ET Euroopa Liidu Teataja L 314/27

KOMISJONI OTSUS,

25. november 2005,

mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemist tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooniga

(2005/845/Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse nõukogu 23. mai 2005. aasta otsust, millega kiidetakse heaks tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooni sõlmimine,

ning arvestades järgmist:

(1) Kakskümmend kolm liikmesriiki on tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooni osalisriigid.

(2) Euroopa Aatomienergiaühendus peaks ühinema tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooniga,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel kiidetakse heaks ühinemine tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooniga.

Käesolevale otsusele on lisatud tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooni tekst ja Euroopa Aatomienergiaühenduse deklaratsiooni tekst, mis on koostatud vastavalt nimetatud konventsiooni artikli 14 lõike 5 punktile c.

Artikkel 2

Ühinemiskiri antakse võimalikult kiiresti pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist hoiule Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektorile, tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooni hoiulevõtjale, kirja vormis, millele on alla kirjutanud Euroopa Komisjoni delegatsiooni juht rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis.

Brüssel, 25. november 2005 Komisjoni nimel komisjoni liige Andris PIEBALGS

Tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooni artikli 14 lõike 5 punktis c osutatud deklaratsioon

Ühendus jagab enda liikmesriikidega pädevust kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise valdkonnas ulatuses, mis on sätestatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punktis b ja II jaotise 3. peatüki “Tervisekaitse ja ohutus” asjaomastes artiklites.

ET Euroopa Liidu Teataja L 314/28

TUUMAAVARII VÕI KIIRGUSLIKU AVARIIOLUKORRA PUHUL ABI ANDMISE KONVENTSIOON

KÄESOLEVA KONVENTSIOONI OSALISRIIGID,

OLLES TEADLIKUD, et tuumategevust arendatakse mitmes riigis,

MÄRKIDES, et tuumategevuse ohutuse kõrge taseme tagamiseks on võetud ja võetakse igakülgseid meetmeid, mille eesmärgiks on tuumaavariide ärahoidmine ja avariitagajärgede minimeerimine avarii toimumise korral,

SOOVIDES tugevdada edasist rahvusvahelist koostööd tuumaenergia ohutul arendamisel ja kasutamisel,

OLLES VEENDUNUD sellise rahvusvahelise süsteemi vajaduses, mis aitab kaasa viivitamatu abi andmisele tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul, et leevendada selle tagajärgi,

MÄRKIDES selles valdkonnas sõlmitavate kahe- ja mitmepoolsete vastastikuse abi andmise kokkulepete kasulikkust,

MÄRKIDES Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tegevust erakordse vastastikuse abi osutamise meetmete juhtpõhimõtete väljatöötamisel seoses tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorraga,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

Artikkel 1

Üldsätted

1. Osalisriigid teevad käesoleva konventsiooni sätete kohaselt omavahel ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (edaspidi “agentuur”) koostööd viivitamatu abi andmise hõlbustamiseks tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul, et minimeerida nende tagajärgi ning kaitsta elu, vara ja keskkonda radioaktiivsete heitmete mõju eest.

2. Koostöö soodustamiseks võivad osalisriigid sõlmida kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või kui see on otstarbekas, seostada need selleks, et hoida ära või minimeerida kahju, mis võib tekkida tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul.

3. Osalisriigid paluvad agentuuril, kes tegutseb oma põhikirja raames, teha kooskõlas käesoleva konventsiooni sätetega kõik, et soodustada, hõlbustada ja toetada konventsiooniga ettenähtud koostööd osalisriikide vahel.

Artikkel 2

Abi andmine

1. Kui osalisriik vajab abi tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul, sõltumata sellest, kas avarii või avariiolukord toimus tema territooriumil või tema jurisdiktsiooni või kontrolli all, võib ta pöörduda abi saamiseks teise osalisriigi poole otse või agentuuri kaudu ning agentuuri poole või vajadusel muude rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide (edaspidi “rahvusvahelised organisatsioonid”) poole.

2. Abi paluv osalisriik täpsustab taotletava abi ulatuse ja laadi ning, kui see on tegelikult võimalik, esitab abi andvale osalisele sellist teavet, mis võib talle osutuda vajalikuks, et määrata kindlaks taotluse rahuldamise ulatus. Kui abi paluval osalisriigil ei ole tegelikult võimalik täpsustada vajatava abi ulatust ja laadi, teevad abi paluv osalisriik ja abi andev osaline teineteisega konsulteerides otsuse vajatava abi ulatuse ja laadi kohta.

3. Iga osalisriik, kellele on saadetud sellise abi taotlus, teeb otsuse viivitamata ning teatab abi palunud osalisriigile otse või agentuuri kaudu, kas, millises ulatuses ning millistel tingimustel ta on võimeline palutud abi andma.

4. Oma võimaluste piires määravad osalisriigid kindlaks eksperdid, seadmed ja materjalid, mida nad saaksid eraldada teistele osalisriikidele abi andmiseks tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul, samuti abi andmise tingimused, eriti finantstingimused, ja teatavad sellest agentuurile.

5. Iga osalisriik võib esitada abitaotluse selle kohta, et tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra tõttu kannatada saanud isikutele osutataks arstiabi või asustataks nad ajutiselt ümber teise osalisriigi territooriumile.

6. Vastuseks osalisriigi või liikmesriigi abiaotlusele tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul tegutseb agentuur vastavalt põhikirjale ja käesolevas konventsioonis sätestatule järgmiselt:

a) teeb selleks otstarbeks eraldatud asjaomased vahendid kättesaadavaks;

b) edastab abitaotluse viivitamata teistele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, kellel agentuuri andmetel võivad olla vajalikud vahendid; ja

c) koordineerib abi paluva riigi taotlusel rahvusvahelisel tasemel võimalikku abiandmist.

Artikkel 3

Abi suunamine ja kontrollimine

Kui ei ole kokku lepitud teisiti,

a) on abi üldine suunamine, kontroll, kooskõlastamine ja selle üle järelevalve teostamine abi paluva riigi territooriumil nimetatud riigi kohustus. Kui abi hõlmab personali, peaks abi andev osaline abi paluva riigiga konsulteerides määrama isiku, kes vastutab sellelt osaliselt saadud personali ja seadmete eest ning säilitab nende üle vahetu operatiivse kontrolli. Määratud isik peaks nimetatud kontrolli teostama koostöös abi paluva riigi asjaomaste asutustega;

b) annab abi paluv riik oma võimaluste piires abi nõuetekohaseks ja tõhusaks haldamiseks kohalikke vahendeid ja osutab teenuseid. Samuti tagab ta abi andva osalise või tema nimel sel eesmärgil abi paluva riigi territooriumile toimetatud personali, seadmete ja materjalide kaitse;

c) ei muutu omandiõigus seadmetele ja materjalidele, mida kumbki osaline abi käigus annab, ja nende tagastamine kindlustatakse;

d) koordineerib artikli 2 lõike 5 kohaselt abitaotluse alusel abi andev osalisriik abi andmist oma territooriumil.

Artikkel 4

Pädevad asutused ja kontaktpunktid

1. Osalisriik teatab agentuurile ning otse või agentuuri kaudu teistele osalisriikidele oma pädevad asutused ja kontaktpunkti, kes on volitatud esitama ja saama abitaotlusi ning vastu võtma abipakkumisi. Nimetatud kontaktpunktid ja agentuurisisene teabekeskus peavad olema pidevalt kättesaadavad.

2. Osalisriik teavitab agentuuri viivitamata kõigist lõikes 1 osutatud teabe võimalikest muudatustest.

3. Agentuur edastab osalisriikidele, liikmesriikidele ja asjaomastele rahvusvahelistele organisatsioonidele korrapäraselt ja viivitusteta lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe.

Artikkel 5

Agentuuri ülesanded

Ilma et see piiraks käesoleva konventsiooni muude sätete kohaldamist, paluvad osalisriigid vastavalt artikli 1 lõikele 3 agentuuri:

a) koguda ja levitada osalisriikide ja liikmesriikide hulgas teavet, mis käsitleb: i) eksperte, seadmeid ja materjale, mida saaks kasutada tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul; ii) tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul võetavate vastuabinõudega seotud uurimistegevuse meetodeid, tehnikaid ja olemasolevaid tulemusi;

b) osutada abitaotluse saamisel osalis- või liikmesriigile abi nii järgmistes kui ka teistes asjaomastes küsimustes: i) tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra jaoks koostatavate kriisiplaanide ja asjakohaste õigusaktide ettevalmistamine; ii) koolitusprogrammide väljatöötamine personalile, kes tegeleb tuumaavariide või kiirguslike avariiolukordadega; iii) abitaotluste ja asjakohase teabe edastamine tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul; iv) asjakohaste kiirgusseireprogrammide, -menetluste ja -normide väljatöötamine; v) asjakohaste kiirgusseiresüsteemide loomise teostatavusuuringute korraldamine;

c) anda tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi paluvale osalis- või liikmesriigile asjakohased vahendid, mis on ette nähtud avarii või avariiolukorra esialgseks hindamiseks;

d) pakkuda osalis- ja liikmesriikidele tuge tuumaavarii korral või kiirgusliku avarii olukorras;

e) luua ja hoida sidemeid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, et saada asjakohast teavet ja andmeid ning neid vahetada, samuti edastada nimetatud organisatsioonide nimekiri osalisriikidele, liikmesriikidele ja eelnimetatud organisatsioonidele.

Artikkel 6

Konfidentsiaalsus ja avalikud teated

1. Abi paluv ja abi andev riik hoiavad neile seoses tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi osutamisega teatavaks saanud konfidentsiaalse teabe salajasena. Nimetatud teavet kasutatakse ainult kokkulepitud abi andmiseks.

2. Abi andev osaline teeb kõik endast oleneva, et kooskõlastada abi paluva riigiga tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul antava abiga seotud teabe avalikustamine.

Artikkel 7

Kulude hüvitamine

1. Abi andev osaline võib pakkuda abi paluvale riigile tasuta abi. Tehes otsust, kas anda niisugust abi, võtab abi andev osaline arvesse järgmist:

a) tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra laad;

b) tuumaavarii toimumise või kiirgusliku avariiolukorra tekkimise koht;

c) arengumaade vajadused;

d) tuumarajatisi mitteomavate riikide erivajadused; ja

e) mis tahes muud asjaomased tegurid.

2. Kui abi kuulub täielikult või osaliselt hüvitamisele, hüvitab abi paluv riik abi andvale osalisele viimase nimel tegutsevate isikute ja organisatsioonide osutatud teenustega seotud kulud, samuti kõik abi andmisega seotud kulud, mille eest ei maksnud vahetult abi paluv riik. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, hüvitatakse kulud viivitamata pärast seda, kui abi andev osaline on esitanud kulude hüvitamise taotluse abi paluvale riigile; kulud, mis ei ole kohalikud kulud, hüvitatakse vabalt konverteeritavas valuutas.

3. Olenemata lõikes 2 sätestatust, võib abi andev osaline igal ajal loobuda kulude täieliku või osalise hüvitamise nõudest või nõustuda kulude hüvitamise edasilükkamisega. Hüvitamisnõudest loobumist või hüvitamise edasilükkamist otsustades pööravad abi andvad osalised nõuetekohast tähelepanu arengumaade vajadustele.

Artikkel 8

Privileegid, immuniteet ja soodustused

1. Abi paluv riik tagab abi andva osalise personalile ja tema nimel tegutsevale personalile abi andmiseks vajalikud privileegid, immuniteedi ja soodustused.

2. Abi paluv riik tagab abi andva osalise personalile või tema nimel tegutsevale personalile, kellest oli abi palunud riigile nõuetekohaselt teatatud ja kelle see riik oli vastu võtnud, järgmised privileegid ja immuniteedi:

a) puutumatus vahistamise, kinnipidamise ja kohtumenetluse, sealhulgas abi palunud riigi kriminaal-, tsiviil- ja haldusmenetluse suhtes seoses tema tegevuse või tegevusetusega oma kohustuste täitmisel; ja

b) vabastamine maksudest, lõivudest või muudest tasudest (välja arvatud tavapäraselt kaupade või teenuste hinnas sisalduvad maksud, lõivud ja tasud) seoses abistamisülesannete täitmisega.

3. Abi paluv riik:

a) vabastab abi andva osalise abi paluva riigi territooriumile abi osutamise eesmärgil toimetatud seadmete ja varaga seotud maksudest, lõivudest ja muudest tasudest; ja

b) tagab puutumatuse nimetatud seadmete ja vara arestimise, konfiskeerimise ja rekvireerimise suhtes.

4. Abi paluv riik kindlustab nimetatud seadmete ja vara tagastamise. Abi andva osalise taotlusel korraldab abi paluv riik oma võimaluste piires abistamisel kasutatud ja edaspidiseks kasutuseks kõlblike seadmete vajaliku saastatusest puhastamise enne nende tagastamist.

5. Abi paluv riik aitab personalil, kellest on teatatud vastavalt lõikele 2, siseneda oma riigi territooriumile, seal viibida ja sealt lahkuda, samuti abistamisel kasutatavaid seadmeid ja vara oma territooriumile tuua, seal hoida ja sealt välja viia.

6. Käesoleva artikliga ei nõuta, et abi paluv riik annaks oma kodanikele või seal alaliselt elavatele isikutele eelmistes lõigetes ettenähtud privileegid ja immuniteedi.

7. Ilma et see piiraks privileegide ja immuniteedi kohaldamist, on kõik soodustatud isikud, kes kasutavad käesolevas artiklis nimetatud privileege ja immuniteeti, kohustatud austama abi paluva riigi õigusnorme. Samuti on keelatud sekkuda abi paluva riigi siseasjadesse.

8. Käesolev artikkel ei piira muude rahvusvaheliste kokkulepete ja rahvusvahelise tavaõiguse normidega tagatud privileegide ja immuniteediga seotud õiguste ja kohustuste kohaldamist.

9. Käesolevale konventsioonile alla kirjutades, seda ratifitseerides, sellega nõustudes, seda heaks kiites või sellega ühinedes võib riik teatada, et ta ei pea lõikeid 2 ja 3 täielikult või osaliselt enda suhtes kohustuslikeks.

10. Osalisriik, kes on esitanud deklaratsiooni vastavalt lõikele 9, võib selle igal ajal tagasi võtta, teatades sellest hoiulevõtjale.

Artikkel 9

Personali, seadmete ja vara transiitvedu

Osalisriik püüab abi paluva riigi või abi andva osalise taotlusel kaasa aidata sellele, et läbi tema territooriumi saaks abi paluvasse riiki ja sealt tagasi vedada abistamisel kasutatavat personali, seadmeid ja vara, millest on nõuetekohaselt teatatud.

Artikkel 10

Nõuded ja hüvitised

1. Osalisriigid teevad tihedat koostööd, et aidata kaasa kohtuvaidluste ja nõuete lahendamisele vastavalt käesolevale artiklile.

2. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, kohustub abi paluv riik isikute surma põhjustamise või neile kehavigastuste tekitamise, vara kahjustamise või hävimise või keskkonna kahjustamise korral, mis on aset leidnud abi andmise käigus abi paluva riigi territooriumil või muus tema jurisdiktsiooni või kontrolli all olevas piirkonnas:

a) mitte alustama kohtumenetlust abi andva osalise või tema nimel tegutsevate füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes;

b) vastutama abi andva osalise või tema nimel tegutsevate füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes kolmandate isikute algatatud kohtumenetluste või nõuetega tegelemise eest;

c) tagama abi andva osalise või tema nimel tegutsevate füüsiliste või juriidiliste isikute kaitstuse punktis b osutatud kohtumenetluste ja nõuete eest; ja

d) maksma hüvitist abi andvale osalisele või tema nimel tegutsevatele füüsilistele või juriidilistele isikutele: i) seoses abi andva osalise või tema nimel tegutsevate isikute personali surma või kehavigastustega; ii) seoses abi andmisel kasutatud äratarvitamatute seadmete või materjalide hävimise või kahjustamisega;

välja arvatud juhul, kui surma, kehavigastuse, hävimise või kahjustamise põhjustas isikute tahtlik õigusvastane käitumine.

3. Käesolev artikkel ei takista välja maksmast kompensatsiooni või kahjuhüvitist, mis on ette nähtud kohaldatava rahvusvahelise lepingu või mis tahes riigi õigusega.

4. Käesolev artikkel ei nõua abi paluvalt riigilt lõike 2 kohaldamist tervikuna või osaliselt oma kodanike või selles riigis alaliselt elavate isikute suhtes.

5. Käesolevale konventsioonile alla kirjutades, seda ratifitseerides, sellega nõustudes, seda heaks kiites või sellega ühinedes võib riik teatada järgmist:

a) ta ei pea lõiget 2 enda suhtes siduvaks;

b) ta ei kohalda lõiget 2 tervikuna või osaliselt, kui surma, kehavigastuse, hävimise või kahjustamise põhjustas mõne isiku raske hooletus.

6. Osalisriik, kes on esitanud deklaratsiooni vastavalt lõikele 5, võib selle igal ajal tagasi võtta, teatades sellest hoiulevõtjale.

Artikkel 11

Abi lõpetamine

Abi paluv riik või abi andev osaline võib igal ajal pärast asjakohaseid konsultatsioone ja kirjaliku teate esitamist taotleda käesoleva konventsiooni kohaselt saadava või antava abi lõpetamist. Pärast sellise taotluse esitamist konsulteerivad asjaomased osalised üksteisega, et korraldada abi nõuetekohane lõpetamine.

Artikkel 12

Seos muude rahvusvaheliste lepingutega

Käesolev konventsioon ei mõjuta osalisriikide vastastikuseid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad kehtivatest käesoleva konventsiooni küsimustega seotud rahvusvahelistest lepingutest või tulevikus käesoleva konventsiooni eesmärgi kohaselt sõlmitavatest rahvusvahelistest lepingutest.

Artikkel 13

Vaidluste lahendamine

1. Vaidluse korral osalisriikide vahel või osalisriigi ja agentuuri vahel seoses käesoleva konventsiooni tõlgendamise ja kohaldamisega konsulteerivad vaidluseosalised üksteisega, et lahendada vaidlus läbirääkimiste teel või muul neile vastuvõetaval vaidluste lahendamise rahumeelsel viisil.

2. Kui sellist vaidlust osalisriikide vahel ei suudeta lahendada ühe aasta jooksul pärast taotluse esitamist lõike 1 kohase konsultatsiooni kohta, esitatakse vaidlus vaidluseosalise taotlusel vahekohtusse või Rahvusvahelisele Kohtule otsuse tegemiseks. Kui vaidlus antakse vahekohtusse ja vaidluseosalised ei jõua vahekohtu korraldamises kokkuleppele kuue kuu jooksul alates taotluse esitamisest, võib osaline paluda Rahvusvahelise Kohtu esimeest või Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri määrata üks või mitu vahekohtunikku. Kui vaidluseosalised esitavad üksteisega vastuolus olevaid taotlusi, eelistatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile esitatud taotlust.

3. Riik võib käesolevale konventsioonile alla kirjutades, seda ratifitseerides, sellega nõustudes, seda heaks kiites või sellega ühinedes teatada, et ei kohustu järgima lõikes 2 sätestatud ühte või mõlemat vaidluste lahendamise korda. Teiste osalisriikide jaoks ei ole siduv lõikes 2 sätestatud vaidluste lahendamise kord seoses osalisriigiga, kelle suhtes kehtib selline deklaratsioon.

4. Osalisriik, kes on esitanud deklaratsiooni vastavalt lõikele 3, võib selle igal ajal tagasi võtta, teatades sellest hoiulevõtjale.

Artikkel 14

Jõustumine

1. Konventsioon on allakirjutamiseks avatud kõigile riikidele ning Namibiale, keda esindab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Namibia Nõukogu, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peakorteris Viinis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis vastavalt 26. septembrist 1986 ja 6. oktoobrist 1986 kuni konventsiooni jõustumiseni või kaheteistkümne kuu jooksul, sõltuvalt sellest, missugune tähtaeg on pikem.

2. Riik või Namibia, keda esindab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Namibia Nõukogu, võivad väljendada oma nõusolekut ühineda konventsiooniga sellega, et kirjutavad konventsioonile alla või annavad hoiule ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja pärast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmistingimustele allakirjutamist, või sellega, et annavad hoiule ühinemiskirja. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

3. Käesolev konventsioon jõustub kolmekümnendal päeval pärast seda, kui kolm riiki on väljendanud oma nõusolekut ühineda konventsiooniga.

4. Iga riigi suhtes, kes väljendab oma nõusolekut ühineda konventsioonigapärast selle jõustumist, jõustub konventsioon kolmekümnendal päeval pärast nõusoleku avaldamise kuupäeva.

5. a) Konventsioon on vastavalt käesolevale artiklile avatud ühinemiseks rahvusvahelistele organisatsioonidele ja suveräänsete riikide piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele, kes on pädevad pidama läbirääkimisi ning sõlmima ja kohaldama rahvusvahelisi lepinguid käesolevas konventsioonis käsitletavates küsimustes. b) Oma pädevusse kuuluvates küsimustes kasutavad kõnealused organisatsioonid iseenda nimel õigusi ja täidavad kohustusi, mis käesoleva konventsiooni kohaselt on osalisriikidel. c) Ühinemiskirja hoiule andmisel esitab organisatsioon hoiulevõtjale deklaratsiooni, milles märgitakse tema pädevuse ulatus seoses käesolevas konventsioonis käsitletavate küsimustega. d) Sellisel organisatsioonil ei ole hääleõigust lisaks tema liikmesriikide häältele.

Artikkel 15

Ajutine kohaldamine

Riik võib konventsioonile alla kirjutades või igal ajal enne selle tema suhtes jõustumist teatada, et ta kohaldab konventsiooni ajutiselt.

Artikkel 16

Muudatused

1. Osalisriik võib esitada konventsiooni muudatusettepaneku. Muudatusettepanek esitatakse hoiulevõtjale, kes edastab selle viivitamata kõikidele teistele osalisriikidele.

2. Kui enamik osalisriike nõuab hoiulevõtjalt muudatusettepaneku arutamiseks konverentsi kokkukutsumist, kutsub hoiulevõtja kõik osalisriigid nimetatud konverentsile, mis avatakse varemalt kolmekümne päeva möödumisel kutsete väljasaatmisest. Muudatus, mis võetakse konverentsil vastu osalisriikide kahe kolmandiku häälte enamusega, kantakse protokolli, mis on osalisriikidele allakirjutamiseks avatud Viinis ja New Yorgis.

3. Protokoll jõustub kolmekümnendal päeval pärast kolme riigi nõusoleku avaldamist protokolliga ühinemise kohta. Iga riigi suhtes, kes on pärast protokolli jõustumist nõustunud protokolliga ühinema, jõustub protokoll kolmekümne päeva möödumisel nõusoleku avaldamise kuupäevast.

Artikkel 17

Denonsseerimine

1. Osalisriik võib konventsiooni denonsseerida, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale.

2. Denonsseerimine jõustub aasta möödumisel kuupäevast, mil hoiulevõtja on nimetatud teate kätte saanud.

Artikkel 18

Hoiulevõtja

1. Käesoleva konventsiooni hoiulevõtja on agentuuri peadirektor.

2. Agentuuri peadirektor teatab osalisriikidele ja kõigile teistele riikidele viivitamata järgmistest asjaoludest:

a) konventsioonile või seda muutvale protokollile allakirjutamine;

b) konventsiooni või seda muutva protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmine;

c) deklaratsiooni esitamine või selle tagasivõtmine vastavalt artiklitele 8, 10 ja 13;

d) deklaratsioon konventsiooni ajutise kohaldamise kohta vastavalt artiklile 15;

e) konventsiooni ja iga selle muudatuse jõustumine; ja

f) denonsseerimine vastavalt artiklile 17.

Artikkel 19

Autentsed tekstid ja tõestatud ärakirjad

Konventsiooni originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektorile, kes saadab tõestatud ärakirjad osalisriikidele ja kõigile teistele riikidele.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad alla kirjutanud konventsioonile, mis on allakirjutamiseks avatud vastavalt artikli 14 lõikele 1.

VASTU VÕETUD Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peakonverentsi poolt kahekümne kuuendal septembril tuhande üheksasaja kaheksakümne kuuendal aastal Viinis toimunud eriistungil.