööd ning selle kasu tuleneb mastaabisäästust, millega kaasneb 
kokkuhoid. Selliste teenuste hulka võib kuuluda: 
— pensioniõiguste ülekandmine päritoluriigist ja päritoluriiki; 
— pensioniõiguste arvutamine; 
— ümberasumistoetuse kindlaksmääramine ja maksmine; 
— töötushüvitistega seotud toimikute haldamine ja hüvitiste maksmine õigustatud isikutele.  
Seda on kavas kasutada ka personaliga seotud muude horisontaalsete teenuste osutamise kulude katmiseks Regioonide 
Komitee ametnike, ajutiste töötajate ja muude teenistujate (ja nende pereliikmete) puhul kogu nende karjääri vältel, 
näiteks võimaldades Regioonide Komitee töötajatel osaleda Euroopa Komisjoni vastuvõtutalituse korraldatud üritustel, 
samuti Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga nr 7 seonduvate toimikute haldamist. Täiendava 
mastaabisäästu saavutamiseks osutatakse selliseid teenuseid üldjuhul süvendatud institutsioonidevahelise koostöö 
raames.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 2 Sisseostetavad teenused  
1 4 2 0 Tõlkeosakonna sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 118 200  1 097 200  392 196,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud välislepingupartnerite osutatud tõlketeenuste kulude katmiseks: raamlepingute raames 
tõlgivad vabakutselised tõlkijad liidu 24 ametlikku keelde ja ka muudesse kui liidu ametlikesse keeltesse, v.a mõne sellise 
muu keele puhul, kui samalaadsed menetlused puuduvad.  
Samuti kaetakse antud assigneeringust Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse (Luksemburgis) kulud ning kogu 
keelealane koostöö institutsioonide vahel.  
1 4 2 2 Nõuandetegevusega seotud eksperdiabi  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
421 200  437 545  355 000,—  28.2.2017  ET L 51/2161 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  (jätkub)  
1 4 2  (jätkub)  
1 4 2 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Regioonide Komitee töös osalevatele (oma erialavaldkonnas kvalifitseeritud) raportööre 
nõustavatele ekspertidele ja külalisesinejatele tehtavate väljamaksete rahastamiseks vastavalt nende kulude suhtes 
kohaldatavale eeskirjale.  
1 4 9 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul nõukogu otsustest tulenevate töötasude kohandamise kulude rahasta- 
miseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimise kulud  
1 6 1 0 Mitmesugused värbamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
40 000  45 000  32 950,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mitmesuguste värbamisega seotud kulude katmiseks: 
— avalike ja/või sisekonkursside korraldamisega seotud kulud; kõigi personalikategooriate (ametnike, ajutiste ja 
lepinguliste teenistujate, erinõunike ja riikide lähetatud ekspertide) valiku- ja/või töölevõtmismenetlused, sh 
suulistele või kirjalikele testidele, meditsiinilisele läbivaatusele jne kutsutud kandidaatide sõidu- ja elamiskulud;  L 51/2162  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 0  (jätkub)  
— eelnimetatud kandidaatide kindlustusega seotud kulud; 
— juhtivate ametikohtade täitmisega seotud valikumenetluste kulud, sh hindamiskeskused; 
— vabade ametikohtade või töölevõtmise teadete avaldamine asjakohastes meediakanalites; 
— jne.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ja Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 6 1 2 Täiendusõpe, ümberõpe ja töötajate teavitamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
435 136  435 136  434 305,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— koolituste ja ümberõppekursuste, sh institutsioonisiseste, institutsioonidevaheliste või institutsioonideväliste 
pakkujate keelekursuste korraldamine; 
— töötajatele või juhtkonnale seminaride korraldamine; 
— välisekspertide kasutamine personalihalduse valdkonnas; 
— isikliku, tööalase ja organisatsioonilise arengu vahendite väljatöötamine ning kasutamine Regioonide Komitee 
ametnike, ajutiste töötajate ja muude teenistujate jaoks; 
— õppematerjalide soetamise või koostamise kulud; 
— erialased koolituskursused, mille eesmärk on teadlikkuse parandamine puuetega inimeste küsimuses, ning võrdseid 
võimalusi ja karjäärinõustamist käsitlevad ja eelkõige võimekuse hindamisele suunatud koolitused.  28.2.2017  ET L 51/2163 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
1 6 2 Lähetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
395 000  382 500  417 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuse päevaraha ja Regioonide Komitee töölähetuste juhendis ette nähtud 
muude lähetusega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 2 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 71 ning VII lisa artiklid 11–13.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 3 Kõigi institutsiooni heaks töötavate isikutega seonduvad meetmed  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
20 000  20 000  13 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— institutsioonidevahelise puudega inimeste abistamise poliitika raames järgmistesse kategooriatesse kuuluvate 
puudega inimeste abistamine: 
— teenistuses olevad ametnikud ja ajutised või lepingulised töötajad; 
— teenistuses olevate ametnike ja ajutiste või lepinguliste töötajate abikaasad; 
— ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses;  L 51/2164  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 0  (jätkub)  
— puudest tingitud, vajalikuks tunnistatud, nõuetekohaselt tõendatud ja eelarvesse kirjendatud summa ulatuses 
tehtavate mittemeditsiiniliste, ühise ravikindlustussüsteemi poolt mittehüvitatavate kulutuste tagasimaksmine 
tingimusel, et elukoha- või päritoluriigis kehtivad õigused on ammendatud; 
— konkreetsete eriti raskes olukorras ametnike ja muude teenistujate abistamiseks rakendatavad meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 76 (kaasa arvatud ELi muude teenistujate teenistust- 
ingimuste artiklite 30 ja 98 sätted).  
1 6 3 2 Komiteesisene sotsiaalne tegevus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
31 000  29 000  26 705,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötajatele (ja nende peredele) suunatud kollektiivse ühiskondliku tegevuse korraldamiseks 
ja eri rahvustest töötajate (k.a regulaarselt komitee ruumides töötavad välistöövõtja personali liikmed) vaheliste 
sotsiaalsete kontaktide edendamiseks ja selleks rahalise toetuse pakkumiseks, näiteks toetusteks töötajate klubidele, 
spordiühingutele, kultuuriühingutele jms.  
Samuti katab see toetuse personalikomiteele, töötajatele suunatud ühiskondliku tegevuse lisakulud ning institutsioonid- 
evaheliste ühiskondlike tegevuste kulud, sealhulgas Regioonide Komitee osamaksu Overijses asuva Euroopa Liidu 
institutsioonide vahelise keskuse sotsiaal-, spordi-, haridus- ja kultuuritegevuse toetuseks.  
Assigneeringust rahastatakse võrdsete võimaluste toetamise meetmeid Regioonide Komitees ja kaetakse abi personalile, 
mida ei kata käesoleva peatüki teised artiklid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 9 lõige 3, artikkel 10b ja artikkel 24b.  
1 6 3 3 Liikuvus/transport  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
60 000  50 000  62 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liikuvuse kavas sisalduvate meetmete kulutuste katmiseks, näiteks toetus ühistranspordi, 
ametijalgrataste jne kasutamise innustamiseks.  28.2.2017  ET L 51/2165 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 4 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
124 525  111 150  79 774,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud meditsiiniteenistuse halduskulude katmiseks kuues eri hoonetes asuvas ruumis, sealhulgas 
materjali, ravimite jne ostmine, ennetuslike arstlike läbivaatuste kulud (k.a välislaboratooriumide teenustasudega seotud 
kulud), invaliidsuskomisjoni halduskulud ning kulud väljastpoolt saadavale eriarstiabile, mida teenistuse arst peab 
vajalikuks.  
Assigneeringust kaetakse samuti teatavate tervislikel põhjustel hädavajalike töövahendite soetamise kulud või muud 
kulutused, mis tehakse institutsiooni ennetava tervishoiupoliitika raames, k.a selliste kampaaniate korraldamine 
töötajate teadlikkuse tõstmiseks üldist huvi pakkuvatel sotsiaal-meditsiinilistel teemadel ning teemadel, mis keskenduvad 
psühhosotsiaalsete riskide ennetamisele töökohal, läbipõlemise ennetamisele ja seoses sellega toetuse osutamisele ning 
toitumisalase teadlikkuse optimeerimisele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 6 3 6 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja kohvikute tegevuskulude katmiseks.  
1 6 3 8 Lasteaed ja lastesõimed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
675 000  660 000  677 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Regioonide Komitee osamaksu katmiseks ELi institutsioonide hallatud või heaks kiidetud 
lasteaedades, samuti lastesõimedes ja päevakeskustes või muude lastehoiuteenustega seotud kulude tasumiseks.  L 51/2166  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTEGA SEOTUD MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 4 Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele  
1 6 4 0 Toetus akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse komitee toetust nendele II tüübi Euroopa koolidele, mille on akrediteerinud Euroopa 
Koolide kuratoorium, või hüvitatakse komisjonile toetus, mille komisjon maksis Euroopa Koolide kuratooriumi poolt 
akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele komitee nimel ja poolt ning komisjoniga sõlmitud volitus- ja teenuslepingu 
alusel. Sellest rahastatakse komitee töötajate II tüübi Euroopa koolidesse registreeritud laste kulusid.  28.2.2017  ET L 51/2167 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned ja nendega seotud kulud  
2 0 0 0  Üür  
Liigendamata assigneeringud  1 612 135  1 601 113  1 539 779,—  95,51  
2 0 0 1  Iga-aastased liisingumaksed  
Liigendamata assigneeringud  8 920 578  8 778 978  8 835 200,—  99,04  
2 0 0 3  Kinnisvara ostmine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 5  Hoonete ehitamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 7  Teenistusruumide sisustamine  
Liigendamata assigneeringud  198 469  304 835  1 134 292,—  571,52  
2 0 0 8  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  42 090  42 021  74 397,—  176,76  
2 0 0 9  Esialgne assigneering institutsiooni kinnisvarainvesteeringuteks  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  10 773 272  10 726 947  11 583 668,—  107,52  
2 0 2  Muud hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2  Puhastus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  1 971 327  1 874 383  1 841 479,—  93,41  
2 0 2 4  Energiatarbimine  
Liigendamata assigneeringud  598 137  585 857  509 881,—  85,24  
2 0 2 6  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  1 877 540  1 772 825  1 660 723,—  88,45  
2 0 2 8  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  55 474  55 387  3 893,—  7,02  
Artikkel 2 0 2 — Kogusumma  4 502 478  4 288 452  4 015 976,—  89,19  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  15 275 750  15 015 399  15 599 644,—  102,12  L 51/2168  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS 
PEATÜKK 2 3 — HALDUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, 
tegevuskulud ning teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus ning seotud 
tööd  
Liigendamata assigneeringud  1 220 505  1 170 853  1 201 184,—  98,42  
2 1 0 2  Tarkvarasüsteemide käitamiseks, arendamiseks ja hoolduseks 
sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  1 850 184  1 820 557  2 100 511,—  113,53  
2 1 0 3  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  189 627  189 147  186 634,—  98,42  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  3 260 316  3 180 557  3 488 329,—  106,99  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  95 657  116 847  71 238,—  74,47  
2 1 4  Tehniline varustus ja sisseseade  
Liigendamata assigneeringud  836 091  811 089  644 490,—  77,08  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  69 519  78 111  71 315,—  102,58  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  4 261 583  4 186 604  4 275 372,—  100,32  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused tarbekaubad  
Liigendamata assigneeringud  127 253  127 548  123 938,—  97,39  
2 3 1  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  1 500  2 000  1 125,—  75,00  
2 3 2  Õigusabikulud ja kahju hüvitamise kulud  
Liigendamata assigneeringud  30 000  30 000  30 000,—  100,00  
2 3 6  Postikulud ja kättetoimetamistasud  
Liigendamata assigneeringud  65 975  76 500  51 500,—  78,06  
2 3 8  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  113 681  105 067  113 841,—  100,14  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  338 409  341 115  320 404,—  94,68  28.2.2017  ET L 51/2169 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 5  
2 5 4  Koosolekud, konverentsid, kongressid, seminarid ja muud 
üritused  
2 5 4 0  Brüsselis korraldatavate koosolekute kulud  
Liigendamata assigneeringud  141 442  100 000  110 600,—  78,19  
2 5 4 1  Kolmandad osapooled  
Liigendamata assigneeringud  72 000  76 990  52 000,—  72,22  
2 5 4 2  Ürituste korraldamine (Brüsselis või väljaspool Brüsselit) 
kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, nende liitude ja teiste ELi 
institutsioonide partnerluses  
Liigendamata assigneeringud  439 850  431 205  373 190,—  84,84  
2 5 4 6  Esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  150 000  150 000  106 000,—  70,67  
Artikkel 2 5 4 — Kogusumma  803 292  758 195  641 790,—  79,89  
PEATÜKK 2 5 — KOGUSUMMA  803 292  758 195  641 790,—  79,89  
PEATÜKK 2 6  
2 6 0  Teabevahetus ja väljaanded  
2 6 0 0  Suhted (Euroopa, riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi või 
valdkondliku) meediaga ning partnerluste sõlmimine meediaga 
(tele-, raadio- ja kirjutav ajakirjandus)  
Liigendamata assigneeringud  682 210  668 834  683 343,—  100,17  
2 6 0 2  Paberkandjal, audiovisuaalsete, elektrooniliste või veebipõhiste 
(internet/intranet) teabematerjalide koostamine ja levitamine  
Liigendamata assigneeringud  774 471  774 471  892 931,—  115,30  
2 6 0 4  Euroopa Liidu Teataja  
Liigendamata assigneeringud  120 000  150 000  150 000,—  125,00  
Artikkel 2 6 0 — Kogusumma  1 576 681  1 593 305  1 726 274,—  109,49  
2 6 2  Dokumentide hankimine ja arhiveerimine  
2 6 2 0  Väliseksperdid ja -uuringud  
Liigendamata assigneeringud  449 410  449 409  518 085,—  115,28  
2 6 2 2  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  81 647  125 458  83 012,—  101,67  
2 6 2 4  Arhiivifondide kulud  
Liigendamata assigneeringud  140 000  121 500  248 878,—  177,77  
Artikkel 2 6 2 — Kogusumma  671 057  696 367  849 975,—  126,66  L 51/2170  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  
(jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 6 4  Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: 
teavitus- ja teabevahetustegevus  
Liigendamata assigneeringud  318 944  469 200  460 000,—  144,23  
PEATÜKK 2 6 — KOGUSUMMA  2 566 682  2 758 872  3 036 249,—  118,29  
Jaotis 2 — Kogusumma  23 245 716  23 060 185  23 873 459,—  102,70  28.2.2017  ET L 51/2171 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
Märkused  
2016. aastal moodustasid kahe komitee ühistalituste rahastamiseks mõeldud assigneeringud jaotise 2 raames 
23 956 111 eurot Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee puhul ja 18 368 937 eurot Regioonide Komitee puhul.  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned ja nendega seotud kulud  
2 0 0 0 Üür  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 612 135  1 601 113  1 539 779,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete üüri ning nende koosolekute ruumide üürikulude katmiseks, mis korraldatakse 
hoonetes, mida komitee alaliselt ei kasuta.  
2 0 0 1 Iga-aastased liisingumaksed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 920 578  8 778 978  8 835 200,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kapitalirendilepingutest tulenevate iga-aastaste liisingumaksete ja muude 
samalaadsete kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
2 0 0 3 Kinnisvara ostmine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kinnisvara ostmise kulude katmiseks. Kinnistute ja nende arendamisega seotud toetuste 
jagamine toimub vastavalt finantsmäärusele.  L 51/2172  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 5 Hoonete ehitamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkt on ette nähtud hoonete ehituseks mõeldud võimalike assigneeringute katmiseks.  
2 0 0 7 Teenistusruumide sisustamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
198 469  304 835  1 134 292,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustöödeks, sealhulgas renoveerimiseks (nt energiatarbimise vähendamiseks EMASi 
kava kohaselt) ja juhtmete paigaldamiseks, turvalisuse ja restoraniga seotud töödeks, samuti asjaomase tööga seotud 
kuludeks, eelkõige arhitektide või inseneride töötasudeks.  
2 0 0 8 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
42 090  42 021  74 397,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse hoonetega seotud kulud, mida ei ole käesoleva peatüki teistes artiklites konkreetselt mainitud, 
eelkõige: 
— insener-tehnilised ja arhitektuurilised nõustamisteenused seoses komitee teenistusruumide sisustamise projektidega 
ning õigusabikulud seoses hoonete ostuvõimalusega; 
— EMASi konsultatsioonid; 
— muud uuringud ehitusprojektide jaoks.  
2 0 0 9 Esialgne assigneering institutsiooni kinnisvarainvesteeringuteks  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2173 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 9  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni võimalike kinnisvarainvesteeringute kulude katmiseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist 
muudele eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
2 0 2 Muud hoonetega seotud kulud  
2 0 2 2 Puhastus ja hooldus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 971 327  1 874 383  1 841 479,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ruumide, liftide, küttesüsteemide, kliimaseadmete ja tulekindlate uste puhastuse ja hoolduse 
ning samuti kahjuritõrje, värvimis- ja parandustööde ning hoonete välimuse ja ümbruse parandamise kulude, sh 
uuringute, analüüside, lubade, EMASi normidest kinnipidamise, kontrollide jne kulude katmiseks.  
2 0 2 4 Energiatarbimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
598 137  585 857  509 881,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige vee-, gaasi- ja elektrienergiakulude katmiseks.  
2 0 2 6 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 877 540  1 772 825  1 660 723,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige liikmete, töötajate ja hoonete turvalisust ja valvet tagavate teenistujate kulude 
katmiseks.  L 51/2174  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 2  (jätkub)  
2 0 2 8 Kindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
55 474  55 387  3 893,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlustusmaksete kulude katmiseks.  
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
2 1 0 Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ning teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus ning seotud tööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 220 505  1 170 853  1 201 184,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonile seadmete ja tarkvara ostmise, üürimise, teenindamise, konfigureerimise ja 
hooldamise ning muude sellega seotud tööde kulude katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka liidu institutsioonidega sõlmitud teenustaseme kokkulepetega (nt infosüsteemide, 
iseäranis Sysperi, ABACi ja muude seotud rakenduste kasutamiseks) ja muude teenuste eest arvete uuesti esitamisega 
(eeskätt IT-hangete puhul) seotud kulude katmiseks.  
2 1 0 2 Tarkvarasüsteemide käitamiseks, arendamiseks ja hoolduseks sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 850 184  1 820 557  2 100 511,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teenindusbüroodele ja andmetöötlusnõustajatele andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks 
vajalike sisseostetavate teenuste kulude, samuti infosüsteemide loomise, arendamise ja haldamise, kasutajate – sealhulgas 
liikmete – abistamise, uuringute tegemise ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamise ja sisestamisega seotud kulude 
katmiseks.  
Assigneering on ette nähtud ka konkreetselt Regioonide Komitees kasutamiseks mõeldud infosüsteemide arendamise ja 
haldamisega seotud kulude katmiseks.  
2 1 0 3 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
189 627  189 147  186 634,—  28.2.2017  ET L 51/2175 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 3  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kaabel- ja raadioside (laua- ja mobiiltelefonide, televisiooni) liitumis- ja teenustasude, samuti 
andmesidevõrkude ja telemaatikateenuste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 000 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
95 657  116 847  71 238,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mööbli, sealhulgas eelkõige ergonoomilise büroomööbli ostmiseks, üürimiseks, hool- 
damise ja paranduse töödeks, samuti kulunud ja kasutamiskõlbmatu mööbli väljavahetamiseks.  
Kunstiteoste osas on assigneering ette nähtud nii nende omandamiseks kui ka erivahendite ostmiseks tehtud kulude ja 
nendega seotud jooksvate kulude, sealhulgas raamimis-, restaureerimis-, puhastus-, kindlustus- ning eritranspordikulude 
katmiseks.  
2 1 4 Tehniline varustus ja sisseseade  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
836 091  811 089  644 490,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud tehnilise varustuse ja sisseseade ostmiseks, üürimiseks, hoolduseks ja remondiks eelkõige 
järgmistes valdkondades: 
— kirjastamise, arhiveerimise, turvalisuse, toitlustamise, hoonete jms seotud tehniline kohtkindel või teisaldatav 
sisseseade ja varustus; 
— trükikoja, arhiivide, sööklate, töötajate kaupluste ja audiovisuaalne sisseseade ning telefoniteenuse, turvalisuse ja 
konverentside tehnilise teenindamisega seotud tehniline varustus jne; 
— komiteesiseste koosoleku- ja konverentsiruumide tehnilise varustuse ja sisseseade hooldus ja remont.  L 51/2176  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OST, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
69 519  78 111  71 315,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordivahendite (autode ja jalgrataste) ostmiseks, üürimiseks, hoolduseks ja remondiks, 
samuti autode, taksode, busside ja veoautode üürimiseks koos juhiga või ilma juhita, kaasa arvatud asjakohased 
kindlustuskulud.  
PEATÜKK 2 3 — HALDUSKULUD  
2 3 0 Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused tarbekaubad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
127 253  127 548  123 938,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud paberi, ümbrike, kontoritarvete, trükikoja ja paljundustöökodade varustuse ning mõningate 
sisseostetavate trükitööde kulude katmiseks.  
2 3 1 Finantskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 500  2 000  1 125,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakulude (komisjonitasude, vahendustasude, mitmesuguste muude kulude) ja muude 
finantskulude, sealhulgas hoonete rahastamisega seotud lisakulude katmiseks.  
2 3 2 Õigusabikulud ja kahju hüvitamise kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
30 000  30 000  30 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kõikvõimalikud kulud, mis kaasnevad Regioonide Komitee osalemisega liidu ja liikmesriikide kohtute menetlustes, 
õigusteenuste kasutamisega, õigusalaste materjalide ja teoste soetamisega, samuti muud õigusalased kohtu- või 
kohtuvälised kulud; 
— kahjutasud, intressid ja kõik nendega seonduvad võlgnevused finantsmääruse artikli 11 lõikes 3 määratletud 
tähenduses.  28.2.2017  ET L 51/2177 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 3 — HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 6 Postikulud ja kättetoimetamistasud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
65 975  76 500  51 500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postiteenistuse või eratranspordifirmade posti-, käitlemis- ja kättetoimetamistasude 
katmiseks.  
2 3 8 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
113 681  105 067  113 841,—  
Märkused  
Assigneeringust kaetakse: 
— kindlustuskulud, mis ei ole kaetud muude punktidega; 
— saaliteenindajate, autojuhtide ja kolijate, meditsiinipersonali ning mitmesuguste tehniliste teenistujate vormirõivaste 
ostmise ja hooldamise kulud; 
— kõik kolimise ja teisaldamise ning kolimisfirmade või alltöövõtjate kaudu kasutatavate ajutiste teenistujate tehtud 
tööde kulud; 
— mitmesugused tegevuskulud, näiteks dekoratsioonid, annetused jne.  
PEATÜKK 2 5 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  
2 5 4 Koosolekud, konverentsid, kongressid, seminarid ja muud üritused  
2 5 4 0 Brüsselis korraldatavate koosolekute kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
141 442  100 000  110 600,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Regioonide Komitee ruumides korraldatavatel korralistel koosolekutel ja muudel temaa- 
tilistel üritustel ning Brüsselis toimuvatel täiskogu istungjärkudel tõlkidele ja osalejatele pakutava vee, kohvi ja tee kulude  
katmiseks. Vahel kaetakse assigneeringuga ka sisekoosolekutel pakutavate kergete einete ja tööeinete kulud vastavalt 
peasekretäri kehtestatud tingimustele. Lisaks nähakse assigneeringuga presidendi kantseleile ja fraktsioonide sekreta- 
riaatidele ette piiratud eelarve kohvi, tee ja muude jookide ostmiseks komiteevälistele külalistele pakkumise eesmärgil.  L 51/2178  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 5 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  (jätkub)  
2 5 4  (jätkub)  
2 5 4 1 Kolmandad osapooled  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
72 000  76 990  52 000,—  
Märkused  
Assigneeringust rahastatakse Regioonide Komitee tegevuses osalevate kolmandate osapoolte sõidu- ja hotellikulude 
hüvitamist.  
2 5 4 2 Ürituste korraldamine (Brüsselis või väljaspool Brüsselit) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, nende liitude ja tei ste 
ELi institutsioonide partnerluses  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
439 850  431 205  373 190,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude (kaasa arvatud esinduskulude ja transpordikulude) katmiseks: 
— selliste üldiste või konkreetsete ürituste korraldamine Regioonide Komitee poolt, mille eesmärk on edendada 
komitee poliitilist või nõuandetegevust. Need üritused toimuvad kas Brüsselis või väljaspool Brüsselit, tavaliselt 
partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, nende liitude ja teiste ELi institutsioonidega; 
— Regioonide Komitee liikmete osalemine kongressidel, konverentsidel, kollokviumidel, seminaridel või sümpoo- 
sionidel, mille on korraldanud kolmas osapool (liidu institutsioonid, kohalikud või piirkondlikud omavalitsused, 
nende liidud jne)..  
2 5 4 6 Esinduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
150 000  150 000  106 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni esinduskohustusest tulenevate kulude katmiseks.  
Samuti katab see institutsiooni esindavate kindlaksmääratud ametnike esinduskulud.  28.2.2017  ET L 51/2179 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  
2 6 0 Teabevahetus ja väljaanded  
2 6 0 0 Suhted (Euroopa, riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi või valdkondliku) meediaga ning partnerluste sõlmimine 
meediaga (tele-, raadio- ja kirjutav ajakirjandus)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
682 210  668 834  683 343,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kohaliku ja piirkondliku tasandi ajakirjanike võõrustamine Brüsselis Regioonide Komitee koosolekute ja kõnealuse 
komitee korraldatud ürituste ajal; 
— Euroopa Komitee avaliku teabevahetuse ja teavitamise algatused kõnealuse komitee korraldatavate kultuuri- ja muud 
liiki ürituste või meetmete edendamiseks, sealhulgas kõik seotud audiovisuaalteenused ja -materjalid; 
— kirjastamispartnerlused ja tootmistoetused (ajalehtede kirjastamine, tele- või raadiosaated).  
2 6 0 2 Paberkandjal, audiovisuaalsete, elektrooniliste või veebipõhiste (internet/intranet) teabematerjalide koostamine ja lev i- 
tamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
774 471  774 471  892 931,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Regioonide Komitee kirjastamis- ja avaldamiskulude katmiseks, et levitada mis tahes 
andmekandjal välja antavaid väljaandeid, eelkõige: 
— üld- või eriteavet sisaldavate voldikute kirjastamine ja avaldamine; 
— e-teabelehtede avaldamine Regioonide Komitee veebilehel ning nende levitamine kohalikele ja piirkondlikele 
omavalitsustele ning piirkondlikus ja riiklikus meedias; 
— Regioonide Komitee ametliku veebisaidi arendamine 24 keeleversioonis; 
— videote ja muude audiovisuaalsete või raadiodokumentide tootmine.  
2 6 0 4 Euroopa Liidu Teataja  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
120 000  150 000  150 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud  Euroopa Liidu Teataja  trükkimise kulude ning levitamise ja muude sellega seotud kulude 
katmiseks.  L 51/2180  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 6 2 Dokumentide hankimine ja arhiveerimine  
2 6 2 0 Väliseksperdid ja -uuringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
449 410  449 409  518 085,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ekspertide ja uurimisinstituutide välisuuringute kulude katmiseks.  
2 6 2 2 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
81 647  125 458  83 012,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— üldteatmeteoste soetamise ja uuendamise, samuti raamatukogu fondide ajakohastamisega seotud kulud; 
— ajalehtede, perioodikaväljaannete, uudisteagentuuride ning trüki- ja veebiväljaannete tellimine, sealhulgas auto- 
riõiguse tasud paljundamise ja levitamise eest nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt; 
— ajakirjade sisust kokkuvõtete ja analüüside tellimuste või teeninduslepingute või nende ajakirjade artiklite optilisel 
andmekandjal säilitamise kulud; 
— institutsioonideväliste dokumentide ja statistiliste andmebaaside kasutamise kulud (välja arvatud arvuti riistvara ja 
sidekulud); 
— rahvusvahelise ja/või institutsioonidevahelise koostöö raames Regioonide Komiteele võetud kohustustega seotud 
kulud; 
— erivarustuse, sealhulgas tava- või hübriidraamatukogu elektriliste, elektrooniliste ja arvutitehnika vahendite ja/või 
süsteemide ostmise ja üürimise kulud, samuti nende vahendite ja süsteemide ostmiseks, arendamiseks, paigalda- 
miseks, kasutamiseks ja hooldamiseks sisseostetavate teenuste kulud; 
— raamatukogu tegevusega seotud teenuste kulud, eriti selliste teenuste, mis on suunatud raamatukogu klientidele 
(päringud, analüüsid), ning kvaliteedijuhtimissüsteemide jms seotud kulud; 
— raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu tarbeks köite- ja säilitusvahendite ning -tööde kulud; 
— sõnaraamatute, erialasõnastike ja muude teatmeteoste soetamine tõlkedirektoraadi jaoks.  28.2.2017  ET L 51/2181 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PEATÜKK 2 6 — EKSPERDITEADMISED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, KIRJASTAMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
2 6 2  (jätkub)  
2 6 2 4 Arhiivifondide kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
140 000  121 500  248 878,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud arhiveerimisega seotud sisseostetavate teenuste kulude, sealhulgas hoidlates sorteerimise, 
registreerimise ja korrastamise kulude, arhiveerimisega seotud teenustööde kulude, samuti alternatiivsetel andme- 
kandjatel (mikrofilmidel, diskettidel, kassettidel jne) olevate arhiivkogude soetamise ja kasutamise kulude, erivahendite 
(elektrooniliste, arvutitehniliste ja elektriliste vahendite) soetamise, üüri ja hooldamise kulude ning kõikidel andme- 
kandjatel (brošüürides, CD-ROMidel jne) teabe avaldamise kulude katmiseks.  
2 6 4 Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: teavitus- ja teabevahetustegevus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
318 944  469 200  460 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad Regioonide Komitee liikmete poolt nende Euroopa 
mandaadi raames tehtud poliitiliste ja teavitusalaste tegevuste kulude katmisest: 
— Regioonide Komitee liikmete rolli edendamine ja tugevdamine fraktsioonide tegevuse kaudu; 
— kodanike teavitamine Regioonide Komitee rollist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilise esindajana 
Liidus.  
Õiguslik alus  
Regioonide Komitee eeskiri nr 0008/2010 Regioonide Komitee liikmete poliitilise ja teavitustegevuse rahastamise kohta.  L 51/2182  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV 
PEATÜKK 10 2 — HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  93 294 946  90 545 808  87 225 400,—  93,49  28.2.2017  ET L 51/2183 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada alles pärast selle ümberpaigutamist teistesse 
eelarve peatükkidesse kooskõlas finantsmäärusega.  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 2 — HOONETE ÜLEVÕTMISE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2184  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
PERSONAL  
VII jagu — Regioonide Komitee  
Tegevusüksus ja palgaaste  Regioonide Komitee  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Kategooriata  —  1  —  1  
AD 16  —  —  —  —  
AD 15  6  —  6  —  
AD 14  25  3  24  3  
AD 13  20  2  19  2  
AD 12  26  2  25  2  
AD 11  22  2  21  1  
AD 10  24  3  20  3  
AD 9  35  3  30  4  
AD 8  55  3  56  —  
AD 7  29  6  33  7  
AD 6  13  13  26  15  
AD 5  1 —  —  —  
Kokku AD  256  37  260  37  
AST 11  5  —  5  —  
AST 10  5  —  5  —  
AST 9  9  —  7  —  
AST 8  14  1  13  —  
AST 7  21  2  19  3  
AST 6  32  1  29  —  
AST 5  50  6  50  7  
AST 4  36  3  36  3  
AST 3  1  2  6  2  
AST 2  —  1  6  1  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  173  16  176  16  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  —  —  —  —  
AST/SC 2  6  —  6  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  6  —  6  —  
Kokku  435  54  442  54  
Kõik kokku  489  496  28.2.2017  ET L 51/2185 Euroopa Liidu Teataja  
REGIOONIDE KOMITEE
 
VIII JAGU  
EUROOPA OMBUDSMAN  L 51/2186  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Ombudsmani eelarveaasta 2017 kulude 
finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  10 905 441  
Omavahendid  – 1 350 422  
Nõutav osamaks  9 555 019  28.2.2017  ET L 51/2187 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenis- 
tujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja hüvitiste 
maksustamisest  671 423  644 005  587 349,—  87,48  
4 0 3  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliste teenistujate 
töötasult makstavast ajutisest maksust laekuv tulu  p.m.  p.m.  56 961,63  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  103 069  70 335  91 160,—  88,45  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  774 492  714 340  735 470,63  94,96  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  575 930  518 510  491 001,—  85,25  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  0,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  575 930  518 510  491 001,—  85,25  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 350 422  1 232 850  1 226 471,63  90,82  L 51/2188  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 4 
TULUD INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  
4 0 0 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja 
hüvitiste maksustamisest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
671 423  644 005  587 349,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15), eelkõige selle artikli 10 lõiked 2 ja 3.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude alaliste teenistujate töötasult makstavast ajutisest maksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  56 961,63  
Märkused  
Ajutisi makse käsitlevad sätted kehtisid 30. juunini 2003. Seepärast hõlmab kõnealune eelarverida komisjoni liikmete, 
ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadelt makstud ajutiste maksude jääkidest tulenevaid tulusid.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud versioonis.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta 
(EÜT 187, 8.8.1967, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/2189 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA MAHAARVAMISED  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
103 069  70 335  91 160,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a, ning Euroopa Liidu muude teenistujate 
teenistustingimused.  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15), eelkõige selle artikli 10 lõiked 2 ja 3.  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
575 930  518 510  491 001,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle VIII lisa artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 48.  L 51/2190  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 40 lõige 3, ning Euroopa Liidu muude teenistujate 
teenistustingimuste artikkel 17.  28.2.2017  ET L 51/2191 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0  Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 2  Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või 
asutustele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja 
muud intressid institutsiooni kontodelt  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  L 51/2192  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, 
kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni sihtotstar- 
belised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude 
tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2193 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0 Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluvate sõidukite müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia kantakse ka 
laekumised selliste sõidukite müügist, mis on välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on 
täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukid) müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia 
kantakse ka laekumised selliste vahendite, sisseseade, materjali ning teaduslike ja tehniliste seadmete müügist, mis on 
välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või asutustele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 51/2194  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti h kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 0 Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/2195 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
5 2 0 Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja muud intressid institutsiooni kontodelt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid, millega on 
krediteeritud ja debiteeritud institutsioonide kontosid.  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende 
institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2196  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  (jätkub)  
5 5 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed.  28.2.2017  ET L 51/2197 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse muud haldustegevusest saadavad tulud.  L 51/2198  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  80,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  80,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  80,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  80,—  28.2.2017  ET L 51/2199 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 6 — MUUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud osa- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  80,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt on käesolev punkt ette nähtud selliste tulude kirjendamiseks, mida ei nähta ette 
jaotise 6 teistes osades ja mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks nende kulutuste rahastamiseks, milleks 
nimetatud tulud on sihtotstarbeliselt määratud.  L 51/2200  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 9 
MUUD TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MUUD TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Muud tulud  p.m.  p.m.  67 678,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  67 678,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  67 678,—  
KÕIK KOKKU  1 350 422  1 232 850  1 294 229,63  95,84  28.2.2017  ET L 51/2201 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 9 
MUUD TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MUUD TULUD  
9 0 0 Muud tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  67 678,—  
Märkused  
Käesolevasse artiklisse kirjendatakse muud tulud.  L 51/2202  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE 
KULUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  481 880  591 880  587 274,—  
1 2 AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  6 978 883  6 999 269  6 250 400,—  
1 4 MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  856 078  649 502  512 961,—  
1 6 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD 
KULUD  373 000  381 000  362 868,—  
Jaotis 1 — Kogusumma  8 689 841  8 621 651  7 713 503,—  
2 HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED 
TEGEVUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  1 000 000  860 000  746 425,—  
2 1 ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OSTMINE, 
ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  275 000  234 000  232 401,—  
2 3 JOOKSVAD HALDUSKULUD  399 300  444 000  361 562,—  
Jaotis 2 — Kogusumma  1 674 300  1 538 000  1 340 388,—  
3 INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄIT- 
MISEGA SEOTUD KULUD  
3 0 KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  280 000  238 000  196 033,—  
3 2 EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: OMANDAMINE, 
ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  242 000  242 000  282 303,—  
3 3 UURINGUD JA MUUD TOETUSED  17 800  17 800  2 800,—  
3 4 OMBUDSMANI ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD 
KULUD  1 500  1 500  1 350,—  
Jaotis 3 — Kogusumma  541 300  499 300  482 486,—  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  10 905 441  10 658 951  9 536 377,—  28.2.2017  ET L 51/2203 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Palgad, hüvitised ja palkadega seotud väljamaksed  
Liigendamata assigneeringud  436 880  426 880  396 456,—  90,75  
1 0 2  Ajutised hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  124 000  162 078,—  
1 0 3  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  8 000  4 000  0,—  0  
1 0 4  Lähetuskulud  
Liigendamata assigneeringud  35 000  35 000  27 575,—  78,79  
1 0 5  Keele- ja arvutikursused  
Liigendamata assigneeringud  2 000  2 000  1 165,—  58,25  
1 0 8  Toetused ja kulud teenistusse asumisel ja teenistusest 
lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  481 880  591 880  587 274,—  121,87  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  6 915 883  6 916 269  6 109 398,—  88,34  
1 2 0 2  Tasustatav ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  3 000  3 000  0,—  0  
1 2 0 4  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale 
üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  60 000  80 000  54 712,—  91,19  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  6 978 883  6 999 269  6 164 110,—  88,33  
1 2 2  Hüvitised teenistussuhte enne tähtaega lõpetamise korral  
1 2 2 0  Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  86 290,—  
1 2 2 2  Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning ametnike ja 
ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 2 2 — Kogusumma  p.m.  p.m.  86 290,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  6 978 883  6 999 269  6 250 400,—  89,56  L 51/2204  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Muud teenistujad ja koosseisuvälised isikud  
1 4 0 0  Muud teenistujad  
Liigendamata assigneeringud  694 078  487 502  380 930,—  54,88  
1 4 0 4  Praktika, stipendiumid ja personalivahetus  
Liigendamata assigneeringud  162 000  162 000  132 031,—  81,50  
Artikkel 1 4 0 — Kogusumma  856 078  649 502  512 961,—  59,92  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  856 078  649 502  512 961,—  59,92  
PEATÜKK 1 6  
1 6 1  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0  Värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  10 000  5 000  11 914,—  119,14  
1 6 1 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  95 000  95 000  112 549,—  118,47  
Artikkel 1 6 1 — Kogusumma  105 000  100 000  124 463,—  118,54  
1 6 3  Institutsiooni teenistujate abistamise meetmed  
1 6 3 0  Sotsiaalhoolekanne  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 6 3 1  Liikuvus  
Liigendamata assigneeringud  7 000  
1 6 3 2  Töötajatevahelised suhted ja muud sotsiaalmeetmed  
Liigendamata assigneeringud  6 000  6 000  6 000,—  100,00  
Artikkel 1 6 3 — Kogusumma  13 000  6 000  6 000,—  46,15  
1 6 5  Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad 
meetmed  
1 6 5 0  Euroopa Koolid  
Liigendamata assigneeringud  255 000  275 000  232 405,—  91,14  
Artikkel 1 6 5 — Kogusumma  255 000  275 000  232 405,—  91,14  
PEATÜKK 1 6 — KOGUSUMMA  373 000  381 000  362 868,—  97,28  
Jaotis 1 — Kogusumma  8 689 841  8 621 651  7 713 503,—  88,76  28.2.2017  ET L 51/2205 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Palgad, hüvitised ja palkadega seotud väljamaksed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
436 880  426 880  396 456,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud palkade, hüvitiste ja muude ombudsmani palgaga seotud väljamaksete katmiseks, täpsemalt 
institutsiooni osamakseteks õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse, institutsiooni osamakseteks ravikindlustusse, 
sünnitoetusteks, surma korral makstavateks toetusteks, iga-aastaseks tervisekontrolliks jms.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artiklid 4a, 11 ja 14.  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 2 Ajutised hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  124 000  162 078,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste hüvitiste, peretoetuste ja elukohariigi paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artikkel 7.  L 51/2206  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 2  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 3 Pensionid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 000  4 000  0,—  
Märkused  
Endiste ombudsmanide vanaduspensioni (samuti leskede ja orbude toitjakaotuspensioni ning nende elukohariigi 
paranduskoefitsientide) kulud katab komisjon. Assigneering on ette nähtud kuludeks, mida komisjon ei kata, eelkõige 
ombudsmani osamaksudeks liidu ravikindlustusskeemi.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 4 Lähetuskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
35 000  35 000  27 575,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuste päevaraha ja lähetustega seotud lisa- või erakorraliste kulutuste 
katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2207 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 4  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artikkel 6.  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 5 Keele- ja arvutikursused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 000  2 000  1 165,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud keelekursuste või muude erialaste koolituskursuste kulude katmiseks.  
1 0 8 Toetused ja kulud teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ombudsmani teenistusse asumise või teenistusest lahkumise korral ombudsmani 
(sealhulgas tema perekonna) sõidukulude, sisseseadmis- ja ümberasumistoetuse ning kolimiskulude katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artikkel 5.  L 51/2208  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 8  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, 9. märts 1994, ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva 
korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  
1 2 0 Töötasud ja muud rahalised õigused  
1 2 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 915 883  6 916 269  6 109 398,—  
Märkused  
Assigneering on peamiselt ette nähtud ametikohtade loetelus sisalduvatel ametikohtadel töötavate ametnike ning ajutiste 
töötajatega seotud järgmiste kulude katmiseks: 
— palgad, hüvitised ja palgaga seotud väljamaksed; 
— ravi-, õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— kindlasummalised ületunnitasud; 
— mitmesugused hüvitised ja toetused; 
— ametnike või ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate sõidukulude väljamaksed nende sõitmisel 
teenistuskohast päritolukohta; 
— töötasule ja tasude osalisele ülekandmisele teenistuskoha asukohariigist erinevasse riiki kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni väljamaksed ajutiste töötajate pensioniõiguste kehtestamiseks või 
säilitamiseks nende päritoluriigis.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/2209 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 2 Tasustatav ületunnitöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 000  3 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö tasustamisega seotud kulude katmiseks vastavalt eespool nimetatud sätetele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 4 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
60 000  80 000  54 712,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse asumisel, 
teenistusest lahkumisel või üleviimisel teisele töökohale; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetus ning kolimiskulud, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes on 
sunnitud muutma oma elukohta seoses teenistusse asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõplikult institut- 
sioonist lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— päevaraha, mida makstakse ametnikele ja ajutistele töötajatele, kes tõendavad, et nad olid sunnitud muutma oma 
elukohta seoses teenistusse asumisega või üleviimisega teisele töökohale; 
— hüvitis katseajal olevatele ametnikele, kellega töösuhe lõpetatakse ilmse tööga mittetoimetuleku tõttu; 
— hüvitis ajutistele töötajatele, kellega institutsioon lõpetab nende lepingu.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/2210  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 2 — AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD  (jätkub)  
1 2 2 Hüvitised teenistussuhte enne tähtaega lõpetamise korral  
1 2 2 0 Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  86 290,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hüvitiste katmiseks ametnikele, kes: 
— arvatakse institutsiooni töökohtade arvu vähendamise tõttu ajutiselt reservi; 
— töötavad astme AD 16 või AD 15 ametikohal ning vabastatakse ametist teenistuskoha huvides.  
Assigneering katab samuti tööandjapoolse ravikindlustuse osamakse ja nimetatud hüvitistele kohaldatavatest parandus- 
koefitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 41 ja 50 ning IV lisa.  
1 2 2 2 Hüvitised teenistussuhte lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— personalieeskirjade, määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3518/85 või määruse (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2688/95 
kohaselt makstavad hüvitised; 
— tööandjapoolsed osamaksed hüvitiste saajate ravikindlustusse; 
— eri hüvitistele kohaldatavatest paranduskoefitsientidest tingitud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 64 ja 72.  
Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3518/85, 12. detsember 1985, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa 
ühenduste ametnike teenistussuhte lõpetamiseks seoses Hispaania ja Portugali ühinemisega (EÜT L 335, 13.12.1985, 
lk 56), ning nõukogu määrus (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2688/95, 17. november 1995, millega kehtestatakse erimeetmed 
Euroopa ühenduste ametnike teenistussuhte lõpetamiseks seoses Austria, Soome ja Rootsi ühinemisega (EÜT L 280, 
23.11.1995, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/2211 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 4 — MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED  
1 4 0 Muud teenistujad ja koosseisuvälised isikud  
1 4 0 0 Muud teenistujad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
694 078  487 502  380 930,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud peamiselt järgmiste kulude katmiseks: 
— muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste teenistujate, kohalike teenistujate ja erinõunike (Euroopa Liidu muude 
teenistujate teenistustingimuste tähenduses) töötasud, tööandjapoolsed osamaksed erinevatesse sotsiaalkindlustuss- 
keemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes; 
— teenistujate tasud vastavalt teenuse osutamise kokkuleppele ja erandjuhtudel ajutiselt teistest asutustest värvatud 
teenistujate töötasud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 4 0 4 Praktika, stipendiumid ja personalivahetus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
162 000  162 000  132 031,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— praktikantide sõidu- ja lähetuskulud ja -hüvitised ning ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus praktika ajal; 
— ombudsmani ja liikmesriikide või muude riikide avaliku sektori vahelise personalivahetusega seotud kulud vastavalt 
eeskirjadele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Ombudsmani otsus praktika kohta ja Euroopa Ombudsmani otsus ombudsmani büroosse lähetatud rahvus- 
vahelise, riigi ja piirkondliku või kohaliku tasandi ametnike kohta.  L 51/2212  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  
1 6 1 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 6 1 0 Värbamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 000  5 000  11 914,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 sätestatud konkursside korraldamise kulud ning intervjuule ja meditsiinilisele 
läbivaatusele kutsutud kandidaatide sõidu- ja elamiskulud; 
— ametnike ja muude teenistujate valimismenetluste korraldamise kulud.  
Seoses töökorraldusega nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja pärast konsulteerimist Euroopa Personalivaliku Ametiga 
võib seda assigneeringut kasutada institutsiooni enda läbiviidavate konkursside korraldamiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride, Euroopa Kohtu 
kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa 
ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja 
tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 6 1 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
95 000  95 000  112 549,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kulutusteks koolitusele, mille eesmärk on täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemus- 
likkust ja tõhusust; 
— sõidukulud, lähetuste päevaraha ja lähetustega seotud lisakulud või erakorralised kulud, sealhulgas sõidupiletite ja 
broneeringutega seotud lisakulud (mida ei kaeta artiklist 3 0 0).  28.2.2017  ET L 51/2213 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 1  (jätkub)  
1 6 1 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 6 3 Institutsiooni teenistujate abistamise meetmed  
1 6 3 0 Sotsiaalhoolekanne  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— järgmistesse kategooriatesse kuuluvate isikute osas institutsioonidevahelise puudega inimeste abistamise poliitika 
raames: 
— teenistuses olevad ametnikud ja ajutised töötajad, 
— teenistuses olevate ametnike ja ajutiste töötajate abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses,  
puudest tingitud, nõuetekohaselt põhjendatud, vajalikuks tunnistatud ja eelarvesse kirjendatud summa ulatuses 
tehtavate selliste mittemeditsiiniliste kulutuste hüvitamine, mida ühine ravikindlustussüsteem ei hõlma, tingimusel et 
elukoha- või päritoluriigi õigused on ammendatud; 
— eriti raskes olukorras ametnike ja muude teenistujate abistamiseks rakendatavad meetmed.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 9 lõike 3 kolmas lõik ja artikkel 76.  
Euroopa Ombudsmani 15. jaanuari 2004. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa Ombudsmani büroo ametnike ja 
muude teenistujate sotsiaalabi eeskirjad.  L 51/2214  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 1 6 — INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD  (jätkub)  
1 6 3  (jätkub)  
1 6 3 1 Liikuvus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 000  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud rahastama kava, millega toetatakse ühistranspordi kasutamist eri töökohtades.  
1 6 3 2 Töötajatevahelised suhted ja muud sotsiaalmeetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 000  6 000  6 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eri rahvustest töötajate vahel sotsiaalsete kontaktide edendamiseks ja rahaliseks toeta- 
miseks, näiteks töötajate klubide, ühingute, kultuuriürituste jms toetamiseks, samuti personalikomitee korraldatavate 
tegevuste (kultuuri- ja vaba aja üritused, toitlustamine jne) kulude osamakseteks.  
Lisaks katab assigneering rahalise osamakse institutsioonidevaheliseks sotsiaalseks tegevuseks.  
1 6 5 Kõiki institutsiooni heaks töötavaid isikuid puudutavad meetmed  
1 6 5 0 Euroopa Koolid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
255 000  275 000  232 405,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Ombudsmani toetus Euroopa Koolide kuratooriumi akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolidele või 
— Euroopa Koolide kuratooriumi akrediteeritud II tüübi Euroopa Koolide toetuse hüvitamine komisjonile, kui 
komisjon andis selle toetuse Euroopa Ombudsmani nimel ja poolt volitus- ja teenuslepingu põhjal.  
See katab Euroopa Ombudsmani töötajate II tüübi Euroopa Koolidesse registreeritud laste õppe maksumuse.  
Õiguslik alus  
Komisjoni otsus C(2013) 4886, 1. august 2013 (ELT C 222, 2.8.2013, lk 8).  28.2.2017  ET L 51/2215 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üürimine  
Liigendamata assigneeringud  1 000 000  860 000  746 425,—  74,64  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  1 000 000  860 000  746 425,—  74,64  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  1 000 000  860 000  746 425,—  74,64  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Andmetöötlus- ja telekommunikatsiooniseadmed, kasu- 
tuskulud ja teenused  
2 1 0 0  Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus  
Liigendamata assigneeringud  240 000  200 000  199 134,—  82,97  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  240 000  200 000  199 134,—  82,97  
2 1 2  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  14 817,—  98,78  
2 1 6  Transpordivahendid  
Liigendamata assigneeringud  20 000  19 000  18 450,—  92,25  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  275 000  234 000  232 401,—  84,51  
PEATÜKK 2 3  
2 3 0  Halduskulud  
2 3 0 0  Kontoritarbed, tarvikud ning mitmesugused äratarvitatavad 
kaubad  
Liigendamata assigneeringud  14 000  12 000  12 851,—  91,79  
2 3 0 1  Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  7 000  7 000  5 800,—  82,86  L 51/2216  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 3 0  (jätkub)  
2 3 0 2  Telekommunikatsioon  
Liigendamata assigneeringud  8 000  6 000  5 000,—  62,50  
2 3 0 3  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  700  500  500,—  71,43  
2 3 0 4  Muud kulud  
Liigendamata assigneeringud  4 000  3 500  3 666,—  91,65  
2 3 0 5  Õigusabikulud ja kahjutasud  
Liigendamata assigneeringud  15 000  5 000  9 000,—  60,00  
Artikkel 2 3 0 — Kogusumma  48 700  34 000  36 817,—  75,60  
2 3 1  Kirjalik ja suuline tõlge  
Liigendamata assigneeringud  215 000  315 000  270 000,—  125,58  
2 3 2  Tegevustoetused  
Liigendamata assigneeringud  135 600  95 000  54 745,—  40,37  
PEATÜKK 2 3 — KOGUSUMMA  399 300  444 000  361 562,—  90,55  
Jaotis 2 — Kogusumma  1 674 300  1 538 000  1 340 388,—  80,06  28.2.2017  ET L 51/2217 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 2 
HOONED, MÖÖBEL, SEADMED JA MITMESUGUSED TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üürimine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 000 000  860 000  746 425,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kindlasummalise makse tasumiseks Euroopa Parlamendile bürooruumide eest, mille 
Euroopa Parlament annab ombudsmani käsutusse oma hoonetes Strasbourgis ja Brüsselis. Assigneeringust kaetakse 
üüritasud ning kindlustuse, vee- ja elektrivarustuse, kütte, koristamise ja korrashoiu, turva- ja valveteenuste teenustasud, 
samuti mitmesugused muud kinnisvarakulud, sh kõnealuste bürooruumide ümberehitamine, remont ja uuendamine.  
Õiguslik alus  
Ombudsmani ja Euroopa Parlamendi vahel sõlmitud haldusleping.  
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  
Märkused  
Hankelepingu puhul konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingutingimuste üle.  
2 1 0 Andmetöötlus- ja telekommunikatsiooniseadmed, kasutuskulud ja teenused  
2 1 0 0 Seadmete ja tarkvara ostmine, teenindus ja hooldus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
240 000  200 000  199 134,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— seadmete ostmine, üürimine, teenindus ja hooldus ning tarkvara väljatöötamine; 
— andmetöötlussüsteemide töö ja hooldusega seotud abi;  L 51/2218  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 1 — ANDMETÖÖTLUS, SEADMED JA MÖÖBEL: OSTMINE, ÜÜRIMINE JA HOOLDUS  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 0  (jätkub)  
— kolmandatele isikutele delegeeritud andmetöötlusega seotud toimingud ning muude andmetöötlusteenuste kulud; 
— telekommunikatsiooniseadmete ostmise, üürimise ja hooldusega seotud kulud ning telekommunikatsiooniga seotud 
muud kulud (andmesidevõrgud, telefonikeskjaamad, telefonid ja samalaadsed seadmed, faksid, teleksisüsteemid, 
paigalduskulud jne).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
2 1 2 Mööbel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
15 000  15 000  14 817,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud mööbli, sealhulgas eelkõige ergonoomilise büroomööbli ostmiseks, üürimiseks, korras- 
hoiuks ja parandamiseks, samuti kulunud ja kasutamiskõlbmatu mööbli ning bürooseadmete väljavahetamiseks.  
2 1 6 Transpordivahendid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
20 000  19 000  18 450,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud transpordivahendite (ametiautod) ostmiseks, hoolduseks, kasutamiseks ja remondiks, 
samuti autode, taksode, busside ja veoautode üürimiseks koos juhiga või ilma juhita, kaasa arvatud asjakohased 
kindlustuskulud, ning võimalike trahvide maksmiseks.  
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  
2 3 0 Halduskulud  
Märkused  
Hankelepingu puhul konsulteerib institutsioon teiste institutsioonidega saavutatud lepingutingimuste suhtes.  
2 3 0 0 Kontoritarbed, tarvikud ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 000  12 000  12 851,—  28.2.2017  ET L 51/2219 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 0  (jätkub)  
2 3 0 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud paberi, ümbrike, kontoritarvete, trükikoja ja paljundustöökodade varustuse jms ostmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  
2 3 0 1 Posti- ja kohaletoimetamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 000  7 000  5 800,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postiteenistuste või kullerifirmade posti-, käitlemis- ja kättetoimetamistasude katmiseks.  
2 3 0 2 Telekommunikatsioon  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 000  6 000  5 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kaabel- ja raadioside (laua- ja mobiiltelefonid, televisioon) liitumis- ja teenustasude, samuti 
andmesidevõrkude ja telemaatikateenuste kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 0 3 Finantskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
700  500  500,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pangakulude (komisjonitasud, vahendustasud, mitmesugused muud kulud) ja muude 
finantskulude, sealhulgas hoonete rahastamisega seotud lisakulude katmiseks.  L 51/2220  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 0  (jätkub)  
2 3 0 3  (jätkub)  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 10 000 eurot.  
2 3 0 4 Muud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 000  3 500  3 666,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kindlustused, mis ei ole kaetud muude punktidega; 
— mitmesugused halduskulud, näiteks rongide ja lennukite sõiduplaanide ostmine, kasutatud varustuse müügi 
kuulutuste avaldamine ajalehtedes jne; 
— avansikontodega seotud kulud Brüsselis ja Strasbourgis.  
2 3 0 5 Õigusabikulud ja kahjutasud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
15 000  5 000  9 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— kõik võimalikud kulud, mis tulenevad ombudsmani osalemisest liidu ja liikmesriikide kohtutes, õigusteenuste 
kasutamisest, samuti muud õigusalased, menetlusi või menetluseelset tegevust hõlmavad kulud; 
— kahjutasud, intressid ja igasugused võlgnevused finantsmääruse artikli 11 lõike 3 tähenduses.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 1 Kirjalik ja suuline tõlge  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
215 000  315 000  270 000,—  28.2.2017  ET L 51/2221 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 2 3 — JOOKSVAD HALDUSKULUD  (jätkub)  
2 3 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide lisateenuste, eelkõige aastaaruande ja muude dokumentide tõlkimise ja trükki- 
misega seotud kulude, samuti lepinguliste ja vabakutseliste tõlkide teenuste ning muude sellega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
2 3 2 Tegevustoetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
135 600  95 000  54 745,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendile makstavateks üldisteks juhtimiskuludeks, millest kaetakse Euroopa 
Parlamendi üldteenuste osutamiseks (näiteks raamatupidamine, siseaudit, meditsiiniabi jne) kulutatud töötundide 
maksumus.  
See on ühtlasi ette nähtud selliste institutsioonidevaheliste teenuste osutamise kulude katmiseks, mida ei kaeta muudelt 
eelarveridadelt.  L 51/2222  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD KULUD  
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE 
PEATÜKK 3 3 — UURINGUD JA MUUD TOETUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Teenistujate lähetuskulud  
Liigendamata assigneeringud  165 000  157 000  144 301,—  87,46  
3 0 2  Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Liigendamata assigneeringud  7 000  7 000  1 949,—  27,84  
3 0 3  Koosolekud  
Liigendamata assigneeringud  81 000  47 000  23 476,—  28,98  
3 0 4  Sisekoosolekud  
Liigendamata assigneeringud  27 000  27 000  26 307,—  97,43  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  280 000  238 000  196 033,—  70,01  
PEATÜKK 3 2  
3 2 0  Teabe ja eksperdiarvamuste omandamine  
3 2 0 0  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  8 000  8 000  4 866,—  60,83  
3 2 0 1  Arhiivikogude kulud  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  14 925,—  99,50  
Artikkel 3 2 0 — Kogusumma  23 000  23 000  19 791,—  86,05  
3 2 1  Tootmine ja levitamine  
3 2 1 0  Kommunikatsioon ja väljaanded  
Liigendamata assigneeringud  219 000  219 000  262 512,—  119,87  
Artikkel 3 2 1 — Kogusumma  219 000  219 000  262 512,—  119,87  
PEATÜKK 3 2 — KOGUSUMMA  242 000  242 000  282 303,—  116,65  
PEATÜKK 3 3  
3 3 0  Uuringud ja toetused  
3 3 0 0  Uuringud  
Liigendamata assigneeringud  17 800  17 800  2 800,—  15,73  28.2.2017  ET L 51/2223 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 3 3 — UURINGUD JA MUUD TOETUSED  (jätkub)  
PEATÜKK 3 4 — OMBUDSMANI ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD KULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
3 3 0  (jätkub)  
3 3 0 1  Suhted liikmesriikide / piirkondlike ombudsmanide ja muude 
samasuguste organitega ning toetus Euroopa ombudsmanide 
võrgustikule  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 3 0 — Kogusumma  17 800  17 800  2 800,—  15,73  
PEATÜKK 3 3 — KOGUSUMMA  17 800  17 800  2 800,—  15,73  
PEATÜKK 3 4  
3 4 0  Ombudsmani ülesannete täitmisega seotud kulud  
3 4 0 0  Mitmesugused kulud  
Liigendamata assigneeringud  1 500  1 500  1 350,—  90,00  
Artikkel 3 4 0 — Kogusumma  1 500  1 500  1 350,—  90,00  
PEATÜKK 3 4 — KOGUSUMMA  1 500  1 500  1 350,—  90,00  
Jaotis 3 — Kogusumma  541 300  499 300  482 486,—  89,13  L 51/2224  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 3 
INSTITUTSIOONI ÜLDISTE ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD KULUD  
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  
3 0 0 Teenistujate lähetuskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
165 000  157 000  144 301,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuste päevaraha ja lähetusega seotud lisakulude või ettenägematute 
kulude, sealhulgas sõidupiletite ja broneeringutega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 5 000 eurot.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ja VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
3 0 2 Vastuvõtu- ja esinduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
7 000  7 000  1 949,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kohustustega seotud vastuvõtu- ja esinduskulude katmiseks ning 
ombudsmani esinduskohustustega seotud ostudeks.  
3 0 3 Koosolekud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
81 000  47 000  23 476,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonide, uurimisrühmade või töökoosolekutele kutsutud ekspertide ja muude isikute 
sõidukulude, päevaraha ja lisakulude ning muude koosolekutega seotud kulude (ruumide üürimine, tõlkevajaduste 
katmine jne) katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2225 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 3 0 — KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID  (jätkub)  
3 0 4 Sisekoosolekud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
27 000  27 000  26 307,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsiooni sisekoosolekutega seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  
3 2 0 Teabe ja eksperdiarvamuste omandamine  
3 2 0 0 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 000  8 000  4 866,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— üldteatmeteoste soetamine ja uuendamine ning raamatukogu fondide ajakohastamine; 
— ajalehtede ja ajakirjade, uudisteagentuuride ja nende väljaannete ning sidusteenuste tellimused, sealhulgas auto- 
riõiguse tasud paljundamise ja levitamise eest nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, samuti ajakirjanduse 
ülevaadete koostamise ja väljavõtete tegemise teenuslepingud; 
— ajakirjandusväljaannete sisukokkuvõtete ja -analüüside koostamise tellimused või teenuslepingud ning ajakirjandus- 
väljaannetes ilmunud artiklite säilitamine optilisel andmekandjal; 
— institutsiooniväliste dokumendikogude ja statistiliste andmebaaside kasutamise kulud (välja arvatud riistvara ja 
sidekulud); 
— erivahendite, sealhulgas raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu elektriliste, elektrooniliste ning 
arvutitehniliste vahendite ja/või süsteemide soetamine, samuti nende vahendite ja süsteemide soetamiseks, arenda- 
miseks, paigaldamiseks, kasutamiseks ja hooldamiseks sisseostetavate teenuste kulud; 
— raamatukogu tegevuse, eelkõige raamatukogu klientidega seotud teenuste (päringud, analüüsid) ning kvaliteedijuhti- 
missüsteemidega jms seonduvad kulud; 
— raamatukogu, dokumentatsiooni ja meediaraamatukogu köite- ja säilitusvahendite ning -tööde kulud; 
— sõnaraamatute, erialasõnastike ja muude teoste soetamine ombudsmani teenistuste jaoks.  L 51/2226  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 3 2 — EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: OMANDAMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE  (jätkub)  
3 2 0  (jätkub)  
3 2 0 1 Arhiivikogude kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
15 000  15 000  14 925,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— arhiveerimisega seotud sisseostetavate teenuste kulud, sealhulgas hoidlates sorteerimise, registreerimise ja korras- 
tamise kulud, arhiveerimisega seotud teenustööde kulud, samuti alternatiivsetel andmekandjatel (mikrofilmidel, 
diskettidel, kassettidel jne) olevate arhiivkogude soetamise ja kasutamise kulud, erivahendite (elektroonilised, 
arvutitehnilised ja elektrilised vahendid) soetamise, üürimise ja hooldamise kulud ning kõikidel andmekandjatel 
(brošüürid, CD-ROM jne) teabe avaldamise kulud; 
— ombudsmani ametikohustuste täitmisel kogutud ning kehtestatud eeskirja kohaselt Euroopa Parlamendile, Euroopa 
Liidu Ajaloo Arhiivile (HAUC), mõnele ühendusele või fondile annetuste või annakutena üle antud dokumentide 
töötlemise kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa 
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43), ning ombudsmani büroos vastu 
võetud asjakohased rakendusmeetmed.  
3 2 1 Tootmine ja levitamine  
3 2 1 0 Kommunikatsioon ja väljaanded  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
219 000  219 000  262 512,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirjastamise ja teabekulude katmiseks, eelkõige: 
— Euroopa Liidu Teatajas  avaldamisega seotud trükikulud; 
— eri väljaannete (aastaaruanne jne) ametlikes keeltes trükkimise ja paljundamise kulud; 
— trükised (traditsioonilisel või elektroonilisel kujul), mille eesmärk on ombudsmani tegevusega seotud informatsiooni 
levitamine (avalikkussuhted ja vahendid avalikkuse teavitamiseks Euroopa Ombudsmani vastutusalast); 
— muud institutsiooni teabepoliitikaga seotud kulud (sümpoosionid, seminarid, osalemine avalikel üritustel jne).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa on hinnanguliselt 1 000 eurot.  28.2.2017  ET L 51/2227 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
PEATÜKK 3 3 — UURINGUD JA MUUD TOETUSED  
3 3 0 Uuringud ja toetused  
3 3 0 0 Uuringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
17 800  17 800  2 800,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kvalifitseeritud ekspertidelt ja uurimisinstituutidelt tellitavate uurimuste ja/või uuringute 
rahastamiseks ning nimetatud uuringute avaldamise kulude ja lisakulude katmiseks.  
3 3 0 1 Suhted liikmesriikide / piirkondlike ombudsmanide ja muude samasuguste organitega ning toetus Euroopa ombuds- 
manide võrgustikule  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Ombudsmani ja liikmesriikide / piirkondlike ombudsmanide ning samalaadsete 
organitega suhete arendamise ja koostöö edendamisega seotud kulude katmiseks.  
Eelkõige võib sellest katta rahalist toetust Euroopa ombudsmanide võrgustiku tegevusvaldkonnaga seotud projektidele 
(mida ei kaeta punkti 3 2 1 0 vahenditest).  
Samuti on see ette nähtud ombudsmani külastajate rühmadega seotud kulude katmiseks.  
PEATÜKK 3 4 — OMBUDSMANI ÜLESANNETE TÄITMISEGA SEOTUD KULUD  
3 4 0 Ombudsmani ülesannete täitmisega seotud kulud  
3 4 0 0 Mitmesugused kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 500  1 500  1 350,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ombudsmani spetsiifiliste ülesannetega seotud kulude (nagu suhted liikmesriikide ombuds- 
manide ja ombudsmanide rahvusvaheliste organisatsioonidega, samuti rahvusvaheliste organisatsioonide väljaannete 
tellimused) katmiseks.  L 51/2228  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  10 905 441  10 658 951  9 536 377,—  87,45  28.2.2017  ET L 51/2229 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul tehtud eelarveotsuste kulude (kulud, mida ei ole võimalik hinnata) 
katmiseks.  L 51/2230  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
TÖÖTAJAD  
VIII jagu — Euroopa Ombudsman  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Ombudsman  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  0  1  0  1  
AD 15  2  0  2  0  
AD 14  1  0  1  0  
AD 13  4  0  4  0  
AD 12  0  1  0  1  
AD 11  1  1  1  1  
AD 10  4  2  3  2  
AD 9  2  1  3  1  
AD 8  3  1  2  1  
AD 7  4  1  5  1  
AD 6  7  0  7  0  
AD 5  2 1  2  1  
Kokku AD  30  9  30  9  
AST 11  0  0  0  0  
AST 10  0  0  0  0  
AST 9  0  1  0  0  
AST 8  0  1  0  2  
AST 7  1  1  1  1  
AST 6  5  0  5  0  
AST 5  2  3  2  3  
AST 4  3  3  3  3  
AST 3  4  1  4  1  
AST 2  0  0  0  0  
AST 1  0 0  1  0  
Kokku AST  15  10  16  10  
AST/SC 6  0  0  0  0  
AST/SC 5  0  0  0  0  
AST/SC 4  0  0  0  0  
AST/SC 3  1  0  1  0  
AST/SC 2  0  0  0  0  
AST/SC 1  0 0  0  0  
Kokku AST/SC  1  0  1  0  
Kokku  46  19  47  19  
Kõik kokku  65  66  28.2.2017  ET L 51/2231 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA OMBUDSMAN
 
IX JAGU  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR  L 51/2232  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa Andmekaitseinspektori eelarveaasta 2017 kulude 
finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  11 324 735  
Omavahendid  – 1 317 000  
Nõutav osamaks  10 007 735  28.2.2017  ET L 51/2233 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  659 000  495 000  455 957,68  69,19  
4 0 3  Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teen- 
istuses olevate teenistujate palkadelt makstavatest ajutistest 
maksudest  p.m.  p.m.  0,—  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  112 000  83 000  83 043,89  74,15  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  771 000  578 000  539 001,57  69,91  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  546 000  394 000  375 817,84  68,83  
4 1 1  Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  0,—  
4 1 2  — Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  546 000  394 000  375 817,84  68,83  
Jaotis 4 — Kogusumma  1 317 000  972 000  914 819,41  69,46  L 51/2234  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
659 000  495 000  455 957,68  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
4 0 3 Laekumised institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadelt makstavatest 
ajutistest maksudest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige selle artikkel 12.  
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, eelkõige selle artikkel 66a kuni 15. detsembrini 2003 kehtinud 
versioonis.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  28.2.2017  ET L 51/2235 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  (jätkub)  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
112 000  83 000  83 043,89  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
546 000  394 000  375 817,84  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikkel 4, artikli 11 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 48.  
4 1 2 — Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2236  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU 
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0  Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 2  Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või 
asutustele — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri 
kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja 
muud intressid institutsiooni kontodelt  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2237 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, 
kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni sihtotstar- 
belised tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude 
tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu haldustegevusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 51/2238  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 5 
INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST SAADAV TULU  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist (kaubatarned)  
5 0 0 0 Laekumised sõidukite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluvate sõidukite müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia kantakse ka 
laekumised selliste sõidukite müügist, mis on välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on 
täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kirjendatakse institutsioonile kuuluva vallasvara (v.a sõidukid) müügist või vahetusväärtusest saadud tulud. Siia 
kantakse ka laekumised selliste vahendite, sisseseade, materjali ning teaduslike ja tehniliste seadmete müügist, mis on 
välja vahetatud või maha kantud, sest nende raamatupidamislik väärtus on täielikult amortiseerunud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktide a ja b kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle 
alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised kaubatarnetest teistele institutsioonidele või asutustele — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/2239 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLASVARA (KAUBATARNED) JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kirjendatakse institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist saadud tulud.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti h kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
Lisaks sisaldab see artikkel tulusid, mis on saadud selliste toodete müügist elektroonilistel andmekandjatel.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  
5 1 0 Laekumised mööbli ja vahendite üürimisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üüri kõrvalkulude tagasimaksetest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  L 51/2240  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULU  (jätkub)  
5 1 1  (jätkub)  
5 1 1 1 Üüri kõrvalkulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULU INVESTEERINGUTEST JA ANTUD LAENUDEST NING PANGA- JA MUUDE INTRESSIDE TULU  
5 2 0 Tulud investeeringutest ja antud laenudest ning panga- ja muud intressid institutsiooni kontodelt  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklisse kantakse investeeringutest ja antud laenudest saadav tulu ning panga- ja muud intressid, millega on 
krediteeritud ja debiteeritud institutsioonide kontosid.  
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende 
institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude tagasimaksed nendelt — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti e kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2241 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 5 — TULUD OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  (jätkub)  
5 5 1  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti c kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu sihtasutuste tulud, toetused, kinked ja annakud, sealhulgas iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti d kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse teiste institutsioonide eest kantud sotsiaalhoolekandekulude tagasimaksed.  L 51/2242  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD OSA- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel eraldatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Üüriga seoses tehtud maksetest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti g kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
eraldatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kanti vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSTEGEVUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu haldustegevusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artiklis kirjendatakse muud haldustegevusest saadavad tulud.  28.2.2017  ET L 51/2243 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  67 314,—  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  67 314,—  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  67 314,—  
KÕIK KOKKU  1 317 000  972 000  982 133,41  74,57  L 51/2244  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  67 314,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud mitmesuguse tulu vastuvõtmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2245 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE 
KULUD  
1 0 INSTITUTSIOONI LIIKMED  922 815  889 066  937 109,61  
1 1 INSTITUTSIOONI PERSONAL  6 199 045  5 200 046  4 875 746,13  
Jaotis 1 — Kogusumma  7 121 860  6 089 112  5 812 855,74  
2 HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGE- 
VUSKULUD  
2 0 HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  2 780 000  2 445 750  2 154 108,06  
Jaotis 2 — Kogusumma  2 780 000  2 445 750  2 154 108,06  
3 EUROOPA ANDMEKAITSENÕUKOGU  
3 0 NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  1 422 875  753 181  407 881,47  
Jaotis 3 — Kogusumma  1 422 875  753 181  407 881,47  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  11 324 735  9 288 043  8 374 845,27  L 51/2246  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 0  
1 0 0  Töötasud, hüvitised ja muud liikmete rahalised õigused  
1 0 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  667 290  640 940  708 345,56  106,15  
1 0 0 1  Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 0 0 2  Ajutised hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  171 131  163 732  162 245,05  94,81  
1 0 0 3  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 0 0 4  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 0 0 — Kogusumma  838 421  804 672  870 590,61  103,84  
1 0 1  Muud liikmetega seotud kulud  
1 0 1 0  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  25 000  25 000  7 125,—  28,50  
1 0 1 1  Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  59 394  59 394  59 394,—  100,00  
Artikkel 1 0 1 — Kogusumma  84 394  84 394  66 519,—  78,82  
PEATÜKK 1 0 — KOGUSUMMA  922 815  889 066  937 109,61  101,55  
PEATÜKK 1 1  
1 1 0  Töötasud, hüvitised ning muud ametnike ja ajutiste teenis- 
tujate rahalised õigused  
1 1 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  5 185 664  4 328 815  3 789 010,31  73,07  
1 1 0 1  Rahalised õigused teenistusse asumisel, teenistusest lahkumisel 
ning teisele tööle üleviimisel  
Liigendamata assigneeringud  50 000  50 000  0,—  0  
1 1 0 2  Tasustatav ületunnitöö  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 0 3  Eritoetused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2247 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 4  Teenistuse enneaegse lõpetamisega seotud hüvitised ja muud 
toetused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 0 5  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 0 — Kogusumma  5 235 664  4 378 815  3 789 010,31  72,37  
1 1 1  Muud teenistujad  
1 1 1 0  Lepinguline personal  
Liigendamata assigneeringud  349 000  272 070  749 039,77  214,62  
1 1 1 1  Praktika ja personalivahetuse kulud  
Liigendamata assigneeringud  237 000  179 428  73 267,02  30,91  
1 1 1 2  Sisseostetavad teenused ja tööd  
Liigendamata assigneeringud  52 748  51 202  0,—  0  
Artikkel 1 1 1 — Kogusumma  638 748  502 700  822 306,79  128,74  
1 1 2  Muud personaliga seotud kulud  
1 1 2 0  Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  135 000  132 398  117 398,—  86,96  
1 1 2 1  Värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  6 789  6 789  1 860,13  27,40  
1 1 2 2  Täiendusõpe  
Liigendamata assigneeringud  80 000  78 500  78 500,—  98,12  
1 1 2 3  Sotsiaalteenused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 1 2 4  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  14 844  14 844  7 422,—  50,00  
1 1 2 5  Liidu väikelaste keskus ning muud lastesõimed ja lastepäe- 
vakodud  
Liigendamata assigneeringud  80 000  80 000  50 000,—  62,50  
1 1 2 6  Töötajatevahelised suhted ja muud sotsiaalkulud  
Liigendamata assigneeringud  8 000  6 000  9 248,90  115,61  
Artikkel 1 1 2 — Kogusumma  324 633  318 531  264 429,03  81,45  
PEATÜKK 1 1 — KOGUSUMMA  6 199 045  5 200 046  4 875 746,13  78,65  
Jaotis 1 — Kogusumma  7 121 860  6 089 112  5 812 855,74  81,62  L 51/2248  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 1 
INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE KULUD  
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  
1 0 0 Töötasud, hüvitised ja muud liikmete rahalised õigused  
1 0 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
667 290  640 940  708 345,56  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liikmete palkade, hüvitiste ja toetuste rahastamine ning töötasude ja muusse riiki kui töökohariiki üle kantud 
rahaliste tasude osa suhtes kohaldatavast paranduskoefitsiendist tulenevad kulud; 
— institutsiooni osamaksed (0,87 %) õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse; 
— institutsiooni osamaksed (3,4 %) ravikindlustusse; 
— sünnitoetused; 
— toetused surma korral.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 1 Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teenistusse asumise või teenistusest lahkumise korral liikmete (ja nende perekondade) 
sõidukulude, sisseseadmis- ja ümberasumishüvitiste ning kolimiskulude katmiseks.  28.2.2017  ET L 51/2249 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 2 Ajutised hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
171 131  163 732  162 245,05  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste hüvitiste, peretoetuste ja institutsiooni endiste liikmete elukohariigi paranduskoe- 
fitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 3 Pensionid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vanaduspensionide ja institutsiooni liikmete elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide, 
samuti leskede ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukohariigist sõltuvate paranduskoefitsientide katmiseks.  L 51/2250  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 0  (jätkub)  
1 0 0 3  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
1 0 0 4 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasude ja pensionide ajakohastamisega seotud mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle finantsmääruse kohast 
ümberpaigutamist muudele eelarveridadele.  
1 0 1 Muud liikmetega seotud kulud  
1 0 1 0 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
25 000  25 000  7 125,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud keelekursustel, seminaridel ja erialasel koolitusel osalemise kulude katmiseks.  
1 0 1 1 Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
59 394  59 394  59 394,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, lähetuses viibijate päevaraha ning lähetusega seotud lisa- ja erakorraliste 
kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2251 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 0 — INSTITUTSIOONI LIIKMED  (jätkub)  
1 0 1  (jätkub)  
1 0 1 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus nr 1247/2002/EÜ, 1. juuli 2002, Euroopa andmekaitseinspektori 
ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1).  
Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud 
(ELT L 58, 4.3.2016, lk 1).  
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  
1 1 0 Töötasud, hüvitised ning muud ametnike ja ajutiste teenistujate rahalised õigused  
1 1 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 185 664  4 328 815  3 789 010,31  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate põhipalgad; 
— peretoetused, sealhulgas majapidamistoetus, ülalpeetavate laste toetus ja õppetoetus; 
— kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetused; 
— institutsiooni osamaksed ravi- ning õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse; 
— institutsiooni osamaksed spetsiaalsesse töötusfondi; 
— institutsiooni maksed seoses ajutiste töötajate pensioniõiguste loomise või säilitamisega nende päritolumaal; 
— töötasude ning muusse riiki kui töökohariiki üle kantud rahaliste tasude osa suhtes kohaldatavast paranduskoefit- 
siendist tulenevad kulud;  L 51/2252  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 0  (jätkub)  
— sünnitoetused; 
— töötamiskohast päritolukohta sõidu kindlasummalised maksed; 
— eluaseme- ja transporditoetused ning fikseeritud määraga esinduskulud; 
— kindlasummalised sõiduraha hüvitised; 
— peaarvepidajate ja avansikontode haldajate erihüvitised.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 1 Rahalised õigused teenistusse asumisel, teenistusest lahkumisel ning teisele tööle üleviimisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
50 000  50 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende pereliikmete) teenistusse asumisest ja 
teenistusest lahkumisest või geograafilisest ümberpaigutamisest tulenevate sõidukuludega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa 
artikkel 7), pärast teenistusse asumist, teenistuse lõpetamist või uuele töökohale üleviimist oma elukohta muutma 
pidavatele teenistujatele makstavate hüvitistega (VII lisa artiklid 5 ja 6), kolimiskuludega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa 
artikkel 9) ja pärast teenistusse asumist oma elukohta muutma pidanud ning seda tõendada suutvatele teenistujatele 
makstavate ajutiste päevarahadega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa artikkel 10) seotud kulutuste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
1 1 0 2 Tasustatav ületunnitöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2253 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ületunnitöö eest maksmiseks vastavalt eespool osutatud sätetes ette nähtud tingimustele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 56 ja VI lisa.  
1 1 0 3 Eritoetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eriti raskes olukorras olevate ametnike ja muude teenistujate suhtes võetud meetmete 
katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 76.  
1 1 0 4 Teenistuse enneaegse lõpetamisega seotud hüvitised ja muud toetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— reservi arvamise ja teenistuse huvides ametist vabastamise hüvitised, 
— tööandjapoolsed osamaksed eespool nimetatud hüvitiste saajate ravikindlustusse, 
— eespool nimetatud hüvitistele rakendatavate paranduskoefitsientide ning võimalike nõukogu poolt eelarveaasta 
jooksul vastu võetavate töötasude ajakohastamise mõju.  L 51/2254  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 4  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 41, 50, 64, 65 ja 72 ning IV lisa.  
1 1 0 5 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töötasude ja hüvitiste ajakohastamisega seotud mõju katmiseks.  
Assigneering on eranditult määratlemata otstarbega ning seda võib kasutada ainult pärast selle finantsmääruse kohast 
ümberpaigutamist muudele eelarveridadele.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 65 ja 65a ning XI lisa.  
1 1 1 Muud teenistujad  
1 1 1 0 Lepinguline personal  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
349 000  272 070  749 039,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepinguliste töötajate kasutamisega seotud kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/2255 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 1  (jätkub)  
1 1 1 1 Praktika ja personalivahetuse kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
237 000  179 428  73 267,02  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud praktikantide hüvitiste, sõidu- ja lähetuskulude ning õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse 
katmiseks praktika ajal.  
Assigneering on samuti ette nähtud ühelt poolt Euroopa Andmekaitseinspektori ning teiselt poolt liikmesriikide ja 
Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate EFTA riikide avaliku sektori ning rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise 
personalivahetuse kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 1 1 2 Sisseostetavad teenused ja tööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
52 748  51 202  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi teenuste katmiseks, mida osutavad isikud, kes ei ole seotud institutsiooniga, ja 
eelkõige ajutised töötajad.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 1 2 Muud personaliga seotud kulud  
1 1 2 0 Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
135 000  132 398  117 398,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, päevarahade maksmise ning lähetuse käigus tekkinud lisa- ja ettenägematute 
kuludega seotud kulutuste katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2256  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 2  (jätkub)  
1 1 2 0  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ning VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
1 1 2 1 Värbamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 789  6 789  1 860,13  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 osutatud konkursside korraldamisest tulenevate kulutuste 
ning töövestlustel ja arstlikel läbivaatustel osalevate kandidaatide reisi- ja elamiskulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti ajutiste ja lepinguliste töötajate valikumenetluse korraldamise kulud.  
Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja vajalik asutuse toimimiseks, võib pärast konsulteerimist Euroopa Person- 
alivaliku Ametiga assigneeringut kasutada ka Euroopa Andmekaitseinspektori enda poolt korraldatavate konkursside 
tarbeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride, Euroopa Kohtu kohtusekretäri, kontrollikoja, majandus- ja 
sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 
2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 1 2 2 Täiendusõpe  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
80 000  78 500  78 500,—  28.2.2017  ET L 51/2257 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 2  (jätkub)  
1 1 2 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud personalikoolituse ja ümberõppe korraldamise kulude, sealhulgas institutsioonidevahelisel, 
institutsioonivälisel või -sisesel tasandil korraldatud keelekursustega seotud kulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti õppematerjalide ja tehniliste seadmete kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
1 1 2 3 Sotsiaalteenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et hüvitada institutsioonidevahelise poliitika raames – lähtudes eelarvelistest 
võimalustest ja pärast elukoha- või päritoluriigi riiklike saada olevate hüvitiste ammendamist – puudega inimeste 
(ametnike ja teenistuses olevate ajutiste töötajate, nende abikaasade ja ülalpeetavate laste Euroopa Liidu ametnike 
personalieeskirjades määratletud tähenduses) nõuetekohaselt põhjendatud mittemeditsiinilised kulud, mida puudest 
tulenevalt vajalikuks peetakse.  
1 1 2 4 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
14 844  14 844  7 422,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja selleks õigust omavate muude teenistujate iga-aastase meditsiinilise kontrolliga, 
sealhulgas selle kontrolli juurde kuuluvate vajalike analüüside ja arstlike läbivaatustega seotud kulutuste katmiseks.  
1 1 2 5 Liidu väikelaste keskus ning muud lastesõimed ja lastepäevakodud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
80 000  80 000  50 000,—  L 51/2258  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 1 1 — INSTITUTSIOONI PERSONAL  (jätkub)  
1 1 2  (jätkub)  
1 1 2 5  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud selleks, et katta Euroopa Andmekaitseinspektori osamaksed liidu väikelaste keskuse ning 
muude lastesõimede ja lastepäevakodudega seotud kulude hüvitamiseks.  
1 1 2 6 Töötajatevahelised suhted ja muud sotsiaalkulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 000  6 000  9 248,90  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud: 
— selleks, et katta kõikide selliste algatuste edendamise ja rahalise toetamisega seotud kulud, mis soodustavad 
sotsiaalseid kontakte eri rahvustest töötajate vahel, näiteks toetused töötajate klubidele, spordi- ja kultuuriringidele, 
ning et anda panus ka vaba aja veetmiseks mõeldud kohtumisvõimalusi pakkuva alalise struktuuri (kultuuri- ja 
vabaajategevus jne) kulude kandmiseks; 
— selleks, et toetada personalikomitee korraldatava tegevuse (kultuuri- ja vabaajategevus, eined jne) kulude katmist.  
Samuti katab assigneering töötajatele suunatud liikuvuskava elluviimist. Kava eesmärk on soodustada ühistranspordi 
kasutamist, vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja CO  2 -jalajälge.  28.2.2017  ET L 51/2259 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 2 
HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Üürikulud, maksud ja muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  926 000  922 000  797 554,85  86,13  
2 0 1  Institutsiooni tegevuskulud  
2 0 1 0  Seadmed  
Liigendamata assigneeringud  420 000  367 500  556 028,60  132,39  
2 0 1 1  Tarvikud  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  12 498,38  83,32  
2 0 1 2  Muud tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  130 000  110 250  110 250,—  84,81  
2 0 1 3  Kirjaliku ja suulise tõlke kulud  
Liigendamata assigneeringud  825 000  775 000  407 686,—  49,42  
2 0 1 4  Kirjastus- ja teavituskulud  
Liigendamata assigneeringud  127 000  112 000  187 000,—  147,24  
2 0 1 5  Institutsiooni tegevusega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  144 000  144 000  83 090,23  57,70  
2 0 1 6  Väliste sidusrühmadega seotud muud tegevused  
Liigendamata assigneeringud  193 000  p.m.  0,—  
Artikkel 2 0 1 — Kogusumma  1 854 000  1 523 750  1 356 553,21  73,17  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  2 780 000  2 445 750  2 154 108,06  77,49  
Jaotis 2 — Kogusumma  2 780 000  2 445 750  2 154 108,06  77,49  L 51/2260  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 2 
HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  
2 0 0 Üürikulud, maksud ja muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
926 000  922 000  797 554,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud üüri ja kindlustus-, vee-, elektri-, kütte-, puhastus- ja hooldus-, turvamis- ja järelevalve- ning 
hoonete muude kuludega seotud tasude, sealhulgas kõnealuste tööruumide ümberehituse, remondi ja renoveerimisega 
seotud kulude katmiseks ühtse määra alusel või proportsionaalselt.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Andmekaitseinspektori ja tööruume kasutada võimaldava teise institutsiooni vahelise halduskoostöö leping.  
2 0 1 Institutsiooni tegevuskulud  
2 0 1 0 Seadmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
420 000  367 500  556 028,60  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— seadmed (ostmine ja rentimine), kasutus- ja hoolduskulud, infotehnoloogiaalased teenused, sealhulgas andmetööt- 
lussüsteemide toimimise ja haldamise osas abi andmine ja tarkvara arendamine; 
— kolmandatele isikutele usaldatud infotehnoloogiaalased toimingud ja muud infotehnoloogiaalaste teenustega seotud 
kulud, sealhulgas veebilehe arendamine ja haldamine; 
— telekommunikatsiooniseadmete ostmise, rendile võtmise, korrashoiu ja hooldusega seotud kulud ning muud 
telekommunikatsiooniga seotud kulud, sealhulgas telefoni, telegraafi ja teleksi teel suhtlemise ning elektroonilise 
andmeedastuse kulud;  28.2.2017  ET L 51/2261 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 0  (jätkub)  
— tehniliste (turva- ja muude) seadmete ja sisseseadete ning kontoriseadmete (paljundusmasinad ja kalkulaatorid jne) 
ostmine, asendamine ja hooldus; 
— mööbli ostmine, hooldus ja väljavahetamine; 
— muud teenistusruumide sisustamisega seotud esemed ja nendega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 1 Tarvikud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
15 000  15 000  12 498,38  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— paberi, ümbrike ning kontoritarvikute ostmine; 
— postisaadetised, postimaksud, kullerteenuse maksud, postipakid ja avalikkusele jaotamine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 2 Muud tegevuskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
130 000  110 250  110 250,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Andmekaitseinspektori nimel üldteenuseid, nagu lepingute, palkade ja hüvitiste administreerimine jne, 
pakkuva institutsiooni üldised halduskulud; 
— muud jooksvad halduskulud (finantskulud, juriidilised kulud jne).  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2262  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 3 Kirjaliku ja suulise tõlke kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
825 000  775 000  407 686,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi kirjaliku ja suulise tõlke kulude ning muude sellega seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Andmekaitseinspektori ja teenust osutava institutsiooni vahelise halduskoostöö leping.  
2 0 1 4 Kirjastus- ja teavituskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
127 000  112 000  187 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirjastus- ja teavituskulude ning eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teatajas  avaldamise trükikulud; 
— erinevate ametlikes keeltes väljaannete trükkimise ja paljundamise kulud; 
— Euroopa Andmekaitseinspektorit käsitlev teabematerjal; 
— muud institutsiooni teavituspoliitikaga (sümpoosionid, seminarid, avalikel üritustel osalemine jne) seotud kulud; 
— Euroopa Andmekaitseinspektori eesmärke, tegevust ja rolli käsitlevate teavitustegevuste ja teabekampaaniatega 
seotud kulud; 
— Euroopa Andmekaitseinspektorit külastavate gruppidega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2263 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED, SEADMED JA INSTITUTSIOONI TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 5 Institutsiooni tegevusega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
144 000  144 000  83 090,23  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— vastuvõttude, esinduskulude ja tutvustavate esemete ostmise kulud; 
— kohtumiste kulud; 
— ekspertide ja teiste uurimisrühmadest või töökohtumistest osa võtma kutsutud isikute kutsumisega seotud kulud, 
sealhulgas sõidu- ja elamiskulud ja muud seonduvad kulud; 
— pädevate ekspertide ja uurimisinstituutide poolt lepingulisel alusel tehtavate uurimuste ja/või uuringute rahastamise 
kulud; 
— Euroopa Andmekaitseinspektori raamatukoguga seotud kulud, sealhulgas eelkõige raamatute ja CD-ROMide 
ostmine, perioodikaväljaannete ja pressiagentuuride teenuste tellimine ning muud sellega kaasnevad kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 6  Väliste sidusrühmadega seotud muud tegevused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
193 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— väliste sidusrühmadega tavade vahetuste ja koostöö edendamise kulud, sh Euroopa Andmekaitseinspektori strateegia 
rakendamisega seotud tegevuste või eritegevuste kulud; 
— koosolekukulud; 
— ekspertide ja teiste isikute töörühmadesse ja töökoosolekutele osalema kutsumise kulud, sealhulgas sõidukulud, 
päevarahad ja muud seotud kulud; 
— pädevatelt ekspertidelt ja teadusasutustelt tellitavate uuringute ja/või küsitluste finantseerimine.  L 51/2264  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 3 
EUROOPA ANDMEKAITSENÕUKOGU  
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Töötasud, hüvitised ja muud eesistuja rahalised õigused  
3 0 0 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 0 1  Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 0 2  Ajutised hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 0 3  Pensionid  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 1  Töötasud, hüvitised ning muud ametnike ja ajutiste teenis- 
tujate rahalised õigused  
3 0 1 0  Töötasud ja hüvitised  
Liigendamata assigneeringud  562 375  358 000  64 266,85  11,43  
3 0 1 1  Teenistusse asumise, teenistusest lahkumise ning teisele tööle 
üleviimisega seotud rahalised õigused  
Liigendamata assigneeringud  25 000  25 000  0,—  0  
3 0 1 2  Teenistuse enneaegse lõpetamisega seotud hüvitised ja muud 
toetused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 0 1 — Kogusumma  587 375  383 000  64 266,85  10,94  
3 0 2  Muu personal  
3 0 2 0  Lepinguline personal  
Liigendamata assigneeringud  79 119  76 800  44 706,75  56,51  
3 0 2 1  Praktika ja personalivahetuse kulud  
Liigendamata assigneeringud  250 000  140 000  0,—  
3 0 2 2  Teenused ja töö välislepingute alusel  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 0 2 — Kogusumma  329 119  216 800  44 706,75  13,58  
3 0 3  Muud nõukogu teenistujatega seotud kulutused  
3 0 3 0  Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  15 000  15 000  0,—  0  
3 0 3 1  Värbamiskulud  
Liigendamata assigneeringud  10 500  10 500  0,—  0  28.2.2017  ET L 51/2265 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
3 0 3  (jätkub)  
3 0 3 2  Täienduskoolitus  
Liigendamata assigneeringud  10 990  10 990  0,—  0  
3 0 3 3  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  891  891  0,—  0  
3 0 3 4  Liidu väikelaste keskus ja muud lastesõimed ja lastepäevakodud  
Liigendamata assigneeringud  16 000  16 000  0,—  0  
Artikkel 3 0 3 — Kogusumma  53 381  53 381  0,—  0  
3 0 4  Nõukogu tegevuskulud  
3 0 4 0  Nõukogu koosolekud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 4 1  Kirjaliku ja suulise tõlke kulud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 4 2  Kirjastus- ja teavituskulud  
Liigendamata assigneeringud  45 000  p.m.  0,—  
3 0 4 3  Infotehnoloogiaseadmed ja -teenused  
Liigendamata assigneeringud  385 000  100 000  298 907,87  77,64  
3 0 4 4  Välisekspertide reisikulud  
Liigendamata assigneeringud  20 000  p.m.  0,—  
3 0 4 5  Väliskonsultandid ja -uuringud  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
3 0 4 6  Euroopa Andmekaitsenõukogu tegevusega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  3 000  p.m.  0,—  
Artikkel 3 0 4 — Kogusumma  453 000  100 000  298 907,87  65,98  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  1 422 875  753 181  407 881,47  28,67  
Jaotis 3 — Kogusumma  1 422 875  753 181  407 881,47  28,67  L 51/2266  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 3 
EUROOPA ANDMEKAITSENÕUKOGU  
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  
3 0 0 Töötasud, hüvitised ja muud eesistuja rahalised õigused  
3 0 0 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— liikmete palkade, hüvitiste ja toetuste rahastamine ning töötasude ja muusse riiki kui töökohariiki üle kantud 
rahaliste tasude osa suhtes kohaldatavast paranduskoefitsiendist tulenevad kulud; 
— institutsiooni osamaksed õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse (0,87 %); 
— institutsiooni osamaksed haiguskindlustusse (3,4 %); 
— sünnitoetused; 
— toetused surma korral.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1).  
3 0 0 1 Rahalised õigused teenistusse asumisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud liikmete (ja nende perekondade) sõidukulude katmiseks nõukogu teenistusse asumisel või 
teenistusest lahkumisel, nende sisseseadmis- ja ümberasumishüvitiste ning kolimiskulude katmiseks nõukogu teenistusse 
asumisel või teenistusest lahkumisel.  28.2.2017  ET L 51/2267 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artikkel 5.  
3 0 0 2 Ajutised hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ajutiste hüvitiste, peretoetuste ja nõukogu endiste liikmete elukohariigi paranduskoefit- 
sientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eelkõige selle artikkel 7.  
3 0 0 3 Pensionid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vanaduspensionide ja nõukogu liikmete elukohariigi paranduskoefitsientide, samuti leskede 
ja orbude toitjakaotuspensionide ning nende elukohariigi paranduskoefitsientide katmiseks.  
Õiguslik alus  
Nõukogu määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, 25. juuli 1967, komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu 
presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, üldkohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa 
Liidu avaliku teenistuse kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT 187, 
8.8.1967, lk 1), eriti selle artiklid 8, 9, 15 ja 18.  L 51/2268  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 1 Töötasud, hüvitised ning muud ametnike ja ajutiste teenistujate rahalised õigused  
3 0 1 0 Töötasud ja hüvitised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
562 375  358 000  64 266,85  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike ja ajutiste töötajate põhipalgad; 
— peretoetused, sealhulgas perekonnapea toetus, ülalpeetavate laste toetus ja õppetoetus; 
— kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetused; 
— institutsiooni osamaksed haiguskindlustusse ning õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustusse; 
— institutsiooni osamaksed spetsiaalsesse töötusfondi; 
— institutsiooni maksed, mida tehakse ajutiste töötajate pensioniõiguste loomiseks või nende päritoluriigis säilita- 
miseks; 
— töötasude ning muusse riiki kui töökohariiki üle kantud töötasu osade suhtes kohaldatavast paranduskoefitsiendist 
tulenevad kulud; 
— sünnitoetused; 
— töötamiskohast päritolukohta sõidu kindlasummalised kulud; 
— eluaseme- ja transporditoetused ning fikseeritud määraga esinduskulud; 
— kindlasummalised sõiduraha hüvitised; 
— peaarvepidajate ja avansikontode haldajate erihüvitised.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/2269 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 1  (jätkub)  
3 0 1 1 Teenistusse asumise, teenistusest lahkumise ning teisele tööle üleviimisega seotud rahalised õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
25 000  25 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja ajutiste töötajate (sealhulgas nende pereliikmete) teenistusse asumisest ja 
teenistusest lahkumisest või geograafilisest ümberpaigutamisest tulenevate sõidukuludega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa 
artikkel 7), pärast teenistusse asumist, teenistuse lõpetamist või uuele töökohale üleviimist oma elukohta muutma 
pidavatele töötajatele makstavate hüvitistega (VII lisa artiklid 5 ja 6), kolimiskuludega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa 
artikkel 9) ja pärast teenistusse asumist oma elukohta muutma pidanud ning seda tõendada suutvatele teenistujatele 
makstavate ajutiste päevarahadega (artiklid 20 ja 71 ning VII lisa artikkel 10) seotud kulutuste katmiseks.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
3 0 1 2 Teenistuse enneaegse lõpetamisega seotud hüvitised ja muud toetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— reservi arvamise ja teenistuslikes huvides ametist vabastamise hüvitised; 
— eespool nimetatud hüvitiste saajate haiguskindlustuse institutsioonipoolsed osamaksed; 
— eespool nimetatud hüvitiste suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ning võimalike nõukogu poolt eelarveaasta 
jooksul vastu võetavate töötasude ajakohastamistega seotud kulud.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 41, 50, 64, 65 ja 72 ning IV lisa.  L 51/2270  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 2 Muu personal  
3 0 2 0 Lepinguline personal  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
79 119  76 800  44 706,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepingulise personali kasutamise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
3 0 2 1 Praktika ja personalivahetuse kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
250 000  140 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud praktikantide sõidu- ja lähetuskulude ning õnnetusjuhtumi- ja tervisekindlustuse kulude 
katmiseks praktika ajal. Assigneering on ette nähtud ka nende kulude katmiseks, mis tekivad personalivahetusest ühelt 
poolt Euroopa Andmekaitsenõukogu ning teiselt poolt liikmesriikide ja Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate EFTA 
riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 2 2 Teenused ja töö välislepingute alusel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi selliste teenuste kulude katteks, mida osutavad asutusega mitteseotud isikud, eelkõige 
ajutine personal.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2271 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 3 Muud nõukogu teenistujatega seotud kulutused  
3 0 3 0 Lähetus- ja sõidukulud ning muud seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
15 000  15 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sõidukulude, päevarahade ning lähetuse käigus tekkinud lisa- ja muude seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 71 ning VII lisa artiklid 11–13.  
3 0 3 1 Värbamiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 500  10 500  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 osutatud konkursside korraldamisest tulenevate kulutuste 
ning töövestlustel ja arstlikel läbivaatustel osalevate kandidaatide reisi- ja elamiskulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti ajutiste ja lepinguliste töötajate valikumenetluste korralduskulud.  
Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja vajalik institutsiooni toimimiseks, võib pärast Euroopa Personalivaliku 
Ametiga nõupidamist assigneeringut kasutada ka Euroopa Andmekaitsenõukogu korraldatavate konkursside tarbeks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31, artikkel 33 ja III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja 
Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta 
(EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).  L 51/2272  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 3  (jätkub)  
3 0 3 1  (jätkub)  
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride, Euroopa Kohtu kohtusekretäri, kontrollikoja, majandus- ja 
sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride ja Euroopa ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 
2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
3 0 3 2 Täienduskoolitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 990  10 990  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud personalikoolituse ja ümberõppe korraldamise kulude, sealhulgas institutsioonidevahelisel, 
institutsioonivälisel või -sisesel tasandil korraldatud keelekursustega seotud kulude katmiseks.  
Assigneering katab samuti õppematerjalide ja tehniliste seadmete kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 24a kolmas lõik.  
3 0 3 3 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
891  891  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametnike ja muude selleks õigust omavate teenistujate iga-aastase arstliku kontrolli, sh 
nimetatud kontrolli käigus nõutavate meditsiiniliste analüüside ja uuringute kulude katmiseks.  
3 0 3 4 Liidu väikelaste keskus ja muud lastesõimed ja lastepäevakodud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
16 000  16 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa Andmekaitsenõukogu osamaksete katmiseks liidu väikelaste keskuse ja muude 
lastesõimede ja lastepäevakodudega seotud kuludes.  28.2.2017  ET L 51/2273 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 4 Nõukogu tegevuskulud  
3 0 4 0 Nõukogu koosolekud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud komisjonides, uurimisrühmades või töökoosolekutel osalevate ekspertide ja muude isikute 
sõidukulude, päevaraha ja lisakulude ning muude koosolekutega seotud kulude (ruumide üürimine, tõlge, toitlustus jne) 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 4 1 Kirjaliku ja suulise tõlke kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide kirjaliku ja suulise tõlke kulude ning muude seonduvate kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Andmekaitsenõukogu ja teenust osutava institutsiooni vaheline halduskoostööleping.  
3 0 4 2 Kirjastus- ja teavituskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
45 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kirjastus- ja teavituskulude ning eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— Euroopa Liidu Teatajas  avaldamisega seotud trükikulud; 
— erinevate ametlikes keeltes väljaannete trükkimise ja paljundamise kulud; 
— Euroopa Andmekaitsenõukogu teabematerjalid;  L 51/2274  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 4  (jätkub)  
3 0 4 2  (jätkub)  
— muud institutsiooni teavituspoliitikaga seotud kulud (sümpoosionid, seminarid, avalikel üritustel osalemine jne); 
— Euroopa Andmekaitsenõukogu eesmärke, tegevust ja rolli käsitlevate teavitustegevuste ja teabekampaaniatega seotud 
kulud; 
— Euroopa Andmekaitsenõukogu külastavate gruppidega seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 4 3 Infotehnoloogiaseadmed ja -teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
385 000  100 000  298 907,87  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— seadmed (ostmine ja rentimine), käitus- ja hoolduskulud, infotehnoloogiateenused, sealhulgas abi seoses andme- 
töötlussüsteemide käitamise ja hooldamisega ning tarkvara väljatöötamine; 
— kolmandatele isikutele usaldatud infotehnoloogiatoimingud ja muud infotehnoloogiateenustega seotud kulutused, 
sealhulgas veebilehe väljatöötamine ja haldamine; 
— telekommunikatsiooniseadmete ostmise, rentimise, korrashoiu ja hooldusega seotud kulutused ning muud tele- 
kommunikatsiooniga seotud kulutused, sealhulgas telefoni-, telegraafi- ja teleksiside ning elektroonilise andmeed- 
astuse kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 4 4 Välisekspertide reisikulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
20 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud töörühmades ja töökoosolekutel osalema kutsutud ekspertide ja teiste isikute kutsumise 
kulude, sealhulgas sõidukulude, päevarahade ja muude kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2275 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PEATÜKK 3 0 — NÕUKOGU TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
3 0 4  (jätkub)  
3 0 4 5 Väliskonsultandid ja -uuringud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud pädevatelt ekspertidelt ja teadusasutustelt tellitavate uuringute, konsulteerimisteenuste ja/ 
või küsitluste finantseerimiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
3 0 4 6 Euroopa Andmekaitsenõukogu tegevusega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 000  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— vastuvõtu- ja esinduskulud ning esinduskohustusega seotud ostude kulud; 
— liikmesriikide andmekaitseasutuste töötajate, kolmandate riikide andmekaitseasutuste töötajate ja Euroopa Andme- 
kaitsenõukogu kutsutud muude asjakohaste andmekaitseekspertide jaoks seminaride, õpikodade ning muude ühiste 
koolitusprogrammide korraldamine; 
— teabe ja tavade jagamise soodustamine andmekaitse järelevalveasutuste vahel; 
— andmekaitse teadvustamine; 
— andmekaitseõiguse ja tavade teabe ning dokumentide jagamise soodustamine kogu maailma andmekaitse järelev- 
alveasutuste vahel; 
— juurdepääs teatud õigusteabe andmebaasidele; 
— Euroopa Andmekaitsenõukogu raamatukogu kulud, sealhulgas eelkõige raamatute ja CD-ROMide ostmise, ajakirjade 
ja uudistevoo tellimise ning muud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2276  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  11 324 735  9 288 043  8 374 845,27  73,95  28.2.2017  ET L 51/2277 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/ 
2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul tehtud eelarveotsuste kulude (kulud, mida ei ole võimalik hinnata) 
katmiseks.  L 51/2278  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
PERSONAL  
IX jagu — Euroopa Andmekaitseinspektor  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa Andmekaitseinspektor  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
Kategooria puudub  —  —  —  —  
AD 16  1  —  1  —  
AD 15  —  —  —  —  
AD 14  3  —  2  —  
AD 13  1  —  2  —  
AD 12  3  —  2  —  
AD 11  5  —  2  —  
AD 10  2  —  4  —  
AD 9  10 + 2 (  1 ) —  6 + 1 (  1 ) —  
AD 8  2  —  7  —  
AD 7  4 + 1 (  1 ) —  5 + 1 (  1 ) —  
AD 6  5 + 2 (  1 ) —  —  —  
AD 5  — —  —  —  
Kokku AD  36 + 5 (  1 ) —  31 + 2 (  1 ) —  
AST 11  (  1 ) —  1  —  
AST 10  —  —  —  —  
AST 9  1  —  1  —  
AST 8  1  —  1  —  
AST 7  2  —  1  —  
AST 6  2  —  2  —  
AST 5  3 + 1 (  1 ) —  3 + 1 (  1 ) —  
AST 4  1 + 1 (  1 ) —  1 + 1 (  1 ) —  
AST 3  —  —  —  —  
AST 2  —  —  —  —  
AST 1  — —  —  —  
Kokku AST  11 + 2 (  1 ) —  10 + 2 (  1 ) —  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  1  —  1  —  
AST/SC 3  1  —  1  —  
AST/SC 2  —  —  —  —  
AST/SC 1  — —  —  —  
Kokku AST/SC  2  —  2  —  
Kõik kokku  56  —  47  —  
( 1 ) Ametnikud tegid ettepaneku integreerida töörühm, mis kuulub ajutiselt Euroopa Andmekaitseinspektori ametikohtade loetellu.  28.2.2017  ET L 51/2279 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
 
X JAGU  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS  L 51/2280  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja
 
TULUD 
Euroopa Liidu osalus Euroopa välisteenistuse eelarveaasta 2017 kulude 
finantseerimisel  
Rubriik  Summa  
Kulud  659 980 000  
Omavahendid  – 43 633 000  
Nõutav osamaks  616 347 000  28.2.2017  ET L 51/2281 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
OMAVAHENDID  
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 4 0  
4 0 0  Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja 
pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  21 267 000  19 861 000  19 105 638,56  89,84  
4 0 4  Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate 
teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja solidaar- 
susmaksust laekuv tulu  4 045 000  3 767 000  3 628 329,35  89,70  
PEATÜKK 4 0 — KOGUSUMMA  25 312 000  23 628 000  22 733 967,91  89,81  
PEATÜKK 4 1  
4 1 0  Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  18 321 000  17 099 000  16 802 259,76  91,71  
4 1 1  Töötajate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  p.m.  p.m.  0,—  
4 1 2  Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste 
teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 4 1 — KOGUSUMMA  18 321 000  17 099 000  16 802 259,76  91,71  
Jaotis 4 — Kogusumma  43 633 000  40 727 000  39 536 227,67  90,61  L 51/2282  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 4 
INSTITUTSIOONIDE JA MUUDE LIIDU ASUTUSTE HEAKS TÖÖTAVATELT ISIKUTELT LAEKUVAD TULUD  
PEATÜKK 4 0 — MITMESUGUSED MAKSUD JA KINNIPEETUD SUMMAD  
4 0 0 Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute töötasu ja toetuste maksustamisest 
laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
21 267 000  19 861 000  19 105 638,56  
Märkused  
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll, eelkõige artikkel 12.  
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele 
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).  
4 0 4 Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust ja 
solidaarsusmaksust laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
4 045 000  3 767 000  3 628 329,35  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 66a.  
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  
4 1 0 Töötajate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
18 321 000  17 099 000  16 802 259,76  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikli 83 lõige 2.  
4 1 1 Töötajate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 4 ja 11 ning VIII lisa artikkel 48.  28.2.2017  ET L 51/2283 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 4 1 — SISSEMAKSED PENSIONISKEEMI  (jätkub)  
4 1 2 Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste teenistujate sissemaksed pensioniskeemi  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VIII lisa artikli 40 lõige 3.  L 51/2284  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST 
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD 
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID 
PEATÜKK 5 5 — TULU LAEKUMISTEST OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 0  
5 0 0  Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0  Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 1  Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 0 2  Laekumised teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud 
kaupadest — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 1  Laekumised kinnisvara müügist  p.m.  p.m.  0,—  
5 0 2  Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1  
5 1 0  Laekumised mööbli ja seadmete kasutusse andmise eest  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning 
üürimisega seotud maksete hüvitistest  
5 1 1 0  Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtot- 
starbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 1 1 1  Üürile andmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstar- 
beline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 5 1 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 2  
5 2 0  Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni 
kontode panga- ja muud intressid  p.m.  p.m.  95 796,50  
PEATÜKK 5 2 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  95 796,50  
PEATÜKK 5 5  
5 5 0  Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste 
ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või 
asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed 
— Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 5 1  Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel 
osutatud teenuste või tehtud tööde eest — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 5 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2285 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED 
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSKORRALDUSEST LAEKUV TULU  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 5 7  
5 7 0  Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  17 404 504,03  
5 7 1  Sihtotstarbelised tulud, nagu tulu fondidelt, toetused, kinked 
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised 
tulud — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 2  Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 7 3  Muud institutsiooni haldustegevusega seotud sisse- ja tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  57 264,06  
5 7 4  Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa 
välisteenistusele liidu delegatsioonide kulude katteks — 
Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  192 747 035,41  
PEATÜKK 5 7 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  210 208 803,50  
PEATÜKK 5 8  
5 8 0  Mitmesugused hüvitised — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
5 8 1  Kindlustushüvitistest laekuv tulu  p.m.  
PEATÜKK 5 8 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9  
5 9 0  Muu halduskorraldusest laekuv tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 9 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 5 — Kogusumma  p.m.  p.m.  210 304 600,—  L 51/2286  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 5 
TULUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEST  
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  
5 0 0 Laekumised vallasvara müügist  
5 0 0 0 Laekumised transpordivahendite müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 1 Laekumised muu vallasvara müügist — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 0 2 Laekumised teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupadest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 0 1 Laekumised kinnisvara müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Artikkel on ette nähtud institutsioonile kuuluva kinnisvara müügist laekuvate tulude kirjendamiseks.  
5 0 2 Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2287 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 0 — LAEKUMISED VALLAS- JA KINNISVARA MÜÜGIST  (jätkub)  
5 0 2  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 1 — ÜÜRITULUD  
5 1 0 Laekumised mööbli ja seadmete kasutusse andmise eest  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest ning üürimisega seotud maksete hüvitistest  
5 1 1 0 Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
avatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 1 1 1 Üürile andmisega seotud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti a kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
avatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 2 — TULUD INVESTEERINGUTEST VÕI ANTUD LAENUDEST, PANGA- JA MUUD INTRESSID  
5 2 0 Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  95 796,50  L 51/2288  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 5 — TULU LAEKUMISTEST OSUTATUD TEENUSTE JA TEHTUD TÖÖDE EEST  
5 5 0 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonid e 
või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 5 1 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
5 7 0 Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  17 404 504,03  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 1 Sihtotstarbelised tulud, nagu tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni 
sihtotstarbelised tulud — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 2 Teise institutsiooni nimel tehtud hoolekandekulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2289 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 7 — MUUD INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUSEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  (jätkub)  
5 7 2  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 3 Muud institutsiooni haldustegevusega seotud sisse- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  57 264,06  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 7 4 Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa välisteenistusele liidu delegatsioonide kulude katteks — 
Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  192 747 035,41  
Märkused  
Tulu, mis on saadud komisjoni rahalisest toetusest Euroopa välisteenistusele, et katta liidu delegatsioonides töötava 
komisjoni personali, sealhulgas Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatava komisjoni personali kohalikul tasandil 
hallatavad kulud ja muud kulud, mis on muu hulgas seotud ajakirjandus- ja teavitustegevusega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigete 2 ja 3 kohaselt kasutatakse tulusid täiendavate assigneeringute eraldamiseks käesoleva 
eelarvejao kulude eelarvestuse punkti 3 0 0 5.  
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  
5 8 0 Mitmesugused hüvitised — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  L 51/2290  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 5 8 — MITMESUGUSED HÜVITISED  (jätkub)  
5 8 0  (jätkub)  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
5 8 1 Kindlustushüvitistest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti f kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel 
avatakse täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 5 9 — MUU HALDUSKORRALDUSEST LAEKUV TULU  
5 9 0 Muu halduskorraldusest laekuv tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2291 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED 
PEATÜKK 6 3 — ERIKOKKULEPETEGA SEOTUD OSAMAKSED 
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 6 1  
6 1 2  Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasi- 
maksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 3  
6 3 1  Osamaksed Schengeni acquis’ raames — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 1 1  Islandi ja Norraga sõlmitud raamlepingu raames tekkinud 
halduskulude osamaksed — Sihtotstarbeline tulu  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 3 1 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 3 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6  
6 6 0  Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0  Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline 
tulu  p.m.  p.m.  0,—  
6 6 0 1  Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 6 6 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 6 6 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 6 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  L 51/2292  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 6 
LIIDU KOKKULEPETE JA PROGRAMMIDEGA SEOTUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
PEATÜKK 6 1 — MITMESUGUSTE KULUDE TAGASIMAKSED  
6 1 2 Tellimusel tasu eest tehtud töö käigus tekkinud kulude tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
PEATÜKK 6 3 — ERIKOKKULEPETEGA SEOTUD OSAMAKSED  
6 3 1 Osamaksed Schengeni acquis’ raames — Sihtotstarbeline tulu  
6 3 1 1 Islandi ja Norraga sõlmitud raamlepingu raames tekkinud halduskulude osamaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 
sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).  
Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 18. mail 1999. aastal sõlmitud lepingust 
viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (EÜT L 176, 
10.7.1999, lk 36) ja eelkõige selle artiklist 12 tulenevate halduskulude osamaksed.  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  28.2.2017  ET L 51/2293 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 6 6 — MUUD SISSE- JA TAGASIMAKSED  
6 6 0 Muud sisse- ja tagasimaksed  
6 6 0 0 Muud sihtotstarbelised sisse- ja tagasimaksed — Sihtotstarbeline tulu  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitatakse nimetatud tulusid sihtotstarbelise tuluna ja selle alusel avatakse 
täiendavaid assigneeringuid eelarveridadel, millele kirjendati vastavaid tulusid tinginud esialgsed kulud.  
6 6 0 1 Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Punkti kantakse sellised võimalikud tulud, mida ei ole kantud jaotise 6 teiste osade alla ja mida ei kasutata finants- 
määruse artikli 21 kohaselt.  L 51/2294  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 7 
VIIVISED JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISED JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 7 0  
7 0 0  Viivised  
7 0 0 0  Viivised seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud 
omavahenditega  p.m.  p.m.  1 744,48  
7 0 0 1  Muud viivised  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 7 0 0 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 744,48  
7 0 9  Muud intressid  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 7 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  1 744,48  
Jaotis 7 — Kogusumma  p.m.  p.m.  1 744,48  28.2.2017  ET L 51/2295 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 7 
VIIVISED JA TRAHVID  
PEATÜKK 7 0 — VIIVISED JA INTRESSID RAHATRAHVIDELT  
7 0 0 Viivised  
7 0 0 0 Viivised seoses liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud omavahenditega  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  1 744,48  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  
7 0 0 1 Muud viivised  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  
7 0 9 Muud intressid  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Uus artikkel  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), eelkõige selle artikli 78 lõige 4.  L 51/2296  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 9 0  
9 0 0  Mitmesugused tulud  p.m.  p.m.  309 550,63  
PEATÜKK 9 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  309 550,63  
Jaotis 9 — Kogusumma  p.m.  p.m.  309 550,63  
KÕIK KOKKU  43 633 000  40 727 000  250 152 122,78  573,31  28.2.2017  ET L 51/2297 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 9 
MITMESUGUSED TULUD  
PEATÜKK 9 0 — MITMESUGUSED TULUD  
9 0 0 Mitmesugused tulud  
Eelarveaasta 2017  Eelarveaasta 2016  Eelarveaasta 2015  
p.m.  p.m.  309 550,63  L 51/2298  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
KULUD  
Assigneeringute (2017 ja 2016) ja täitumiste (2015) kokkuvõte  
Jaotis  
Peatükk  Rubriik  Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 PEAKORTERI PERSONAL  
1 1 KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD 
ÕIGUSED  131 855 000  124 998 000  120 040 166,68  
1 2 KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD 
ÕIGUSED  20 991 250  19 212 000  18 889 156,01  
1 3 MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  2 077 000  2 427 000  2 304 442,42  
1 4 LÄHETUSED  8 452 000  8 163 000  8 123 000,—  
1 5 TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  1 311 000  1 528 000  1 669 026,84  
Jaotis 1 — Kogusumma  164 686 250  156 328 000  151 025 791,95  
2 PEAKORTERI HOONED, SEADMED JA TEGE- 
VUSKULUD  
2 0 HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  32 174 000  29 983 000  26 599 303,25  
2 1 INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  33 028 000  30 782 000  22 794 829,29  
2 2 MUUD TEGEVUSKULUD  6 833 000  5 606 000  6 319 694,38  
Jaotis 2 — Kogusumma  72 035 000  66 371 000  55 713 826,92  
3 DELEGATSIOONID  
3 0 DELEGATSIOONID  423 258 750  413 431 000  384 768 344,31  
Jaotis 3 — Kogusumma  423 258 750  413 431 000  384 768 344,31  
10 MUUD KULUD  
10 0  ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  p.m.  p.m.  0,—  
10 1  ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  659 980 000  636 130 000  591 507 963,18  28.2.2017  ET L 51/2299 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 1 
PEAKORTERI PERSONAL  
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 1 1  
1 1 0  Koosseisuliste töötajate töötasu ja muud õigused  
1 1 0 0  Põhipalgad  
Liigendamata assigneeringud  100 591 000  95 648 000  91 691 770,69  91,15  
1 1 0 1  Personalieeskirjades sätestatud ametiga seonduvad õigused  
Liigendamata assigneeringud  555 000  564 000  435 538,32  78,48  
1 1 0 2  Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad 
õigused  
Liigendamata assigneeringud  26 684 000  24 959 000  24 278 619,92  90,99  
1 1 0 3  Sotsiaalkindlustus  
Liigendamata assigneeringud  4 025 000  3 827 000  3 634 237,75  90,29  
1 1 0 4  Töötasude paranduskoefitsiendid ja ajakohastamised  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 1 1 0 — Kogusumma  131 855 000  124 998 000  120 040 166,68  91,04  
PEATÜKK 1 1 — KOGUSUMMA  131 855 000  124 998 000  120 040 166,68  91,04  
PEATÜKK 1 2  
1 2 0  Koosseisuväliste töötajate töötasu ja muud õigused  
1 2 0 0  Lepingulised töötajad  
Liigendamata assigneeringud  8 430 250  7 310 000  7 225 156,01  85,71  
1 2 0 1  Lähetatud riiklikud mittesõjalised eksperdid  
Liigendamata assigneeringud  3 771 000  3 571 000  3 497 000,—  92,73  
1 2 0 2  Praktika  
Liigendamata assigneeringud  421 000  358 000  367 000,—  87,17  
1 2 0 3  Sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 2 0 4  Sisseostetud tööjõud ja erinõunikud  
Liigendamata assigneeringud  200 000  200 000  300 000,—  150,00  
1 2 0 5  Lähetatud riiklikud sõjalised eksperdid  
Liigendamata assigneeringud  8 169 000  7 773 000  7 500 000,—  91,81  
Artikkel 1 2 0 — Kogusumma  20 991 250  19 212 000  18 889 156,01  89,99  L 51/2300  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 1 4 — LÄHETUSED 
PEATÜKK 1 5 — TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
1 2 2  Esialgne assigneering  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 1 2 — KOGUSUMMA  20 991 250  19 212 000  18 889 156,01  89,99  
PEATÜKK 1 3  
1 3 0  Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 3 0 0  Värbamine  
Liigendamata assigneeringud  35 000  50 000  28 000,—  80,00  
1 3 0 1  Koolitus  
Liigendamata assigneeringud  1 201 000  967 000  1 016 442,42  84,63  
1 3 0 2  Õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja 
teenistusest lahkumisel  
Liigendamata assigneeringud  841 000  1 410 000  1 260 000,—  149,82  
Artikkel 1 3 0 — Kogusumma  2 077 000  2 427 000  2 304 442,42  110,95  
PEATÜKK 1 3 — KOGUSUMMA  2 077 000  2 427 000  2 304 442,42  110,95  
PEATÜKK 1 4  
1 4 0  Lähetused  
Liigendamata assigneeringud  8 452 000  8 163 000  8 123 000,—  96,11  
PEATÜKK 1 4 — KOGUSUMMA  8 452 000  8 163 000  8 123 000,—  96,11  
PEATÜKK 1 5  
1 5 0  Töötajate abistamise meetmed  
1 5 0 0  Sotsiaalteenused ja töötajate abistamise meetmed  
Liigendamata assigneeringud  191 000  191 000  346 026,84  181,17  
1 5 0 1  Meditsiiniteenistus  
Liigendamata assigneeringud  520 000  520 000  595 000,—  114,42  
1 5 0 2  Restoranid ja sööklad  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
1 5 0 3  Lastesõimed ja lasteaiad  
Liigendamata assigneeringud  600 000  817 000  728 000,—  121,33  
Artikkel 1 5 0 — Kogusumma  1 311 000  1 528 000  1 669 026,84  127,31  
PEATÜKK 1 5 — KOGUSUMMA  1 311 000  1 528 000  1 669 026,84  127,31  
Jaotis 1 — Kogusumma  164 686 250  156 328 000  151 025 791,95  91,71  28.2.2017  ET L 51/2301 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 1 
PEAKORTERI PERSONAL  
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  
Märkused  
Käesoleva peatüki assigneeringuid on hinnatud eelarveaastakse kinnitatud Euroopa välisteenistuse ametikohtade loetelu 
alusel.  
1 1 0 Koosseisuliste töötajate töötasu ja muud õigused  
1 1 0 0 Põhipalgad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
100 591 000  95 648 000  91 691 770,69  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate 
põhipalkade ning personalieeskirjade artiklis 50 ette nähtud hüvitise rahastamiseks.  
Assigneeringu kasutamisel järgitakse täiel määral nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse (millega määratakse kindlaks 
Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) (2010/427/EL) sätteid ja eelkõige selle artikli 6 lõiget 9. Euroopa 
välisteenistuse töötajate seas esinevat tasakaalustamatust, mis on tingitud liikmesriikide diplomaatide ja ELi koossei- 
suliste töötajate osakaalust teatavatel ametikohtadel, käsitletakse vastavalt komisjoni asepresidendi / liidu välisasjade ja 
julgeolekupoliitika kõrge esindaja võetud kohustustele, mis on välja toodud tema 13. septembril 2016 Euroopa 
Parlamendile saadetud kirjas.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 1 Personalieeskirjades sätestatud ametiga seonduvad õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
555 000  564 000  435 538,32  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate: 
— sekretariaaditoetusi, 
— majutus- ja transporditoetusi, 
— kindlasummalisi kohalike sõitude kulude hüvitisi,  L 51/2302  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 1  (jätkub)  
— hüvitisi vahetustega töö või valveaja eest ametniku töökohal või kodus, 
— muid hüvitisi ja tagasimakseid, 
— ületunnitööd.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 2 Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
26 684 000  24 959 000  24 278 619,92  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetusi; 
— majapidamis-, lapse- ja koolitoetusi; 
— lapsehoolduspuhkuse või perepuhkuse toetusi; 
— töökohast päritolukohta sõidu kulude hüvitamine ametnikule või ajutisele teenistujale, tema abikaasale ning tema 
ülalpeetavatele; 
— kulud, mis tekivad ametniku ülalpeetava isiku surma korral seoses surnu transportimisega vastavalt personaliees- 
kirjade artiklile 75; 
— muid hüvitisi ja toetusi.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  28.2.2017  ET L 51/2303 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 1 — KOOSSEISULISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 1 0  (jätkub)  
1 1 0 3 Sotsiaalkindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 025 000  3 827 000  3 634 237,75  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige selleks, et katta ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate 
ametnike ja ajutiste töötajate 
— ravi-, õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ja institutsiooni maksed, mis võimaldavad ajutistel töötajatel luua või säilitada 
pensioniõigused nende päritoluriigis.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 1 0 4 Töötasude paranduskoefitsiendid ja ajakohastamised  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate 
puhul selliste paranduskoefitsientide mõju katmiseks, mida kohaldatakse töötasule ja osale tasudest, mis kantakse üle 
teise riiki kui töökohariik.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/2304  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  
1 2 0 Koosseisuväliste töötajate töötasu ja muud õigused  
1 2 0 0 Lepingulised töötajad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 430 250  7 310 000  7 225 156,01  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepinguliste töötajate (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste tähenduses) 
töötasude, tööandja poolt eri sotsiaalkindlustussüsteemidesse tehtavate maksete ning selliste töötajate töötasule 
kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju rahastamiseks.  
Assigneeringust kaetakse ka strateegilise teabevahetusega tegeleva 16 lepingulise töötajaga seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
1 2 0 1 Lähetatud riiklikud mittesõjalised eksperdid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 771 000  3 571 000  3 497 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lähetatud riiklike ekspertide (välja arvatud Euroopa Liidu sõjalise staabi) hüvitiste ja 
halduskulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. veebruari 2014. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad.  
1 2 0 2 Praktika  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
421 000  358 000  367 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kulutusteks, mis kaasnevad kõrgharidusega kandidaatidele mõeldud praktikakohtadega 
teenistuses, mis annavad ülevaate liidu eesmärkidest ja probleemidest, tutvustavad institutsioonide tööd ning võim- 
aldavad täiendada omandatud teadmisi töökogemusega Euroopa välisteenistuses.  28.2.2017  ET L 51/2305 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 2  (jätkub)  
Assigneering katab stipendiumid ja muud seotud kulud (ülalpeetavatele või puuetega praktikantidele makstavad lisad, 
õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus jne, praktikaga seotud reisikulude hüvitamine, eelkõige praktika alguses ja lõpus, 
praktikaprogrammiga seotud sündmuste, nt külastuste, majutuse ja vastuvõtu organiseerimisega seotud kulutused). 
Samuti katab see praktikaprogrammi ning teabevahetuse ja teabe levitamise optimeerimiseks tehtud hindamise 
kulutused.  
Praktikantide valik peab põhinema objektiivsetel ja läbipaistvatel kriteeriumitel ning vastama geograafilise tasakaalu 
põhimõttele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 0 3 Sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõigi nende teenuste kulude katmiseks, mida osutavad isikud, kes ei ole seotud 
institutsiooniga ja kelleks on eelkõige: 
— mitmesuguseid teenuseid osutav ajutine personal, 
— lisapersonal kohtumisteks, 
— töötingimuste valdkonna eksperdid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 2 0 4 Sisseostetud tööjõud ja erinõunikud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
200 000  200 000  300 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud peamiselt sisseostetud tööjõu, ajutiste töötajate ja erinõunike (sealhulgas ÜJKP/ÜVJP 
valdkonna) töötasude, tööandja poolt eri sotsiaalkindlustussüsteemidesse tehtavate maksete ning selliste töötajate 
töötasule kohaldatavate paranduskoefitsientide mõju rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  L 51/2306  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 2 — KOOSSEISUVÄLISTE TÖÖTAJATE TÖÖTASU JA MUUD ÕIGUSED  (jätkub)  
1 2 0  (jätkub)  
1 2 0 5 Lähetatud riiklikud sõjalised eksperdid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 169 000  7 773 000  7 500 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud ÜJKP/ÜVJP raames riikide poolt Euroopa Liidu sõjalisse staapi lähetatud sõjaliste ekspertide 
tasude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. veebruari 2014. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad.  
1 2 2 Esialgne assigneering  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul töötasude mis tahes ajakohastamise mõju katmiseks.  
Assigneering on esialgne ning seda võib kasutada ainult pärast selle ümberpaigutamist käesoleva peatüki asjakohastele 
eelarveridadele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  
1 3 0 Personalijuhtimisega seotud kulud  
1 3 0 0 Värbamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
35 000  50 000  28 000,—  28.2.2017  ET L 51/2307 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
1 3 0 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— otsuse 2002/621/EÜ artiklis 3 ette nähtud konkursside korraldamise kulud, vestlusele kutsutud kandidaatide sõidu- 
ja elamiskulud ning tööle värbamise arstliku läbivaatuse kulud, 
— ajutiste töötajate, abipersonali ja kohaliku personali valikuprotseduuride korraldamise kulud.  
Nõuetekohaselt põhjendatud teenistuse vajadustega seotud juhtudel ja pärast nõupidamist Euroopa Personalivaliku 
Ametiga võib assigneeringut kasutada institutsiooni enda korraldatud konkursside jaoks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 27–31 ja 33 ning III lisa.  
Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide 
komitee ja Euroopa ombudsmani otsus 2002/620/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti 
asutamise kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ja 
Euroopa Kohtu kohtusekretäri ning kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee peasekretäride 
ja Euroopa ombudsmani esindaja otsus 2002/621/EÜ, 25. juuli 2002, Euroopa ühenduste personalivaliku ameti 
organisatsiooni ja tegevuse kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56).  
1 3 0 1 Koolitus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 201 000  967 000  1 016 442,42  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— institutsioonidevahelise täiendus- ja ümberõppe, sealhulgas keelekursuste korraldamine, kursusetasud, koolitajate 
kulud ja logistilised kulud, nagu ruumide ja seadmete üürimine, samuti mitmesugused asjaomased kulud, nagu 
joogid ja suupisted, Euroopa Liidu sõjalise staabi pädevuse raames kursustel, konverentsidel ja kongressidel 
osalemise kulud; 
— seminaride ja konverentside osavõtumaksud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2308  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
1 3 0 1  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 24a.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Nõukogu otsus 2001/80/ÜVJP, 22. jaanuar 2001, Euroopa Liidu sõjalise staabi moodustamise kohta (EÜT L 27, 
30.1.2001, lk 7).  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. veebruari 2014. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad.  
1 3 0 2 Õigused teenistusse asumisel, teisele töökohale üleviimisel ja teenistusest lahkumisel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
841 000  1 410 000  1 260 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate (ning nende perekonnaliikmete) sõidukulud, mis hüvitatakse teenistusse 
asumise, teenistusest lahkumise või teisele töökohale üleviimise korral; 
— sisseseadmis- või ümberasumistoetus ja kolimiskulud ametnikele, ajutistele ja lepingulistele töötajatele, kes on 
pidanud vahetama elukohta pärast tööle asumist või pärast nende teisele tööle üleviimist või pärast töölt lõplikku 
lahkumist, millele järgneb teise elukohta ümberasumine; 
— päevarahad ametnikele, ajutistele ja lepingulistele töötajatele, kes tõendavad, et pärast tööle asumist on nad pidanud 
vahetama elukohta; 
— teenistusest vabastamise hüvitis katseajal olevale ametnikule, kes vabastatakse töölt ilmse sobimatuse tõttu; 
— hüvitis ajutise või lepingulise töötaja lepingu lõpetamise korral institutsiooni poolt.  
Assigneering on ette nähtud ka selliste toetuste rahastamiseks, mida makstakse ametnikele: 
— reservi arvamise korral seoses töökohtade arvu vähendamisega institutsioonis, 
— teenistuskoha huvides astme AD 14 või AD 16 ametniku pensionile jäämisel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2309 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 3 — MUUD PERSONALIJUHTIMISEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
1 3 0  (jätkub)  
1 3 0 2  (jätkub)  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
PEATÜKK 1 4 — LÄHETUSED  
1 4 0 Lähetused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
8 452 000  8 163 000  8 123 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— kõrge esindaja lähetuskulud; 
— Euroopa välisteenistuse ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning erinõunike lähetuskulud ja ametireisid, 
sõidukulud, päevarahad ning lähetusega kaasnevad või erakorralised kulud; 
— Euroopa Liidu sõjalise staabi pädevuse raames tekkinud lähetuskulud; 
— riiklike ekspertide Euroopa välisteenistusse lähetamisega seotud kulud; 
— kõrge esindaja erinõunike ja eriesindajate lähetuskulud; 
— enne ametisseasumist koolitusele kutsutud konkursi läbinud kandidaatide lähetuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige VII lisa artiklid 11, 12 ja 13.  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus Euroopa välisteenistuse lähetuste suhtes kohaldatavate 
eeskirjade kohta.  
Nõukogu otsus 2001/80/ÜVJP, 22. jaanuar 2001, Euroopa Liidu sõjalise staabi moodustamise kohta (EÜT L 27, 
30.1.2001, lk 7).  
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. veebruari 2014. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa 
välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad.  L 51/2310  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 5 — TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  
1 5 0 Töötajate abistamise meetmed  
1 5 0 0 Sotsiaalteenused ja töötajate abistamise meetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
191 000  191 000  346 026,84  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— meetmed eriti raskes olukorras olevatele ametnikele ja muudele töötajatele abi andmiseks; 
— töötajatevaheliste sotsiaalsete kontaktide kulud; 
— tööle jõudmiseks kasutatava ühiskondliku transpordi kulude osaline hüvitamine töötajatele. Meede on mõeldud 
stiimulina ühiskondliku transpordi kasutamiseks.  
Assigneering on ette nähtud puudega inimeste abistamise poliitika raames antava abi katmiseks puudega inimestele, kes 
on: 
— teenistuses olevad ametnikud, 
— teenistuses olevate ametnike abikaasad, 
— kõik ülalpeetavad lapsed Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades määratletud tähenduses.  
Assigneering võimaldab eelarve raames olemasolevate rahaliste vahendite piires ja pärast seda, kui elukoha- või 
päritoluriigis kehtivad õigused on ammendatud, hüvitada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vajalikud mittemedit- 
siinilised kulud, mis on tingitud puudest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artiklid 24 ja 76.  
1 5 0 1 Meditsiiniteenistus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
520 000  520 000  595 000,—  28.2.2017  ET L 51/2311 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 1 5 — TÖÖTAJATE ABISTAMISE MEETMED  (jätkub)  
1 5 0  (jätkub)  
1 5 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— meditsiinikeskuste tegevuskulud, lastesõimede tarbe- ja hooldusvahendite ning ravimite kulud, arstliku läbivaatuse ja 
invaliidsuskomitee ning prillidega seotud kulud, 
— teatud meditsiiniliselt hädavajalike töövahendite soetamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 59 ja II lisa artikkel 8.  
1 5 0 2 Restoranid ja sööklad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud restoranide ja sööklate pidaja osutatud teenuste eest makstava tasu katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
1 5 0 3 Lastesõimed ja lasteaiad  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
600 000  817 000  728 000,—  
Märkused  
Antud assigneering on ette nähtud lasteaia ja muude lastesõimede ning lasteasutuste kulude katmiseks tehtava Euroopa 
välisteenistuse osamakse katmiseks (tasutakse komisjonile ja/või nõukogule).  
Vanemate osamaksudest ja vanemate tööandjateks olevate asutuste osamaksudest laekuvatest tuludest tulenev sihtot- 
starbeline tulu.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2312  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 2 
PEAKORTERI HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 2 0  
2 0 0  Hooned  
2 0 0 0  Üür ja iga-aastased liisingumaksed  
Liigendamata assigneeringud  18 698 000  18 168 000  14 534 000,—  77,73  
2 0 0 1  Kinnisvara omandamine  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 0 0 2  Sisustus- ja turvalisusega seotud tööd  
Liigendamata assigneeringud  235 000  235 000  152 318,77  64,82  
Artikkel 2 0 0 — Kogusumma  18 933 000  18 403 000  14 686 318,77  77,57  
2 0 1  Hoonetega seotud kulud  
2 0 1 0  Puhastus- ja hooldustööd  
Liigendamata assigneeringud  4 956 000  4 190 000  4 329 984,48  87,37  
2 0 1 1  Vesi, gaas, elektrienergia ja küte  
Liigendamata assigneeringud  1 410 000  1 120 000  1 373 000,—  97,38  
2 0 1 2  Hoonete turvalisus ja valve  
Liigendamata assigneeringud  6 700 000  6 090 000  6 100 000,—  91,04  
2 0 1 3  Kindlustus  
Liigendamata assigneeringud  45 000  50 000  10 000,—  22,22  
2 0 1 4  Muud hoonetega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  130 000  130 000  100 000,—  76,92  
Artikkel 2 0 1 — Kogusumma  13 241 000  11 580 000  11 912 984,48  89,97  
PEATÜKK 2 0 — KOGUSUMMA  32 174 000  29 983 000  26 599 303,25  82,67  
PEATÜKK 2 1  
2 1 0  Informaatika ja telekommunikatsioon  
2 1 0 0  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Liigendamata assigneeringud  13 030 000  12 837 000  12 234 798,19  93,90  
2 1 0 1  Krüptograafia ja eriti tundliku sisuga teabe käsitlemiseks 
mõeldud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Liigendamata assigneeringud  15 760 000  13 745 000  7 437 448,99  47,19  28.2.2017  ET L 51/2313 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 2  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turvalisus teabe puhul, 
mille salastatuse aste on „EU Restricted“  
Liigendamata assigneeringud  2 588 000  2 550 000  2 291 472,72  88,54  
2 1 0 3  Tehnilised turbemeetmed  
Liigendamata assigneeringud  1 250 000  1 250 000  486 109,39  38,89  
Artikkel 2 1 0 — Kogusumma  32 628 000  30 382 000  22 449 829,29  68,81  
2 1 1  Mööbel, tehniline varustus ja seadmed ning transport  
2 1 1 0  Mööbel  
Liigendamata assigneeringud  155 000  155 000  200 000,—  129,03  
2 1 1 1  Tehniline varustus ja seadmed  
Liigendamata assigneeringud  150 000  150 000  50 000,—  33,33  
2 1 1 2  Transport  
Liigendamata assigneeringud  95 000  95 000  95 000,—  100,00  
Artikkel 2 1 1 — Kogusumma  400 000  400 000  345 000,—  86,25  
PEATÜKK 2 1 — KOGUSUMMA  33 028 000  30 782 000  22 794 829,29  69,02  
PEATÜKK 2 2  
2 2 0  Konverentsid, kongressid ja koosolekud  
2 2 0 0  Kohtumiste, konverentside ja kongresside korraldamine  
Liigendamata assigneeringud  500 000  485 000  573 375,80  114,68  
2 2 0 1  Ekspertide sõidukulud  
Liigendamata assigneeringud  50 000  50 000  20 000,—  40,00  
Artikkel 2 2 0 — Kogusumma  550 000  535 000  593 375,80  107,89  
2 2 1  Teave  
2 2 1 0  Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  765 000  765 000  622 802,66  81,41  
2 2 1 1  Satelliidifotod  
Liigendamata assigneeringud  450 000  450 000  450 000,—  100,00  
2 2 1 2  Üldväljaanded  
Liigendamata assigneeringud  41 000  41 000  22 318,82  54,44  
2 2 1 3  Avalik teave ja avalikud üritused  
Liigendamata assigneeringud  295 000  295 000  262 978,10  89,15  
Artikkel 2 2 1 — Kogusumma  1 551 000  1 551 000  1 358 099,58  87,56  L 51/2314  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
2 2 2  Tõlketeenused  
2 2 2 0  Kirjalik tõlge  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
2 2 2 1  Suuline tõlge  
Liigendamata assigneeringud  450 000  490 000  450 000,—  100,00  
Artikkel 2 2 2 — Kogusumma  450 000  490 000  450 000,—  100,00  
2 2 3  Muud kulud  
2 2 3 0  Kontoritarbed  
Liigendamata assigneeringud  340 000  323 000  453 000,—  133,24  
2 2 3 1  Postikulud  
Liigendamata assigneeringud  155 000  155 000  140 000,—  90,32  
2 2 3 2  Uuringute, uurimuste ja konsultatsioonide kulud  
Liigendamata assigneeringud  40 000  49 000  0,—  0  
2 2 3 3  Institutsioonidevaheline koostöö  
Liigendamata assigneeringud  3 082 000  1 893 000  2 623 219,—  85,11  
2 2 3 4  Kolimiskulud  
Liigendamata assigneeringud  120 000  120 000  120 000,—  100,00  
2 2 3 5  Finantskulud  
Liigendamata assigneeringud  5 000  5 000  5 000,—  100,00  
2 2 3 6  Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid  
Liigendamata assigneeringud  80 000  25 000  127 000,—  158,75  
2 2 3 7  Muud tegevuskulud  
Liigendamata assigneeringud  10 000  10 000  0,—  0  
Artikkel 2 2 3 — Kogusumma  3 832 000  2 580 000  3 468 219,—  90,51  
2 2 4  Konfliktide ennetamine ja vahendusteenused (jätk)  
2 2 4 0  Konfliktide ennetamine ja vahendusteenused (jätk)  
Liigendamata assigneeringud  450 000  450 000  450 000,—  100,00  
Artikkel 2 2 4 — Kogusumma  450 000  450 000  450 000,—  100,00  
PEATÜKK 2 2 — KOGUSUMMA  6 833 000  5 606 000  6 319 694,38  92,49  
Jaotis 2 — Kogusumma  72 035 000  66 371 000  55 713 826,92  77,34  28.2.2017  ET L 51/2315 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 2 
PEAKORTERI HOONED, SEADMED JA TEGEVUSKULUD  
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  
2 0 0 Hooned  
2 0 0 0 Üür ja iga-aastased liisingumaksed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
18 698 000  18 168 000  14 534 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse poolt kasutatavate hoonete üüri ja maksude ning koosoleku- 
ruumide, ladude ja parkimiskohtade üüri rahastamiseks Brüsselis.  
See on ette nähtud ka hoonete või hooneosade iga-aastasteks liisingumakseteks vastavalt kehtivatele või ettevalmis- 
tatavatele lepingutele.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude kavandatud summa: p.m.  
2 0 0 1 Kinnisvara omandamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonete omandamise kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 0 2 Sisustus- ja turvalisusega seotud tööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
235 000  235 000  152 318,77  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud sisustustööde kulude katmiseks, eelkõige: 
— institutsiooni hoonete kohandamise ja laiendamise kohta tehtavateks uuringuteks, 
— hoonete sisustamise töödeks seoses isikute ja vara füüsilise ja materiaalse turvalisusega,  L 51/2316  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 0  (jätkub)  
2 0 0 2  (jätkub)  
— teenistusruumide sisustamiseks ja ümberkujundamiseks kooskõlas teenistusnõuetega, 
— teenistusruumide ja tehniliste seadmete kohandamiseks kehtivate töötervishoiu- ja -ohutusnõuete standarditega 
vastavusse viimise eesmärgil.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).  
2 0 1 Hoonetega seotud kulud  
2 0 1 0 Puhastus- ja hooldustööd  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
4 956 000  4 190 000  4 329 984,48  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste puhastus- ja hooldustööde kulude katmiseks: 
— büroode, töökodade ja ladude (kaasa arvatud kardinad, seinakatted, vaibad, ribakardinad jne) puhastamine; 
— kulunud kardinate, seinakatete ja vaipade väljavahetamine; 
— värvimine; 
— mitmesugused hooldustööd; 
— tehniliste sisseseadete remontimise tööd; 
— tehnilised seadmed; 
— mitmesuguste tehniliste seadmete (kliima-, kütte- ja jäätmekäitlusseadmed, liftid, turvaseadmed ja pealtkuulamis- 
kindlad ruumid) hooldamise lepingud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  28.2.2017  ET L 51/2317 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 1 Vesi, gaas, elektrienergia ja küte  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 410 000  1 120 000  1 373 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud vee-, gaasi-, elektrienergia- ja küttekulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 2 Hoonete turvalisus ja valve  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
6 700 000  6 090 000  6 100 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse poolt kasutatavate hoonete turvalisuse ja valvega seotud kulude 
katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 3 Kindlustus  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
45 000  50 000  10 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse poolt kasutatavate hoonete jaoks kindlustusettevõtetega sõlmitud 
lepingute kohaste maksete rahastamiseks ja neid hooneid külastavaid isikuid hõlmavaks vastutuskindlustuseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 0 1 4 Muud hoonetega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
130 000  130 000  100 000,—  L 51/2318  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 0 — HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD  (jätkub)  
2 0 1  (jätkub)  
2 0 1 4  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud hoonetega (k.a Cortenbergi ja ER-hoonega) seotud ja käesoleva peatüki muudes artiklites 
määratlemata muude jooksvate kulude, eelkõige jäätmete koristamise, märgutahvlite, eriasutuste kontrollidega jne 
seotud kulude rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  
2 1 0 Informaatika ja telekommunikatsioon  
2 1 0 0 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
13 030 000  12 837 000  12 234 798,19  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud üldiste info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— arvutisüsteemide ja rakenduste jaoks vajalike seadmete või tarkvara ost või üür, 
— kulud arvutiteenuseid osutavatelt ettevõtetelt ja konsultatsioonifirmadelt saadud abile ja koolitusele seoses arvuti- 
süsteemide ning rakendustarkvara töö ja arendamisega (kaasa arvatud kasutajatugi), 
— arvutiseadmete ja süsteemide ning rakendustarkvara teeninduse ja hoolduse kulud, 
— kommunikatsiooniteenuste pakkujad, 
— kommunikatsiooni- ja andmeedastuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 1 Krüptograafia ja eriti tundliku sisuga teabe käsitlemiseks mõeldud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
15 760 000  13 745 000  7 437 448,99  28.2.2017  ET L 51/2319 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud krüptograafia ja eriti tundliku sisuga teabe käsitlemiseks mõeldud info- ja kommunik- 
atsioonitehnoloogia kulude, eelkõige järgmiste kulude katmiseks: 
— turvaliste arvutisüsteemide ja rakenduste jaoks vajalike seadmete või tarkvara ost või üür, 
— kulud arvutiteenuseid osutavatelt ettevõtetelt ja konsultatsioonifirmadelt saadud abile ja koolitustele seoses arvuti- 
süsteemide ning rakendustarkvara töö ja arendamisega (kaasa arvatud kasutajatugi) ning arvutiseadmete ja 
süsteemide ning rakendustarkvara teenindusele ja hooldusele, 
— turvaliste kommunikatsiooniteenuste abonementtasud, 
— turvalise kommunikatsiooni ja andmete edastamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 0 2 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turvalisus teabe puhul, mille salastatuse aste on „EU Restricted“  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
2 588 000  2 550 000  2 291 472,72  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud salastatuse astmega „EU Restricted“ teabe turvalisuse tagamise kulude, eelkõige järgmiste 
kulude katmiseks: 
— seadmete või tarkvara ostmine või üürimine, 
— kulud arvutiteenuseid osutavatelt ettevõtetelt ja konsultatsioonifirmadelt saadud abile ja koolitusele seoses turvaliste 
arvutisüsteemide ning rakendustarkvara käitamise ja arendamisega (kaasa arvatud kasutajatugi), 
— arvutiseadmete ja -süsteemide ning rakendustarkvara hoolduse ja teeninduse kulud, 
— kommunikatsiooniteenuste abonementtasud, 
— kommunikatsiooni- ja andmeedastuskulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2320  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 0  (jätkub)  
2 1 0 3 Tehnilised turbemeetmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
1 250 000  1 250 000  486 109,39  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud teabe turvalisuse tagamiseks kasutatavate tehniliste turbemeetmete, eelkõige järgmiste 
kulude katmiseks: 
— peakorteri, delegatsioonide ning konverentsideks ja koosolekuteks kasutatavate hoonete turbekontrolliseadmete või 
-tarkvara ostmine või üürimine; 
— eriotstarbelistelt teenusettevõtjatelt, tootjatelt ja konsultatsioonifirmadelt saadud abi ja koolitus seoses selliste 
seadmete või tarkvara käitamise ja arendamisega (kaasa arvatud kasutajatugi); 
— selliste seadmete, süsteemide ja rakendustarkvara hoolduse ja teeninduse kulud; 
— turbekontrolliseadmete veo kulud; 
— pealtkuulamiskindlate ruumide jaoks vajalike eriseadmete omandamise, veo ja paigaldamise kulud; 
— ruumide turbekontrolliks või pealtkuulamiskindlate ruumide varustamiseks vajaliku personali lähetustega seotud 
kulud; 
— Euroopa välisteenistuse hoonete jaoks vajalike turvasüsteemide omandamine või üürimine.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 1 Mööbel, tehniline varustus ja seadmed ning transport  
2 1 1 0 Mööbel  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
155 000  155 000  200 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— mööbli ja erimööbli ostmine või asendamine,  28.2.2017  ET L 51/2321 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 1 — INFORMAATIKA, SEADMED JA MÖÖBEL  (jätkub)  
2 1 1  (jätkub)  
2 1 1 0  (jätkub)  
— mööbli üürimine missioonide ajal ja väljaspool Euroopa välisteenistuse ruume toimuvate koosolekute korral, 
— mööbli hooldus ja remont.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 1 1 Tehniline varustus ja seadmed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
150 000  150 000  50 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— mitmesuguste, eelkõige arhiveerimise, turvalisuse, konverentsitehnika, sööklate ja hoonetega seotud tehniliste püsi- 
või teisaldatavate seadmete ja varustuse ostu või väljavahetamise rahastamine; 
— eelkõige konverentside ja sööklatega seotud tehnilise abi ja järelevalve kulud; 
— tehnilise varustuse ja seadmete üürimise kulude, samuti nende teeninduse, hoolduse ja remondiga seotud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 1 1 2 Transport  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
95 000  95 000  95 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud muu hulgas järgmiste kulude katmiseks: 
— teenistussõidukite liisimine või soetamine; 
— autode üürimise kulud, kui ei ole võimalik kasutada Euroopa välisteenistuse käsutuses olevaid transpordivahendeid, 
eelkõige lähetuste käigus; 
— ametiautode käitamise ja hooldamise kulud (kütuse, rehvide jms ost).  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2322  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  
2 2 0 Konverentsid, kongressid ja koosolekud  
2 2 0 0 Kohtumiste, konverentside ja kongresside korraldamine  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
500 000  485 000  573 375,80  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste meetmete jaoks mõeldud kulude rahastamiseks: 
— välisasjade nõukogu mitteametlike kohtumiste ja muude mitteametlike kohtumiste korraldamine, 
— poliitilise dialoogi korraldamine ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil, 
— konverentside ja kongresside korraldamine, 
— sisekoosolekutega seotud kulud, sealhulgas vajaduse korral erijuhtudel serveeritavad söök ja joogid, 
— institutsiooni vastuvõtu- ja esinduskohustuse täitmisest tulenevad kulud, 
— diplomaatilise protokolliga seotud tegevus.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 0 1 Ekspertide sõidukulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
50 000  50 000  20 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse poolt koosolekutele kutsutud või lähetusse saadetud ekspertide 
sõidukulude ja päevarahade katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 Teave  
2 2 1 0 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
765 000  765 000  622 802,66  28.2.2017  ET L 51/2323 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1  (jätkub)  
2 2 1 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— kulud seoses juurdepääsuga välistele dokumentide ja statistilistele andmebaasidele, sealhulgas geograafilistele 
andmetele; 
— ajalehtede, ajakirjade, nende sisuanalüüse esitavate teenuste ja muude elektrooniliste väljaannete tellimine, assig- 
neering katab samuti kõnealuste väljaannete püsikoopiatena või elektroonilisel kujul taasesitamisest ja ringlusesse 
laskmisest tulenevad autoriõigusega seotud kulud; 
— raamatute ja muude trükiste ja/või elektrooniliste väljaannete ost raamatukogu jaoks; 
— uudisteagentuuride teletaibivastuvõtjate abonementtasud; 
— raamatute köitmine ja muud väljaannete ning ajakirjade säilitamiseks vajalikud kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2001/80/ÜVJP, 22. jaanuar 2001, Euroopa Liidu sõjalise staabi moodustamise kohta (EÜT L 27, 
30.1.2001, lk 7).  
2 2 1 1 Satelliidifotod  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
450 000  450 000  450 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud Euroopa välisteenistuse jaoks satelliidifotode hankimise kuludeks eelkõige kriiside 
ärahoidmise ja kriisiohje valdkondades.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 2 Üldväljaanded  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
41 000  41 000  22 318,82  L 51/2324  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 1  (jätkub)  
2 2 1 2  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad Euroopa välisteenistuse väljaannete (sealhulgas  
Euroopa Liidu Teatajas  avaldatavate) koostamisest liikmesriikide ametlikes keeltes, väljaandmisest kas traditsioonilisel 
(paberil või filmil) või elektroonilisel kujul ja levitamisest.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 1 3 Avalik teave ja avalikud üritused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
295 000  295 000  262 978,10  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— audiovisuaalteenused avalikkuse teavitamiseks liidu välispoliitikast ja kõrge esindaja tööst; 
— Euroopa välisteenistuse veebisaidi väljatöötamine ja toimimine; 
— institutsiooni tegevustega seotud väljaannetest ja avalikest üritustest teavitamise kulud, kaasa arvatud abijuhtimise ja 
infrastruktuuri kulud; 
— ÜJKP/ÜVJP valdkonna teavitamiskulud; 
— mitmesugused teabealase tegevuse ja avalike suhete kulud, sealhulgas reklaammaterjalid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 2 Tõlketeenused  
2 2 2 0 Kirjalik tõlge  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  28.2.2017  ET L 51/2325 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 2  (jätkub)  
2 2 2 0  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni poolt Euroopa välisteenistusele osutatud kirjaliku 
tõlke teenuste rahastamiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 2 1 Suuline tõlge  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
450 000  490 000  450 000,—  
Märkused  
Kõnealune assigneering on ette nähtud komisjoni tõlkide poolt Euroopa välisteenistusele osutatud suulise tõlke teenuse 
rahastamiseks.  
See on ette nähtud ka poliitika- ja julgeolekukomitee ning sõjalise komitee koosolekute ja muude konkreetselt ÜJKP/ 
ÜVJP raames peetavate koosolekute korral Euroopa välisteenistusele komisjoni tõlkide poolt osutatud teenuste rahasta- 
miseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus nr 111/2007 suulise tõlkimise kohta 
Euroopa Ülemkogul, nõukogus ja selle ettevalmistusorganites.  
2 2 3 Muud kulud  
2 2 3 0 Kontoritarbed  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
340 000  323 000  453 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— paberi soetamine; 
— valguskoopiad ja teenustasud;  L 51/2326  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 0  (jätkub)  
— paber ja kontoritarbed (iga päev kasutatavad kontoritarbed); 
— trükitud materjalid; 
— kirjade saatmiseks vajalikud tarvikud (ümbrikud, pakkepaber, postifrankeerimismasinad); 
— dokumentide paljundamise töökoja tarvikud (printeritahm, ofsetivormid, filmid ja kemikaalid plaatide valmis- 
tamiseks).  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 1 Postikulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
155 000  155 000  140 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud postikulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 2 Uuringute, uurimuste ja konsultatsioonide kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
40 000  49 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud lepingute alusel väljastpoolt kaasatud kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide uurimuste ja 
konsultatsioonide kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 3 Institutsioonidevaheline koostöö  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
3 082 000  1 893 000  2 623 219,—  28.2.2017  ET L 51/2327 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 3  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud institutsioonidevaheliseks tegevuseks, nimelt Euroopa välisteenistuse töötajaid, hooneid ja 
arhiive haldavate komisjoni, asutuste ja nõukogu haldustöötajate kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 4 Kolimiskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
120 000  120 000  120 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kolimise ja varustuse transpordiga seotud kulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 5 Finantskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
5 000  5 000  5 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud kõikide finantskulude, sealhulgas pangakulude katmiseks.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 6 Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
80 000  25 000  127 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste kulude katmiseks: 
— võimalikud Euroopa Kohtu, Üldkohtu ja Avaliku Teenistuse Kohtu poolt Euroopa välisteenistuse kanda jäetud kulud 
ning kohtus Euroopa välisteenistust esindavate lepinguliste juristide kulud;  L 51/2328  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 3  (jätkub)  
2 2 3 6  (jätkub)  
— lepinguliste juristidega konsulteerimise kulud; 
— kahjutasud, intressid ja kompensatsioonid, mida Euroopa välisteenistus võib olla kohustatud maksma.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 3 7 Muud tegevuskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
10 000  10 000  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— konverentsi teenindava personali ja turvatöötajate töörõivaste ning töökodade ja siseteenuste töötajate töövahendite 
ostu ja töörõivaste parandamise ning hooldamise kulud; 
— Euroopa välisteenistuse osalemine selliste ühenduste kulude rahastamises, kelle tegevus on otseselt seotud liidu 
institutsioonide tegevusega; 
— muud eelnevates rubriikides eraldi määratlemata tegevuskulud; 
— eelkõige Cortenbergi ja ER-hoone eest vastutavate julgeolekutöötajate vormirõivaste ja rõivamanuste ostmise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  
2 2 4 Konfliktide ennetamine ja vahendusteenused (jätk)  
2 2 4 0 Konf liktide ennetamine ja vahendusteenused (jätk)  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
450 000  450 000  450 000,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmise katmiseks: 
— vahendus- ja dialoogiprotsessi toetava liidu personali rakendamine; 
— lepingute sõlmimine sisevahendus- ja dialoogiekspertidega, samuti välisvahenduse tugiteenustele ligipääs, võttes 
arvesse ÜRO ja muude organisatsioonide tööd nimekirjade koostamisel;  28.2.2017  ET L 51/2329 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 2 2 — MUUD TEGEVUSKULUD  (jätkub)  
2 2 4  (jätkub)  
2 2 4 0  (jätkub)  
— teabehaldus, k.a õpitubade korraldamine ja konf liktianalüüs ning saadud kogemuste, parimate tavade ja juhiste 
väljatöötamine ja avaldamine; 
— liidu peakorteri personali, missioonidele saadetud liidu personali, ELi eriesindajate ning delegatsioonijuhtide ja nende 
personali koolitus ja sisemise suutlikkuse suurendamine seoses varajase hoiatamise, konf liktianalüüsi ning 
vahendus- ja dialoogiga seotud ülesannetega.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude summa: p.m.  L 51/2330  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 3 
DELEGATSIOONID  
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 3 0  
3 0 0  Delegatsioonid  
3 0 0 0  Koosseisuliste töötajate töötasu ja õigused  
Liigendamata assigneeringud  116 124 000  109 127 000  106 407 440,50  91,63  
3 0 0 1  Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused  
Liigendamata assigneeringud  68 517 000  64 341 000  61 716 404,66  90,07  
3 0 0 2  Muud personaliga seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  27 961 000  25 218 000  26 075 219,66  93,26  
3 0 0 3  Hooned ja nendega seotud kulud  
Liigendamata assigneeringud  165 623 750  169 019 000  158 940 370,94  95,96  
3 0 0 4  Muud halduskulud  
Liigendamata assigneeringud  45 033 000  45 726 000  31 628 908,55  70,23  
3 0 0 5  Komisjoni rahaline toetus delegatsioonidele  
Liigendamata assigneeringud  p.m.  p.m.  0,—  
Artikkel 3 0 0 — Kogusumma  423 258 750  413 431 000  384 768 344,31  90,91  
PEATÜKK 3 0 — KOGUSUMMA  423 258 750  413 431 000  384 768 344,31  90,91  
Jaotis 3 — Kogusumma  423 258 750  413 431 000  384 768 344,31  90,91  28.2.2017  ET L 51/2331 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 3 
DELEGATSIOONID  
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  
3 0 0 Delegatsioonid  
3 0 0 0 Koosseisuliste töötajate töötasu ja õigused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
116 124 000  109 127 000  106 407 440,50  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ametikohtade loetelus ette nähtud ameti- 
kohtadel töötavate ametnike ja ajutiste töötajate kulude katmiseks: 
— põhipalgad, toetused ja palkadega seotud maksed; 
— õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning sotsiaalkindlustusmaksud; 
— ajutiste töötajate töötuskindlustus ning maksed nende pensioniõiguste tekkimiseks või säilitamiseks nende pärito- 
luriigis; 
— mitmesugused hüvitised ja toetused; 
— ületunnitöö; 
— kulud, mis on seotud paranduskoefitsiendi kohaldamisega töötasude suhtes; 
— eelarveaasta jooksul töötasude mis tahes ajakohastamise kulud.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude kavandatud summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad.  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
Euroopa välisteenistuse vastu võetud eeskirjad, mis reguleerivad ametisse nimetamist ja töötasusid ning muid finant- 
stingimusi.  
3 0 0 1 Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
68 517 000  64 341 000  61 716 404,66  L 51/2332  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 1  (jätkub)  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide kulude katmiseks: 
— kohaliku ja/või lepingulise tööjõu töötasud, ning sotsiaalkindlustusmaksed ja hüvitised, mida peab tasuma tööandja; 
— tööandja sissemaksed seoses kohaliku personali täiendava sotsiaalkindlustuskattega; 
— sisseostetud tööjõu või vabakutseliste töötajate teenused.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude kavandatud summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.  
3 0 0 2 Muud personaliga seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
27 961 000  25 218 000  26 075 219,66  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide kulude katmiseks: 
— kulud, mis on seotud noorte (ülikooli lõpetanud) ekspertide lähetamisega Euroopa Liidu delegatsioonidesse; 
— kulud, mis on seotud liikmesriikide või kolmandate riikide noortele diplomaatidele mõeldud seminaride korralda- 
misega; 
— kulud, mis on seotud liikmesriikide ametnike lähetamise või ajutise tööle määramisega delegatsioonidesse; 
— sisseseadmis- ja ümberasumistoetused, mida makstakse töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses 
tööle asumisega, üleviimisega teisele töökohale või lõpliku töölt lahkumise ja mujale elama asumisega; 
— töötajate ning nende perekonnaliikmete sõidukulud, mis hüvitatakse seoses tööle asumise või töölt lahkumisega, kui 
sellega kaasneb töökoha muutumine; 
— kolimiskulud, mis hüvitatakse töötajatele, kes on sunnitud muutma oma elukohta seoses tööle asumisega, ülevii- 
misega teisele töökohale või lõpliku töölt lahkumise ja mujale elama asumisega;  28.2.2017  ET L 51/2333 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 2  (jätkub)  
— Euroopa välisteenistuse töötaja või tema ülalpeetava isiku surma korral kulud, mis tekivad seoses surnu trans- 
portimisega vastavalt personalieeskirjade artiklile 75; 
— muu personaliga seotud mitmesugused kulud ja toetused, sh õigusnõustamine; 
— ametnike, ajutiste töötajate, lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate värbamise menetlusega seotud kulutused, sh 
avaldamiskulud, sõidu- ja elamiskulud ning katsetele ja vestlusele kutsutud kandidaatide õnnetusjuhtumikindlustus 
ning rühmaviisiliste värbamiskatsete ning värbamiseelsete terviseuuringute korraldamisega seotud kulud; 
— delegatsioonidesse paigaldatavate meditsiiniseadmete soetamine, väljavahetamine, ümberkorraldamine ning hool- 
damine; 
— kulud, mis on seotud ametnike, lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate iga-aastaste terviseuuringute ning nende 
käigus tehtavate analüüside ja katsetega, kulud, mis on seotud meditsiinilise ja hambaravialase nõustamisega, ning 
kulud, mis tulenevad AIDSiga seotud meetmete rakendamisest töökohal; 
— kultuuriüritused ning välismaiste ja kohalike töötajate vaheliste ühiskondlike suhete sõlmimisele kaasa aitavad 
algatused; 
— kindlasummaline toetus, mida makstakse ametnikele, kelle ametiülesanded toovad kaasa regulaarseid esindusku- 
lusid, ning selliste kulude hüvitamine, mida kannavad volitatud ametnikud komisjoni ja/või Euroopa välisesinduse 
esindamisel teenistuse huvides ning seoses oma ametiülesannetega (liidu territooriumil asuvate delegatsioonide 
puhul kaetakse majutuskulud osaliselt kindlasummalisest esindustoetusest); 
— ametnike ja muude töötajate lähetustega seotud transpordikulud ning lähetuste päevarahad ja kaasnevad täiendavad 
või erakorralised kulud; 
— enne ametisseasumist koolitusele kutsutud konkursi läbinud kandidaatidega seotud transpordikulud ja päevarahad; 
— meditsiinilise evakueerimisega seotud transpordikulud, päevarahad ja kindlustus; 
— kriisiolukordadest põhjustatud kulud, sealhulgas reisi- ja majutuskulud ning päevarahad; 
— kulutused üld- ja keelekoolitusele, mille eesmärgiks on täiustada personali oskusi ning institutsiooni töö tulemus- 
likkust; 
— koolitusvajaduste kindlaksmääramiseks, kursuste kavandamiseks, väljatöötamiseks ja pidamiseks ning tulemuste 
hindamiseks ja jälgimiseks palgatud ekspertidele makstavad tasud; 
— mitmesuguste valdkondade, eelkõige organisatsioonimeetodite, planeerimise, juhtimise, strateegia, kvaliteedita- 
gamise ning personalijuhtimise konsultantidele makstavad tasud; 
— institutsiooni korraldatud koolituskursuste, -seminaride ja -konverentside kavandamise, pidamise ja hindamisega 
seotud kulutused (kursuste juhendajad / ettekannete esitajad ning nende sõidu- ja elamiskulud, ning õppematerjalid);  L 51/2334  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 2  (jätkub)  
— kursuste korraldamise praktiliste ja logistiliste aspektidega seotud kulud, sealhulgas ruumide, transpordi ja seadmete 
üürimine väljaõppe ning kohalike ja piirkondlike seminaride jaoks, samuti mitmesugused asjaomased kulud, nagu 
joogid ja suupisted; 
— konverentsidel ja sümpoosionidel osalemise kulud ning kutse- ja teadusorganisatsioonide liikmemaksud; 
— väljaannete ja teabe, vastavate internetilehekülgede ning õppevahendite, kaugõppe abonementide ja litsentside, 
raamatute, ajakirjandusväljaannete ning multimeediatoodete ostmisega seotud koolituskulud; 
— diplomaatide vahetuse programmi kulud, nagu reisi- ja sisseseadmiskulud vastavalt personalieeskirjadele. 
— Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastava sihtotstarbelise tulu kavandatud summa: p.m.  
3 0 0 3 Hooned ja nendega seotud kulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
165 623 750  169 019 000  158 940 370,94  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide kulude katmiseks: 
— ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate ajutised majutustoetused ja päevarahad; 
— väljaspool liitu asuvate delegatsioonide hoonete üür ja muud tasud järgmises ulatuses: 
— hoonete või hooneosade puhul, mida kasutavad kontoriruumidena väljaspool liitu asuvad delegatsioonid või 
väljapoole liitu tööle määratud ametnikud: üür (kaasa arvatud ajutine majutus) ja maksud, kindlustusmaksed, 
remont ning kapitaalremont, inimeste ja kaupade julgeolekuga seotud korralised kulutused (kodeerimismasinad, 
seifid, aknatrellid jne); 
— hoonete või hooneosade puhul, mida kasutavad väljaspool liitu asuvad delegatsioonid kontoriruumidena või 
delegatsioonide töötajad eluruumidena: vee, gaasi, elektrienergia ning kütuse eest makstavad tasud, hooldus- ja 
parandustööd, teisaldamine, remont ning muud korralised kulutused (tänavate korrashoiu ning prügiveo eest 
makstavad kohalikud maksud ning tähiste ja viitade ost); 
— liidu territooriumil asuvate delegatsioonide hoonete üür ja muud tasud järgmises ulatuses: 
— delegatsioonide kontoriruumidena kasutatavate mis tahes hoonete või hooneosade puhul: üür, vee, gaasi, 
elektrienergia ning kütteenergia eest makstavad tasud, kindlustusmaksed, hooldus- ja parandustööd, remont ja 
kapitaalremont, julgeolekukulud, eelkõige valvelepingud, kustutite üürimine ja täitmine, tuletõrjevarustuse 
ostmine ja hooldus ning tuleohutusalase väljaõppega töötajate varustuse asendamine, kohustuslike kontrolli- 
mistega seotud kulud jne;  28.2.2017  ET L 51/2335 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 3  (jätkub)  
— ametnike kasutuses olevate hoonete ja hooneosade puhul: eluasemete turvalisusega seotud kulude hüvitamine; 
— ehituskruntide ja hoonete soetamise (ostmine või liisimine) või kontori- või eluruumide ehitamisega seotud kulud, 
sh esialgsete uuringute eest makstavad ning muud mitmesugused tasud.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)) artiklis 203 sätestati, et institutsioonidel on võimalik rahastada vara ostu 
laenude abil. Kõnealune punkt hõlmab seoses selliste laenudega tekkinud (põhisumma ja intressid) kulusid deleg- 
atsioonidele vara ostmisel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastava sihtotstarbelise tulu kavandatud summa on hinnanguliselt 3 500 000 
eurot.  
3 0 0 4 Muud halduskulud  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
45 033 000  45 726 000  31 628 908,55  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud järgmiste väljaspool liitu asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide ja liidus asuvate rahvus- 
vaheliste organisatsioonide juures asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide kulude katmiseks: 
— mööbli ja seadmete, eelkõige audiovisuaal-, arhiivi-, trüki-, raamatukogu-, suulise tõlke ning eriotstarbeliste kontorit- 
arvete (koopiamasinad, skanner-printerid, faksimasinad jne) ost, üürimine, liisimine, hooldus ning remont ning 
selliste seadmete kohta käiva dokumentatsiooni ja nendega seotud tarvikute soetamine; 
— tehnilise varustuse, nagu generaatorite, kliimaseadmete jne ost, hooldus ja remont ning varustuse paigaldamine 
delegatsioonide üldkasutatavatesse ruumidesse; 
— sõidukite, sh tööriistade ost, asendamine, üürimine, liisimine, hooldus ja remont; 
— sõidukite kindlustusmaksed; 
— raamatute, dokumentide ja muude mitteperioodiliste väljaannete ost ning ajakohastamine, ajalehtede, ajakirjade ning 
erinevate väljaannete abonementtasud, köitmiskulud ning muud perioodikaväljaannete säilitamisega seotud kulud; 
— uudisteagentuuridele tehtud tellimuste kulud; 
— paberi, ümbrike, kontoritarvikute ning paljundustarvikute ost ning trükiteenuste ostmine institutsioonivälistelt 
teenusepakkujatelt;  L 51/2336  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 4  (jätkub)  
— seadmete transport ja tollivormistus, portjeede, autojuhtide jne vormirõivaste ost ja puhastamine, erinevat tüüpi 
kindlustuslepingud (eelkõige tsiviilvastutuskindlustus ja kindlustus varguse vastu), sisekoosolekutega seotud kulud 
(joogid ning erijuhtudel serveeritav söök); 
— delegatsioonide haldustegevusega seotud uuringud, analüüsid ja konsultatsioonid ning muud tegevuskulud, mida ei 
ole konkreetselt kirjendatud käesoleva artikli teistesse punktidesse; 
— posti, raportite ja publikatsioonide ning postipakkide ja muude õhu-, maa-, mere- või raudteetranspordiga saadetud 
pakkide postikulud ja kättetoimetamise kulud; 
— diplomaatilise postiga seotud kulud; 
— igasugused kulud, mis on seotud ametnike kasutusse antud eluruumide mööbli ja sisseseadega; 
— tekstitöötlusseadmete (arvutite, terminalide, miniarvutite, välisseadmete, ühendusaparaatide) ja vajaliku tarkvara ost, 
üürimine või liisimine; 
— allhanke korras osutatavad teenused, nt infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine, hooldus ja tugi delegatsioonides; 
— teabe paberkandjal esitamiseks vajalike seadmete, nt printerite ja skännerite ost, üürimine ja liisimine; 
— telefonikeskjaamade ja vahetusjaamade ning andmeedastusseadmete ja vajaliku tarkvara ost, üürimine või liisimine; 
— kaabel- või raadioside (telefon, telegraaf, teleks, faks) abonementmaksud ja püsikulud, andmesidevõrkude, tele- 
maatikateenuste ja muu sellisega seotud kulud ning telefonikataloogide ost; 
— kõnealuste seadmete paigaldamise, konfigureerimise, hoolduse, tugisüsteemide, abiteenuste, dokumentatsiooni ja 
tarvikutega seotud kulud; 
— eriolukordade puhul delegatsioonides läbi viidavate aktiivsete julgeolekuoperatsioonidega seotud kulud; 
— kõik finantskulud, eelkõige pangakulud; 
— avansikontode ajakohastamine, kui volitatud eelarvevahendite käsutaja on võtnud kõik olukorra lahendamiseks 
vajalikud meetmed, kuid sellest hoolimata ei ole võimalik ajakohastamisest tulenevat kulu kanda muule eelarvereale; 
— ajakohastamine olukordades, mil nõue tühistatakse täielikult või osaliselt pärast seda, kui see on tuluna raamatupi- 
damisarvestusse kirjendatud (eelkõige tasaarvestamisel võlaga); 
— ajakohastamine juhtudel, kui käibemaks on maksmata ja seda ei ole enam võimalik kanda samale reale, kust kanti 
põhikulud; 
— eespool nimetatud juhtudel saadavatele intressidele, kui neid ei saa kanda mõnele teisele eelarvereale.  28.2.2017  ET L 51/2337 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PEATÜKK 3 0 — DELEGATSIOONID  (jätkub)  
3 0 0  (jätkub)  
3 0 0 4  (jätkub)  
Punkt hõlmab vajaduse korral ka assigneeringut, millega kaetakse sellise panga likvideerimise või tegevuse lõpetamisega 
kaasnev kahjum, kus komisjonil on avansikontod.  
Sellest võib rahastada delegatsioonides liikmesriikidega, eelkõige kriisiolukorras tehtava kohaliku koostöö käigus 
tekkivaid kulusid.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastavate sihtotstarbeliste tulude kavandatud summa: p.m.  
Õiguslik alus  
Nõukogu otsus 2010/427/EL, 26. juuli 2010, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja 
toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30), ja eelkõige selle artikli 5 lõige 10.  
3 0 0 5 Komisjoni rahaline toetus delegatsioonidele  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kasutatakse kogu komisjoni ja Euroopa Arengufondi (EAF) tulu, millest toetatakse 
delegatsioonide nende kulude rahastamist, mis tulenevad komisjoni personali kohalolekust delegatsioonides, täiendavate 
assigneeringute tegemiseks.  
Assigneering on ette nähtud komisjoni personali, sealhulgas Euroopa Arengufondist rahastatava komisjoni personali 
järgmiste kulude katmiseks väljaspool liitu asuvates Euroopa Liidu delegatsioonides ja liidus asuvate rahvusvaheliste 
organisatsioonide juures asuvates Euroopa Liidu delegatsioonides: 
— kohapealt värvatud töötajate (ja sisseostetud tööjõu) töötasud ja nendega seotud kulud; 
— osa nimetatud personaliga seotud kuludest, mis kaetakse punktidest 3 0 0 0 („Koosseisuliste töötajate töötasu ja 
õigused“), 3 0 0 1 („Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused“), 3 0 0 2 („Muud personaliga seotud 
kulud“), 3 0 0 3 („Hooned ja nendega seotud kulud“) ja 3 0 0 4 („Muud halduskulud“).  
Lisaks sellele võib kõnealuse assigneeringuga katta selliseid kulusid nagu ajakirjandus- ja teavitustegevus, millega 
tegeletakse teiste institutsioonidega sõlmitud teenusetasandi kokkulepete alusel.  
Finantsmääruse artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastava sihtotstarbelise tulu kavandatud summa: p.m.  L 51/2338  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD 
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Artikkel  
Punkt  Rubriik  Assigneeringud 
2017  Assigneeringud 
2016  Täitumine 2015  % 2015–2017  
PEATÜKK 10 0  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 0 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1  p.m.  p.m.  0,—  
PEATÜKK 10 1 — KOGUSUMMA  p.m.  p.m.  0,—  
Jaotis 10 — Kogusumma  p.m.  p.m.  0,—  
KÕIK KOKKU  659 980 000  636 130 000  591 507 963,18  89,63  28.2.2017  ET L 51/2339 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
JAOTIS 10 
MUUD KULUD  
PEATÜKK 10 0 — ESIALGSED ASSIGNEERINGUD  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Selle peatüki assigneeringud on esialgsed ning neid võib kasutada ainult pärast nende ümberpaigutamist muudele 
eelarveridadele finantsmääruse kohaselt.  
Õiguslik alus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
PEATÜKK 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV  
Assigneeringud 2017  Assigneeringud 2016  Täitumine 2015  
p.m.  p.m.  0,—  
Märkused  
Assigneering on ette nähtud nende kulude katmiseks, mis tulenevad eelarveaasta jooksul vastu võetud eelarvelistest 
otsustest (kulude suurust ei ole võimalik hinnata).  L 51/2340  ET 28.2.2017 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS
 
PERSONAL  
X jagu — Euroopa välisteenistus  
Tegevusüksus ja palgaaste  Euroopa välisteenistus  
2017  2016  
Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  Alalised ametikohad  Ajutised ametikohad  
AD 16  6  —  7  —  
AD 15  23  —  27  —  
AD 14  155  —  119  —  
AD 13  176  —  198  —  
AD 12  210  —  183  —  
AD 11  64  —  69  —  
AD 10  63  —  70  —  
AD 9  71  —  85  —  
AD 8  76  —  68  —  
AD 7  55  —  73  —  
AD 6  34  —  34  —  
AD 5  17 —  25  —  
Kokku AD  950  —  958  —  
AST 11  32  —  31  —  
AST 10  27  —  27  —  
AST 9  60  —  60  —  
AST 8  64  1  57  1  
AST 7  90  —  96  —  
AST 6  82  —  84  —  
AST 5  102  —  102  —  
AST 4  66  —  66  —  
AST 3  58  —  58  —  
AST 2  25  —  47  —  
AST 1  4 —  21  —  
Kokku AST  610  1  649  1  
AST/SC 6  —  —  —  —  
AST/SC 5  —  —  —  —  
AST/SC 4  —  —  —  —  
AST/SC 3  1  —  —  —  
AST/SC 2  29  —  10  —  
AST/SC 1  20 —  10  —  
Kokku AST/SC  50  —  20  —  
Kokku  1 610  1  1 627  1  
Kõik kokku  1 611  1 628  28.2.2017  ET L 51/2341 Euroopa Liidu Teataja  
EUROOPA VÄLISTEENISTUS