Nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2002,

22. juuli 2002,

Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise ja ajutise tasakaalustava tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] ja eriti selle artiklit 15,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõuandekomiteega nõu pidamist

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 573/2002 [2] (edaspidi "esialgne määrus") ajutise tasakaalustava tollimaksu Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes. Määrusega (EÜ) nr 575/2002 [3] (edaspidi "esialgne dumpinguvastane määrus") kehtestas komisjon ka ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes.

B. EDASINE MENETLUS

(2) Pärast seda, kui olid avaldatud peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutine tasakaalustav tollimaks, esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused. Kõikidele huvitatud isikutele anti taotluse korral võimalus esitada komisjonile oma seletused.

(3) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja selle õigsuse kindlakstegemist.

(4) Kõikidele asjaosalistele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teatavakstegemist aega esitada oma seisukohad.

(5) Asjaosaliste suuliselt ja kirjalikult esitatud seisukohti võeti arvesse.

(6) Kui esialgsed järeldused hiljem kogutud teabe alusel läbi vaadati, leidsid esialgses määruses esitatud põhilised järeldused kinnitust.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(7) Pärast esialgse määruse avaldamist väitis mitu huvitatud isikut, et vaatlusaluse toote määratlus on vale. Nad väitsid, et sulfaniilhappe tehniline ja puhastatud vorm erinevad teineteisest oluliselt nii oma puhtuse kui ka omaduste ja otstarbe poolest. Väidetavalt ei saa neid kahte sulfaniilhappe vormi käsitleda ühe ja sama tootena, mistõttu oleks neid uurimisel tulnud käsitleda eraldi toodetena. Selle väite toetuseks öeldi, et sulfaniilhappe kahe vormi omavaheline asendatavus ei ole piisav. Nõustuti, et puhastatud vormi võib kasutada kõikidel otstarvetel, mida ei saanud aga öelda sulfaniilhappe tehnilise vormi kohta selles sisalduvate lisaainete, eeskätt aniliinijääkide tõttu. Nende lisaainete tõttu ei sobi sulfaniilhappe tehniline vorm optiliste valgendite ja toiduvärvide valmistamiseks.

(8) On vaja meelde tuletada, et sulfaniilhappe puhastatud vorm saadakse sulfaniilhappe tehnilise vormi puhastamisel menetluse teel, mille käigus kõrvaldatakse teatavad lisaained. See puhastusmenetlus ei muuda ühendi molekulaarseid omadusi ega seda, kuidas ühend reageerib muude kemikaalidega. Seega on tehnilisel ja puhastatud vormil samad keemilised põhiomadused. Asjaolu, et omavaheline asendatavus võib teatavate otstarvete puhul olla lisaainete tõttu vaid ühesuunaline, ei käsitleta seega piisava põhjendusena väitele, et puhastatud ja tehniline vorm on erinevad tooted, millest kumbagi tuleks eraldi uurida. Puhastusmenetlus suurendab küll tootmiskulusid, kuid samas on vaja meelde tuletada, et seda võeti arvesse hindade allalöömise taseme ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamiseks vajaliku võrdluse tegemisel ühenduse tööstusharu toodetavate ja asjaomasest riigist imporditavate erinevate vormide vahel.

(9) Seetõttu ei peetud huvitatud isikute märkusi vaatlusaluse toote määratluse kohta piisavaks, et vastavaid esialgseid järeldusi muuta. Seetõttu tehakse lõplik järeldus, et mõlemaid sulfaniilhappe vorme tuleks käesolevas menetluses vaadelda ühe tootena.

2. Samasugune toode

(10) Komisjoni tähelepanu ei juhitud ühelegi uuele asjaolule, mis oleks pannud teda muutma esialgseid järeldusi, täpsemalt seda, et ühenduse tootjate toodetav ja müüdav sulfaniilhape ja Indias toodetav ja ühendusse eksporditav sulfaniilhape on samasugused tooted.

(11) Seega leiavad kinnitust esialgse määruse põhjenduses 13 esitatud esialgsed järeldused samasuguse toote kohta.

D. SUBSIIDIUMID

(12) Esialgses määruses esitatud järeldused eksportivate tootjate saadud tasakaalustatavate subsiidiumide kohta leiavad kinnitust, kui edaspidi ei ole selgesõnaliselt teisiti öeldud.

1. Eksportkauba tootmise eritsoonid/ekspordisuunitlusega üksused

(13) Selles küsimuses uusi märkusi ei esitatud. Seega leiavad kinnitust esialgse määruse põhjendustes 18–28 esitatud järeldused.

2. Ekspordijärgne imporditollimaksude hüvitusskeem

(14) India valitsus väitis, et komisjon rikub subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingut nii sisuliselt kui ka vormiliselt, kuna ta ei uuri imporditollimaksude hüvitusskeemi kasutamist igal juhul eraldi. India valitsus väitis, et komisjon hindas selle skeemi kohaseid soodustusi valesti, kuna üksnes tollimaksude ülemäärast tagastamist võis käsitleda määruse (EÜ) nr 2026/97 (edaspidi "algmäärus") artikli 2 kohase subsiidiumina. Seetõttu tuleb subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks uurida, kas on toimunud ülemäärast tagastamist.

(15) Komisjon kasutas järgmist lähenemisviisi, et kindlaks teha, kas ekspordijärgne imporditollimaksude hüvitusskeem kujutab endast tasakaalustatavat subsiidiumi, ja kui kujutab, siis arvutada välja soodustuse suurus.

(16) Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt järeldatakse, et see skeem sisaldab rahalist toetust India valitsuselt, kuna riik jääb tulust (ehk imporditollimaksudest) ilma. Samuti sai skeemi kasutaja kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses, kuna eksportivad tootjad vabastati harilike imporditollimaksude maksmisest. Imporditollimaksude hüvitusskeemi alusel antav subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja on seega algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt tasakaalustatav, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse mõnda algmääruses sätestatud erandit.

(17) Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii sätestatakse selline erand muu hulgas tagasimakseskeemide ja asendamise puhul rakendatavate tagasimakseskeemide kohta, mis vastavad I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele.

(18) Uurimine näitas, et ekspordijärgne imporditollimaksude hüvitusskeem ei kujuta endast tagastusskeemi ega asendamise puhul rakendatavat tagastusskeemi. See skeem ei sisalda kohustust importida üksnes kaupu, mida tarbitakse eksporditavate kaupade tootmisel (algmääruse II lisa), mis tagaks I lisa punkti i nõuete täitumise. Lisaks sellele puudub süsteem, mille abil saaks kontrollida, kas importkaupu tootmisel tegelikult kasutatakse. Samuti ei kujuta see endast asendamise puhul rakendatavat tagastusskeemi, kuna importkaupade kogus ja omadused ei pea olema samad, mis kodumaalt hangitud sisenditel, mida kasutatakse eksportkaupade tootmiseks (algmääruse III lisa). Lisaks on eksportivatel tootjatel õigus saada imporditollimaksude hüvitusskeemi alusel soodustusi olenemata sellest, kas nad impordivad mingeid tootmissisendeid või mitte. Soodustuste saamiseks piisab sellest, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaubad, tõendamata sisendite importimist. Seega on eksportivatel tootjatel, kes hangivad kõik oma tootmissisendid kodumaalt ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena, õigus saada imporditollimaksude hüvitusskeemi alusel soodustusi. Järelikult ei ole ekspordijärgne imporditollimaksude hüvitusskeem kooskõlas algmääruse I–III lisa ühegi sättega. Kuna seetõttu ei saa kohaldada eespool nimetatud erandit subsiidiumi määratlusest, on tasakaalustatavaks soodustuseks tavaliselt igasuguselt impordilt võetavate tollimaksude tagastamine.

(19) Eespool toodust järeldub selgesti, et algmääruse kohaselt on imporditollimaksude ülemäärane tagastamine soodustuse suuruse arvutamisel aluseks üksnes heausksuse alusel toimuvate tagastusskeemide ja asendamise puhul rakendatavate tagastusskeemide korral. Kuna on kindlaks tehtud, et ekspordijärgne imporditollimaksude hüvitusskeem ei kujuta endast kumbagi neist kahest skeemist, on soodustuseks imporditollimaksude täielik tagastamine, mitte aga võimalik ülemäärane tagastamine, kuna sellistel juhtudel peetakse igasugust tollimaksude tagastamist ülemääraseks.

(20) Eespool esitatud põhjustel ei saa India valitsuse väitega nõustuda ja seega kinnitatakse esialgse määruse põhjendustes 35–40 esitatud esialgsed järeldused selle skeemi tasakaalustatavuse ja kasu arvutamise kohta.

3. Tulumaksuvabastuse skeem

(21) Koostööd teinud äriühing väitis, et selle skeemi kohase soodustuse arvutamisel ei võetud äriühingu tegelikult makstud maksude summat täiel määral arvesse, kuna algselt võeti arvutamisel aluseks üksnes vähim asendusmaks, mitte aga eelmiste aastate eest ettemakstud tulumaks.

(22) See väide leiti olevat tõene. Äriühingu saadud kasu arvutati ümber ja see leiti olevat tähtsusetu.

4. Eellubade/eelnevate vabastusotsuste skeem

(23) India valitsus väitis, et eelnevate vabastusotsuste skeem on kõigest asendamise puhul rakendatava seadusliku tagastusskeemi (eelload) seaduslik laiendus. India valitsuse väitel tõestab seda asjaolu, et saadud lubade (isegi kui need vahetatakse pärast eelnevate vabastusotsuste vastu) ja eksportkaupade valmistamiseks vajalike sisendite impordi vahel on kindel seos. Pealegi on India valitsus süsteemi kavandanud ja haldab seda nii, et ülemäärased tagastused oleksid välistatud.

(24) seoses sellega väitis India valitsus, et asendamise puhul rakendatav tagastusskeem ei eelda, et imporditud tootmissisendite eest tollimaksu tagasi saav äriühing peab kasutama asjakohaste eksportkaupade tootmisel neidsamu sisendeid. India valitsuse sõnade järgi võib äriühing kasutada eksporttoote valmistamisel kodumaalt hangitud sisendeid, tingimusel et neid tarbitakse samades kogustes kui sisendeid, mille eest imporditollimaksud tagastatakse. Veel väitis India valitsus, et eelneva vabastusotsuse kasutaja võib selle vahetada üksnes (kodumaalt hangitud) sisendi vastu, mis on märgitud eelloal, ja et eelluba saadakse üksnes eksporttoote suhtes, mille valmistamisel on juba kasutatud samas koguses sama sisendit.

(25) Nende väidete uurimisel tuleks meelde tuletada, et eellube võivad saada eksportijad (tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad), et neil oleks võimalik tollimaksuvabalt importida eksportkaupade tootmisel kasutatavaid sisendeid. Eellubadele märgitakse lubatud impordi kogus või väärtus. Mõlemal juhul kehtestatakse lubatud tollimaksuvabade ostude määrad enamikule toodetele, sealhulgas käesoleva uurimisega hõlmatud toodetele sisendi ja väljundi normmäärade põhjal. Eellubadel näidatud sisendid on kaubad, mida kasutatakse asjakohase eksporditava valmistoote valmistamisel.

(26) Eelloa saajal, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Kooskõlas dokumendiga "Ekspordi- ja impordipoliitika" annab eelneva vabastusotsuse üleminek tarnijale õiguse saada samu soodustusi kui ekspordi puhul, nagu näiteks tollimaksude tagastus ja aktsiisimaksu tagastus.

(27) Kõnealusel juhul kasutas koostööd teinud äriühing sisendite tollimaksuvabaks importimiseks eellube väga vähesel määral. Selle asemel muutis äriühing load eelnevateks vabastusotsusteks ja andis need üle kohalikele tarnijatele, saades seeläbi kaubanduslikku kasu. Eelnevast vabastusotsusest tulenev kaubanduslik kasu vastab tollimaksude summale, mille maksmisest tarnija pääses tänu eelnevatele vabastusotsustele ekspordi korral tollimaksude tagastamise süsteemi alusel.

(28) On üldteada, et tollimaksude tagastamise süsteemid võimaldavad tagastada impordimakse nendelt sisenditelt, mida tarbitakse teise toote valmistamisel, kui see toode sisaldab eksportimisel kodumaised sisendeid, millel on samad omadused kui asendatud importsisenditel. Näiteks oleks äriühingul tollimaksuvabade sisendite puudumisel lubatud kasutada eksportkaupades kodumaiseid sisendeid ja hiljem importida vastav kogus tollimaksuvabu sisendeid. Seoses sellega on tähtis järelevalvesüsteemi või -menetluse olemasolu, sest see võimaldab India valitsusel tagada ja tõendada, et sisendite kogus, mille suhtes nõutakse tagastamist, ei ületa samalaadsete mistahes kujul eksporditud toodete kogust ja et impordimakse ei tagastata rohkem kui algselt kõnealustelt imporditud sisenditelt on võetud.

(29) Nagu esialgses määruses on öeldud, tehti uurimise käigus kindlaks, et puudus süsteem või menetlus, mille abil oleks saanud kindlaks teha, kas ja milliseid eelnevate vabastusotsuste alusel hangitud sisendeid tarbitakse eksporttoodete valmistamisel või kas impordimakse on tagastatud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eelkõige puudub eksportijal kohustus eelnevate vabastusotsuste alusel hangitud sisendeid tootmismenetluses tegelikult tarbida. Kuna imporditollimaksude tagastus ei piirdu eksporttoodete valmistamisel tarbitud kaupade eest makstavate imporditollimaksudega, ei ole täidetud tingimus, et selline tagastamine võib toimuda üksnes tegelikult eksporttoodete valmistamisel tarbitud kaupade suhtes. Seetõttu järeldatakse, et eellubade skeemis sisalduv eelnevate vabastusotsuste skeem ei ole lubatud tagastusskeem algmääruse tähenduses.

(30) Lisaks sellele ei saa eelnevate vabastusotsuste skeemi käsitleda tollimaksude tagastamise skeemina, kuna ilmselt puudub sisendite importimise nõue. Seetõttu saab skeemi käsitleda tegeliku tollimaksude tagastamise skeemina üksnes juhul, kui toimub import, st kui on olemas seos importsisendite ja eksportkaupade vahel. Importsisendite kogus peaks vastama eksportkaupade kogusele.

(31) Eespool esitatud põhjustel ei saa nende väidetega nõustuda, mistõttu leiavad kinnitust esialgsed järeldused selle skeemi tasakaalustatavuse ja kasu arvutamise kohta.

5. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem

(32) Nagu esialgses määruses on öeldud, võivad ergutussüsteemis osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigis asuvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Süsteemis ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr erineb piirkonniti. Seetõttu on see skeem algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 kohaselt konkreetne.

(33) India valitsus ja asjaomane äriühing väitsid, et see skeem ei kujuta endast tasakaalustatavat subsiidiumi, kuna see vastab algmääruse artikli 4 lõike 3 tingimustele ja on seega lubatud piirkondlik subsiidium, mida antakse Maharashtra osariigis.

(34) Nimetatud artikli kohaselt peavad subsiidiumid päritoluriigi ja/või ekspordiriigi ebasoodsatele piirkondadele vastama teatavatele kriteeriumidele, et nende suhtes ei kohaldataks tasakaalustusmeetmeid. Peamised tingimused järgmised: i) subsiidiumid peavad olema kooskõlas piirkondliku arengu üldraamistikuga, ii) asjaomased piirkonnad peavad olema selgelt piiritletud geograafilised alad, millel on määratletavad majanduslikud ja halduslikud tunnused, ja iii) neid piirkondi peetakse ebasoodsateks erapooletute kriteeriumide põhjal, mis peavad olema selgelt sätestatud õigusnormides või mõnes ametlikus dokumendis. Need kriteeriumid hõlmavad majandusliku arengu näitajat, mis põhineb vähemalt ühel järgmistest teguritest: sissetulek inimese kohta või leibkonna sissetulek inimese kohta või SKT inimese kohta (ükski neist ei või olla rohkem kui 85 % asjaomase päritolu- või ekspordiriigi keskmisest) või siis töötuse määr mõõdetuna kolme aasta jooksul (vähemalt 110 % asjaomase päritolu- või ekspordiriigi keskmisest).

(35) Maharashtra osariigi valitsus on oma kirjas India Kaubandus- ja Tööstusministeeriumile teatanud, et ergutussüsteem kehtib kogu piirkonna suhtes, mis külgneb suhteliselt arenenud piirkonnaga Mumbai ja Thane vahel Maharashtra osariigis, ja et sellest arenenud piirkonnast väljapoole jäävas ebasoodsas piirkonnas on sissetulek inimese kohta osariigi keskmisest väiksem. Esitati näitajad, mis osutasid, et sissetulek inimese kohta oli ergutussüsteemiga hõlmatud piirkonnas 1982/83. aastal 74,54 % kogu Maharashtra osariigi vastavast näitajast ja 1998/99. aastal 74,81 %. Nende näitajate kohta puudusid aga tõendid.

(36) Igal juhul on subsiidiumide lubatavuse uurimine näidanud, et sissetulek inimese kohta oli Maharashtra osariigis kolme aasta jooksul (1996/97–1998/99) mõõdetuna üle 60 % suurem India keskmisest. Peaks olema selge, et 85 % suuruse ülemmäära kohaldamisel võetakse aluseks sissetulek inimese kohta kogu päritolu- või ekspordiriigis, mitte aga mõnes osariigis või piirkonnas. Selles lähtuvalt on selge, et sissetulek inimese kohta on Maharashtras asuvas soodustatud piirkonnas küll väiksem kui 85 % osariigi keskmisest, ent siiski palju suurem kui riigi keskmine, mistõttu ei kuulu see piirkond abikõlblike piirkondade hulka. Tööpuuduse kohta India võimuorganid teavet ei esitanud.

(37) Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et kõnealusel juhul ei vasta see skeem algmääruse artikli 4 lõike 3 tingimustele. Seetõttu leiavad kinnitust esialgsed järeldused selle skeemi tasakaalustatavuse kohta.

(38) Seoses subsiidiumi suuruse arvutamisega, mida käsitleti esialgse määruse põhjendustes 72–74, väitsid India valitsus ja asjaomane äriühing, et maksustamise edasilükkamisest saadud kasu suurus tuleks jaotada uurimisperioodi kogumüügi lõikes, mitte aga uurimisperioodi kodumaise kogumüügi lõikes, nagu esialgu tehti, kuna kasu saab kogu äriühing tervikuna, mistõttu ei tohiks seda jaotada üksnes kodumaise müügi lõikes.

(39) Lisaks sellele juhtisid nad komisjoni tähelepanu teatavatele teguritele, mis arvutustes paisutasid müügimaksuvabastuse alusel asjaomasele äriühingule tekkinud kasu.

(40) Väide, mis käsitles maksustamise edasilükkamisest tuleneva kasu jaotamist, leiti olevat põhjendatud ja komisjon muutis subsiidiumi suurust käsitlevaid arvutusi vastavalt.

(41) Pärast huvitatud isikute märkuste arvessevõtmist ja esialgsete järelduste üksikasjalikku läbivaatamist kohandati müügimaksuvabastusega seotud arvutusi, mille tulemusel subsiidiumi üldsuurus vähenes.

(42) Eespool kirjeldatud täpsustatud arvutustest nähtus, et äriühing sai selle skeemi alusel subsiidiumi 0,8 %.

6. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus

(43) Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem on uuritud eksportija puhul 7,1 %.

(44) Koostöövalmidus oli Indias suur (üle 80 %). Suurt koostöövalmidust silmas pidades otsustati ülejäänud subsiidiumide suuruseks kinnitada koostööd teinud eksportija puhul tuvastatud subsiidiumimäär ehk 7,1 %.

Subsiidiumi liik | Ekspordisuunitlusega üksuste skeem | Imporditollimaksude hüvitusskeem | Tootmisvahendite ekspordisoodustuste skeem | Tulumaksuvabastuse skeem | Eellubade/eelnevate vabastusotsuste skeem | Maharashtra osariigi ergutussüsteem | KOKKU |

Kokan Synthetics and Chemical Private Limited | 1,4 % | 1,7 % | 0 | 0 | 3,2 % | 0,8 % | 7,1 % |

Kõik ülejäänud | | | | | | | 7,1 % |

E. ÜHENDUSE TÖÖSTUSHARU

(45) Pärast esialgse määruse avaldamist seadis mitu huvitatud isikut küsimuse alla ühenduse tööstusharu määratluse ja seisundi algmääruse artikli 10 lõike 8 tähenduses. Eelkõige märgiti, et kaebuse esitanud tootja (Sorochimie Chime Fine) kaebust ei toetanud teine ühenduse tootja (Quimigal S.A.).

(46) On vaja meelde tuletada, et kuigi Quimigal ei kuulunud algselt kaebuse esitajate hulka, väljendas ta toetust menetlusele selle algatamisjärgus ja ta on uurimise käigus teinud täielikku koostööd. Vastusena teatavate huvitatud isikute väidetele on ta uurimise käigus kinnitanud oma toetust menetlusele. Kuna komisjoni tähelepanu ei juhitud ühelegi uuele asjaolule, mis oleks pannud teda muutma oma varasemaid järeldusi, leiavad käesolevaga kinnitust algmääruse põhjenduses 78 kirjeldatud esialgsed järeldused, mis käsitlevad ühenduse tööstusharu määratlust ja seisundit.

F. KAHJU

1. Sissejuhatavad märkused

(47) Mitu huvitatud isikut seadis küsimuse alla viisi, kuidas komisjon tegi kindlaks arvulised näitajad, mis väljendavad sulfaniilhappe importimist ühendusse, tarbimist ühenduses ja turuosi. Nad väitsid, et komisjoni järeldusi impordi mahu ja väärtuse kohta ei avalikustatud piisavalt, misläbi kahjustati nende õigust ennast kaitsta. Märgiti, et osa sellest teabest puudus ka kaebuse avalikustatud tekstist, mistõttu kaebus ei vastanud algmääruse artikli 10 lõikes 2 sätestatud nõuetele.

(48) Tuleb märkida, et teavet, mille uurimise osalised on esitatud konfidentsiaalsena, käsitleb uurimisorgan algmääruse artikli 29 lõike 1 kohaselt sellisena niikaua, kui konfidentsiaalsus on põhjendatud. Tuletatakse meelde, et sulfaniilhapet toodab kogu maailmas üsna väike arv tootjaid. Järelikult ei olnud salajas hoidmise vajalikkuse tõttu võimalik avaldada täpset teavet toote ühendusse importimise kohta, eelkõige nende riikide puhul, kus on ainult üks eksportiv tootja. Seetõttu esitati huvitatud isikutele selle ja muude asjakohaste küsimuste kohta indekseeritud arvud koos selgitustega.

(49) Kuna ükski ebapiisava avalikustamise küsimuse tõstatanud huvitatud isik ei suutnud tõestada, et neile kokkuvõtte kujul esitatud teave ei võimaldanud neil oma õigusi kaitsta, tuli nende väited selles küsimuses tagasi lükata.

2. Vaatlusalune import

(50) Üks huvitatud isik leidis, et esialgses määruses esitatud arv, mis iseloomustas impordi kasvu, on eksitav. Väideti, et kuna osa muudest tootjatest on turult lahkunud, pidid ühenduses asuvad kasutajad ostma sulfaniilhapet maailmaturult, mis põhjustas impordimahtude järsu suurenemise. See väide tuli tagasi lükata mitmel põhjusel. Esimeseks, impordimahu kohta ei esitatud lisatõendeid selles küsimustes tehtud esialgsete järelduste muutmiseks. Teiseks, kuigi esialgse määruse põhjenduses 161 tõdeti, et eeldatavasti etendab import Indiast ka edaspidi olulist rolli nõudluse rahuldamisel ühenduses, märgiti samas, et kui subsideeritud import ei oleks ühenduse tööstusharu kahjustanud, oleks viimane suutnud oma laienemiskavatsused teoks teha ja seeläbi rahuldada suurema osa nõudlusest ühenduses. Eespool toodut silmas pidades leiavad kinnitust esialgse määruse põhjendustes 81–85 esitatud esialgsed järeldused impordi kohta Indiast ühendusse ja hindade allalöömistaseme kohta.

3. Ühenduse tööstusharu olukord

(51) Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 5 sisaldas uuring subsideeritud impordi mõju kohta ühenduse tööstusharule hinnangut kõikidele ühenduse tööstusharu seisundit mõjutavatele majanduslikele teguritele ja näitajatele.

(52) Esialgsete järelduste avalikustamise järel seadis mitu huvitatud isikut küsimuse alla viisi, kuidas komisjon oli jõudnud oma esialgse järelduseni kahju osas, kuna teatavad näitajad muutusid soodsas suunas. Eeskätt leiti, et ühenduse tööstusharu toodangu, müügimahu ja tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemine vaatlusperioodil (1. jaanuar 1997–30. juuni 2001) osutas, et tööstusharu ei olnud kahju kandnud. Üks huvitatud isik väitis ka, et komisjon ei hinnanud palgakulusid õigesti, olgugi et seda nõuab algmääruse artikli 8 lõige 5.

(53) Tuletatakse meelde, et algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt ei ole ükski selles artiklis loetletud majanduslik tegur ega näitaja kahju kindlaksmääramisel tingimata otsustav. On küll tõsi, et teatavad näitajad, mis iseloomustasid ühenduse tööstusharu toodetud ja müüdud koguseid, muutusid soodsas suunas. Siinjuures tuleks aga arvestada, et vaatlusperioodil kasvas sulfaniilhappe tarbimine ühenduses 13 % ja et turul olevate tarnijate arv on vähenenud teatavate ühenduse tootjate tegevuse lõppemise tõttu.

(54) Veelgi tähtsam on meelde tuletada, et ühenduse tööstusharu sai kahju hinnalanguse ja hindade madalseisu tõttu. Eelkõige vähenesid ühenduse tööstusharu toodangu müügihinnad 1997. ja 1998. aastal järsult, kuna kasvava impordimahu surve hakkas turul tunda andma. Kuigi ühenduse tööstusharu suutis oma toodangu keskmist müügihinda tõsta tänu nõudluse kasvule ühenduse turul, ei suutnud ta saavutada taset, mis oleks täielikult katnud tema tootmiskulud, mistõttu oli ta uurimisperioodil ka edaspidi kahjumis.

(55) Palkade kohta esitatud väite osas märgitakse, et kuigi Sorochimie töötajate arv vähenes vaatlusperioodil, suurenesid keskmised tööjõukulud töötaja kohta. Selle põhjuseks on töötajate koosseisu muutumine vaatlusperioodil ja üldine palgatõus. Quimigali osas tuleb märkida, et näitaja alusaastal (1998) ei tootnud äriühing sulfaniilhapet. 1999. aastal, mil Quimigal alustas tootmist, töötasid töötajad selles valdkonnas täisajaga, kusjuures 2000. aastal ja edaspidi töötati nädalas isegi üks päev rohkem. Kumbki äriühing ei märkinud, et vaatlusalune import on mõjutanud sulfaniilhapet tootvate töötajate palku. Seetõttu ei käsitletud palku kahjunäitajana.

(56) Eespool esitatut silmas pidades leiavad kinnitust esialgse määruse põhjenduses 88–107 kirjeldatud esialgsed järeldused selle kohta, et ühenduse tööstusharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 tähenduses.

G. PÕHJUSLIK SEOS

1. Üldised märkused kahju põhjustamist käsitlevate komisjoni järelduste kohta

(57) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tööstusharu oli osaliselt ise süüdi kahjus, mida ta kandis. Mitu asjaosalist seadis küsimuse alla Sorochimie juhtimise, toodangu ja klienditeeninduse taseme ja tõstis esile asjaolu, et vaatlusperioodil oli Sorochimie ise importinud sulfaniilhapet. Üks asjaosaline väitis ka, et Sorochimie kantud kahju tulenes tema teisest tegevusvaldkonnast (liim), kus tal oli uurimisperioodil märkimisväärseid raskusi. Teise ühenduse tööstusharusse kuuluva äriühingu Quimigali olukorra kohta väideti, et tema otsus siseneda käivitusjärgus turule madalate hindadega oli samuti kaasa aidanud väidetavale kahjule. Lisaks sellele väideti, et ühenduse tööstusharu pidi täitma rangeid keskkonnanorme ja et tema tööjõu- ja veokulud olid suuremad kui India eksportivatel tootjatel, mis tähendas, et sellest riigist imporditud kaubal oli konkurentsieelis ja et seda ei pakutud kahjustavate hindadega.

(58) Uurimine näitas, et hoolimata oma majanduslikest raskustest, mis olid seotud turul valitsevate äärmiselt madalate hindadega, suutis Sorochimie saada vaatlusperioodil uusi kliente ja kohandada oma tooteid nende vajadustele. Äriühing pidi vaatlusperioodil ostma teatavas koguses vaatlusalust toodet, et rahuldada olemasolevate klientide vajadusi, kuna tema tootmisseadmeid parandati parasjagu põhjalikult. Seega ei saa väita, et Sorochimie oli osaliselt süüdi oma kantud kahjus. Samuti on vaja meelde tuletada, et erandlikud kulud, mis on seotud äriühingu raskustega liimiäris, on uurimisest välja jäetud, kuna neil puudub seos vaatlusaluse tootega, mistõttu neid ei kajastata esialgses määruses kirjeldatud kahjunäitajates.

(59) Esialgse määruse põhjenduses 118 märgiti, et Quimigal tegi turule sisenemise otsuse ajal, mil sulfaniilhappe hinnad ühenduse turul olid kõrgemad. Quimigal suutis turul kanda kinnitada ajal, mil ühenduses nõudlus suurenes ja sulfaniilhappe tarnijate arv muutus nii ühenduses kui ka mujal. Samuti märgiti, et äriühing pidi turul kanna kinnitamiseks ja 1999. ja 2000. aastal turuosa suurendamiseks pakkuma toodangut hindadega, mis sarnanesid dumpinguhindadele ja subsideeritud impordi hindadele, kuna tema suhteline väiksus tähendas, et ta oli pigem hinnavõtja kui hinnaseadja. Sellest olenemata vähenes tema turuosa uurimisperioodil veidi, kuna import Indiast suurenes mahu poolest. Seega puuduvad tõendid selle kohta, et ühenduse tööstusharu olukorra halvenemise põhjuseks oli ühenduse tööstusharu sisene ülemäärane konkurents.

(60) Väidetavalt kõrgemate kulude osas, mida ühenduse tööstusharu peab kandma keskkonnanormide ja muude nõuete täitmiseks, oleks vaja meelde tuletada, et vaatlusaluse impordi konkurentsieelist võeti hariliku väärtuse kindlaksmääramisel arvesse. Seega leiavad kinnitust esialgse määruse põhjendustes 121–123 esitatud esialgsed järeldused põhjusliku seose kohta.

H. ÜHENDUSE HUVID

(61) Pärast esialgse määruse avaldamist seadis üks huvitatud isik kahtluse alla selle, kuidas komisjon sai järeldada, et ühenduse tööstusharu on elujõuline ja konkurentsivõimeline, pidades silmas Sorochimie suhtes algatatud pankrotimenetlust. Tuletatakse meelde, et pärast teatavaid raskusi oma liimiäris ja surveid sulfaniilhappe tootmises pidi Sorochimie otsima kaitset oma võlausaldajate eest. Charleville Mézières'i ärikohus on määranud pankrotihalduri, kes valvab äriühingu äritegevuse järele, ja kehtestanud äriühingule tähtaja ümberstruktureerimiskava koostamiseks. Seda tähtaega pikendati hiljuti 31. jaanuarini 2003. Kui muid ettenägematuid sündmusi ei toimu, peaks äriühing lähitulevikus oma tegevust jätkama ja seega on tal võimalus saada kasu lõplike meetmete kehtestamisest. Järelikult leiavad kinnitust esialgse määruse põhjenduses 134 esitatud esialgsed järeldused selle kohta, et meetmete kehtestamine on ühenduse tööstusharu huvides.

(62) Mitu huvitatud isikut väitis, et komisjon ei hinnanud kasutajate olukorda objektiivselt, kuna ta ei võtnud arvesse ühenduse tööstusharu toodangu hindade tõusu, mis meetmete kehtestamisele tõenäoliselt järgneb. Samuti väideti, et meetmed on vastuolus ühenduse huvidega, kuna ühenduse tööstusharu tootmisvõimsusest ei piisa nõudluse rahuldamiseks ühenduses ja kuna turu sulgemise tagajärjel impordile Indiast ja ühtlasi ka Hiina Rahvavabariigist, mille suhtes on paralleelselt algatatud dumpinguvastane uurimine, võivad kaks ühenduse tootjat saada monopoolse seisundi.

(63) Väite kohta, et komisjon ei võtnud meetmete kehtestamise otsustamisel objektiivselt arvesse mitmesuguseid huve, on vaja meelde tuletada, et algjärgus uuris komisjon üksikasjalikult kõiki peamisi kasutajarühmi (optiliste valgendite, betoonilisandite ja värvainete valmistajad). Seejuures hinnati meetmete mõju nende kuludele, lähtudes sellest, et vaatlusaluse impordi hinnad suurenevad vastavalt väljapakutud meetmetele. Samas võeti selles arvutuses asjakohaselt arvesse ühenduse tööstusharu müüdava sulfaniilhappe hinna suurimat võimalikku tõusu (10 %), lähtudes sellest, et kõnealuse sulfaniilhappe hind tõuseb enam-vähem samale tasemele kui vaatlusaluse impordi hind pärast meetmete kehtestamist, ja võttes arvesse, et ühenduse tööstusharu tootmisvõimsuse rakendusaste oli uurimisperioodil juba üsna kõrge. Huvitatud isikud ei teinud teatavaks uusi asjaolusid, mis oleksid muutnud esialgseid järeldusi sulfaniilhapet kasutavate tööstusharude tootmiskulude võimaliku suurenemise kohta.

(64) Seoses tarne- ja konkurentsiolukorraga ühenduse turul tuleb märkida, et ühenduse tööstusharu praegusest tootmisvõimsusest piisab, et rahuldada umbes 50 % ühenduse nõudlusest. Meetmete eesmärk ei ole mingil juhul sulgeda turgu Indiast imporditavale kaubale, vaid tagada, et sealt imporditakse subsideerimata ja mittekahjustavate hindadega. Seetõttu eeldatakse, et kolmandatest riikidest, sealhulgas Indiast imporditud kaubad jõuavad ka edaspidi turule. Samas peaksid meetmed tagama sulfaniilhappe tootmise jätkumise ühenduses, mille tulemusena saavad kasutajad valida suurema hulga kodu- ja välismaiste tarnijate vahel, kusjuures konkurents kõikide tarnijate vahel peaks säilima. Samuti tuleks rõhutada, et ühenduse tööstusharu kavatseb suurendada oma toodangut uutesse rajatistesse investeerimise teel, kui need kapitalikulud võivad osutuda põhjendatuks. Kuid selleks tuleb subsideeritud impordi kahjulik mõju kõrvaldada.

(65) Eespool toodut silmas pidades leiavad kinnitust esialgse määruse põhjenduses 164 esitatud esialgsed järeldused selle kohta, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega.

I. SUBSIIDIUMIDEVASTASED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(66) Kuna uusi seisukohti ei ole selles küsimuses esitatud, leiab kinnitust esialgse määruse põhjendustes 165–167 esitatud metoodika, mida kasutati kahjumäära kindlakstegemiseks.

2. Lõplikud meetmed

(67) Kuna kahju kõrvaldav tase on kindlakstehtud subsiidiumimäärast kõrgem, peaksid lõplikud meetmed põhinema viimasel. Seetõttu kohaldatakse järgmist tollimaksumäära:

India (kõik äriühingud): 7,1 %.

3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

(68) Tuvastatud subsideerimise suurusjärku ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust silmas pidades peetakse vajalikuks lõplikult kehtestatud tollimaksumäära järgi lõplikult sisse nõuda ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad. Ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku tollimaksu, vabastatakse.

J. KOHUSTUS

(69) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist pakkus ainus koostööd teinud eksportiv India tootja hinnakohustuse võtmist vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1. Seeläbi nõustus ta müüma vaatlusalust toodet vähemalt sellise hinnaga, mis on vajalik subsideerimise kahjuliku mõju kõrvaldamiseks. Lisaks sellele esitab äriühing komisjonile korrapäraselt üksikasjalikku teavet oma ühendusse suunatud ekspordi kohta, misläbi komisjon saab kohustuse täitmist tulemuslikult jälgida. Pealegi on eksportiva tootja toodangu müügistruktuur selline, et komisjoni arvates on kokkulepitud kohustusest kõrvalehoidmine vähe tõenäoline.

(70) Neid asjaolusid silmas pidades kiitis komisjon kohustuse pakkumise heaks otsusega 2002/611/EÜ. [5]

(71) Kohustuse tegeliku täitmise ja täitmise tulemusliku jälgimise tagamiseks tuleks kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse kaubaarve, mis sisaldab käesoleva määruse lisas loetletud teavet. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei oles kooskõlas tollile esitatud kaubaga, tuleb maksta tasakaalustavat tollimaksu asjakohase määra järgi.

(72) Tuleks märkida, et kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise või kohustuse arvatava rikkumise korral võib kohaldada tasakaalustavat tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 13 lõigetele 9 ja 10,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärineva, CN-koodi ex29214210 (TARICi kood29214210*60 ) alla kuuluva sulfaniilhappe impordi suhtes.

2. Vaba puhashinna suhtes ühenduse piiril kohaldatakse enne tollimaksu lõplikku tasakaalustavat tollimaksu suurusega 7,1 %.

3. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1. Kui allpool nimetatud äriühing on tootnud allpool esitatud TARICi lisakoodi alla kuuluvad kaubad ja need otse eksportinud (st lähetanud ja nende kohta arve esitanud) importijana tegutsevale äriühingule ühenduses, vabastatakse need kaubad artiklis 1 sätestatud tasakaalustavast tollimaksust tingimusel, et need imporditakse kooskõlas lõikega 2.

Riik | Äriühing | TARICi lisakood |

India | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, 14 Guruprasad, Gokhale Road (N), Dadar (W), Mumbai 400 028, India | A398 |

2. Lõikes 1 kirjeldatud importkaubad vabastatakse tollimaksust tingimusel, et:

i) liikmesriikide tolliasutustele esitatakse koos vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooniga kaubaarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud kohustuslikke andmeid; ja

ii) tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kaubaarvel olevale kirjeldusele.

Artikkel 3

Määrusega (EÜ) nr 573/2002 kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse lõplikult kehtestatud tollimaksumäära järgi. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku tasakaalustavat tollimaksumäära, vabastatakse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

P. S. Møller

[1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

[2] EÜT L 87, 4.4.2002, lk 5.

[3] EÜT L 87, 4.4.2002, lk 28.

[5] EÜT L 196, 25.7.2002, lk 36.

--------------------------------------------------

LISA

Artikli 2 lõikes 2 nimetatud kaubaarves esitatavad andmed

1. Pealkiri "KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE".

2. Faktuurarve välja andnud artikli 2 lõikes 1 nimetatud äriühingu nimi.

3. Faktuurarve number.

4. Faktuurarve väljaandmise kuupäev.

5. TARICi lisakood, mille alusel toimub arves kirjeldatud kauba tollivormistus ühenduse piiril.

6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

- tootekood, s.o PA99, PS85 või TA98,

- toote tehnilised/füüsikalised omadused, s.o PA99 ja PS85 puhul valge kergesti lenduv pulber ja TA 98 puhul hall kergesti lenduv pulber,

- äriühingu tootekood (võimaluse korral),

- CN-kood,

- kogus (tonnides).

7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

- hind tonni kohta,

- maksetingimused,

- tarnetingimused,

- kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.

8. Importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing arve otseselt esitab.

9. Äriühingu arve väljastanud töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

"Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub kohustuse raames ja tingimustel, mille on endale võtnud Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, 14 Guruprasad, Gokhale Road (N), Dadar (W), Mumbai 400028, India ja mille Euroopa Komisjon on heaks kiitnud otsusega 2002/611/EÜ. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja täpsed."

--------------------------------------------------