KODUKORD

Euroopa Parlamendi üheksas ametiaeg

Juuli 2019

Lugejale

Vastavalt parlamendi otsustele sooneutraalse keelekasutuse kohta parlamendi dokumentides on kodukorda kohandatud, et võtta arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma poolt 11. aprillil 2018. aastal heaks kiidetud selleteemalisi suuniseid.

Artiklite tõlgendused (artikli 236 alusel) on toodud kaldkirjas.

SISUKORD

I OSA EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED, ORGANID JA FRAKTSIOONID 11

1. PEATÜKK EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED 11

Artikkel 1 Euroopa Parlament 11

Artikkel 2 Sõltumatu mandaat 12

Artikkel 3 Volituste kontrollimine 12

Artikkel 4 Parlamendiliikme ametiaeg 13

Artikkel 5 Eesõigused ja puutumatus 13

Artikkel 6 Puutumatuse äravõtmine 14

Artikkel 7 Eesõiguste ja puutumatuse kaitse 14

Artikkel 8 Presidendi kiireloomulised meetmed puutumatuse maksmapanemiseks 15

Artikkel 9 Puutumatusega seotud menetlused 15

Artikkel 10 Käitumisreeglid 16

Artikkel 11 Parlamendiliikmete majanduslikud huvid ja läbipaistvusregister 17

Artikkel 12 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlused 18

Artikkel 13 Vaatlejad 18

2. PEATÜKK PARLAMENDI AMETIKANDJAD 18

Artikkel 14 Ajutine istungi juhataja 18

Artikkel 15 Kandidaatide ülesseadmine ja üldsätted 18

Artikkel 16 Presidendi valimine ja avakõne 19

Artikkel 17 Asepresidentide valimine 19

Artikkel 18 Kvestorite valimine 19

Artikkel 19 Ametikandjate ametiaeg 19

Artikkel 20 Vabaks jäävad ametikohad 20

Artikkel 21 Ametiaja ennetähtaegne lõpetamine 20

3. PEATÜKK PARLAMENDI ORGANID JA NENDE ÜLESANDED 20

Artikkel 22 Presidendi ülesanded 20

Artikkel 23 Asepresidentide ülesanded 20

Artikkel 24 Juhatuse koosseis 21

Artikkel 25 Juhatuse ülesanded 21

Artikkel 26 Esimeeste konverentsi koosseis 22

Artikkel 27 Esimeeste konverentsi ülesanded 22

Artikkel 28 Kvestorite ülesanded 23

Artikkel 29 Komisjonide esimeeste konverents 23

Artikkel 30 Delegatsioonide juhtide konverents 23

Artikkel 31 Ametiülesannete jätkuv täitmine valimiste perioodil 23

Artikkel 32 Juhatuse ja esimeeste konverentsi aruandekohustus 23

4. PEATÜKK FRAKTSIOONID 23

Artikkel 33 Fraktsioonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine 23

Artikkel 34 Fraktsioonide tegevus ja õiguslik staatus 24

Artikkel 35 Laiendatud töörühmad 25

Artikkel 36 Fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed 25

Artikkel 37 Kohtade jaotus istungisaalis 25

II OSA SEADUSANDLIK MENETLUS, EELARVEMENETLUS, EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISE MENETLUS JA MUUD MENETLUSED 26

1. PEATÜKK SEADUSANDLIK MENETLUS – ÜLDSÄTTED 26

Artikkel 38 Iga-aastane programmitöö 26

Artikkel 39 Põhiõiguste järgimine 26

Artikkel 40 Õigusliku aluse kontrollimine 27

Artikkel 41 Seadusandlike volituste delegeerimine ja rakendamisvolituste andmine 27

Artikkel 42 Finantsraamistikule vastavuse kontrollimine 27

Artikkel 43 Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise kontrollimine 28

Artikkel 44 Parlamendi teavitamine ja juurdepääs dokumentidele 28

Artikkel 45 Parlamendi esindamine nõukogu koosolekutel 28

Artikkel 46 Parlamendi õigus esitada ettepanekuid 28

Artikkel 47 Euroopa Komisjonilt ettepaneku esitamise taotlemine 29

Artikkel 48 Õiguslikult siduvate aktide läbivaatamine 29

Artikkel 49 Seadusandlike menetluste kiirendamine 30

Artikkel 50 Muude institutsioonide kui Euroopa Komisjon või liikmesriikide algatustel põhinevad seadusandlikud menetlused 30

2. PEATÜKK MENETLUS PARLAMENDIKOMISJONIS 30

Artikkel 51 Seadusandlikud raportid 30

Artikkel 52 Lihtsustatud menetlus 31

Artikkel 53 Muud kui seadusandlikud raportid 31

Artikkel 54 Algatusraportid 31

Artikkel 55 Raporti koostamine 32

Artikkel 56 Komisjonide arvamused 32

Artikkel 57 Kaasatud komisjoni menetlus 33

Artikkel 58 Komisjonide ühismenetlus 34

3. PEATÜKK SEADUSANDLIK TAVAMENETLUS 34

1. JAGU – ESIMENE LUGEMINE 34

Artikkel 59 Esimese lugemise hääletus parlamendis 34

Artikkel 60 Tagasisaatmine vastutavale komisjonile 35

Artikkel 61 Ettepaneku uuesti menetlemine parlamendis 36

Artikkel 62 Esimese lugemise kokkulepe 36

2. JAGU – TEINE LUGEMINE 36

Artikkel 63 Nõukogu seisukoha edastamine 36

Artikkel 64 Tähtaegade pikendamine 36

Artikkel 65 Menetlus vastutavas komisjonis 37

Artikkel 66 Esitamine parlamendile 37

Artikkel 67 Teise lugemise hääletus parlamendis 37

Artikkel 68 Nõukogu seisukoha kohta esitatud muudatusettepanekute lubatavus 38

Artikkel 69 Teise lugemise kokkulepe 38

3. JAGU – SEADUSANDLIKU TAVAMENETLUSE KÄIGUS PEETAVAD INSTITUTSIOONIDEVAHELISED LÄBIRÄÄKIMISED 39

Artikkel 70 Üldsätted 39

Artikkel 71 Parlamendi esimesele lugemisele eelnevad läbirääkimised 39

Artikkel 72 Nõukogu esimesele lugemisele eelnevad läbirääkimised 39

Artikkel 73 Parlamendi teisele lugemisele eelnevad läbirääkimised 39

Artikkel 74 Läbirääkimiste pidamine 40

4. JAGU – LEPITUS JA KOLMAS LUGEMINE 40

Artikkel 75 Tähtaegade pikendamine 40

Artikkel 76 Lepituskomitee kokkukutsumine 40

Artikkel 77 Delegatsioon lepituskomitees 40

Artikkel 78 Ühine tekst 41

5. JAGU – MENETLUSE LÕPETAMINE 41

Artikkel 79 Vastuvõetud õigusaktide allkirjastamine ja avaldamine 41

4. PEATÜKK NÕUANDEMENETLUSE ERISÄTTED 41

Artikkel 80 Õiguslikult siduva akti ettepaneku muutmine 41

Artikkel 81 Euroopa Komisjoni seisukoht muudatusettepanekute kohta 42

Artikkel 82 Hääletus parlamendis 42

Artikkel 83 Tegevus parlamendi seisukoha võtmise järel 42

Artikkel 84 Ettepaneku uuesti menetlemine parlamendis 42

5. PEATÜKK KONSTITUTSIOONILISED KÜSIMUSED 42

Artikkel 85 Aluslepingute tavaline läbivaatamine 42

Artikkel 86 Aluslepingute lihtsustatud läbivaatamine 43

Artikkel 87 Ühinemislepingud 43

Artikkel 88 Euroopa Liidust väljaastumine 43

Artikkel 89 Aluspõhimõtete ja -väärtuste rikkumine liikmesriigi poolt 44

Artikkel 90 Parlamendi koosseis 44

Artikkel 91 Liikmesriikide tõhustatud koostöö 44

6. PEATÜKK EELARVEMENETLUSED 45

Artikkel 92 Mitmeaastane finantsraamistik 45

Artikkel 93 Iga-aastane eelarvemenetlus 45

Artikkel 94 Parlamendi seisukoht eelarveprojekti kohta 45

Artikkel 95 Eelarve lepitusmenetlus 46

Artikkel 96 Eelarve lõplik vastuvõtmine 46

Artikkel 97 Ajutiste kaheteistkümnendike süsteem 46

Artikkel 98 Eelarve täitmine 47

Artikkel 99 Euroopa Komisjoni tegevusele eelarve täitmisel heakskiidu andmine 47

Artikkel 100 Muud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlused 47

Artikkel 101 Institutsioonidevaheline koostöö 47

7. PEATÜKK INSTITUTSIOONISISESED EELARVEMENETLUSED 47

Artikkel 102 Parlamendi eelarvestus 47

Artikkel 103 Parlamendi eelarvestuse koostamine 48

Artikkel 104 Pädevus võtta ja täita kulukohustusi, kiita heaks raamatupidamise aastaaruandeid ja anda heakskiit eelarve täitmisele 48

8. PEATÜKK NÕUSOLEKUMENETLUS 48

Artikkel 105 Nõusolekumenetlus 48

9. PEATÜKK MUUD MENETLUSED 49

Artikkel 106 Arvamuse avaldamine euro kasutuselevõtu erandite kohta 49

Artikkel 107 Tööturu osapoolte dialoog 49

Artikkel 108 Kavandatavate vabatahtlike kokkulepete kontrollimine 49

Artikkel 109 Kodifitseerimine 50

Artikkel 110 Uuesti sõnastamine 50

10. PEATÜKK DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA RAKENDUSAKTID 51

Artikkel 111 Delegeeritud õigusaktid 51

Artikkel 112 Rakendusaktid ja rakendusmeetmed 52

Artikkel 113 Läbivaatamine kaasatud komisjoni menetluses ja komisjonide ühismenetluses 53

III OSA VÄLISSUHTED 53

1. PEATÜKK RAHVUSVAHELISED LEPINGUD 53

Artikkel 114 Rahvusvahelised lepingud 53

Artikkel 115 Rahvusvaheliste lepingute ajutine kohaldamine või nende täitmise peatamine või liidu seisukoha väljatöötamine rahvusvahelise lepinguga loodud organites 54

2. PEATÜKK LIIDU ESINDAMINE VÄLISSUHETES NING ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA 55

Artikkel 116 Eriesindajad 55

Artikkel 117 Esindamine rahvusvahelistes suhetes 55

3. PEATÜKK SOOVITUSED LIIDU VÄLISTEGEVUSE KOHTA 55

Artikkel 118 Soovitused liidu välispoliitika kohta 55

Artikkel 119 Parlamendiga konsulteerimine ning parlamendi teavitamine ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames 56

Artikkel 120 Inimõiguste rikkumine 56

IV OSA PARLAMENDI TEGEVUSE LÄBIPAISTVUS 56

Artikkel 121 Parlamendi tegevuse läbipaistvus 56

Artikkel 122 Üldsuse juurdepääs dokumentidele 56

Artikkel 123 Pääs parlamendi ruumidesse 57

V OSA SUHTED TEISTE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITEGA 58

1. PEATÜKK AMETISSENIMETAMISED 58

Artikkel 124 Euroopa Komisjoni presidendi valimine 58

Artikkel 125 Euroopa Komisjoni valimine 58

Artikkel 126 Mitmeaastane programmitöö 59

Artikkel 127 Euroopa Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek 59

Artikkel 128 Euroopa Liidu Kohtu kohtunike ja kohtujuristide nimetamine 60

Artikkel 129 Kontrollikoja liikmete ametissenimetamine 60

Artikkel 130 Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete ametissenimetamine 60

Artikkel 131 Ametissenimetamised majandusjuhtimise organites 60

2. PEATÜKK AVALDUSED 61

Artikkel 132 Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu avaldused 61

Artikkel 133 Avaldused Euroopa Komisjoni otsuste selgitamiseks 61

Artikkel 134 Kontrollikoja avaldused 62

Artikkel 135 Euroopa Keskpanga avaldused 62

3. PEATÜKK EUROOPA PARLAMENDI KÜSIMUSED 62

Artikkel 136 Suuliselt vastatav küsimus aruteluga 62

Artikkel 137 Infotund 63

Artikkel 138 Kirjalikult vastatavad küsimused 63

Artikkel 139 Põhjalikumad kirjalikult vastatavad arupärimised 64

Artikkel 140 Kirjalikult vastatavad küsimused Euroopa Keskpangale 64

Artikkel 141 Kirjalikult vastatavad küsimused ühtse järelevalvemehhanismi ja ühtse kriisilahenduskorra kohta 64

4. PEATÜKK TEISTE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE ARUANDED 65

Artikkel 142 Teiste institutsioonide ja organite aasta- ja muud aruanded 65

5. PEATÜKK RESOLUTSIOONID JA SOOVITUSED 65

Artikkel 143 Resolutsiooni ettepanekud 65

Artikkel 144 Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite arutamine 66

6. PEATÜKK TEISTE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITEGA KONSULTEERIMINE 67

Artikkel 145 Konsulteerimine Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega 67

Artikkel 146 Konsulteerimine Regioonide Komiteega 67

Artikkel 147 Taotlused Euroopa ametitele 67

7. PEATÜKK INSTITUTSIOONIDEVAHELISED KOKKULEPPED 67

Artikkel 148 Institutsioonidevahelised kokkulepped 67

8. PEATÜKK HAGI ESITAMINE EUROOPA LIIDU KOHTULE 68

Artikkel 149 Menetlus Euroopa Liidu Kohtus 68

VI OSA SUHTED LIIKMESRIIKIDE PARLAMENTIDEGA 69

Artikkel 150 Teabevahetus, kontaktid ning vastastikune ruumide ja muude vahendite kasutamine 69

Artikkel 151 Euroopa Liidu parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide konverents (COSAC) 69

Artikkel 152 Parlamentide konverents 69

VII OSA ISTUNGJÄRGUD 70

1. PEATÜKK PARLAMENDI ISTUNGJÄRGUD 70

Artikkel 153 Parlamendi koosseisu ametiaeg ning istungjärgud, osaistungjärgud ja istungid 70

Artikkel 154 Parlamendi kokkukutsumine 70

Artikkel 155 Istungite ja koosolekute toimumiskoht 70

Artikkel 156 Parlamendiliikmete osavõtt istungitest 70

2. PEATÜKK PARLAMENDI TÖÖPLAAN 71

Artikkel 157 Päevakorra projekt 71

Artikkel 158 Päevakorra kinnitamine ja muutmine 71

Artikkel 159 Menetlus täiskogul ilma muudatusettepanekute ja aruteluta 71

Artikkel 160 Lühiettekanne 72

Artikkel 161 Erakorraline arutelu 72

Artikkel 162 Temaatiline arutelu fraktsiooni taotlusel 72

Artikkel 163 Kiireloomulisus 73

Artikkel 164 Ühine arutelu 73

Artikkel 165 Tähtajad 73

3. PEATÜKK ISTUNGITE LÄBIVIIMISE ÜLDINE KORD 73

Artikkel 166 Pääs istungisaali 73

Artikkel 167 Keeled 73

Artikkel 168 Üleminekukord 74

Artikkel 169 Dokumentide kättesaadavaks tegemine 74

Artikkel 170 Dokumentide elektrooniline haldamine 74

Artikkel 171 Kõneaja eraldamine ja sõnavõtjate nimekiri 74

Artikkel 172 Üheminutilised sõnavõtud 75

Artikkel 173 Isiklikud avaldused 76

Artikkel 174 Parlamendi töö takistamise vältimine 76

4. PEATÜKK PARLAMENDILIIKMETE KÄITUMISREEGLITE RIKKUMISE KORRAL VÕETAVAD MEETMED 76

Artikkel 175 Viivitamata rakendatavad meetmed 76

Artikkel 176 Karistused 77

Artikkel 177 Sisemine edasikaebamine 78

5. PEATÜKK KVOORUM, MUUDATUSETTEPANEKUD JA HÄÄLETAMINE 78

Artikkel 178 Kvoorum 78

Artikkel 179 Lävendid 78

Artikkel 180 Muudatusettepanekute esitamine ja tutvustamine 79

Artikkel 181 Muudatusettepanekute lubatavus 80

Artikkel 182 Hääletamise kord 81

Artikkel 183 Muudatusettepanekute hääletamise järjekord 81

Artikkel 184 Täiskogul läbivaatamiseks esitatud muudatusettepanekute hääletamine parlamendikomisjonis 82

Artikkel 185 Osade kaupa hääletamine 82

Artikkel 186 Hääleõigus 82

Artikkel 187 Hääletamine 82

Artikkel 188 Lõpphääletus 83

Artikkel 189 Häälte võrdne jagunemine 83

Artikkel 190 Nimeline hääletus 83

Artikkel 191 Salajane hääletus 84

Artikkel 192 Elektroonilise hääletussüsteemi kasutamine 84

Artikkel 193 Vaidlused hääletuse üle 84

Artikkel 194 Hääletuse kohta selgituste andmine 84

6. PEATÜKK KODUKORDA PUUDUTAVAD MÄRKUSED JA MENETLUSEGA SEOTUD ETTEPANEKUD 85

Artikkel 195 Kodukorda puudutavad märkused 85

Artikkel 196 Menetlusega seotud ettepanekud 85

Artikkel 197 Ettepanek asja käsitlemata jätmiseks 86

Artikkel 198 Tagasisaatmine vastutavale komisjonile 86

Artikkel 199 Arutelu lõpetamine 86

Artikkel 200 Arutelu või hääletuse edasilükkamine 86

Artikkel 201 Istungi katkestamine või lõpetamine 87

7. PEATÜKK PARLAMENDI TÖÖ AVALIKKUS 87

Artikkel 202 Istungi protokoll 87

Artikkel 203 Vastuvõetud tekstid 87

Artikkel 204 Istungi stenogramm 88

Artikkel 205 Istungi audiovisuaalne salvestis 88

VIII OSA KOMISJONID JA DELEGATSIOONID 88

1. PEATÜKK KOMISJONID 88

Artikkel 206 Alaliste komisjonide moodustamine 88

Artikkel 207 Erikomisjonid 88

Artikkel 208 Uurimiskomisjonid 89

Artikkel 209 Komisjonide koosseis 90

Artikkel 210 Komisjonide ülesanded 91

Artikkel 211 Pädevus 91

Artikkel 212 Allkomisjonid 91

Artikkel 213 Komisjoni juhatus 91

Artikkel 214 Komisjonide koordinaatorid 92

Artikkel 215 Variraportöörid 92

Artikkel 216 Komisjonide koosolekud 92

Artikkel 217 Komisjoni koosoleku protokoll 93

Artikkel 218 Komisjonis toimuvad hääletused 93

Artikkel 219 Täiskogu istungi läbiviimist reguleerivad sätted, mida kohaldatakse ka komisjonides 93

Artikkel 220 Komisjoni infotund 93

Artikkel 221 Parlamendikomisjonide juurdepääs konfidentsiaalsele teabele parlamendikomisjoni kinnisel koosolekul 94

Artikkel 222 Kodanikualgatustega seotud avalikud kuulamised ja arutelud 94

2. PEATÜKK PARLAMENTIDEVAHELISED DELEGATSIOONID 95

Artikkel 223 Parlamentidevaheliste delegatsioonide moodustamine ja nende ülesanded 95

Artikkel 224 Parlamentaarsed ühiskomisjonid 96

Artikkel 225 Koostöö Euroopa Nõukogu parlamentaarse assambleega 96

IX OSA PETITSIOONID 96

Artikkel 226 Petitsiooniõigus 96

Artikkel 227 Petitsioonide läbivaatamine 98

Artikkel 228 Teabekogumiskülastused 98

Artikkel 229 Petitsioonidest teadaandmine 99

Artikkel 230 Kodanikualgatus 99

X OSA OMBUDSMAN 99

Artikkel 231 Ombudsmani valimine 99

Artikkel 232 Ombudsmani tegevus 100

Artikkel 233 Ombudsmani ametist tagandamine 100

XI OSA PARLAMENDI PEASEKRETARIAAT 101

Artikkel 234 Parlamendi peasekretariaat 101

XII OSA EUROOPA TASANDI ERAKONDI JA POLIITILISI SIHTASUTUSI PUUDUTAVAD VOLITUSED JA KOHUSTUSED 101

Artikkel 235 Euroopa tasandi erakondi ja poliitilisi sihtasutusi puudutavad volitused ja kohustused 101

XIII OSA KODUKORRA KOHALDAMINE JA MUUTMINE 102

Artikkel 236 Kodukorra kohaldamine 102

Artikkel 237 Kodukorra muutmine 103

XIV OSA MUUD SÄTTED 103

Artikkel 238 Liidu sümbolid 103

Artikkel 239 Soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmine 103

Artikkel 240 Pooleliolevad asjad 103

Artikkel 241 Parandused 104

I LISA EUROOPA PARLAMENDI LIIKMETE MAJANDUSLIKKE HUVE JA HUVIDE KONFLIKTI KÄSITLEV KÄITUMISJUHEND 105

II LISA EUROOPA PARLAMENDI LIIKME SOBILIKU KÄITUMISE JUHEND OMA ÜLESANNETE TÄITMISEL 109

III LISA ARTIKLITE 138, 140 JA 141 ALUSEL ESITATAVATELE KIRJALIKULT VASTATAVATELE KÜSIMUSTELE KOHALDATAVAD KRITEERIUMID 110

IV LISA SUUNISED JA ÜLDPÕHIMÕTTED PÄEVAKORRA TEEMADE VALIKUKS ARUTELU KORRALDAMISEL INIMÕIGUSTE, DEMOKRAATIA JA ÕIGUSRIIGI PÕHIMÕTTE RIKKUMISE JUHTUMITE ÜLE ARTIKLI 144 ALUSEL 111

V LISA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISE OTSUSTE LÄBIVAATAMINE JA VASTUVÕTMINE 112

VI LISA PARLAMENDI ALALISTE KOMISJONIDE VOLITUSED JA VASTUTUSALAD 115

VII LISA EUROOPA KOMISJONI HEAKSKIITMINE JA KUULAMISTE AJAL ANTUD LUBADUSTE JÄLGIMINE 124

VIII LISA SEADUSANDLIKU TAVAMENETLUSE KOHASELT VASTU VÕETAVATE ÕIGUSAKTIDE KOOSTAMISE NÕUDED 128

I OSA

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED, ORGANID JA FRAKTSIOONID

1. PEATÜKK

Euroopa Parlamendi liikmed

Artikkel 1

Euroopa Parlament

1. Euroopa Parlament on aluslepingute, Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti ning aluslepingutest tulenevate siseriiklike õigusaktide alusel valitud kogu.

2. Euroopa Parlamendi liikmeid nimetatakse alljärgnevalt: bulgaaria keeles „Членове на Европейския парламент“, hispaania keeles „Diputados al Parlamento Europeo“, tšehhi keeles „Poslanci Evropského parlamentu“, taani keeles „Medlemmer af Europa-Parlamentet“, saksa keeles „Mitglieder des Europäischen Parlaments“, eesti keeles „Euroopa Parlamendi liikmed“, kreeka keeles „Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ“, inglise keeles „Members of the European Parliament“, prantsuse keeles „Députés au Parlement européen“, iiri keeles „Feisirí de Pharlaimint na hEorpa“, horvaadi keeles „Zastupnici u Europskom parlamentu“, itaalia keeles „Deputati al Parlamento europeo“, läti keeles „Eiropas Parlamenta deputāti“, leedu keeles „Europos Parlamento nariai“, ungari keeles „Európai Parlamenti Képviselők“, malta keeles „Membri tal-Parlament Ewropew“, hollandi keeles „Leden van het Europees Parlement“, poola keeles „Posłowie do Parlamentu Europejskiego“, portugali keeles „Deputados ao Parlamento europeu“, rumeenia keeles „Deputaţi în Parlamentul European“, slovaki keeles „Poslanci Európskeho parlamentu“, sloveeni keeles „Poslanci Evropskega parlamenta“, soome keeles „Euroopan parlamentin jäsenet“, rootsi keeles „Ledamöter av Europaparlamentet“.

Artikkel 2

Sõltumatu mandaat

Kooskõlas 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõikega 1 ning Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 teostab parlamendiliige oma mandaati vaba ja sõltumatuna ning talle antud korraldused ja juhised ei ole siduvad.

Artikkel 3

Volituste kontrollimine

1. Euroopa Parlamendi üldiste valimiste järel palub president liikmesriikide pädevatel asutustel teatada parlamendile viivitamata valitud liikmete nimed, et kõik liikmed saaksid parlamendis tööle asuda alates valimisjärgse esimese istungi avamisest. Ühtlasi juhib president pädevate asutuste tähelepanu 20. septembri 1976. aasta akti asjakohastele sätetele ja palub neil võtta vajalikud meetmed, et vältida ühitamatust Euroopa Parlamendi liikme ametiga.

2. Parlamendiliige, kelle valimisest on parlamendile teatatud, esitab enne parlamendis ametisse asumist kirjaliku deklaratsiooni selle kohta, et tal ei ole ühtki Euroopa Parlamendi liikme ametiga ühitamatut ametit 20. septembri 1976. aasta akti artikli 7 lõike 1 või 2 tähenduses. Deklaratsioon tuleb esitada pärast üldisi valimisi võimaluse korral hiljemalt kuus päeva enne parlamendi valimisjärgset avaistungit. Kuni parlamendiliikme volitusi ei ole kontrollitud või vaidluses ei ole veel otsust tehtud ja tingimusel, et parlamendiliige on eespool nimetatud deklaratsioonile alla kirjutanud, võtab ta täievoliliselt parlamendi istungitest ja selle organite koosolekutest osa. Kui avalikkusele kättesaadavate allikate abil kontrollitud asjaolude alusel on kindlaks tehtud, et liikmel on 20. septembri 1976. aasta akti artikli 7 lõike 1 või 2 tähenduses Euroopa Parlamendi liikme ametiga ühitamatu amet, loeb parlament presidendilt saadud teabe põhjal ametikoha vabaks.

3. Vastutava komisjoni raporti alusel kontrollib parlament viivitamata iga vastvalitud liikme volitusi ja teeb otsuse tema mandaadi kehtivuse kohta, samuti vaidluste kohta, mis võivad tekkida 20. septembri 1976. aasta akti sätete alusel, kuid mitte nende vaidluste kohta, mis kuuluvad nimetatud akti kohaselt üksnes selles aktis osutatud riigisiseste sätete kohaldamisalasse. Vastutava komisjoni raport põhineb iga liikmesriigi ametlikul teatel lõplike valimistulemuste kohta, mis sisaldab valituks osutunud kandidaatide ja kõigi asendusliikmete nimesid koos nende järjestusega vastavalt hääletustulemustele. Parlamendiliikme mandaadi kehtivust ei kinnitata, kui parlamendiliige ei ole esitanud käesolevas artiklis ja kodukorra I lisas nõutud kirjalikke deklaratsioone.

4. Parlament kontrollib viivitamata vastutava komisjoni ettepaneku alusel parlamendiliikme asemele asuva liikme volitusi ning võib igal ajal teha otsuse vaidluses iga oma liikme mandaadi kehtivuse üle.

5. Kui parlamendiliikme ametissenimetamine on tingitud samas nimekirjas olnud kandidaatide tagasiastumisest, tagab vastutav komisjon, et tagasiastumine on kooskõlas 20. septembri 1976. aasta akti sätte ja mõttega ning kodukorra artikli 4 lõikega 2.

6. Vastutav komisjon tagab, et liikmesriikide või liidu asutused edastavad parlamendile viivitamata kogu teabe, mis võib mõjutada liikme sobivust ametikohale või asendusliikmete järjestust või nende sobivust ametikohale, ning näitavad ametissenimetamise puhul ära otsuse jõustumise kuupäeva. Kui liikmesriigi pädevad asutused algatavad mõne parlamendiliikme kohta menetluse, mille tagajärjeks võib olla liikmemandaadi kaotamine, palub president hoida end kursis menetluse käiguga ja edastab küsimuse vastutavale komisjonile. Vastutava komisjoni ettepanekul võib parlament võtta küsimuse kohta seisukoha.

Artikkel 4

Parlamendiliikme ametiaeg

1. Parlamendiliikme ametiaeg algab ja lõpeb vastavalt 20. septembri 1976. aasta akti artiklitele 5 ja 13.

2. Tagasiastuv parlamendiliige teatab presidendile tagasiastumisest ja märgib ära kuupäeva, millal ta tagasi astub; see peab toimuma kolme kuu jooksul pärast teatamist. Teade vormistatakse peasekretäri või tema esindaja juuresolekul koostatava ametliku protokollina, millele kirjutavad alla peasekretär või tema esindaja ja asjaomane parlamendiliige. Teade antakse viivitamata üle vastutavale komisjonile, kes võtab küsimuse dokumendi saamisele järgneva esimese koosoleku päevakorda. Kui vastutav komisjon on arvamusel, et tagasiastumine on kooskõlas 20. septembri 1976. aasta aktiga, loetakse ametikoht vabaks alates tagasiastuva parlamendiliikme poolt ametlikus protokollis märgitud kuupäevast ning president teavitab sellest parlamenti. Kui vastutav komisjon on arvamusel, et tagasiastumine ei ole kooskõlas 20. septembri 1976. aasta aktiga, teeb ta parlamendile ettepaneku jätta ametikoht vabaks lugemata.

3. Kui enne järgmise osaistungjärgu algust ei ole kavas ühtegi vastutava komisjoni koosolekut, vaatab vastutava komisjoni raportöör viivitamata läbi kõik tagasiastumise teated, millest teda on nõuetekohaselt teavitatud. Kui viivitus tagasiastumisteate läbivaatamisel võiks põhjustada kahju, pöördub raportöör vastutava komisjoni esimehe poole, paludes tal vastavalt lõikele 2 — teavitada vastutava komisjoni nimel presidenti sellest, et ametikoha võib vabaks lugeda, või — kutsuda kokku vastutava komisjoni erakorralise koosoleku raportööri tõstatatud probleemide arutamiseks.

4. Kui liikmesriigi või liidu pädev asutus või asjaomane parlamendiliige teavitab presidenti parlamendiliikme nimetamisest või valimisest ametisse, mis on ühitamatu Euroopa Parlamendi liikme ametiga 20. septembri 1976. aasta akti artikli 7 lõike 1 või 2 tähenduses, teavitab president sellest parlamenti, ja parlament kuulutab ametikoha vabaks alates ühitamatuse tekkimise kuupäevast. Kui liikmesriigi pädev asutus teavitab presidenti parlamendiliikme ametiaja lõppemisest kas täiendava ühitamatuse tõttu selle liikmesriigi õiguse kohaselt vastavalt 20. septembri 1976. aasta akti artikli 7 lõikele 3 või parlamendiliikme mandaadi kehtetuks tunnistamise tõttu vastavalt nimetatud akti artikli 13 lõikele 3, teavitab president parlamenti asjaomase parlamendiliikme ametiaja lõppemisest alates liikmesriigi pädevate asutuste teatatud kuupäevast. Kui kuupäeva ei ole teatatud, loetakse ametiaeg lõppenuks kuupäevast, mil liikmesriik ühitamatusest teatas.

5. Kui liikmesriigi või liidu asutus teavitab presidenti ülesandest, mille ta kavatseb parlamendiliikmele anda, palub president vastutaval komisjonil hinnata, kas kavandatav ülesanne on kooskõlas 20. septembri 1976. aasta aktiga, ning teavitab parlamenti, asjaomast parlamendiliiget ja asjaomaseid asutusi vastutava komisjoni järeldustest.

6. Kui parlament on lugenud ametikoha vabaks, teavitab president sellest asjaomast liikmesriiki ja palub tal ametikoha viivitamata täita.

7. Parlament võib kuulutada ametissenimetamise kehtetuks või keelduda ametikoha vabaks lugemisest, kui selgub, et ametikoha vastuvõtmine või ametikohalt tagasiastumine tugines sisulisele veale või kehtetule tahteavaldusele.

Artikkel 5

Eesõigused ja puutumatus

1. Parlamendiliikmel on protokollis nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) sätestatud eesõigused ja puutumatus.

2. Oma volituste rakendamisel eesõiguste ja puutumatuse suhtes võtab parlament meetmeid enda kui demokraatliku seadusandliku kogu puutumatuse säilitamiseks ja oma liikmete sõltumatuse tagamiseks nende ülesannete täitmisel. Parlamentaarne puutumatus ei ole parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis.

3. Euroopa Liidu reisiloa, mis võimaldab parlamendiliikmel vabalt liikuda liikmesriikides ja seda kehtiva reisidokumendina tunnistavates muudes riikides, väljastab Euroopa Liit parlamendiliikmele taotluse alusel tingimusel, et Euroopa Parlamendi president annab selleks loa.

4. Kõigil liikmetel on ametiülesannete täitmise eesmärgil õigus osaleda aktiivselt parlamendikomisjonide ja parlamendi delegatsioonide töös vastavalt käesoleva kodukorra sätetele.

5. Parlamendiliikmel on õigus tutvuda parlamendi ja parlamendikomisjonide kõigi dokumentidega, välja arvatud isikutoimikud ja arved, millega lubatakse tutvuda ainult asjaomasel parlamendiliikmel. Erandid nimetatud põhimõttest selliste dokumentide käitlemiseks, millele võidakse üldsuse juurdepääs keelata vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1049/2001, ( 1 ) on sätestatud artiklis 221. Juhatuse nõusolekul võib põhistatud otsusega keelduda andmast parlamendiliikmele võimalust tutvuda parlamendi dokumendiga, kui juhatus veendub pärast parlamendiliikme ärakuulamist, et dokumendiga tutvumine põhjustaks parlamendi institutsionaalsetele huvidele või avalikele huvidele lubamatut kahju ning parlamendiliikme soov dokumendiga tutvuda lähtub isiklikest või erahuvidest. Parlamendiliige võib otsuse peale ühe kuu jooksul pärast selle teatavaks tegemist esitada kirjaliku kaebuse. Nõuetekohane kirjalik kaebus peab sisaldama põhjendusi. Parlament teeb kaebuse kohta otsuse kaebuse esitamisele järgneva osaistungjärgu jooksul ilma eelneva aruteluta. Konfidentsiaalse teabega tutvumisele kohaldatakse Euroopa Parlamendi sõlmitud institutsioonidevaheliste lepingute sätteid, mis reguleerivad konfidentsiaalse teabe käsitlemist, (2) ning nende rakendamiseks Euroopa Parlamendi pädevate organite vastu võetud sise-eeskirja (3) .

Artikkel 6

Puutumatuse äravõtmine

1. Puutumatuse äravõtmise taotlust hinnatakse protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artiklite 7, 8 ja 9 ning kodukorra artikli 5 lõikes 2 osutatud põhimõtete kohaselt.

2. Kui parlamendiliikmel tuleb esineda tunnistajana või anda tunnistusi eksperdina, ei ole vaja taotleda puutumatuse äravõtmist juhul, kui: — parlamendiliiget ei kohustata ilmuma sellisel kuupäeval või kellaajal, mis takistab või raskendab tema kui parlamendiliikme kohustuste täitmist, või kui ta võib anda tunnistuse kirjalikult või muus vormis, mis ei raskenda tema parlamendiliikme ülesannete täitmist, ning — parlamendiliiget ei kohustata andma tunnistusi küsimustes, mille kohta ta oma ametiülesannete täitmisel on saanud konfidentsiaalset teavet, mille avaldamist ta ei pea asjakohaseks.

Artikkel 7

Eesõiguste ja puutumatuse kaitse

1. Kui liikmesriigi ametiasutus on väidetavalt rikkunud või kavatseb väidetavalt rikkuda parlamendiliikme või endise parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust, võib artikli 9 lõike 1 kohaselt taotleda parlamendi otsust küsimuses, kas eesõigusi ja puutumatust on rikutud või tõenäoliselt rikutakse.

2. Eelkõige võib eesõiguste ja puutumatuse kaitse taotluse esitada juhul, kui leitakse, et tegemist oleks haldus- või muu piiranguga, mis takistaks parlamendi koosoleku toimumise kohta sõitva või sealt lahkuva parlamendiliikme vaba liikumist või tema poolt arvamuse avaldamist või hääle andmist oma kohustuste täitmisel, või kui asjaolud kuuluksid protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artikli 9 kohaldamisalasse.

3. Parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus jäetakse läbivaatamata, kui samadel asjaoludel on juba esitatud sellelt parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise või selle kaitsmise taotlus, olenemata sellest, kas varasema taotluse kohta otsus tehti või mitte.

4. Parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse läbivaatamist ei jätkata, kui samadel asjaoludel on esitatud taotlus sellelt parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmiseks.

5. Juhul kui on tehtud otsus parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust mitte kaitsta, võib parlamendiliige erandkorras taotleda otsuse uuesti läbivaatamist, esitades kooskõlas artikli 9 lõikega 1 uusi tõendeid. Otsuse uuesti läbivaatamise taotlus jäetakse läbi vaatamata kui otsuse peale on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 alusel esitatud hagi või kui president ei pea esitatud uusi tõendeid piisavaks, et uuesti läbivaatamine oleks põhjendatud.

Artikkel 8

Presidendi kiireloomulised meetmed puutumatuse maksmapanemiseks

1. Kui parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse oletatava rikkumisena on parlamendiliige vahistatud või tema liikumisvabadust piiratud, võib president pärast seda, kui ta on pidanud nõu vastutava komisjoni esimehe ja raportööriga, võtta kiiresti meetmeid asjaomase parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse maksmapanemiseks. President teatab oma algatusest vastutavale komisjonile ja teavitab parlamenti.

2. Kui president kasutab talle lõikega 1 antud volitusi, võtab vastutav komisjon presidendi algatuse oma järgmisel koosolekul teadmiseks. Kui vastutav komisjon peab seda vajalikuks, võib ta koostada parlamendile esitamiseks raporti.

Artikkel 9

Puutumatusega seotud menetlused

1. Kui liikmesriigi pädev asutus on esitanud presidendile parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise taotluse või kui parlamendiliige või endine parlamendiliige on esitanud presidendile eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse, antakse taotlusest teada täiskogu istungil ja taotlus edastatakse vastutavale komisjonile.

2. Asjaomase parlamendiliikme või endise parlamendiliikme nõusolekul võib taotluse esitada teine parlamendiliige, kellel lubatakse asjaomast parlamendiliiget või endist parlamendiliiget esindada kõikides menetluse etappides. Teist parlamendiliiget või endist parlamendiliiget esindav parlamendiliige ei osale vastutava komisjoni otsuse tegemisel.

3. Vastutav komisjon vaatab puutumatuse äravõtmise ning eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlused läbi viivitamata, võttes seejuures arvesse nende suhtelist keerukust.

4. Vastutav komisjon teeb ettepaneku teha põhistatud otsus, milles soovitatakse puutumatuse äravõtmise taotlus või eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus rahuldada või jätta rahuldamata. Muudatusi teha ei saa. Ettepaneku tagasilükkamise korral loetakse vastuvõetuks sellele vastupidine otsus.

5. Vastutav komisjon võib paluda asjaomasel ametiasutusel anda teavet või selgitusi, mida komisjon peab vajalikuks, et võtta seisukoht, kas puutumatus tuleks ära võtta või tuleks seda kaitsta.

6. Parlamendiliikmele antakse võimalus anda selgitusi ja ta võib esitada dokumente või muid kirjalikke tõendeid, mida ta peab asjakohaseks. Asjaomane parlamendiliige ei viibi kohal tema puutumatuse äravõtmise või kaitsmise taotlust käsitlevatel aruteludel, välja arvatud kuulamisel. Komisjoni esimees kutsub parlamendiliikme selgitusi andma, teatades talle kuulamise toimumiskuupäeva ja kellaaja. Asjaomane parlamendiige võib loobuda õigusest anda kuulamisel selgitusi. Kui asjaomane parlamendiliige ei ilmu kuulamisele, kuhu teda kutsuti, loetakse seda loobumiseks õigusest anda selgitusi, välja arvatud juhul, kui parlamendiliige on teatanud, et ei saa osutatud kuupäeval ja kellajal toimuval kuulamisel osaleda ja on esitanud asjakohased põhjendused. Komisjoni esimees otsustab, kas taotlus kuulamisel osalemisest vabastamiseks rahuldatakse esitatud põhjenduste alusel. Asjaomasel parlamendiliikmel ei ole lubatud otsust edasi kaevata. Kui komisjoni esimees rahuldab parlamendiliikme taotluse tema kuulamisel osalemisest vabastamiseks, kutsub ta asjaomase parlamendiliikme kuulamisele uuel kuupäeval ja kellaajal. Kui asjaomane parlamendiliige ei ilmu ka teisele kuulamisele, jätkatakse menetlust parlamendiliiget ära kuulmata. Edasisi taotlusi vabastamiseks või selgituste andmiseks vastu ei võeta.

7. Kui puutumatuse äravõtmist või kaitsmist taotletakse mitmel alusel, võib iga aluse kohta teha eraldi otsuse. Erandjuhul võib vastutav komisjon teha oma raportis ettepaneku, et puutumatuse äravõtmist või kaitsmist rakendataks ainult juurdlustoimingutele ja kuni lõpliku kohtuotsuse tegemiseni säiliks parlamendiliikme puutumatus kinnipidamise, eelvangistuse või muu meetme suhtes, mis takistaks tal mandaadiga seotud ülesannete täitmist.

8. Komisjon võib esitada põhjendatud arvamuse taotluse esitanud ametiasutuse pädevuse ja taotluse lubatavuse kohta, kuid ei võta mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, põhjendavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud.

9. Vastutava komisjoni otsuse ettepanek pannakse selle esitamise päevale järgneva esimese istungi päevakorda. Ettepanekule ei saa esitada muudatusettepanekuid. Arutelu piirdub puutumatuse äravõtmise või allesjätmise või eesõiguste või puutumatuse kaitsmise ettepanekutele poolt- ja vastuargumentide esitamisega. Ilma et see piiraks artikli 173 kohaldamist, ei võta parlamendiliige, kelle eesõigusi või puutumatust arutatakse, arutelul sõna. Raportis sisalduv(ad) otsuse ettepanek(ud) pannakse hääletusele esimesel arutelule järgneval hääletusel. Kui parlament on küsimust arutanud, pannakse iga raportis sisalduv ettepanek eraldi hääletusele. Kui mõni ettepanek lükatakse tagasi, loetakse vastuvõetuks sellele vastupidine otsus.

10. President teatab parlamendi otsuse viivitamata asjaomasele parlamendiliikmele ja asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ning taotleb, et teda teavitataks edasisest menetluse käigust ja selle tulemusel tehtud kohtuotsustest. Pärast teabe saamist edastab president selle parlamendile viisil, mida ta peab kõige sobivamaks, vajaduse korral pärast nõupidamist vastutava komisjoniga.

11. Vastutav komisjon käsitleb nimetatud küsimusi ja kõiki saadud dokumente ülima konfidentsiaalsusega. Vastutav komisjon vaatab puutumatusega seotud menetlusi käsitlevad taotlused läbi alati kinnisel koosolekul.

12. Parlament vaatab läbi üksnes need parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlused, mille on talle esitanud liikmesriigi õigusasutused või alaline esindus.

13. Vastutav komisjon määrab kindlaks käesoleva artikli kohaldamise põhimõtted.

14. Kõik pädevate asutuste järelepärimised parlamendiliikmete eesõiguste või puutumatuse ulatuse kohta vaadatakse läbi kooskõlas ülaltoodud sätetega.

Artikkel 10

Käitumisreeglid

1. Parlamendiliikmete käitumine põhineb vastastikusel austusel ning aluslepingutes ja eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väärtustel ja põhimõtetel. Parlamendiliikmed austavad parlamendi väärikust ja ei kahjusta parlamendi mainet.

2. Parlamendiliikmed ei tohi ohustada parlamendi töö sujuvust, julgeoleku ja korra tagamist parlamendi ruumides ega parlamendi töövahendite toimimist.

3. Parlamendiliikmed ei tohi rikkuda korda istungisaalis ega käituda sobimatult. Nad ei tohi loosungeid üles panna.

4. Parlamendiliikmed ei tohi istungisaalis toimuvate parlamendi arutelude käigus kasutada solvavat väljendusviisi. Hinnates, kas parlamendiliikme poolt parlamendi arutelus kasutatav väljendusviis on solvav või mitte, tuleks muu hulgas arvesse võtta kõneleja teadaolevaid kavatsusi, seda, kuidas kuulajad seda tajuvad ja mil määral see kahjustab parlamendi väärikust ja mainet, ning asjaomase parlamendiliikme sõnavabadust. Näiteks laimu, vaenu õhutamist ja eelkõige põhiõiguste harta artiklis 21 osutatud alustel diskrimineerimise õhutamist tuleks üldjuhul pidada käesoleva artikli tähenduses solvavaks väljendusviisiks.

5. Parlamendiliikmed järgivad parlamendi eeskirju konfidentsiaalse teabe käsitlemise kohta.

6. Parlamendiliikmed hoiduvad kasutamast mis tahes psühholoogilist või seksuaalset ahistamist ning järgivad Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmisel sobiliku käitumise juhendit, mis on lisatud käesolevale kodukorrale ( 4 ) Parlamendiliiget ei või valida parlamendi või selle organi ametikandjaks, nimetada raportööriks ega ametliku delegatsiooni või institutsioonidevahelise läbirääkimisrühma liikmeks, kui ta ei ole allkirjastanud nimetatud käitumisjuhendi kohta käivat deklaratsiooni.

7. Kui käesolevas artiklis sätestatud käitumisreegleid rikub isik, kes on parlamendiliikme teenistuses või kelle juurdepääsu parlamendi ruumidesse või töövahenditele on korraldanud parlamendiliige, võib sellise käitumise asjakohasel juhul omistada asjaomasele parlamendiliikmele.

8. Käesoleva artikli kohaldamine ei piira muul viisil parlamendi arutelude elavust ega parlamendiliikmete sõnavabadust.

9. Käesolevat artiklit kohaldatakse vajalike muudatustega parlamendi organites, komisjonides ja delegatsioonides.

Artikkel 11

Parlamendiliikmete majanduslikud huvid ja läbipaistvusregister

1. Parlament kehtestab parlamendiliikmete majanduslike huvide läbipaistvust reguleeriva eeskirja käitumisjuhendina, mis võetakse vastu parlamendiliikmete häälteenamusega ja lisatakse kodukorrale ( 5 ) Eeskiri ei piira muul viisil parlamendiliiget tema ametikohustuste täitmisel ega sellega seotud poliitilises või muus tegevuses.

2. Parlamendiliikmed peaksid omaks võtma tava kohtuda ainult nende huvirühma esindajatega, kes on registreeritud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelise kokkuleppega loodud läbipaistvusregistris ( 6 )

3. Parlamendiliikmed peaksid veebis avaldama kõik läbipaistvusregistri kohaldamisalasse kuuluvate huvirühmade esindajatega kavandatud kohtumised. Ilma et see piiraks I lisa artikli 4 lõike 6 kohaldamist, avaldavad raportöörid, variraportöörid ja komisjonide esimehed iga raporti puhul veebis kõik kavandatud kohtumised läbipaistvusregistri kohaldamisalasse kuuluvate huvirühmade esindajatega. Juhatus tagab parlamendi veebisaidil selleks vajaliku infrastruktuuri.

4. Juhatus tagab parlamendi veebisaidil parlamendiliikmete veebilehel vajaliku infrastruktuuri nendele parlamendiliikmetele, kes soovivad vastavalt Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldatavatele sätetele avaldada vabatahtliku auditi või kinnituse selle kohta, et nende üldkulude hüvitise kasutamine on parlamendiliikmete põhimääruse ja selle rakendusmeetmete kohaldatavate sätetega kooskõlas.

5. Need sätted ei piira muul viisil parlamendiliiget tema ametikohustuste täitmisel ega sellega seotud poliitilises või muus tegevuses.

6. Endiste parlamendiliikmete eetikakoodeks, õigused ja eesõigused kehtestatakse juhatuse otsusega. Endisi parlamendiliikmeid koheldakse võrdselt.

Artikkel 12

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlused

Vastavalt parlamendi 18. novembri 1999. aasta otsusele (7) kohaldatakse parlamendis institutsioonidevahelises kokkuleppes (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust) (8) kehtestatud ühtseid eeskirju, milles on toodud meetmed ameti korraldatavate juurdluste takistusteta läbiviimiseks.

Artikkel 13

Vaatlejad

1. Kui leping riigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga on alla kirjutatud, võib president pärast esimeeste konverentsi nõusoleku saamist paluda ühineva riigi parlamendil määrata oma liikmete seast vaatlejaid; vaatlejate arv on võrdne kõnealusele riigile Euroopa Liiduga ühinemisel Euroopa Parlamendis eraldatavate kohtade arvuga.

2. Vaatlejad osalevad Euroopa Parlamendi töös kuni ühinemislepingu jõustumiseni ning neil on õigus võtta sõna komisjonides ja fraktsioonides. Neil ei ole õigust hääletada ega kandideerida parlamendis ametikohtadele, samuti ei ole neil õigust parlamenti väljaspool esindada. Nende osalemisel ei ole õiguslikku mõju parlamendi tööle.

3. Parlamendi rajatiste kasutamisel ja vaatlejana tegutsedes tekkinud reisi- ja elamiskulude hüvitamisel koheldakse vaatlejaid sarnaselt parlamendiliikmetega.

2. PEATÜKK

Parlamendi ametikandjad

Artikkel 14

Ajutine istungi juhataja (9)

1. Artikli 154 lõikes 2 sätestatud istungit ja muid istungeid, mille eesmärk on valida president ja juhatus, juhatab kuni presidendi valimiseni ametist lahkuv president või, kui viimane ei saa seda teha, ametist lahkuv asepresident asepresidentide järjestuse alusel või, kui keegi neist ei saa seda teha, kõige kauem ametis olnud parlamendiliige.

2. Kui istungit juhatab parlamendiliige, kes on lõike 1 alusel ajutine istungi juhataja, arutatakse ainult küsimusi, mis on seotud presidendi valimise või volituste kontrollimisega artikli 3 lõike 2 teise lõigu kohaselt. Kõik muud volituste kontrollimist puudutavad küsimused, mis tõstatatakse sel ajal, kui ta istungit juhatab, edastatakse vastutavale komisjonile.

Artikkel 15

Kandidaatide ülesseadmine ja üldsätted (10)

1. President ning seejärel asepresidendid ja kvestorid valitakse salajasel hääletusel artikli 191 alusel. Kandidaadi ülesseadmiseks on vajalik tema nõusolek ja kandidaate võivad üles seada üksnes fraktsioon või vähemalt miinimumlävendile vastav arv parlamendiliikmeid. Enne iga hääletusvooru võib esitada uusi kandidaate. Kui ülesseatud kandidaatide arv ei ületa täidetavate kohtade arvu, valitakse kandidaadid ühise heakskiitmise teel, välja arvatud juhul, kui parlamendiliikmed või fraktsioon(id) vastavalt kõrgele lävendile nõuavad salajase hääletuse korraldamist. Kui ühe hääletussedeliga tuleb valida enam kui üks ametikandja, loetakse hääletussedel kehtivaks üksnes siis, kui antud on üle poole võimalikest häältest.

2. Presidendi, asepresidentide ja kvestorite valimisel tuleks arvestada vajadusega tagada poliitiliste vaadete üldine õiglane esindatus ning sooline ja geograafiline tasakaal.

Artikkel 16

Presidendi valimine ja avakõne (11)

1. Presidendikandidaatide nimed antakse üle parlamendiliikmele, kes on artikli 14 alusel ajutine istungi juhataja ja kes teatab nimed parlamendile. Kui pärast kolme hääletusvooru ei ole ükski kandidaat kogunud antud häälte absoluutset enamust, pääsevad erandina artikli 15 lõikest 1 neljandasse hääletusvooru kaks parlamendiliiget, kes said kolmandas hääletusvoorus kõige enam hääli. Võrdse häälte arvu puhul osutub valituks vanem kandidaat.

2. Kohe, kui president on valitud, annab parlamendiliige, kes on ajutine istungi juhataja artikli 14 alusel, juhatamise talle üle. Avakõne võib pidada ainult valitud president.

Artikkel 17

Asepresidentide valimine

1. Seejärel valitakse asepresidendid ühe hääletussedeliga. Esimeses hääletusvoorus osutub valituks häälte arvu järjekorras kuni 14 kandidaati, kes on saanud antud häälte absoluutse enamuse. Kui valitud kandidaatide arv on väiksem kui täidetavate ametikohtade arv, korraldatakse samadel tingimustel teine hääletusvoor, et täita ülejäänud ametikohad. Kui pärast seda läheb vaja veel kolmandat hääletusvooru, osutuvad ülejäänud kohtade täitmisel valituks kandidaadid, kes on saanud suhtelise häälteenamuse. Võrdse häälte arvu puhul osutuvad valituks vanimad kandidaadid.

2. Asepresidentide järjestuse määrab nende valimise järjekord ja võrdse häälte arvu korral nende vanus, kui artikli 20 lõikes 1 ei ole sätestatud teisiti. Kui asepresidendid valitakse ühise heakskiitmise teel, määratakse nende järjestus salajasel hääletusel.

Artikkel 18

Kvestorite valimine

Parlament valib viis kvestorit sama korra kohaselt, mida kasutatakse asepresidentide valimisel.

Artikkel 19

Ametikandjate ametiaeg (12)

1. Presidendi, asepresidentide ja kvestorite ametiaeg on kaks ja pool aastat. Kui parlamendiliige vahetab fraktsiooni, säilitab ta kahe ja poole aasta pikkusest ametiajast järelejäänud ajaks oma koha juhatuses või kvestorina.

2. Kui mõni kõnealune ametikoht jääb vabaks enne nimetatud tähtaja lõppemist, kestab uue ametisse valitud parlamendiliikme ametiaeg ainult tema eelkäija ametiaja lõpuni.

Artikkel 20

Vabaks jäävad ametikohad (13)

1. Kui presidendi, asepresidendi või kvestori ametikohale tuleb valida uus parlamendiliige, valitakse ametijärglane asjaomase ametikoha täitmiseks korraldavaid valimisi käsitlevate sätete alusel. Uus asepresident asub asepresidentide järjestuses oma eelkäija kohale.

2. Kui presidendi ametikoht jääb vabaks, täidab kuni uue presidendi valimiseni presidendi ülesandeid asepresident, kes määratakse vastavalt asepresidentide järjestusele.

Artikkel 21

Ametiaja ennetähtaegne lõpetamine

Võttes otsuse vastu antud häälte kolmeviiendikulise enamusega ja tingimusel, et esindatud on vähemalt kolm fraktsiooni, võib esimeeste konverents teha parlamendile ettepaneku lõpetada parlamendi presidendi, asepresidendi, kvestori, parlamendikomisjoni esimehe või aseesimehe, parlamentidevahelise delegatsiooni juhi või asejuhi või mõne muu parlamendis valitud ametikandja volitused, kui esimeeste konverents on arvamusel, et kõnealune parlamendiliige on süüdi rängas eksimuses. Parlament võtab otsuse kõnealuse ettepaneku kohta vastu antud häälte kahekolmandikulise enamusega ja parlamendi koosseisu häälteenamusega.

Kui raportöör rikub kodukorrale lisatud Euroopa Parlamendi liikmete majanduslikke huve ja huvide konflikti käsitlevat käitumisjuhendit, (14) võib komisjon, kes ta nimetas, esimehe algatusel ja esimeeste konverentsi ettepanekul lõpetada nimetatud volitused. Esimeses lõigus sätestatud häälteenamuse nõuet kohaldatakse vajalike muudatustega nimetatud menetluse igas etapis.

3. PEATÜKK

Parlamendi organid ja nende ülesanded

Artikkel 22

Presidendi ülesanded

1. President korraldab parlamendi ja selle organite tegevust vastavalt kodukorrale ning tal on kõik volitused, et juhatada parlamendi tööd ja tagada selle nõuetekohasus.

2. President avab, katkestab ja lõpetab istungeid, teeb otsuseid muudatusettepanekute ja muude hääletusele pandavate tekstide lubatavuse ning parlamendi küsimuste lubatavuse kohta; president tagab kodukorrast kinnipidamise, hoiab korda, annab sõnavõtjatele sõna, kuulutab arutelud lõppenuks, paneb küsimused hääletusele, kuulutab välja hääletuste tulemused ning edastab komisjonidele kõik neid puudutavad teated.

3. President võib arutelul sõna võtta ainult kokkuvõtte tegemiseks või selleks, et kutsuda sõnavõtjaid üles teemast mitte kõrvale kalduma. Kui ta soovib arutelust osa võtta, annab ta juhatamise üle ega asu uuesti istungit juhatama enne, kui arutelu on lõppenud.

4. President esindab parlamenti rahvusvahelistes suhetes, ametlikel üritustel ning haldus-, õigus- ja finantsasjades; ta võib need ülesanded delegeerida.

5. President vastutab julgeoleku tagamise eest parlamendi ruumides ning parlamendi valduste puutumatuse eest.

Artikkel 23

Asepresidentide ülesanded

1. Kui president ei viibi kohal, ei saa oma ülesandeid täita või soovib vastavalt artikli 22 lõikele 3 arutelust osa võtta, asendab teda üks asepresidentidest vastavalt asepresidentide järjestusele.

2. Asepresidendid täidavad ka ülesandeid, mis on antud neile artikliga 25, artikli 27 lõigetega 3 ja 5 ning artikli 77 lõikega 3.

3. President võib delegeerida asepresidentidele ülesandeid, näiteks parlamendi esindamise ametlikel üritustel või muudes toimingutes. Eelkõige võib president määrata asepresidendi täitma presidendi ülesandeid, mis on sätestatud artiklis 137 ja artikli 138 lõikes 2.

Artikkel 24

Juhatuse koosseis

1. Juhatus koosneb parlamendi presidendist ja 14 asepresidendist.

2. Kvestoritel on juhatuses nõuandev hääl.

3. Kui juhatuses jagunevad hääled võrdselt, on presidendi hääl otsustav.

Artikkel 25

Juhatuse ülesanded

1. Juhatus täidab talle käesoleva kodukorraga antud ülesandeid.

2. Juhatus teeb otsuseid parlamendi, parlamendi peasekretariaadi ja organite sisemist korraldust puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes.

3. Juhatus teeb peasekretäri või fraktsiooni ettepanekul otsuseid parlamendiliikmeid puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes.

4. Juhatus teeb otsuseid istungite läbiviimist puudutavates küsimustes.

5. Juhatus kehtestab artiklis 36 osutatud eeskirja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete kohta.

6. Juhatus kehtestab parlamendi peasekretariaadi ametikohtade loetelu ning ametnike ja muude teenistujate haldus- ja finantsseisundit reguleerivad eeskirjad.

7. Juhatus koostab parlamendi esialgse eelarvestuse projekti.

8. Juhatus võtab vastu suunised kvestoritele ja võib neilt nõuda teatud ülesannete täitmist.

9. Juhatuse pädevuses on anda komisjonidele luba korraldada koosolekuid ja lähetusi väljaspool tavapäraseid töökohti ja raportööridele luba viia läbi kuulamisi ning uurimis- ja teabekogumisreise. Kui nimetatud koosolekute ja lähetuste korraldamise luba on antud, määratakse keelte kasutamise kord kindlaks vastavalt juhatuse vastu võetud mitmekeelsuse eeskirjale. Sama reegel kehtib ka delegatsioonide kohta.

10. Juhatus nimetab vastavalt artiklile 234 ametisse peasekretäri.

11. Juhatus kehtestab Euroopa tasandi erakondi ja sihtasutusi reguleerivate määruste ning erakondade ja sihtasutuste rahastamise eeskirjade rakendussätted.

12. Juhatus kehtestab konfidentsiaalse teabe käsitlemise eeskirjad parlamendile ja selle organitele, parlamendi ametikohtade täitjatele ja teistele parlamendiliikmetele, võttes arvesse sellekohaseid institutsioonidevahelisi kokkuleppeid. Eeskirjad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

13. President ja/või juhatus võivad anda ühele või mitmele juhatuse liikmele üldisi või eriülesandeid, mis kuuluvad presidendi ja/või juhatuse pädevusse. Samaaegselt määratakse kindlaks ka nende ülesannete täitmise viisid ja vahendid.

14. Juhatus nimetab kaks asepresidenti, kes vastutavad suhete korraldamise eest liikmesriikide parlamentidega.

15. Juhatus nimetab asepresidendi, kes vastutab olulistel teemadel Euroopa kodanikuühiskonnaga korraldatavate struktureeritud konsultatsioonide läbiviimise eest.

16. Juhatus vastutab Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse kohaldamise eest ja määrab aastaeelarvest lähtudes kindlaks hüvitiste suuruse.

Artikkel 26

Esimeeste konverentsi koosseis

1. Esimeeste konverents koosneb parlamendi presidendist ja fraktsioonide esimeestest. Fraktsiooni esimees võib lasta end esindada mõnel oma fraktsiooni liikmel.

2. Parlamendi president palub ühel fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmel, võimaldades fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmetel eelnevalt oma arvamust avaldada, osaleda esimeeste konverentsi koosolekutel ilma hääleõiguseta.

3. Esimeeste konverents püüab talle lahendamiseks antud küsimustes saavutada konsensuse. Kui konsensust saavutada ei õnnestu, pannakse küsimus hääletusele; häältele kaalu omistamisel võetakse arvesse liikmete arvu igas fraktsioonis.

Artikkel 27

Esimeeste konverentsi ülesanded

1. Esimeeste konverents täidab talle kodukorraga pandud ülesandeid.

2. Esimeeste konverents otsustab parlamendi töö korralduse ja õigusloome kavandamise üle.

3. Esimeeste konverentsi pädevusse kuuluvad küsimused, mis puudutavad parlamendi suhteid Euroopa Liidu teiste institutsioonide ja asutustega ning liikmesriikide parlamentidega. Otsused parlamendi selle delegatsiooni mandaadi ja koosseisu kohta, mis moodustatakse osalemiseks nõukogus ja teistes Euroopa Liidu institutsioonides toimuvatel konsultatsioonidel Euroopa Liidu arengut käsitlevatel põhimõttelistel teemadel (nn šerpa protsess), võetakse vastu, lähtudes parlamendi vastu võetud asjaomastest seisukohtadest ja võttes arvesse parlamendis esindatud poliitiliste vaadete mitmekesisust. Asepresidendid, kes vastutavad parlamendi suhete korraldamise eest liikmesriikide parlamentidega, annavad esimeeste konverentsile oma sellealasest tegevusest korrapäraselt aru.

4. Esimeeste konverentsi pädevusse kuuluvad küsimused, mis puudutavad suhteid kolmandate riikide ning Euroopa Liidu väliste institutsioonide ja organisatsioonidega.

5. Esimeeste konverents vastutab olulistel teemadel Euroopa kodanikuühiskonnaga struktureeritud konsultatsioonide korraldamise eest. Need konsultatsioonid võivad hõlmata selliste avalike arutelude korraldamist üldist huvi pakkuvatel teemadel Euroopas, millel saavad osaleda huvitatud kodanikud. Selliste konsultatsioonide korraldamise eest vastutav asepresident annab oma sellealasest tegevusest esimeeste konverentsile korrapäraselt aru.

6. Esimeeste konverents koostab parlamendi osaistungjärgu päevakorra projekti.

7. Esimeeste konverents teeb parlamendile ettepanekuid komisjonide, uurimiskomisjonide, parlamentaarsete ühiskomisjonide ning alaliste delegatsioonide koosseisu ja pädevuse kohta. Esimeeste konverents vastutab ad hoc delegatsioonide heakskiitmise eest.

8. Esimeeste konverents määrab vastavalt artiklile 37 kindlaks, kuidas jaotatakse parlamendi istungisaalis kohad.

9. Esimeeste konverentsi pädevuses on anda luba algatusraportite koostamiseks.

10. Esimeeste konverents teeb juhatusele ettepanekuid fraktsioone puudutavate haldus- ja eelarveküsimuste kohta.

Artikkel 28

Kvestorite ülesanded

Kvestorid vastutavad juhatuse kehtestatud suuniste alusel parlamendiliikmeid vahetult puudutavate haldus- ja finantsküsimuste eest ning muude neile antud ülesannete eest.

Artikkel 29

Komisjonide esimeeste konverents

1. Komisjonide esimeeste konverents koosneb kõigi alaliste ja erikomisjonide esimeestest. Komisjonide esimeeste konverents valib endale esimehe.

2. Esimehe puudumise korral juhatab konverentsi koosolekut vanim kohalolev liige.

3. Komisjonide esimeeste konverents võib anda esimeeste konverentsile soovitusi komisjonide töö kohta ja osaistungjärgu päevakorra koostamiseks.

4. Juhatus ja esimeeste konverents võivad anda komisjonide esimeeste konverentsile teatavaid ülesandeid.

Artikkel 30

Delegatsioonide juhtide konverents

1. Delegatsioonide juhtide konverents koosneb kõigi alaliste parlamentidevaheliste delegatsioonide juhtidest. Delegatsioonide juhtide konverents valib endale esimehe.

2. Esimehe puudumise korral juhatab konverentsi koosolekut vanim kohalolev liige.

3. Delegatsioonide juhtide konverents võib anda esimeeste konverentsile soovitusi delegatsioonide töö kohta.

4. Juhatus ja esimeeste konverents võivad anda delegatsioonide juhtide konverentsile teatavaid ülesandeid.

Artikkel 31

Ametiülesannete jätkuv täitmine valimiste perioodil

Kui parlamendi uus koosseis on valitud, jätkavad kõik ametist lahkuva koosseisu organid ja parlamendi ametikohtade täitjad oma ametikohal kuni parlamendi uue koosseisu esimese istungini.

Artikkel 32

Juhatuse ja esimeeste konverentsi aruandekohustus

1. Juhatuse ja esimeeste konverentsi protokollid tõlgitakse ametlikesse keeltesse ja jagatakse kõigile parlamendiliikmetele. Need on üldsusele kättesaadavad, kui juhatus või esimeeste konverents ei otsusta konfidentsiaalsusnõude tõttu määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõigete 1–4 alusel protokolli mõne punkti kohta erandkorras teisiti.

2. Parlamendiliige võib esitada küsimusi juhatuse, esimeeste konverentsi või kvestorite ülesannete täitmise kohta. Küsimus esitatakse kirjalikult presidendile, tehakse parlamendiliikmetele teatavaks ja avaldatakse koos sellele antud vastusega parlamendi veebisaidil 30 päeva jooksul alates küsimuse esitamisest.

4. PEATÜKK

Fraktsioonid

Artikkel 33

Fraktsioonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine

1. Parlamendiliikmed võivad moodustada oma poliitiliste vaadete alusel fraktsioone. Tavaliselt ei ole parlamendil vaja hinnata fraktsiooni liikmete poliitiliste vaadete sarnasust. Fraktsiooni moodustamisel käesoleva artikli alusel tunnistavad asjaomased parlamendiliikmed juba tulenevalt fraktsiooni definitsioonist, et neil on sarnased poliitilised vaated. Ainult siis, kui asjaomased parlamendiliikmed seda eitavad, peab parlament hindama, kas fraktsioon on moodustatud kooskõlas kodukorraga.

2. Fraktsioon koosneb parlamendiliikmetest, kes on valitud vähemalt veerandist liikmesriikidest. Fraktsiooni moodustamiseks nõutav minimaalne parlamendiliikmete arv on 25.

3. Kui fraktsioon jääb väiksemaks ühest nõutud lävendist, võib president esimeeste konverentsi nõusolekul lubada fraktsioonil edasi tegutseda kuni parlamendi järgmise avaistungini, kui on täidetud järgmised tingimused: — fraktsiooni liikmed esindavad jätkuvalt vähemalt viiendikku liikmesriikidest; — fraktsioon on eksisteerinud kauem kui üks aasta. President ei kohalda kõnealust erandit, kui on piisavalt alust kahtlustada selle kuritarvitamist.

4. Parlamendiliige ei saa kuuluda rohkem kui ühte fraktsiooni.

5. Fraktsiooni moodustamise kohta tehakse presidendile avaldus. Avalduses esitatakse: — fraktsiooni nimi, — poliitiline deklaratsioon, milles tuuakse välja fraktsiooni eesmärk, ning Fraktsiooni poliitilises deklaratsioonis esitatakse väärtused, mida fraktsioon kaitseb, ning peamised poliitilised eesmärgid, mida selle liikmed kavatsevad oma mandaadi teostamise raames üheskoos saavutada. Deklaratsioonis kirjeldatakse fraktsiooni ühist poliitilist suundumust sisulisel, eristuval ja tõetruul moel. — fraktsiooni liikmete ja juhatuse liikmete nimed. Kõik fraktsiooni liikmed kinnitavad avalduse lisas kirjalikult, et neil on sarnased poliitilised vaated.

6. Fraktsiooni moodustamise avaldus lisatakse selle osaistungjärgu protokollile, mille käigus fraktsiooni loomisest teada anti.

7. President annab fraktsiooni moodustamisest täiskogu istungil teada. Nimetatud teadaandel on tagasiulatuv õiguslik mõju alates hetkest, mil fraktsioon vastavalt käesolevale artiklile oma moodustamisest presidenti teavitas. President annab täiskogu istungil teada ka fraktsiooni tegevuse lõpetamisest. Teadaandel on õiguslik mõju alates päevast, mis järgneb päevale, mil fraktsiooni tegevuseks vajalikke tingimusi enam ei täidetud.

Artikkel 34

Fraktsioonide tegevus ja õiguslik staatus

1. Fraktsioonid täidavad oma ülesandeid liidu tegevuse raames, sealhulgas ülesandeid, mis on fraktsioonidele pandud kodukorraga. Fraktsioonide käsutuses on parlamendi peasekretariaadi ametikohtade loetelule vastav sekretariaat, haldusvahendid ja parlamendi eelarves selleks ette nähtud assigneeringud.

2. Parlamendi ametiaja alguses püüab esimeeste konverents leppida kokku korra selleks, et kajastada parlamendi poliitilist mitmekesisust parlamendikomisjonides ja delegatsioonides ning otsuseid tegevates organites.

3. Juhatus võtab esimeeste konverentsi ettepanekuid arvestades vastu lõikes 1 osutatud vahendite ja assigneeringute eraldamise, rakendamise ja järelevalve ning eelarve täitmise volituste delegeerimise reeglid ja määrab kindlaks nende reeglite rikkumise tagajärjed.

4. Nimetatud eeskirjadega määratakse kindlaks fraktsiooni tegevuse lõpetamise haldus- ja finantstagajärjed.

Artikkel 35

Laiendatud töörühmad

1. Parlamendiliikmed võivad moodustada laiendatud töörühmi või muid parlamendiliikmete mitteametlikke rühmi, et korraldada konkreetsetel teemadel fraktsiooniüleseid mitteformaalseid arvamuste vahetusi, kaasates eri parlamendikomisjonide liikmeid, ning edendada parlamendiliikmete ja kodanikuühiskonna suhteid.

2. Laiendatud töörühmade ja muude mitteametlike rühmade tegevus peab olema täiesti läbipaistev ja nad ei või tegutseda nii, et seda võidaks ekslikult pidada parlamendi või selle organite ametlikuks tegevuseks. Nad ei tohi korraldada kolmandates riikides üritusi samal ajal parlamendi ametliku organi, sealhulgas ametliku valimisvaatlusdelegatsiooni lähetusega.

3. Fraktsioon võib rühmade tegevuse soodustamiseks neid logistiliselt toetada, kui järgitakse parlamendi sise-eeskirjades kehtestatud selliste rühmade moodustamise tingimusi.

4. Laiendatud töörühmad peavad igal aastal deklareerima rühmale antud rahalise ja muu toetuse (nt abi sekretäritöö vormis), mis tuleks I lisa alusel deklareerida juhul, kui sellist toetust antaks parlamendiliikmele üksikisikuna. Muud mitteametlikud rühmad on samuti kohustatud järgmise kuu lõpuks deklareerima rühmale antud rahalise ja muu toetuse, mida parlamendiliikmed ei ole deklareerinud eraldi vastavalt oma I lisast tulenevatele kohustustele.

5. Parlamendi ruumides korraldatavatel laiendatud töörühmade või muude mitteametlike rühmade üritustel võivad osaleda üksnes läbipaistvusregistrisse kantud huvirühmade esindajad ning nad võivad osaleda näiteks laiendatud töörühmade või teiste mitteametlike rühmade koosolekutel või üritustel, pakkudes neile toetust või olles nende ürituste kaaskorraldaja.

6. Kvestorid peavad lõikes 4 osutatud deklaratsioonide registrit. Kvestorid kehtestavad üksikasjalikud reeglid, mis käsitlevad nimetatud deklaratsioone ja nende avaldamist parlamendi veebisaidil.

7. Kvestorid tagavad käesoleva artikli tulemusliku täitmise.

Artikkel 36

Fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

1. Fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete käsutusse antakse sekretariaat. Sekretariaadi parlamendiliikmete käsutusse andmise üksikasjad määrab peasekretäri ettepanekul kindlaks juhatus.

2. Juhatus määrab kindlaks fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete staatuse ja parlamentaarsed õigused.

3. Juhatus kehtestab fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete sekretariaadikulude ja haldusvahendite katmiseks parlamendi eelarves ette nähtud assigneeringute eraldamise, rakendamise ja auditeerimise reeglid.

Artikkel 37

Kohtade jaotus istungisaalis

Fraktsioonide, fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete ja liidu institutsioonide kohtade jaotuse istungisaalis otsustab esimeeste konverents.

II OSA

SEADUSANDLIK MENETLUS, EELARVEMENETLUS, EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISE MENETLUS JA MUUD MENETLUSED

1. PEATÜKK

Seadusandlik menetlus – üldsätted

Artikkel 38

Iga-aastane programmitöö

1. Parlament teeb liidu õigusloomekava koostamisel koostööd Euroopa Komisjoni ja nõukoguga. Parlament ja Euroopa Komisjon teevad Euroopa Komisjoni tööprogrammi – mis on Euroopa Komisjoni panus liidu tegevuse iga-aastasel ja mitmeaastasel kavandamisel – ettevalmistamisel koostööd vastavalt ajakavale ja korrale, milles need kaks institutsiooni on kokku leppinud (15).

2. Pärast Euroopa Komisjoni tööprogrammi vastuvõtmist vahetavad parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon vastavalt institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe ( 16 ) punktile 7 arvamusi ja lepivad kokku institutsioonidevahelist iga-aastast programmitööd käsitlevas ühisavalduses, milles nähakse ette üldised eesmärgid ja prioriteedid. Enne nõukogu ja Euroopa Komisjoniga ühisavalduse üle läbirääkimiste pidamist korraldab president arvamuste vahetuse esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsiga parlamendi üldiste eesmärkide ja prioriteetide üle. Enne ühisavalduse allkirjastamist taotleb president esimeeste konverentsi nõusolekut.

3. President edastab kõik parlamendi poolt õigusloomekava koostamise ja prioriteetide kohta vastu võetud resolutsioonid teistele liidu seadusandlikus menetluses osalevatele institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele.

4. Kui Euroopa Komisjon kavatseb ettepaneku tagasi võtta, kutsub vastutav komisjon Euroopa Komisjoni asjaomase voliniku koosolekule seda kavatsust arutama. Nimetatud koosolekule võib kutsuda ka nõukogu eesistuja. Kui vastutav komisjon ei nõustu kavandatud tagasivõtmisega, võib ta nõuda, et Euroopa Komisjon teeks parlamendile avalduse. Kohaldatakse artiklit 132.

Artikkel 39

Põhiõiguste järgimine

1. Parlament järgib oma tegevuses täiel määral õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, mida on tunnustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, ning väärtusi, mis on sätestatud lepingu artiklis 2.

2. Kui valdkonna eest vastutav komisjon, fraktsioon või vähemalt miinimumlävendile vastav arv parlamendiliikmeid on arvamusel, et seadusandlik ettepanek või selle osa ei ole kooskõlas Euroopa Liidu põhiõigustega, edastatakse küsimus nende taotlusel menetlemiseks põhiõiguste kaitse eest vastutavale komisjonile.

3. Nimetatud taotlus esitatakse nelja töönädala jooksul alates kuupäevast, mil parlamendis anti teada küsimuse valdkonna eest vastutavale parlamendikomisjonile edastamisest.

4. Põhiõiguste kaitse eest vastutava komisjoni arvamus lisatakse valdkonna eest vastutava komisjoni raportile.

Artikkel 40

Õigusliku aluse kontrollimine

1. Kui õiguslikult siduva akti ettepanek edastatakse valdkonna eest vastutavale komisjonile, kontrollib kõnealune komisjon kõigepealt selle ettepaneku õiguslikku alust.

2. Kui valdkonna eest vastutav komisjon vaidlustab õigusliku aluse õiguspärasuse või sobivuse, sealhulgas juhul, kui kontrollitakse kooskõla Euroopa Liidu lepingu artikliga 5, küsib ta õigusasjade eest vastutava komisjoni arvamust.

3. Õigusasjade eest vastutav komisjon võib ka omal algatusel tõstatada igas seadusandliku menetluse etapis õiguslikku alust puudutavaid küsimusi. Sellisel juhul teavitab ta nõuetekohaselt valdkonna eest vastutavat komisjoni.

4. Kui õigusasjade eest vastutav komisjon otsustab vaidlustada õigusliku aluse õiguspärasuse või sobivuse, asjakohasel juhul pärast arvamuste vahetamist nõukogu ja Euroopa Komisjoniga vastavalt institutsioonidevahelisel tasandil kokku lepitud korrale, ( 17 ) teavitab ta parlamenti oma järeldustest. Ilma et see piiraks artikli 61 kohaldamist, pannakse õigusasjade eest vastutava komisjoni järeldused parlamendis hääletusele enne ettepaneku sisu hääletusele panemist.

5. Kui valdkonna eest vastutav komisjon ega õigusasjade eest vastutav komisjon ei ole vaidlustanud õigusliku aluse õiguspärasust ega sobivust, jäävad parlamendile esitatud muudatusettepanekud, mille eesmärk on muuta õiguslikku alust, lubatavaks tunnistamata.

Artikkel 41

Seadusandlike volituste delegeerimine ja rakendamisvolituste andmine

1. Seadusandliku ettepaneku, millega delegeeritakse Euroopa Komisjonile volitused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, läbivaatamisel pöörab Euroopa Parlament erilist tähelepanu delegeerimise eesmärkidele, sisule, ulatusele ja kestusele ning selle tingimustele.

2. Seadusandliku ettepaneku, millega antakse rakendamisvolitused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291, läbivaatamisel pöörab Euroopa Parlament erilist tähelepanu asjaolule, et rakendamisvolituste kasutamisel ei või Euroopa Komisjon muuta ega täiendada seadusandlikku akti, isegi mitte selle mitteolemuslikke osi.

3. Valdkonna eest vastutav komisjon võib igal ajal küsida liidu õiguse tõlgendamise ja kohaldamise eest vastutava komisjoni arvamust.

4. Liidu õiguse tõlgendamise ja kohaldamise eest vastutav komisjon võib ka omal algatusel tõstatada seadusandlike volituste delegeerimist ja rakendamisvolituste andmist puudutavaid küsimusi. Sellisel juhul teavitab ta sellest nõuetekohaselt valdkonna eest vastutavat komisjoni.

Artikkel 42

Finantsraamistikule vastavuse kontrollimine

1. Kui õiguslikult siduva akti ettepanekul on finantsmõju, teeb parlament kindlaks, kas ette on nähtud piisavad rahalised vahendid.

2. Valdkonna eest vastutav komisjon kontrollib, kas õiguslikult siduva akti ettepanek vastab rahaliselt mitmeaastase finantsraamistiku määrusele.

3. Kui valdkonna eest vastutav komisjon muudab arutatava õigusakti rahalist katet, küsib ta selleks eelarveküsimuste eest vastutava komisjoni arvamust.

4. Eelarveküsimuste eest vastutav komisjon võib ka omal algatusel tõstatada õiguslikult siduvate aktide ettepanekute finantsraamistikule vastavust puudutavaid küsimusi. Sellisel juhul teavitab ta sellest nõuetekohaselt valdkonna eest vastutavat komisjoni.

5. Kui eelarveküsimuste eest vastutav komisjon otsustab vaidlustada ettepaneku vastavuse finantsraamistikule, teavitab ta parlamenti oma järeldusest enne, kui parlament ettepaneku üle hääletab.

Artikkel 43

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise kontrollimine

1. Seadusandliku ettepaneku läbivaatamisel pöörab Euroopa Parlament erilist tähelepanu sellele, kas ettepanek järgib subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.

2. Ainult subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutav komisjon võib esitada valdkonna eest vastutavale komisjonile seadusandliku ettepaneku kohta soovitusi.

3. Valdkonna eest vastutav komisjon ei korralda lõpphääletust enne, kui on möödunud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6 sätestatud kaheksanädalane tähtaeg, välja arvatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud edasilükkamatutel juhtudel.

4. Kui riigi parlament saadab kooskõlas protokolli nr 1 artikliga 3 Euroopa Parlamendi presidendile põhjendatud arvamuse, edastatakse see dokument menetlemiseks valdkonna eest vastutavale komisjonile ja teavitamise eesmärgil subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutavale komisjonile.

5. Kui põhjendatud arvamused selle kohta, et seadusandlik ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, moodustavad vastavalt protokolli nr 2 artikli 7 lõike 1 teisele lõigule vähemalt kolmandiku või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 alusel esitatud seadusandliku ettepaneku puhul neljandiku liikmesriikide parlamentide häälte üldarvust, ei tee Euroopa Parlament otsust enne, kui ettepaneku koostaja on teada andnud, kuidas ta kavatseb edasi toimida.

6. Kui seadusandliku tavamenetluse raames esitatud põhjendatud arvamused seadusandliku ettepaneku mittevastavuse kohta subsidiaarsuse põhimõttele esindavad vastavalt protokolli nr 2 artikli 7 lõike 1 teisele lõigule vähemalt liikmesriikide parlamentide häälte lihtenamust, võib valdkonna eest vastutav komisjon pärast liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Komisjoni põhjendatud arvamustega tutvumist ning pärast subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutava komisjoni seisukoha ärakuulamist soovitada Euroopa Parlamendil ettepaneku subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise tõttu tagasi lükata või esitab parlamendile muu soovituse, mis võib sisaldada ettepanekuid subsidiaarsuse põhimõtte järgimisega seotud muudatusteks. Soovitusele lisatakse subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutava komisjoni arvamus. Soovitus esitatakse Euroopa Parlamendile aruteluks ja hääletuseks. Kui soovitus ettepanek tagasi lükata võetakse antud häälte enamusega vastu, kuulutab president menetluse lõppenuks. Kui Euroopa Parlament ettepanekut tagasi ei lükka, menetlus jätkub, arvesse võetakse Euroopa Parlamendis heakskiidetud soovitusi.

Artikkel 44

Parlamendi teavitamine ja juurdepääs dokumentidele

1. Parlament ja parlamendikomisjonid nõuavad kogu seadusandliku protsessi vältel juurdepääsu kõigile õigusaktide ettepanekuid puudutavatele dokumentidele samadel tingimustel nagu nõukogu ja selle töörühmad.

2. Seadusandliku ettepaneku läbivaatamise ajal palub vastutav komisjon Euroopa Komisjonil ja nõukogul hoida teda kursis sellega, millises järgus on ettepaneku läbivaatamine nõukogus ja selle töörühmades, ning eelkõige teavitada teda võimalikest kompromissidest, mis oluliselt muudaksid õigusakti esialgset ettepanekut, või algataja kavatsusest ettepanek tagasi võtta.

Artikkel 45

Parlamendi esindamine nõukogu koosolekutel

Kui nõukogu kutsub parlamendi osalema nõukogu koosolekul, palub parlamendi president parlamenti esindada asjaomase valdkonna eest vastutava komisjoni esimehel, raportööril või mõnel teisel vastutava komisjoni määratud parlamendiliikmel.

Artikkel 46

Parlamendi õigus esitada ettepanekuid

Kui aluslepingute kohaselt on parlamendil algatusõigus, võib vastutav komisjon otsustada koostada algatusraporti vastavalt artiklile 54.

Algatusraport sisaldab:

a) resolutsiooni ettepanekut;

b) ettepaneku projekti;

c) seletuskirja, asjakohasel juhul koos finantskalkulatsiooniga.

Kui õigusakti vastuvõtmine parlamendis eeldab nõukogu heakskiitu või nõusolekut ja Euroopa Komisjoni arvamust või nõusolekut, võib parlament pärast esitatud õigusakti üle hääletamist ning raportööri ettepaneku alusel vastu võtta otsuse lükata hääletus resolutsiooni ettepaneku üle edasi, kuni nõukogu või Euroopa Komisjon on esitanud oma seisukoha.

Artikkel 47

Euroopa Komisjonilt ettepaneku esitamise taotlemine

1. Parlament võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 225 alusel taotleda, et Euroopa Komisjon esitaks talle asjakohase ettepaneku uue õigusakti vastuvõtmiseks või kehtiva õigusakti muutmiseks. Selleks võtab parlament vastu resolutsiooni vastutava komisjoni poolt vastavalt artiklile 54 koostatud algatusraporti alusel. Resolutsioon võetakse lõpphääletusel vastu parlamendi liikmete häälteenamusega. Ühtlasi võib parlament määrata ettepaneku esitamiseks tähtaja.

2. Parlamendiliige võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 225 kohase parlamendi algatusõiguse alusel esitada liidu õigusakti ettepaneku. Ettepaneku võivad esitada ühiselt kuni kümme parlamendiliiget. Ettepanekus märgitakse õiguslik alus, millel see põhineb, ja ettepanekule võib lisada kuni 150 sõna pikkuse seletuskirja. Ettepanek esitatakse presidendile, kes kontrollib, kas õiguslikud nõuded on täidetud. President võib edastada ettepaneku õigusliku aluse sobivuse kohta arvamuse saamiseks õigusliku aluse sobivuse kontrollimise eest vastutavale komisjonile. Kui president tunnistab ettepaneku lubatavaks, teeb ta selle täiskogul teatavaks ja edastab ettepaneku valdkonna eest vastutavale komisjonile. Enne valdkonna eest vastutavale komisjonile edastamist tõlgitakse ettepanek nendesse liidu ametlikesse keeltesse, mida nimetatud komisjoni esimees kokkuvõtlikuks läbivaatamiseks vajalikuks peab. Valdkonna eest vastutav komisjon teeb otsuse edasise menetluse kohta kolme kuu jooksul alates ettepaneku edastamisest ja pärast seda, kui ettepaneku koostajatele on antud võimalus tutvustada komisjonile oma seisukohti. Raporti pealkirjas märgitakse ettepaneku koostajate nimed.

3. Parlamendi resolutsioonis märgitakse õigusakti õige õiguslik alus ja resolutsioonile lisatakse soovitused taotletava ettepaneku sisu kohta.

4. Kui ettepanekul on finantsmõju, näitab parlament ära, kuidas tagatakse piisavate rahaliste vahendite olemasolu.

5. Valdkonna eest vastutav komisjon jälgib parlamendi taotluse alusel koostatava liidu õigusakti väljatöötamise edenemist.

6. Komisjonide esimeeste konverents kontrollib korrapäraselt, kas Euroopa Komisjon järgib institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punkti 10, mille kohaselt peab Euroopa Komisjon vastama ettepaneku esitamise taotlustele kolme kuu jooksul, võttes vastu vastava teatise, milles ta esitab kavandatavad järelmeetmed. Komisjonide esimeeste konverents annab esimeeste konverentsile kontrolli tulemustest korrapäraselt aru.

Artikkel 48

Õiguslikult siduvate aktide läbivaatamine

1. President saadab teistelt institutsioonidelt või liikmesriikidelt saadud õiguslikult siduvate aktide ettepanekud läbivaatamiseks vastutavale komisjonile.

2. Kui ei ole selge, milline peaks olema ettepaneku läbivaatamise eest vastutav komisjon, võib president, enne kui ta annab parlamendis teada dokumentide saatmisest vastutavale komisjonile, esitada pädevust puudutava küsimuse esimeeste konverentsile. Esimeeste konverents teeb oma otsuse komisjonide esimeeste konverentsi või selle esimehe soovituse alusel vastavalt artikli 211 lõikele 2.

3. Vastutav komisjon võib igal ajal otsustada määrata raportööri, kes jälgib ettepaneku ettevalmistamist. Raportööri määramist kaalutakse eelkõige juhul, kui ettepanek on kantud Euroopa Komisjoni tööprogrammi.

4. Kui teist ja kolmandat lugemist käsitleva kodukorra sätte ning kodukorra muu sätte vahel ilmneb vastuolu, kohaldatakse teist ja kolmandat lugemist käsitlevat sätet.

Artikkel 49

Seadusandlike menetluste kiirendamine

Vastutav komisjon või vastutavad komisjonid võivad kokku leppida, et koostöös nõukogu ja Euroopa Komisjoniga kiirendatakse seadusandlikku menetlust teatavate ettepanekute puhul, mis on välja valitud eelkõige artikli 38 lõike 2 kohases institutsioonidevahelist iga-aastast programmitööd käsitlevas ühisavalduses kindlaks määratud prioriteetite hulgast.

Artikkel 50

Muude institutsioonide kui Euroopa Komisjon või liikmesriikide algatustel põhinevad seadusandlikud menetlused

1. Vastutav komisjon võib muude institutsioonide kui Euroopa Komisjon või liikmesriikide esitatud algatuste menetlemisel kutsuda algatuse esitanud institutsiooni või liikmesriikide esindajad oma algatust komisjonile tutvustama. Algatuse esitanud liikmesriikide esindajatele lisaks võib osaleda ka nõukogu eesistuja.

2. Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas tal on käsil algatuse kohta arvamuse koostamine või kas ta kavatseb lähiajal esitada alternatiivse ettepaneku. Kui Euroopa Komisjon vastab, et ta koostab arvamust või kavatseb lähiajal alternatiivse ettepaneku esitada, ei võta komisjon raportit vastu enne, kui on saanud nimetatud arvamuse või alternatiivse ettepaneku.

3. Kui parlament on saanud Euroopa Komisjonilt ja/või muult institutsioonilt ja/või liikmesriikidelt üheaegselt või lühikese ajavahemiku jooksul kaks või enam sama õiguslikku eesmärki taotlevat ettepanekut, käsitleb parlament neid ühes raportis. Vastutav komisjon märgib raportis, millise teksti kohta on ta esitanud muudatusettepanekud ja viitab seadusandlikus resolutsioonis kõigile teistele tekstidele.

2. PEATÜKK

Menetlus parlamendikomisjonis

Artikkel 51

Seadusandlikud raportid

1. Kui komisjonile on edastatud läbivaatamiseks õiguslikult siduva akti ettepanek, teeb esimees komisjonile ettepaneku kasutatava menetluse kohta.

2. Pärast menetluse üle otsustamist ja eeldusel, et ei kohaldata artikli 52 kohast lihtsustatud menetlust, määrab komisjon oma liikmete või nende alaliste asendusliikmete hulgast õiguslikult siduva õigusakti ettepanekule raportööri, kui ta ei ole artikli 48 lõike 3 alusel juba eelnevalt raportööri määranud.

3. Komisjoni raport sisaldab: a) ettepaneku võimalikke muudatusettepanekuid, millele on asjakohasel juhul lisatud lühikesed selgitused, mille koostamise eest vastutab autor ja mida ei panda hääletusele; b) seadusandliku resolutsiooni projekti vastavalt artikli 59 lõikele 5; c) asjakohasel juhul seletuskirja, millele on vajaduse korral lisatud finantskalkulatsioon, milles näidatakse ära raporti võimalik finantsmõju ja selle vastavus mitmeaastasele finantsraamistikule; d) viidet parlamendi mõjuhinnangule, kui see on olemas.

Artikkel 52

Lihtsustatud menetlus

1. Pärast õiguslikult siduva ettepaneku esimese arutelu lõppu võib komisjoni esimees teha ettepaneku võtta see muudatusteta vastu. Kui parlamendiliikmed või fraktsioon(id) vastavalt vähemalt keskmisele lävendile komisjonis ei esita vastuväiteid, loetakse lihtsustatud menetlus heakskiidetuks. Esimees või raportöör, kui ta on määratud, esitab parlamendile raporti, milles kiidetakse ettepanek heaks. Kohaldatakse artikli 159 lõike 1 teist lõiku ning lõikeid 2 ja 4.

2. Teise võimalusena võib komisjoni esimees teha ettepaneku, et tema ise või raportöör töötab seadusandliku ettepaneku kohta välja muudatusettepanekud, mis kajastavad komisjonis toimunud arutelu. Kui parlamendiliikmed või fraktsioon(id) vastavalt vähemalt keskmisele lävendile komisjonis ei esita vastuväiteid, loetakse menetlus heakskiidetuks ja muudatusettepanekud saadetakse komisjoni liikmetele. Kui parlamendiliikmed või fraktsioon(id) vastavalt vähemalt keskmisele lävendile komisjonis ei esita muudatusettepanekute kohta kindlaksmääratud tähtaja (mis ei tohi olla lühem kui 10 tööpäeva alates muudatusettepanekute väljasaatmisest) jooksul vastuväiteid, loetakse raport komisjonis vastuvõetuks. Sellisel juhul esitatakse seadusandliku resolutsiooni projekt ja muudatusettepanekud artikli 159 lõike 1 teise lõigu ning lõigete 2 ja 4 kohaselt parlamendile ilma aruteluta. Kui parlamendiliikmed või fraktsioon(id) vastavalt vähemalt keskmisele lävendile komisjonis esitavad muudatusettepanekute kohta vastuväiteid, pannakse muudatusettepanekud järgmisel komisjoni koosolekul hääletusele.

3. Käesolevat artiklit, välja arvatud parlamendile esitamist käsitlevaid sätteid, kohaldatakse vajalike muudatustega komisjonide arvamuste suhtes artikli 56 tähenduses.

Artikkel 53

Muud kui seadusandlikud raportid

1. Kui komisjon töötab välja muu kui seadusandliku raporti, määrab ta oma liikmete või alaliste asendusliikmete hulgast raportööri.

2. Komisjoni raport sisaldab: a) resolutsiooni ettepanekut; b) seletuskirja, mis vajaduse korral sisaldab finantskalkulatsiooni, milles näidatakse ära raporti võimalik finantsmõju ja selle vastavus mitmeaastasele finantsraamistikule; c) resolutsiooni ettepanekute tekste, kui need lisatakse artikli 143 lõike 7 alusel.

Artikkel 54

Algatusraportid

1. Kui komisjon kavatseb koostada muu kui seadusandliku raporti või artikli 46 või 47 kohase raporti oma pädevusse kuuluvas küsimuses, mille kohta ei ole ettepanekut edastatud, on komisjonil selleks vaja esimeeste konverentsi luba. Esimeeste konverents teeb otsuse esimese lõigu kohaselt esitatud raporti koostamise loa saamise taotluste kohta vastavalt rakendussätetele, mille ta ise kehtestab.

2. Kui esimeeste konverents otsustab loa andmisest keelduda, peab ta seda põhjendama. Kui raporti teema kuulub artiklis 46 osutatud parlamendi algatusõiguse alla, võib esimeeste konverents otsustada loa andmisest keelduda üksnes juhul kui aluslepingutes sätestatud tingimused ei ole täidetud.

3. Artiklites 46 ja 47 osutatud juhtudel teeb esimeeste konverents otsuse kahe kuu jooksul.

4. Parlamendile esitatud resolutsiooni ettepanekud vaadatakse läbi artiklis 160 sätestatud lühiettekandega menetluse kohaselt. Resolutsiooni ettepanekute muudatusettepanekuid ja osade kaupa või eraldi hääletamise taotlusi on lubatud täiskogul arutada üksnes siis, kui raportöör esitab need uue teabe arvessevõtmise eesmärgil või kui need esitab vähemalt kümnendik parlamendiliikmetest. Fraktsioonid võivad esitada alternatiivseid resolutsiooni ettepanekuid vastavalt artikli 181 lõikele 3. Komisjoni esitatud resolutsiooni ettepanekule ja selle muudatusettepanekutele kohaldatakse artiklit 190. Artiklit 190 kohaldatakse ka alternatiivsetele resolutsiooni ettepanekutele, mille üle toimub üks hääletus.

5. Lõiget 4 ei kohaldata, kui raporti teema kuulub täiskogul arutatavate olulise tähtsusega küsimuste hulka, kui raport koostatakse artiklis 46 või 47 osutatud algatusõiguse kohaselt või kui on antud luba koostada raport strateegiaraportina ( 18 )

Artikkel 55

Raporti koostamine

1. Raportöör vastutab komisjoni raporti koostamise ja selle komisjoni nimel parlamendile esitamise eest.

2. Seletuskirja koostamise eest vastutab raportöör ja seda ei panda hääletusele. Seletuskiri peab olema kooskõlas komisjonis vastu võetud resolutsiooni ettepaneku ja komisjoni esitatud muudatusettepanekutega. Vastasel juhul võib komisjoni esimees seletuskirja välja jätta.

3. Raportis esitatakse raporti üle tervikuna toimunud hääletuse tulemus ja märgitakse kooskõlas artikli 218 lõikega 3, kuidas iga üksik liige hääletas.

4. Vähemuse seisukohad võib esitada teksti tervikuna hääletusele panemise ajal ja vähemuse seisukohtade koostajate taotlusel võib need vormistada kuni 200 sõna sisaldava kirjaliku deklaratsioonina, mis lisatakse seletuskirjale. Käesoleva lõike kohaldamisel tekkinud vaidlused lahendab komisjoni esimees.

5. Komisjon võib komisjoni esimehe ettepanekul määrata kindlaks tähtaja, mille jooksul peab raportöör raporti projekti esitama. Tähtaega võib pikendada, samuti võib komisjon määrata uue raportööri.

6. Pärast tähtaja möödumist võib komisjon teha oma esimehele ülesandeks taotleda talle edastatud asja võtmist parlamendi mõne järgmise istungi päevakorda. Arutelud ja hääletused võivad seejärel toimuda asjaomase komisjoni suulise ettekande alusel.

Artikkel 56

Komisjonide arvamused

1. Kui komisjon, kellele parlament asja algselt läbivaatamiseks edastas, soovib kuulda teise komisjoni arvamust või kui mõni teine komisjon soovib avaldada arvamust komisjonile, kellele küsimus algselt läbivaatamiseks edastati, võivad sellised komisjonid esitada parlamendi presidendile taotluse määrata artikli 210 lõike 2 alusel üks komisjon vastutavaks komisjoniks ja teine nõuandvaks komisjoniks. Nõuandev komisjon võib määrata oma liikmete või alaliste asendusliikmete hulgast arvamuse koostaja või esitada oma arvamuse esimehe saadetava kirja vormis.

2. Kui arvamus puudutab õiguslikult siduva akti ettepanekut, koosneb arvamus komisjonile edastatud teksti muudatusettepanekutest, millele on asjakohasel juhul lisatud lühikesed selgitused. Selgituste eest vastutab nende autor ja neid ei panda hääletusele. Vajaduse korral võib nõuandev komisjon lisada ka kirjaliku lühiselgituse arvamuse kohta tervikuna. Kirjaliku lühiselgituse koostamise eest vastutab arvamuse koostaja. Kui arvamus ei puuduta õiguslikult siduva akti ettepanekut, koosneb arvamus ettepanekutest vastutava komisjoni esitatud resolutsiooni ettepaneku osade kohta. Vastutav komisjon paneb muudatusettepanekud või ettepanekud hääletusele. Nõuandev komisjon käsitleb arvamuses ainult neid teemasid, mis kuuluvad tema vastutusalasse.

3. Vastutav komisjon määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul nõuandev komisjon peab esitama arvamuse, et vastutav komisjon saaks seda arvesse võtta. Väljakuulutatud ajakavas tehtavatest muudatustest teavitab vastutav komisjon viivitamata nõuandvat komisjoni või nõuandvaid komisjone. Enne tähtaja möödumist vastutav komisjon lõplikke järeldusi ei tee.

4. Teise võimalusena võib nõuandev komisjon otsustada, et ta esitab oma seisukoha muudatusettepanekutena, mis esitakse pärast nende vastuvõtmist otse vastutavale komisjonile. Need muudatusettepanekud esitab nõuandva komisjoni nimel esimees või arvamuse koostaja.

5. Nõuandev komisjon esitab lõikes 4 osutatud muudatusettepanekud vastutava komisjoni poolt muudatusettepanekute esitamiseks kindlaks määratud tähtaja jooksul.

6. Kõik nõuandva komisjoni vastuvõetud arvamused ja muudatusettepanekud lisatakse vastutava komisjoni raportile.

7. Nõuandev komisjon käesoleva artikli tähenduses ei saa esitada muudatusettepanekuid täiskogule läbivaatamiseks.

8. Nõuandva komisjoni esimees ja arvamuse koostaja kutsutakse nõuandjatena osalema vastutava komisjoni koosolekutel, millel käsitletakse ühist teemat.

Artikkel 57

Kaasatud komisjoni menetlus

1. Kui esimeeste konverentsile on artikli 211 kohaselt edastatud küsimus pädevuse kohta ja esimeeste konverents on VI lisa põhjal arvamusel, et valdkond kuulub peaaegu võrdselt kahe või enama komisjoni pädevusse või valdkonna eri osad kuuluvad kahe või enama komisjoni pädevusse, kohaldatakse artiklit 56 koos järgmiste täiendavate sätetega: — asjaomased komisjonid lepivad ühiselt kokku ajakava; — asjaomased raportöörid teavitavad pidevalt üksteist ning püüavad jõuda kokkuleppele nii oma komisjonidele esitatavates tekstides kui ka muudatusettepanekuid puudutavates seisukohtades; — asjaomased esimehed ja raportöörid järgivad hea ja lojaalse koostöö põhimõtet; nad määravad ühiselt kindlaks need teksti osad, mis kuuluvad komisjonide ainupädevusse või nende jagatud pädevusse, ning lepivad kokku omavahelise koostöö täpse korra; kui pädevuse küsimuses on lahkarvamusi, esitatakse küsimus asjaomase komisjoni taotlusel esimeeste konverentsile; esimeeste konverents võib otsustada pädevuse jagunemise üle või otsustada, et kohaldatakse komisjonide ühismenetlust vastavalt artiklile 58; otsuse tegemisel järgib esimeeste konverents artiklis 211 sätestatud menetlust ja tähtaega; — vastutav komisjon kiidab kaasatud komisjoni muudatusettepanekud heaks ilma hääletuseta, kui need puudutavad küsimusi, mis kuuluvad kaasatud komisjoni ainupädevusse; kui vastutav komisjon ei arvesta kaasatud komisjoni ainupädevust, võib kaasatud komisjon esitada muudatusettepanekud otse täiskogule; kui vastutav komisjon ei võta vastu muudatusettepanekuid küsimuses, mis kuulub vastutava komisjoni ja kaasatud komisjoni jagatud pädevusse, võib kaasatud komisjon esitada need muudatusettepanekud otse täiskogule; — kui ettepaneku osas toimub lepitusmenetlus, arvatakse kaasatud komisjonide raportöörid parlamendi delegatsiooni. Esimeeste konverentsi otsust kaasatud komisjoni menetluse kohta kohaldatakse kõnealuse menetluse kõigile etappidele. Vastutava komisjoni staatusega seotud õigusi teostab juhtiv komisjon. Oma õiguste teostamisel arvestab juhtiv komisjon kaasatud komisjoni eriõigusi. Eelkõige peab juhtiv komisjon järgima lojaalse koostöö kohustust seoses ajakavaga ning kaasatud komisjoni õigust teha otsus tema ainupädevusse kuuluvate muudatusettepanekute kohta, mis esitatakse täiskogule.

2. Käesolevas artiklis sätestatud menetlust ei kohaldata soovitustele, mille vastutav komisjon artikli 105 alusel vastu võtab.

Artikkel 58

Komisjonide ühismenetlus

1. Esimeeste konverents võib juhul, kui tema poole pöördutakse pädevusküsimuses artikli 211 alusel, otsustada, et kohaldatakse komisjonide ühiste koosolekute ja ühise hääletusega menetlust, kui: — valdkond on VI lisa alusel lahutamatult seotud mitme komisjoni vastutusalaga ning — esimeeste konverents leiab, et tegemist on väga olulise küsimusega.

2. Sellisel juhul koostavad vastavad raportöörid üheainsa raporti projekti, mille asjaomased komisjonid läbi vaatavad ja mis pannakse hääletusele asjaomaste komisjonide esimeeste ühisel juhtimisel. Kõikides menetlusetappides võivad vastutava komisjoni staatusega kaasnevaid õigusi kasutada ainult need asjaomased komisjonid, kes tegutsevad ühiselt. Asjaomased komisjonid võivad moodustada töörühmi koosolekute ja hääletuste ettevalmistamiseks.

3. Seadusandliku tavamenetluse teisel lugemisel vaadatakse nõukogu seisukoht läbi asjaomaste komisjonide ühisel koosolekul, mis asjaomaste komisjonide esimeeste kokkuleppe puudumisel toimub nõukogu seisukoha parlamendile edastamisele järgneva esimese parlamendi organite koosolekuteks ettenähtud nädala kolmapäeval. Kui järgmist koosolekut ei ole kokku lepitud, kutsub selle kokku komisjonide esimeeste konverentsi esimees. Soovitus teisele lugemisele pannakse hääletusele ühisel koosolekul asjaomaste komisjonide raportööride koostatud ühise teksti alusel või selle puudumisel asjaomaste komisjonide esitatud muudatusettepanekute alusel. Seadusandliku tavamenetluse kolmandal lugemisel kuuluvad asjaomaste komisjonide esimehed ja raportöörid lepituskomitee delegatsiooni ametiülesannetest tulenevalt.

3. PEATÜKK

Seadusandlik tavamenetlus

1. JAGU – ESIMENE LUGEMINE

Artikkel 59

Esimese lugemise hääletus parlamendis

1. Parlament võib seadusandliku akti eelnõu heaks kiita, seda muuta või selle tagasi lükata.

2. Kõigepealt pannakse parlamendis hääletusele vastutava komisjoni, fraktsiooni või vähemalt miinimumlävendile vastava arvu parlamendiliikmete kirjalikult esitatud ettepanekud seadusandliku akti eelnõu viivitamata tagasilükkamiseks. Tagasilükkamise ettepaneku vastuvõtmise korral palub president seadusandliku akti eelnõu esitanud institutsioonil eelnõu tagasi võtta. Kui eelnõu esitanud institutsioon võtab eelnõu tagasi, kuulutab president menetluse lõppenuks. Kui eelnõu esitanud institutsioon ei võta seadusandliku akti eelnõu tagasi, teeb president teatavaks, et parlamendi esimene lugemine on lõppenud, välja arvatud juhul, kui parlament otsustab vastutava komisjoni esimehe, raportööri, fraktsiooni või vähemalt miinimumlävendile vastava arvu parlamendiliikmete ettepanekul saata küsimuse vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks. Kui tagasilükkamise ettepanekut vastu ei võeta, jätkab parlament menetlust lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt.

3. Eelisjärjekorras pannakse ühele hääletusele esialgsed kokkulepped, mille vastutav komisjon on esitanud vastavalt artikli 74 lõikele 4, välja arvatud juhul, kui parlament otsustab vastavalt lõikele 4 fraktsiooni või vähemalt miinimumlävendile vastava arvu parlamendiliikmete taotlusel panna selle asemel hääletusele muudatusettepanekud. Sellisel juhul otsustab parlament ka seda, kas muudatusettepanekud pannakse hääletusele kohe. Vastasel juhul kehtestab parlament muudatusettepanekute jaoks uue tähtaja ja hääletamine toimub mõnel edaspidisel istungil. Kui esialgne kokkulepe võetakse ühel hääletusel vastu, teeb president teatavaks, et parlamendi esimene lugemine on lõppenud. Kui esialgset kokkulepet ei võeta antud häälte enamusega ühel hääletusel vastu, määrab president seadusandliku akti eelnõule muudatusettepanekute esitamiseks uue tähtaja. Muudatusettepanekud pannakse parlamendi esimese lugemise lõpetamiseks hääletusele mõnel edaspidisel istungil.

4. Seejärel pannakse hääletusele seadusandliku akti eelnõu käsitlevad muudatusettepanekud, sh vajaduse korral esialgse kokkuleppe üksikud osad, kui on esitatud taotlus osade kaupa või eraldi hääletuseks või kui on esitatud konkureerivaid muudatusettepanekuid, välja arvatud juhul, kui vastavalt lõikele 2 on vastu võetud tagasilükkamise ettepanek või vastavalt lõikele 3 on vastu võetud esialgne kokkulepe. Enne kui parlament hääletab muudatusettepanekuid, võib president paluda Euroopa Komisjonil esitada nende kohta oma seisukoht ja nõukogul oma kommentaarid. Pärast muudatusettepanekute hääletamist paneb parlament hääletusele kogu seadusandliku akti eelnõu muudetud või muutmata kujul. Kui seadusandliku akti eelnõu võetakse muudetud või muutmata kujul vastu, teeb president teatavaks, et esimene lugemine on lõppenud, välja arvatud juhul, kui parlament otsustab vastutava komisjoni esimehe või raportööri või fraktsiooni või vähemalt miinimumlävendile vastava arvu parlamendiliikmete ettepanekul saata eelnõu tagasi vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks kooskõlas artiklitega 60 ja 74. Kui seadusandliku akti eelnõu ei võeta antud häälte enamusega muutmata või muudetud kujul vastu, teeb president teatavaks, et esimene lugemine on lõppenud, välja arvatud juhul, kui parlament otsustab vastutava komisjoni esimehe või raportööri või fraktsiooni või vähemalt miinimumlävendile vastava arvu parlamendiliikmete ettepanekul saata eelnõu vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks.

5. Pärast lõigete 2, 3 ja 4 kohaseid hääletusi ja nendele järgnevaid seadusandliku resolutsiooni projekti kohta esitatud võimalikke menetluslikke taotlusi puudutavate muudatusettepanekute hääletamist loetakse seadusandlik resolutsioon vastuvõetuks. Vajaduse korral muudetakse seadusandlikku resolutsiooni vastavalt artikli 203 lõikele 2, et võtta arvesse lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt toimunud hääletuste tulemus. President edastab seadusandliku resolutsiooni teksti ja parlamendi seisukoha nõukogule ja Euroopa Komisjonile ning juhul, kui seadusandliku akti eelnõu esitas liikmesriikide rühm, Euroopa Kohus või Euroopa Keskpank, ka eelnõu esitajale.

Artikkel 60

Tagasisaatmine vastutavale komisjonile

Kui asi saadetakse vastavalt artiklile 59 vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks või vastavalt artiklile 74 institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks, annab vastutav komisjon parlamendile suuliselt või kirjalikult nelja kuu jooksul aru. Esimeeste konverents võib seda tähtaega pikendada.

Kui asi on komisjonile tagasi saadetud, peab juhtiv komisjon enne kasutatava menetluse kohta otsuse tegemist võimaldama artikli 57 kohaselt kaasatud komisjonil otsustada, millised muudatusettepanekud kuuluvad kaasatud komisjoni ainupädevusse ja eelkõige millised muudatusettepanekud tuleb uuesti täiskogule esitada.

Parlament võib otsustada, et pärast raporti vastuvõtmist vastutavas komisjonis, kellele küsimus tagasi saadeti, toimub lõppjärelduste tegemiseks arutelu, kui see on asjakohane.

Artikkel 61

Ettepaneku uuesti menetlemine parlamendis

1. Vastutava komisjoni taotlusel palub president Euroopa Komisjonil saata oma ettepanek parlamendile uueks läbivaatamiseks juhul, kui — Euroopa Komisjon pärast seda, kui parlament on oma seisukoha vastu võtnud, asendab oma esialgse ettepaneku uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta, välja arvatud juhul, kui seda tehakse parlamendi seisukoha arvestamiseks, — ettepanekus käsitletud probleemi olemus on aja möödudes või asjaolude muutudes oluliselt muutunud või — pärast parlamendi seisukoha esitamist on toimunud uued parlamendivalimised ja esimeeste konverents peab ettepaneku uuesti läbivaatamist soovitavaks.

2. Kui kavas on muuta ettepaneku õiguslikku alust, mille tõttu seadusandlikku tavamenetlust enam ei kohaldata, arutavad parlamendi president, nõukogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni president või nende esindajad seda vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 25.

3. Kui Euroopa Komisjon või nõukogu kavatseb parlamendi esimese lugemise seisukohas sisalduvat õiguslikku alust muuta nii, et seadusandlikku tavamenetlust enam ei kohaldata, palub president vastutava komisjoni taotlusel pärast lõikes 2 osutatud arutamist nõukogul saata õiguslikult siduva akti eelnõu parlamendile uuesti läbivaatamiseks.

Artikkel 62

Esimese lugemise kokkulepe

Kui nõukogu teavitab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 4 alusel parlamenti, et on parlamendi seisukoha heaks kiitnud, teatab president parlamendis pärast lõplikku vormistamist vastavalt artiklile 203, et seadusandlik akt on vastu võetud parlamendi seisukohale vastavas sõnastuses.

2. JAGU – TEINE LUGEMINE

Artikkel 63

Nõukogu seisukoha edastamine

1. Nõukogu seisukoht edastatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 alusel siis, kui parlamendi president annab sellest täiskogu istungil teada. President teeb seisukoha teatavaks pärast seda, kui on saanud dokumendid, mis sisaldavad nõukogu seisukohta, kõiki seisukoha vastuvõtmise ajal nõukogu protokolli kantud deklaratsioone, põhjusi, mis viisid nõukogu seisukoha vastuvõtmiseni, ja Euroopa Komisjoni seisukohta; kõik dokumendid peavad olema tõlgitud Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. President teeb nõukogu seisukoha teatavaks osaistungjärgul, mis järgneb nimetatud dokumentide saamisele. Enne teatavakstegemist teeb president, pärast konsulteerimist vastutava komisjoni esimehe või raportööri või mõlemaga, kindlaks, et saadud tekst on tõesti nõukogu esimese lugemise seisukoht ning artiklis 61 sätestatud tingimusi ei kohaldata. Vastasel korral püüab president koos vastutava komisjoniga ja võimaluse korral kokkuleppel nõukoguga leida sobiva lahenduse.

2. Samal päeval, kui nõukogu seisukoht tehakse parlamendis teatavaks, loetakse see ühtlasi esimese lugemise raames edastatuks vastutavale komisjonile.

3. Kõnealuste teadete loetelu avaldatakse istungi protokollis koos vastutava komisjoni nimega.

Artikkel 64

Tähtaegade pikendamine

1. President pikendab vastutava komisjoni esimehe taotlusel teise lugemise tähtaegu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 14.

2. President annab parlamendile teada igast parlamendi või nõukogu algatusel kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikega 14 toimunud tähtaja pikendamisest.

Artikkel 65

Menetlus vastutavas komisjonis

1. Nõukogu seisukoht kantakse prioriteedina vastutava komisjoni esimese koosoleku päevakorda, mis järgneb seisukoha teatavakstegemisele. Nõukogu võib kutsuda oma seisukohta tutvustama.

2. Kui vastutav komisjon ei otsustata teisiti, on teisel lugemisel sama raportöör, kes esimesel lugemiselgi.

3. Vastutavas komisjonis toimuvale menetlusele kohaldatakse artikli 68 lõigete 2 ja 3 sätteid, mis käsitlevad nõukogu seisukoha kohta esitatud muudatusettepanekute lubatavust; ettepanekuid lükata seisukoht tagasi ja muudatusettepanekuid võivad esitada üksnes vastutava komisjoni liikmed või alalised asendusliikmed. Komisjon teeb otsuse antud häälte enamusega.

4. Vastutav komisjon esitab teise lugemise soovituse, milles tehakse ettepanek nõukogu poolt vastu võetud seisukoht heaks kiita, seda muuta või see tagasi lükata. Soovitus sisaldab lühiselgitust esitatud otsus