Nõukogu määrus (EÜ) nr 2080/2001,

23. oktoober 2001,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Jaapanist pärit sisekäiguvahetusega jalgrattarummude impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Algatamine

(1) Komisjon teatas 27. juulil 2000 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud teadaandes (edaspidi "algatamisteade") [2] dumpinguvastase menetluse algatamisest Jaapanist pärit sisekäiguvahetusega jalgrattarummude (edaspidi "sisekäiguvahetusega rummud") impordi suhtes.

(2) Menetlus algatati kaebuse alusel, mille 6. juulil 2000 esitas SRAM Deutscland GmbH, kes toodab olulise osa ühenduses toodetavatest käiguvahetusega rummudest.

(3) Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhinnaga ning sellest tingitud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

2. Uurimine

(4) Komisjon tegi menetluse algatamise ametlikult teatavaks eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevatele kasutajatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele, kaebuse esitajale ja ühenduse teisele tootjale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(5) Mitu asjaosalist tegi oma seisukohad kirjalikult teatavaks. Kõigile asjaosalistele, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul seda taotlesid ja esitasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

(6) Kõikidele asjaga teadaolevatel andmetel seotud isikutele ja kõikidele teistele ettevõtjatele, kes eespool nimetatud teadaannetes sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saatis komisjon küsimustiku. Sisukad vastused saadi kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kaheksalt ühenduses asuvalt sõltumatult importijalt, 35 kasutajalt ja Jaapani eksportivalt tootjalt.

(7) 58 asjaosalisele (ühenduse tootmisharule, eksportivale tootjale, kahele sidusimportijale, üheksale sõltumatule importijale ja 45 kasutajale) saadetud lisaküsimustikus paluti üksikasjalikke andmeid ühenduse turul müüdavate eri liiki käiguvahetusega rummude võrreldavuse kohta. Saadi 49 sisukat vastust. Vastused esitasid veel 137 asjaosalist, põhiliselt jalgrattatootjad, jaemüüjad ning tarbijate ja kasutajate ühendused.

(8) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise, kahju tekitamise ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning korraldas kontrolli järgmiste ettevõtjate valdustes:

A. Ühenduse tootja

- SRAM Deutschland GmbH, Schweinfurt, Saksamaa.

B. Jaapani eksportiv tootja

- Shimano Inc., Sakai, Jaapan.

C. Ühenduses asuvad sidusimportijad

- Shimano Europa GmbH (Dutch Branch), Nunspeet, Madalmaad,

- Shimano Benelux B.V., Nunspeet, Madalmaad.

D. Ühenduses asuvad sõltumatud importijad

- Paul Lange & Co, Stuttgart, Saksamaa.

(9) Kohapealseid kontrollimisi korraldati järgmiste ühenduses asuvate kasutajate valdustes:

- Batavus B.V., Heerenveen, Madalmaad,

- Biria GmbH, Edingen-Neckarhausen, Saksamaa,

- Epple Zweidrad GmbH, Memmingen, Saksamaa,

- Helkama, Hanko, Soome,

- Koninklijke Gazelle B.V., Dieren, Madalmaad,

- Tunturi, Turu, Soome.

(10) Dumpingu ja sellega kaasneva kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 1999 kuni 30. juunini 2000 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju hindamise puhul asjakohaste suundumuste suhtes analüüsiti andmeid 1. jaanuarist 1996 kuni 30. juunini 2000 (edaspidi "vaatlusperiood"), kusjuures hinna allalöömist ja dumpingut käsitlevad järeldused tehti eespool nimetatud uurimisperioodi kohta.

3. Ajutised meetmed

(11) Et teatavaid kahju, põhjuslikku seost ja ühenduse huve käsitlevaid aspekte oli vaja täiendavalt uurida, ei kehtestatud Jaapanist pärit käiguvahetusega rummude suhtes ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid.

4. Järgnev menetlus

(12) Eksportivalt tootjalt nõuti lisateavet ja kõiki asjaosalisi teavitati komisjoni tehtud esialgse hindamise tulemustest. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Jaapani eksportiva tootja, ühenduses asuva sõltumatu importija ja ühenduses asuvate kasutajate valdustes korraldati täiendavaid kohapealseid kontrollimisi.

(13) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(14) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(15) Vaatlusalune toode on sisekäiguvahetusega rumm, s.o vähemalt kolmekäigulise sisekäiguvahetussüsteemiga jalgrattarumm, olenemata sellest, kas pidurisüsteem on ehitatud rummu sisse, kinnitatud selle külge või paigaldatud jalgratta mõnele muule osale.

(16) Uurimine on näidanud, et vaatlusalust toodet kasutatakse ainult jalgratta liikumist võimaldava sisekäiguvahetussüsteemiga jalgrattarummuna.

(17) Uurimine on näidanud ka seda, et käiguvahetusega rummusid on kolme põhiliiki, nimelt inertsiaalpiduriga rummud (kus käiguvahetussüsteem ja pedaalpidurisüsteem on ehitatud rummu sisse), trummelpiduriga rummud (kus käiguvahetussüsteem ja käsipidurisüsteem on ehitatud rummu sisse) ning vabajooksuga rummud (kus rummu sisse on ehitatud ainult käiguvahetussüsteem) ning neil kõigil on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusotstarve.

(18) Seoses sellega väitsid eksportiv tootja ja mõned teised huvitatud isikud, et käiguvahetusega rummude eespool nimetatud liikidel on erinevad füüsikalised omadused. Nad väitsid eelkõige, et kasutajad peavad inertsiaalpiduriga (pedaalpidurisüsteemiga) rumme trummelpiduriga ja vabajooksuga (käsipidurisüsteemiga) rummudest erinevateks toodeteks, sest nende pidurisüsteemid on erinevad. Selle põhjal väitsid nad, et uurida tuleks ainult inertsiaalpiduriga rumme.

(19) Uurimine näitas, et käiguvahetusega rummu põhiline füüsikaline ja tehniline omadus ongi käiguvahetusmehhanism, mis on alati ehitatud rummu sisse. Vastupidiselt väliskäiguvahetusmehhanismile (kettvahetus) on sisekäiguvahetusega rummul sisseehitatud käigud. Rummule sisseehitatud või kinnitatud pidurisüsteem ja selle liik on olulised arvutuste ja hinnavõrdluse tegemisel, kuid ei mõjuta käiguvahetusega rummu põhiomadusi ega kasutusotstarvet ning on seetõttu vaatlusaluse toote määratlemisel ebaolulised.

(20) Lisaks sellele on uurimine näidanud, et eri liiki käiguvahetusega rummud on vastastikku asendatavad ning neil on ühesugune kasutusotstarve.

(21) Eespool öeldut silmas pidades tuli taotlus jätta käiguvahetusega rummu teatavad liigid välja käesoleva uurimise reguleerimisalast tagasi lükata ning kõiki käiguvahetusega rumme, millel on kolme või enama käiguga käiguvahetusmehhanism, käsitletakse käesoleva menetluse kohaldamisel ühe ja sama tootena.

2. Samasugune toode

(22) Uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharu toodetavatel ja ühenduse turul müüdavatel käiguvahetusega rummudel, Jaapanis toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel käiguvahetusega rummudel ning Jaapanist ühendusse imporditavatel käiguvahetusega rummudel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Lisaks sellele on ühesugune nende lõppkasutus.

(23) Eespool öeldut arvesse võttes otsustatakse, et kõik kõnealused tooted on samasugused nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPING

1. Normaalväärtus

(24) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas omamaine müük moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote ühendusse eksporditud müügimahust. Tehti kindlaks, et see nõue oli täidetud.

(25) Eksportiv tootja väitis, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel võiks kasutada mõne eksporditavatele mudelitele väga sarnase siseturul müüdava mudeli hinda, kui seda korrigeerida vastavalt tootmiskulude erinevustele. Komisjon kontrollis 19 eksporditava mudeli ja kahe siseturul müüdava samasuguse mudeli sarnasust ning jõudis järeldusele, et need on väga sarnased ja omavahel võrreldavad.

(26) Seejärel kontrolliti, kas iga ühendusse eksporditava mudeli omamaine kogumüük moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditud sama mudeli müügimahust. Leiti, et sellise katse läbis ainult neli mudelit.

(27) Kontrolliti, kas kõnealust nelja mudelit oli tavapärase kaubandustegevuse käigus piisavalt müüdud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

(28) Neljast mudelist kolme puhul tehti kindlaks, et ühikumaksumusest kõrgema hinnaga toimunud omamaise müügi maht oli üle 80 % kogumüügist ja et Jaapani kaalutud keskmine ühikuhind oli suurem kui kaalutud keskmine ühikumaksumus. Seetõttu määrati osutatud kolme mudeli normaalväärtus kindlaks nende mudelite kogu omamaisel müügil tegelikult tasutud kaalutud keskmise hinna alusel.

(29) Neljanda mudeli ühikumaksumusest kallima hinnaga omamaine müük moodustas mahult vähem kui 10 % müügist. Nimetatud mudeli ja kõigi teiste Jaapani turul ebapiisavas koguses müüdud mudelite normaalväärtus arvutati tootmiskulude põhjal, mida eksportiv tootja kandis kõnealuse eksporditava toote valmistamisel ning millele algmääruse artikli 2 lõigete 3, 5 ja 6 kohaselt lisandub sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis. Müügi-, üld- ja halduskulude summa põhines tüüpilises koguses müüdud käiguvahetusega rummude omamaisel müügil. Kasumimarginaal arvutati tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud käiguvahetusega rummude omamaise müügi alusel.

2. Ekspordihind

(30) Umbes 40 % ühendusse eksporditud toodetest müüdi otse sõltumatutele tarbijatele ja nende ekspordihinnad määrati kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

(31) Ülejäänud osa müüdi ühenduses asuvatele sidusettevõtetele. Seepärast arvutati nende ekspordihinnad välja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9, kasutades hinda, millega imporditud tooteid esmakordselt sõltumatule ostjale edasi müüdi. Usaldusväärse ekspordihinna kehtestamiseks tehti kohandusi, et arvesse võtta kõiki kulusid, mida importijad kandsid importimise ja edasimüügi vahel, ja laekuva kasumi hulka. Kasumimarginaalina kohaldati sõltumatute importijate kaalutud keskmist kasumimarginaali.

3. Võrdlus

(32) Õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaseid erinevusi, mis mõjutasid hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt korrigeeriti füüsiliste omadustega, allahindlustega, transpordi-, kindlustus-, käitlus-, laadimis- ja lisakuludega, pakendamis- ja krediidikuludega, müügijärgsete kuludega, vahendustasudega ja valuutakurssidega seotud erinevusi.

4. Dumpingumarginaal

(33) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 10 ja 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks, võrreldes ühe ja sama mudeli kaalutud keskmist normaalväärtust ning kaalutud keskmist ekspordihinda nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil.

(34) Selline võrdlus osutas dumpingule, kusjuures dumping oli võrdne summaga, mille võrra normaalväärtus ületas ekspordihinna. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on 36,6 %.

(35) Eksportiva tootja arvele langeb kogu käiguvahetusega rummude eksport Jaapanist ühendusse. Seetõttu on lõplik dumpingu jääkmarginaal sama suur.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1. Ühenduse toodangu määratlus

(36) Kaebuse esitamise ajal ja uurimisperioodi kestel tootis vaatlusalust toodet ühenduse turu jaoks kaks ettevõtjat:

- kaebuse esitaja,

- teine ühenduse tootja, kelle toodang ühenduse käiguvahetusega rummude prognoositud kogutoodangust oli uurimisperioodi jooksul vähem kui 10 %. Teine ühenduse tootja ei vastanud küsimustikule ega võtnud kaebuse suhtes seisukohta.

(37) Eksportiv tootja nõudis, et komisjon vaataks läbi teist tootjat käsitlevad näitajad. Seoses sellega tuleks märkida, et kuna teine ühenduse tootja ei teinud koostööd, tuli kasutada parimaid kättesaadavaid andmeid, st käesoleval juhul kaebuse esitaja ja ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud andmeid. Lisaks sellele leiti, et kõnealune ettevõtja kuulus likvideerimisele ja lõpetas tootmise kohe pärast uurimisperioodi lõppu.

(38) Eespool öeldu alusel võib väita, et kaebuse esitaja ja ühenduse teise tootja toodang moodustab ühenduse kogutoodangu vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1.

2. Ühenduse tootmisharu mõiste

(39) Leiti, et kaebuse esitanud ühenduse tootja esindab olulist osa ehk käesoleval juhul üle 90 % vaatlusaluse toote kogutoodangust ühenduses. Seetõttu jõuti järeldusele, et kaebuse esitanud ühenduse tootja moodustab ühenduse tootmisharu vastavalt algmääruse artikli 5 lõikele 4 ja artikli 4 lõikele 1. Edaspidi nimetatakse teda "ühenduse tootmisharuks".

E. KAHJU

1. Sissejuhatav märkus

(40) Et koostööd teeb ainult üks eksportiv tootja ja et ühenduse tootmisharu hõlmab ainult üht äriühingut, on kõnealuseid äriühinguid käsitlevad konkreetsed andmed indekseeritud, et säilitada esitatud andmete konfidentsiaalsus kooskõlas algmääruse artikliga 19.

2. Ühenduse tarbimine

(41) Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude, ühenduse teise tootja esitatud müügiprognoosi ja Jaapani eksportiva tootja poolt ühenduse turule müüdud mahtude alusel. Ühenduse teise tootja müüki hinnati ühenduse tootmisharu ja eksportiva tootja esitatud näitajate alusel. Importi kolmandatest riikidest ei toimunud.

(42) Selle põhjal leiti, et käiguvahetusega rummude tarbimine vähenes vaatlusperioodi jooksul 5 %. Kui aastatel 1996–1998 vähenes tarbimine ainult 4 %, siis aastatel 1998–1999 vähenes see veel 8 %. Uurimisperioodi jooksul jõudis tarbimine uuesti peaaegu 1998. aasta tasemele.

3. Vaatlusalune import

a) Vaatlusaluse impordi maht

(43) Ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini suurenes asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse impordi maht oluliselt, s.o 23 %. Kui aastatel 1996–1998 vähenes import 14 %, siis ajavahemikus aastast 1998 kuni uurimisperioodini suurenes see koguni 43 %. Aastate kaupa korraldatud uurimisest selgus, et hoolimata tarbimise vähenemisest 1999. aastal (–8 % võrreldes 1998. aastaga), suurenes vaatlusalune import 1999. aastal 1998. aastaga võrreldes 17 %. Veelgi selgemalt suurenes impordi maht ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini.

b) Vaatlusaluse impordi turuosa

(44) Vaatlusaluse impordi turuosa suurenes kahaneval ühenduse turul vaatlusperioodi jooksul üle 30 %. Aastatel 1996–1998 vähenes eksportiva tootja turuosa 10 %, kuid suurenes 30 % aastatel 1998–1999 ja veel 11 % ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini seoses eespool esitatud impordimahu arenguga.

c) Vaatlusaluse impordi keskmised hinnad

(45) Eksportiva tootja esitatud teabest ilmnes, et aastatel 1996–1998 langesid ühenduse turul müüdud Jaapani käiguvahetusega rummude hinnad 5 %. 1999. aastal tõusid need 15 % ja uurimisperioodi jooksul veel 2 %. Seoses sellega tuleks märkida, et selline hinnasuundumus põhineb ainult eksportiva tootja esitatud andmetel, mida ei olnud võimalik kontrollida kogu vaatlusperioodi osas.

d) Hinna allalöömine

(46) Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks võrreldi ühenduse tootmisharu müüdud käiguvahetusega rummude hindu Jaapani eksportiva tootja hindadega ühenduse turul uurimisperioodi jooksul. Võrreldavaid käiguvahetusega rummude liike võrreldi samal kaubandustasandil, st nende müügil esimesele sõltumatule kliendile.

i) Võrreldavus

(47) Nagu preambuli põhjenduses 7 selgitatud, nõuti lisaküsimustikuga üksikasjalikku teavet ühenduse turul müüdavate käiguvahetusega rummude liikide võrreldavuse kohta. Saadud vastuste põhjal selgitati välja Jaapani eksportiva tootja toodetavate ja ühenduse turul müüdavate ning ühenduses toodetavate ja müüdavate käiguvahetusega rummude otseselt võrreldavad liigid.

(48) Seega tagati otstarbeka hinnavõrdluse huvides, et käiguvahetusega rumme oleks võimalik võrrelda liikide kaupa, võttes eelkõige arvesse käikude arvu.

ii) Kohandused

(49) Ühenduse tootmisharu väitis, et eksportiv tootja müüb ühenduse turul teatavaid käiguvahetusega rumme, mille korpus on alumiiniumist, samal ajal kui ühenduse tootmisharu müüb ainult teraskorpusega rumme. Ühenduse tootmisharu väitis, et selle olulise erinevuse turuväärtuse kajastamiseks tuleks eksportiva tootja hindu alandada. Jaapani eksportiv tootja möönis, et kohandus on asjakohane, kuid väitis tootmiskulude erinevustele viidates, et see ei tohiks olla suurem kui 5 %.

(50) Selles suhtes näitas uurimine, et rohkem kui 55 % seitsmekäigulistest inertsiaalpiduriga rummudest ja kõik seitsmekäigulised vabajooksuga rummud, mida eksportiv tootja müüs ühenduse turul uurimisperioodi jooksul, oli alumiiniumkorpusega, kusjuures ühenduse tootmisharu müüs üksnes teraskorpusega varustatud võrreldavaid käiguvahetusega rumme.

(51) Olemasolevatele tõenditele, eelkõige eksportiva tootja hinnakirjale tuginedes leiti, et alumiiniumkorpusega varustatud käiguvahetusega rummud olid uurimisperioodi jooksul ligikaudu 22 % kallimad kui samasugused teraskorpusega rummud. Vastavalt eksportiva tootja esitatud loetelule uurimisperioodi jooksul toimunud tehingute kohta saadi alumiiniumrummude eest tegelikult ainult 11 % kõrgemat hinda kui vastavate terasrummude eest.

(52) Selle põhjal leiti, et alumiinium- ja teraskorpusega varustatud käiguvahetusega rummude turuväärtuse erinevus oli objektiivselt tingitud. Erinevuseks määrati 11 % alumiiniumrummu hinnast.

(53) Peale selle väitsid nii ühenduse tootmisharu kui ka eksportiv tootja, et vaatlusaluste tooteliikide erinevuste tõttu tuleks teha täiendavaid korrektiive. Kuid neile teatati, et mitte ükski väidetav erinevus ei osutunud objektiivselt tingituks ega turuväärtusena mõõdetavaks. Seetõttu tuli mõlema asjaosalise täiendavad nõuded tagasi lükata.

iii) Hinna allalöömine

(54) Eespool öeldule ja korraldatud lisakontrollimistele tuginedes leiti, et kaks käiguvahetusega rummu liiki (inertsiaalpiduriga rumm ja vabajooksuga rumm), mida ühenduse tootmisharu müüb ühenduse turul umbes 78 % ja Jaapani eksportija ekspordib umbes 85 %, on võrreldavad ja neid müüdi ühe ja samal kaubandustasandil. Liikide kaupa võrreldi omavahel järgmisi ühenduse turul müüdavaid ühenduse tootmisharu ja eksportiva tootja käiguvahetusega rumme:

- kolmekäigulised inertsiaalpiduriga rummud,

- seitsmekäigulised inertsiaalpiduriga rummud,

- kolmekäigulised vabajooksuga rummud,

- seitsmekäigulised vabajooksuga rummud.

(55) Asjaomase eksportiva tootja müügihindadena kasutati CIF-hindu ühenduse piiril, tollimaksud kaasa arvatud. Vajaduse korral korrigeeriti ühenduse tootmisharu müügihindu vastavalt tehasehindade tasemele (ilma transpordikuludeta).

(56) Tehinguhindade ja kaalutud keskmise hinna võrdlemise tulemused näitasid, et keskmine hinna allalöömise marginaal, mida väljendatakse protsendina ühenduse tootmisharu keskmistest müügihindadest, oli uurimisperioodi jooksul 6,8 %.

4. Ühenduse tootmisharu olukord

a) Sissejuhatav märkus

(57) Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki ühenduse tootmisharu siseturu olukorda puudutavaid majandustegureid ja näitajaid.

b) Toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

(58) Ühenduse tootmisharu toodang suurenes vaatlusperioodi jooksul 3 %.

(59) Aastatel 1998–1999 vähenes ühenduse tootmisharu toodang oluliselt ehk 19 %, samal ajal kui ühenduse tarbimise maht vähenes samas ajavahemikus ainult 8 %. Seejärel uurimisperioodil toodang suurenes (18 % võrreldes 1999. aastaga), kuid jäi allapoole 1998. aasta taset. Toodangu suurenemine, hoolimata ühenduse tootmisharu omamaise müügi mahu vähenemisest, on seletatav sellega, et uurimisperioodi jooksul suurenes ühenduse eksport kolmandatesse riikidesse.

(60) Tootmisvõimsus vaatlusperioodi jooksul ei muutunud ja selle rakendusastme suundumused sarnanesid tootmise omadega, jäädes vahemikku 50–65 %.

c) Müügimaht, turuosa ja kasv

(61) Ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini vähenes ühenduse tootmisharu müük ühenduse sõltumatutele klientidele. Aastatel 1996–1998 suutis ühenduse tootmisharu paralleelselt toodangu kasvuga suurendada ühendusesisest müüki 8 %. Seejärel aastatel 1998–1999 müügimaht vähenes 17 %. Selline langus oli palju suurem ühenduse tarbimise vähenemisest kõnealuses ajavahemikus, mis oli ainult 8 %. Müügimahu teatav suurenemine ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini (4 %) ei võimaldanud ühenduse tootmisharul saavutada varasemat taset.

(62) Kuigi aastatel 1996–1998 suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 13 %, langes see ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodini 1996. aasta tasemele. Seda tuleks seostada tarbimise vähenemisega. Samal ajal suurenes vaatlusaluse impordi maht ühenduse turul märkimisväärselt (43 %).

(63) Tuleb silmas pidada eksportiva tootja väidet, et ühenduse tootmisharu suutis suurendada oma turuosa vaatlusperioodi jooksul ühenduse teise tootja arvel. Kuid uurimine on näidanud, et selline väide ei ole põhjendatud. Tegelikult suurenes uurimisperioodi jooksul, eelkõige ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni Jaapani eksportiva tootja turuosa nii ühenduse tootmisharu kui ka ühenduse teise tootja arvel. Tegelikest müüginäitajatest ilmneb, et müügimahu, mille ühenduse tootmisharu ja ühenduse teine tootja kaotasid kõnealusel perioodil, võttis täielikult üle Jaapani eksportiv tootja.

d) Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

(64) Ühenduse tootmisharu käiguvahetusega rummude keskmine müügihind ühenduse turul langes vaatlusperioodi jooksul märkimisväärselt ehk 21 %. Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealusel perioodil ei muutunud oluliselt käiguvahetusega rummude liikide vahelised hinnaerinevused ega ühenduse tootmisharu tootevalik ühenduse turul. Seepärast ei ole keskmise hinna languse põhjuseks ühenduse tootmisharu tootevaliku muutus ja odavamate käiguvahetusega rummude eelistamine.

(65) Kuigi hinnakirjad osutavad sellele, et Jaapani toodete hinnad ilmselt tõusid vaatlusperioodi jooksul, tuleks meeles pidada, et need olid uurimisperioodil umbes 7 % madalamad ühenduse tootmisharu hindadest ühenduse turul. Selle põhjal võib eeldada, et märkimisväärses osas vaatlusperioodist oli Jaapani eksportiva tootja ja ühenduse tootmisharu hindade erinevus veelgi suurem. Seetõttu langesid siseturuhinnad sellisel määral, et ei olnud vaatlusperioodil tasuvad. Selline olukord valitses eelkõige uurimisperioodil.

e) Varud

(66) Ühenduse tootmisharu varud olid vaatlusperioodil, välja arvatud aastad 1997–1998, üsna väikesed. See on eelkõige tingitud sellest, et ühenduse tootmisharu toodab põhiliselt tellimuste alusel, mitte tagavaraks. Seetõttu oli varude liikumise mõju ühenduse tootmisharu olukorrale uurimisperioodi jooksul tühine või olematu. Tundub, et varude hindamine ei ole ühenduse tootmisharu majandusolukorra kontrollimisel asjakohane tegur.

f) Tasuvus ja rahavood

(67) Tasuvuse kohta võib märkida, et ühenduse tootmisharu kahjum oli 1996. aastal 5–10 % käibest. 1997. aastal olukord paranes ja tasuvus lähenes säästulävele. Ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini, st pärast seda, kui SRAM Deutschland GmbH oli üle võtnud ühenduse tootmisharu (varem Mannesmann Sachs), korraldati ümber ühenduse tootmisharu tegevus ja vähendati tootmiskulusid peaaegu 20 %. Vaatlusperioodi jooksul vähendati kulusid koguni 26 %. Sellest olenemata jäi ühenduse tootmisharu tasuvus kogu vaatlusperioodi jooksul negatiivseks.

(68) Et 1997. aastal saavutati säästulävi, võinuks põhjendatult oletada, et ühenduse tootmisharu tegevuse ümberkorraldamiseks ja kulude vähendamiseks tehtud jõupingutuste tulemusena muutub tegevus tasuvaks. Kuid kõnealuste jõupingutuste mõju vähendas eelkõige 1999. aastal ja uurimisperioodil ühenduse tootmisharus toimunud hinnalangus. Sellest nähtub, et ilma tegevuse ümberkorraldamiseta oleks ühenduse tootmisharu kahjum olnud veelgi suurem või käiguvahetusega rummude tootmine oleks ühenduses täielikult lõppenud. Uurimisperioodi jooksul oli ühenduse tootmisharu kahjum umbes 3 % käibest. Tuleb märkida, et sellise tulemuse puhul ei võeta arvesse ühenduse tootmisharu ümberkorraldamisega seotud ega erakorralisi kulusid vaatlusperioodi jooksul.

(69) Toomiskulude ja kahjumi vähenemine parandas vaatlusperioodil ühenduse tootmisharu rahakäivet. Koos ühenduse tootmisharu kahjumi suurenemisega kahanesid rahavood märgatavalt eelkõige aastatel 1997–1999, paranedes siiski mõnevõrra uurimisperioodi jooksul.

g) Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(70) Vaatlusperioodi jooksul tehti eriti palju investeeringuid 1999. aastal. See on seletatav asjaoluga, et 1999. aasta algul alustas Saksamaal tööd uus käiguvahetusega rummude tootmise rajatis. Kõnealune investeering näitab, et äriühing soovib püsida turul ja et tal on vaatlusalust toodet käsitlev pikaajaline strateegia.

(71) Seejuures näitas uurimine, et tänu ühenduse tootmisharus toimunud ümberkorraldusele on investeeringud muutunud uurimisperioodi jooksul pisut tasuvamaks. Kõnealune paranemine ei muuda tõsiasja, et ühenduse tootmisharu finantstulemus jäi kogu vaatlusperioodi jooksul negatiivseks.

(72) Hoolimata finantskahjumist ei kogenud ühenduse tootmisharu tõsiseid raskusi kapitali kaasamisel.

h) Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

(73) Aastatel 1997–1998 vähenes tööhõive 17 % ja püsis stabiilsena kuni uurimisperioodini, hoolimata ühenduse tootmisharus esinenud raskustest.

(74) Arvestades tootmise taset ja töötajate arvu vähenemist, paranes tootlikkus ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini.

(75) Töötasude kogusumma suurenes pisut vaatlusperioodi jooksul. Töötaja keskmine töötasu püsis üsna stabiilne.

h) Dumpingumarginaali suurus

(76) Võttes arvesse vaatlusaluse impordi mahtu ja hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule pidada tühiseks. Uurimine näitaski, et Jaapanist pärit importtooteid müüdi uurimisperioodil ühenduse turul enamasti dumpinguhindadega. Ilma dumpinguta oleks surve ühenduse hindadele olnud tõenäoliselt väiksem või seda poleks üldse esinenud.

5. Järeldus kahju kohta

(77) Vaatlusperioodi jooksul suurenes ühenduse turul märgatavalt Jaapanist pärit impordi osakaal ja peamiste ühenduse tootmisharu mõjutavate kahjunäitajate suundumus oli negatiivne.

(78) Selline suundumus oli eriti ilmne ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodini, kui vaatlusaluse impordi maht suurenes 43 %, samal ajal kui ühenduse tarbimine vähenes 1 %. See võimaldas Jaapani eksportival tootjal omandada täiendavalt märkimisväärset osa (12 %) ühenduse turust, seda peamiselt ühenduse tootmisharu arvel. Seoses sellega tuleb märkida, et vaatlusaluse impordi hinnad olid vaatlusperioodi jooksul umbes 7 % madalamad ühenduse tootmisharu hindadest, mis olid langenud allapoole tasuvuspiiri.

(79) Leiti ka seda, et ühenduse tootmisharu majandusolukord halvenes põhiliselt samas ajavahemikus, nimelt 1998. aastast kuni uurimisperioodini: müügimaht vähenes 13 % ja müügihinnad langesid 7 %. Toodang vähenes 4 % ning ühenduse tootmisharu kaotas 7 % oma turuosast. Hoolimata ümberkorraldamisega seotud jõupingutustest ja kulude vähendamisest vähenes tasuvus, mis püsis negatiivne, samal ajal sattusid surve alla ühenduse tootmisharu omamaise müügi hinnad.

(80) Pidades silmas eelkõige ühenduse tootmisharu müügihindade, tasuvuse ja turuosa vähenemist ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodini, jõutakse järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kandnud uurimisperioodi jooksul olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 1 tähenduses.

F. PÕHJUSLIKUD SEOSED

1. Sissejuhatus

(81) Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas Jaapanist pärinevate käiguvahetusega rummude dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(82) Vaatlusperioodi jooksul suurenes ühenduse Jaapanist pärit dumpinguhinnaga impordi maht 23 % ja selle turuosa 39 %, mis tähendab märkimisväärset kasvu ühenduse tootjate arvel.

(83) Seos ühenduse tootmisharu kantud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel ilmneb eelkõige ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni täheldatud arengusuundadest. Sellel ajal suurenes Jaapanist pärit dumpinguhinnaga impordi maht 43 % ja selle osa ühenduse turul kasvas koguni 44 %ni.

(84) On leitud, et ühenduse tootmisharu sattus hinnasurve alla, mille tõenduseks on Jaapani eksportiva tootja hinna allalöömine ja ühenduse tootmisharu oluliselt langenud hindade liikumine. Hinnasurvet suurendas veelgi asjaolu, et käiguvahetusega rummude turg on hinna suhtes läbipaistev, sest seal tegutseb ainult kaks ettevõtjat. Eespool nimetatud arengusuunad langesid kokku põhiliste ühenduse tootmisharu mõjutavate majandusnäitajate märkimisväärse langusega ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodini: müügimaht vähenes 13 % ja kaotati oluline osa turust. Keskmine müügihind langes 7 %. Selle tulemusena kandis ühenduse tootmisharu jätkuvalt finantskahju.

(85) Seepärast jõuti järeldusele, et Jaapanist pärit käiguvahetusega rummude dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

3. Muude tegurite mõju

(86) Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt kontrolliti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud olulises kahjus võis peale Jaapanist pärit dumpinguhinnaga impordi olla osa ka teistel teguritel; nii sooviti tagada, et kahju tekitamist ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Sellega seoses uuriti järgmisi tegureid: Jaapani eksportiva tootja väidetavalt kõrgemad hinnad, tarbimise langus 1999. aastal, teatavate jalgrattatootjate tootmise ümberpaigutamine Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse, ühenduse tootmisharu eksport ja ühenduse teise tootja olukord.

a) Eksportiva tootja väidetavalt kõrgemad hinnad

(87) Mõned kasutajad vaidlustasid hinna allalöömist käsitleva uuringu tulemused ning Jaapanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahelise põhjusliku seose. Nad väitsid, et Jaapanist pärit käiguvahetusega rummude hinnad olid uurimisperioodi jooksul pidevalt kõrgemad kui ühenduse tootmisharu hinnad.

(88) Tuleb märkida, et seda väitsid põhiliselt need asjaosalised, kes ei osta käiguvahetusega rumme otse eksportivalt tootjalt või tema ühenduses asuvatelt sidusettevõtetelt. Teisisõnu, sellised kasutajad võrdlesid ühenduse tootmisharu vahetuid hindu Jaapani käiguvahetusega rummude vahendamisega tegelevate äriühingute hindadega. Vastupidiselt preambuli põhjenduse 46 sisule ei võrrelda siin käiguvahetusega rummude hindu samal kaubandustasandil, mistõttu saadud tulemused ei ole usaldusväärsed.

(89) Komisjon tuvastas hinna allalöömise, võrreldes Jaapani eksportiva tootja hindu ühenduse tootmisharu hindadega samal kaubandustasandil. Nagu preambuli põhjenduses 56 selgitatud, näitas selline võrdlus, et uurimisperioodil esines hinna allalöömist paljude käiguvahetusega rummude ja tehingute puhul. Tehti kindlaks, et hinna allalöömine ühenduse tootmisharu keskmise müügihinna suhtes oli uurimisperioodil 7 %.

(90) Nagu märgitud preambuli põhjendustes 64, 65 ja 76, täheldati uurimisperioodil Jaapani eksportiva tootja hinna allalöömist ja vaatlusperioodi jooksul langesid ka ühenduse tootmisharu hinnad.

(91) Sellest tulenevalt loetakse eespool esitatud väide põhjendamatuks, mistõttu see lükatakse tagasi.

b) Tarbimise langus 1999. aastal ja turu areng

(92) On uuritud, kas tarbimise langus 1999. aastal oli põhitegur, mis põhjustas ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. Leiti, et kuna ühenduse turul on kaks põhiettevõtjat, tuleks tarbimise languse võimalikku mõju ja sellele järgnenud turu arengut uurida mõlema ettevõtja tegevuse põhjal.

(93) Ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes 1999. aastal umbes 18 % võrreldes 1998. aastaga, kuid nõudlus vähenes kõigest 8 %. Samuti kaotas ühenduse tootmisharu 9 % oma turuosast. Samal ajal suutis eksportiv tootja suurendada oma müügimahtu 17 % ja turuosa 30 % võrra.

(94) Võrreldes 1999. aastaga suurenes ühenduse tootmisharu müügimaht uurimisperioodi jooksul 4 %, kuid turuosa vähenes 4 %. Samal ajal suutis eksportiv tootja võrreldes turu kasvuga (8 %) oluliselt suurendada oma müügimahtu (22 %) ja turuosa (11 %).

(95) Eespool esitatud faktidest selgub, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes 1999. aastal suuremal määral, kui langes tarbimine. Kui turg uurimisperioodi jooksul taastus, jäi ühenduse tootmisharu tegevus turu arengust kaugele maha. Samal ajal paranes oluliselt dumpinguhinnaga impordi olukord ühenduse turul. Seepärast leitakse, et erinevalt dumpinguhinnaga impordist ei mõjutanud tarbimise langus oluliselt ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorda.

c) Tootmise ümberpaigutamine Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse teatavate jalgrattatootjate puhul ning ühenduse tootmisharu eksport

(96) Jaapani eksportiv tootja väitis, et ühenduse tootmisharu müügimahu vähenemine vaatlusperioodil oli tingitud nõudluse vähenemisest ühenduse turul. Vähenemise põhjustas ühenduse tootmisharu mitme kliendi tootmise üleviimine ühendusest Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse 1998. aastal. Seepärast väitis eksportiv tootja, et ühenduse tootmisharu omamaise müügi mahu mis tahes vähenemine (ja muud kahjulikud tagajärjed) on hüvitatud, kui võtta arvesse ühenduse tootmisharu eksportmüüki Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse.

(97) Seoses sellega leiti, et neid jalgrattatootjaid, kes vaatlusperioodi jooksul paigutasid oma tootmise ümber teatavatesse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse, on ühenduse tarbimisega võrreldes tõenäoliselt üsna vähe. Lisaks sellele ei ilmnenud uurimisest, et ühenduse tootmisharu eksport oleks suurenenud 1998. aastal või isegi 1999. aastal võrreldes eelmiste aastatega.

(98) Arvatakse, et Jaapani eksportiva tootja kliendid on samuti oma tootmise ümber paigutanud. Leiti ka seda, et olenemata tehaste asutamisest teatavates Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, jätkas osa jalgrattatootjaid uurimisperioodil tootmist ühenduses. Seetõttu ei saa pidada sellise ümberpaigutamise mõju, kui seda üldse oli, ühenduse tootmisharu olukorrale vaatlusperioodil oluliseks.

(99) Samuti analüüsiti ühenduse tootmisharu eksporti. Analüüs näitas, et aastatel 1996–1999 moodustas ühenduse tootmisharu eksport kolmandatesse riikidesse umbes 8 % kogumüügist ja uurimisperioodi jooksul suurenes see 15 %. Kui eksport ei oleks suurenenud, oleks mastaabisääst vähenenud veel rohkem ja selle mõju ühenduse tootmisharu ühikumaksumusele oleks olnud veel suurem, tekitades isegi suuremat finantskahju.

(100) Seetõttu lükatakse tagasi väide, et ühenduse tootmisharu omamaise müügi mahu vähenemine on seletatav jalgrattatootmise ümberpaigutamisega Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse.

d) Ühenduse teine tootja

(101) Lisaks sellele kaaluti, kas ühenduse teine tootja võis põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. Kättesaadavatest faktidest selgus, et ühenduse teine tootja kaotas vaatlusperioodi jooksul umbes 60 % müügist ja umbes 60 % turuosast, mis jättis talle uurimisperioodil umbes 6 % turuosa. Seetõttu jõuti järeldusele, et ühenduse teine tootja ei põhjustanud ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(102) Eriti madala dumpinguhinnaga impordil, mis suurenes oluliselt vaatlusperioodi jooksul, hinna allalöömisel ja täheldatud hinnalangusel oli märkimisväärne negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majandusolukorrale, eelkõige müügihindadele ja -mahtudele, mis omakorda mõjutasid turuosa ja tasuvust. Dumpinguhinnaga impordi mõju põhjustas ühenduse tootmisharule olulist kahju. Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal jõuti järeldusele, et ükski teine tegur, mis oleks võinud põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, ei olnud selline, et oleks kõrvaldanud põhjusliku seose tekitatud kahju ja vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi mõju vahel.

G. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatavad märkused

(103) Et kindlaks määrata, kas sekkumine on ühenduse huvides vajalik, korraldati uurimine selle kohta, milline on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise või mittekehtestamise tõenäoline mõju asjaomastele ettevõtjatele. Selleks nõuti teavet kõikidelt huvitatud isikutelt, sealhulgas ühenduse tootmisharult, sõltumatutelt importijatelt/hulgimüüjatelt ja vaatlusaluse toote kasutajatelt.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

(104) Leiti, et ühenduse tootmisharu on teinud vaatlusperioodil märkimisväärseid jõupingutusi oma tootlikkuse suurendamiseks ning tal on õnnestunud alandada tootmiskulusid ja suurendada oma konkurentsivõimet nii ühenduses kui ka mujal maailmas. 1999. aastal tegi ühenduse tootmisharu suure investeeringu ja avas uue tootmisüksuse, et veelgi tõhustada tootmist ja parandada toodangu kvaliteeti. Investeerimisotsus tehti 1997. aastal, kui võeti üle Mannesmann Sachs, ja see tugines turusuundumuste põhjendatud hinnangule. Ühenduse tootmisharu suutis vaatlusperioodil vähendada kulusid 26 % võrra ja suurendada eksporti. See näitab, et ühenduse tootmisharu on elujõuline ja konkurentsivõimeline ning kavatseb jätkata käiguvahetusega rummude tootmist ühenduses, kui teda ei tõrju turult välja dumpinguhinnaga import. Ühenduse tootmisharu tehtud suur investeering osutab ka sellele, et äriühingul on vaatlusaluse toote ühenduses tootmise pikaajaline strateegia. Kuid tema tulevik sõltub suuresti õiglastest konkurentsitingimustest, seega siis dumpingu ja kahjustava impordi puudumisest.

(105) Ühenduse tootmisharule tekitatud kahju laadi silmas pidades leiti, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral on ühenduse tootmisharu olukorra edasine halvenemine vältimatu. On väga tõenäoline, et see toob endaga kaasa kahju jätkuva suurenemise ja keskmise ajavahemiku jooksul isegi tootmisharu kadumise. Seepärast oleks dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmine ühenduse tootmisharu huvides.

3. Sõltumatute importijate ja hulgimüüjate huvid

(106) Kümnest sõltumatust importijast, kellega võeti ühendust, esitasid kaheksa küsimustikule sisukad vastused. Nende importijate arvele langeb umbes 21 % ühenduse impordist ja 8 % ühenduse tarbimisest. Nad kõik olid Jaapani eksportiva tootja ainuedasimüüjad.

(107) Käiguvahetusega rummude rühm moodustas uurimisperioodil keskmiselt 2,4 % (kõikudes 0 % ja 8 % vahel) nende kaheksa koostööd tegeva importija kogukäibest.

(108) Uuriti kavandatava dumpinguvastase tollimaksu tõenäolist keskmist mõju importijate üldisele tasuvusele. Arvestades käiguvahetusega rummude väikest osakaalu nende üldkäibes, on kavandatavate meetmete maksimaalne negatiivne mõju tõenäoliselt tähtsusetu.

(109) Käiguvahetusega rummude keskmist osakaalu importijate kogu tegevuses ja kavandatavate meetmete taset silmas pidades järeldatakse, et importijate huve ei kahjustata mingil mainimisväärsel määral.

4. Kasutajate huvid

(110) Vaatlusaluse toote kasutajad on jalgrattatootjad ja -koostajad ning teatavad ühenduse jaemüüjad. Nendest kasutajatest, kellega võeti ühendust, esitasid 35 küsimustikule sisukad vastused. Nende 35 kasutaja arvele langeb umbes 32 % kõikidest ühenduses tarbitavatest käiguvahetusega rummudest. Vastused saadi ka ühenduses tegutsevatelt kasutajate ühendustelt.

(111) Leiti, et selliste kasutajate tegelik keskmine kasumimarginaal kogu tegevuses on umbes 3 % ja umbes 11 % käiguvahetusega rummudega varustatud jalgrataste osas.

(112) Käiguvahetusega rummudega (mis pärinesid kas Jaapanist või ühendusest) varustatud jalgrataste müük moodustas uurimisperioodil 25 % kasutajate kogukäibest.

(113) Arvestades, et käiguvahetusega rummudega varustatud jalgrataste osakaal kogu nende tegevuses on väike, ning silmas pidades kavandatavate meetmete taset ja koostööd tegevate kasutajate tasuvuse olukorda, jõuti järeldusele, et kavandatavate meetmete võimalik negatiivne mõju kasutajatele ei saa olla nii suur, et see kaaluks üles loodetava kasu ühenduse tootmisharule.

5. Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud

(114) Leiti, et ühenduse tootmisharu toodab ja müüb põhiliselt ainult vaatlusalust toodet, samal ajal kui eksportiv tootja on olulisel määral seotud kõikide jalgrattaosadega eelkõige ühenduses, kuid ka mujal maailmas. Silmas pidades täheldatud hinna allalöömist, olemasolevat hinnasurvet, tekitatud finantskahju ja turuosa vähenemist, ei saa välistada võimalust, et ühenduse tootmisharu peab tegema jõupingutusi turul püsimiseks. Eksportiva tootja tugeva üldseisundi tõttu ühenduse turul, kus tal tuleb konkureerida ainult käiguvahetusega rummude osas, ja meetmete taseme tõttu on majanduslikust seisukohast ebatõenäoline, et ühenduse turg suletakse tema impordile. Seetõttu on kindel, et tema käiguvahetusega rummud jäävad turule ka dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral.

(115) Lisaks sellele on mõned asjaosalised väitnud, et meetmetega vähendataks kasutajate ja tarbijate valikuvõimalusi ning võimalust saada kasu Jaapani eksportiva tootja uuendustest. Vastavalt eespool käsitletule peetakse tõenäoliseks, et Jaapanist pärit käiguvahetusega rummud jäävad ühenduse turule ka edaspidi, mille tagavad nii eksportiva tootja tugev seisund ühenduse paljude jalgrattaosade turul kui ka ühenduse turu tähtsus eksportiva tootja jaoks.

(116) Seega on kasutajatel ja tarbijatel ka edaspidi võimalik valida konkureerivate toodete vahel, kuigi nende hinnad ei tekita enam kahju. Selline valikuvabadus satuks ohtu, kui ühenduse tootmisharul lastaks tegevus lõpetada, mis ei ole välistatud, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata.

(117) Seepärast loodetakse, et meetmetega taaskehtestatakse ühenduse turul aus ja tõhus konkurents ning lihtsalt korrigeeritakse Jaapani eksportiva tootja kahjustava dumpingu moonutavaid tagajärgi. Kui praegu meetmeid ei kehtestata, jätkuks ja võimenduks konkurentsi moonutamine, mille tagajärjel halveneks ühenduse tootmisharu olukord veel rohkem. Kui ühenduse tootmisharu kaoks, väheneksid ühenduse turul nii konkurents kui ka kasutajate ja tarbijate valikuvõimalused.

6. Järeldus ühenduse huvide kohta

(118) Eespool esitatud faktide ja kaalutluste alusel järeldatakse, et ühenduse huvide seisukohalt ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid vastu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele Jaapanist pärit käiguvahetusega rummude impordi suhtes.

H. ESILDATUD MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(119) Kuna on kindlaks tehtud, et vaatlusalune dumpinguhinnaga import on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule ja et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid meetmete kehtestamise vastu, tuleks kehtestada niisugune dumpinguvastane tollimaks, millest piisab tekitatud kahju kõrvaldamiseks, kuid mis ei ole suurem täheldatud dumpingumarginaalist.

(120) Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta tootmiskulusid ja saavutada selline mõistlik maksude-eelne kasum, mida saadaks ilma dumpinguhinnaga impordita.

(121) Sellest tulenevalt leiti, et kogukäibest 8 % moodustavat kasumimarginaali võib pidada asjakohaseks miinimummääraks, mida ühenduse tootmisharu oleks eeldatavasti saanud ilma kahjustava dumpinguta, kusjuures arvesse on võetud ühenduse tootmisharu edukaks ja kulude vähendamisele suunatud ümberkorraldamiseks tehtud jõupingutusi ning pikaajaliste investeeringute vajadust. Maailmas on ainult kaks suurt käiguvahetusega rummude turgu: ühenduse turg ja Jaapani turg, kus puudub dumpinguhinnaga import. Et Jaapanis saadakse märkimisväärselt suuremat kasumit, on eespool nimetatud kasumimarginaal väga mõõdukas.

(122) Seetõttu määrati kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed kindlaks ühelt poolt ühenduse tootmisharu tootmiskulude, millele on lisatud eespool nimetatud kasumimarginaal, ning teiselt poolt imporditud käiguvahetusega rummude korrigeeritud, hinna allalöömise arvutamisel kasutatud tegeliku müügihinna vahena. Seejärel väljendati saadud vahet protsendimäärana netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist. Arvutuse tulemusena saadi kahjumimarginaaliks 11,3 %.

2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks

(123) Eespool öeldut arvesse võttes ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikes 4 sätestatud madalama tollimaksu eeskirjale jõuti järeldusele, et lõplik dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada kahjumimarginaali tasemel.

(124) Kuna ainsa teadaoleva Jaapani eksportiva tootja eksport moodustab kogu Jaapani ekspordi ühendusse, kehtestatakse jääktollimaks samal tasemel.

(125) Eespool öeldu põhjal on esildatud lõplik tollimaksumäär, väljendatud protsendimäärana netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmine:

Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr | TARICi lisakood |

Shimano Inc. | 11,3 % | A252 |

Kõik teised äriühingud | 11,3 % | A999 |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Jaapanist pärinevate, praegu CN-koodi ex87149990 (TARICi kood 87149990*91) alla kuuluvate vähemalt kolmekäigulise sisekäiguvahetussüsteemiga jalgrattarummude impordi suhtes, olenemata sellest, kas pidurisüsteem on ehitatud rummu sisse, kinnitatud selle külge või paigaldatud jalgratta mõnele muule osale.

Tollimaksu kohaldatakse ka samast riigist pärinevate, CN-koodi 87149410 alla kuuluvate inertsiaalpiduriga rummude ja rummupidurite suhtes ning selliste CN-koodi 87149310 alla kuuluvate muude rummude suhtes, millel puuduvad vabajooksuseade või pidurisüsteem, kui kõnealused rummuliigid on varustatud vähemalt kolmekäigulise sisekäiguvahetussüsteemiga (TARICi koodid 87149410*10 ja 87149310*10).

2. Jaapanist pärit toote lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr | TARICi lisakood |

Shimano Inc. | 11,3 % | A252 |

Kõik teised äriühingud | 11,3 % | A999 |

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 23. oktoober 2001

Nõukogu nimel

eesistuja

A. Neyts-Uyttebroeck

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT C 214, 27.7.2000, lk 4.

--------------------------------------------------