ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 195/1

NÕUKOGU OTSUS,

18. juuli 2011,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, liidu nimel allakirjutamist

(2011/464/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes selle artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vaheline leping vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta (1) („vastastikuse tunnustamise leping”) jõustus 1. jaanuaril 1999 (2).

(2) 8. juulil 2002 volitas nõukogu komisjoni alustama Uus-Meremaaga läbirääkimisi vastastikuse tunnustamise lepingu muutmiseks. Kõnealuste läbirääkimiste eduka lõpuleviimise tulemusena parafeeriti Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, („leping”) 29. juunil 2009 Brüsselis.

(3) Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

(4) Leping tuleks alla kirjutada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta („leping”), eeldusel et leping sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. juuli 2011 Nõukogu nimel eesistuja M. DOWGIELEWICZ

(1) EÜT L 229, 17.8.1998, lk 62.

(2) EÜT L 5, 9.1.1999, lk 74.

(3) Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.
(141)

Vastavalt põhjendusele 92 pidi äsja saneerimismenetluse lõpetanud Bike Systemsi olukord olema komisjoni arvates ebakindel. Ettevõtja tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest tema tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt põhjendusele 92 oleks ettevõtjat tulnud seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Lisaks ei olnud passiivne osalus tagatud ning see suurendas nõude rahuldamata jätmise riski. Seetõttu on komisjon seisukohal, et tagatist tuleb käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena. Lisaks sellele, et passiivne osalus ei olnud asjakohaselt tagatud, käsitletakse seda laenuvõtja maksevõimetuse korral ka teisejärgulisena kõikide muude laenude järel, ning see suurendab veelgi nõude rahuldamata jätmise riski. Komisjoni arvates tuleb viimati nimetatud asjaolu käsitada lisaks piisava tagatise puudumisele täiendava riskitegurina, kuna ebapiisav tagatis suurendab ohtu, et laenuvõtja maksevõimetuse korral ei ole tagatiste realiseerimise raames mõne võlausaldaja nõuet võimalik otseselt rahuldada, ning nõude teisejärgulisus tähendab, et võlausaldaja nõuded rahuldatakse laenuvõtja maksevõimetuse korral alles pärast teiste võlausaldajate nõuete rahuldamist, mis tähendab, et sageli ei saa kõnealune võlausaldaja oma panust üldse tagasi.
—

muuta vastavalt lepingu artikli 16 lõikele 5 lepingu lisasid tingimusel, et muudatused on kooskõlas asjasse puutuvate liidu õigusaktidega ega too kaasa nende muutmise vajadust, olles eelnevalt esitanud kavandatavate muudatuste mõju ja teostatavuse kohta põhjaliku faktilise analüüsi;
a)

artikli 4 punkti f sõnad „välja arvatud kolmanda riigiga sõlmitud lepingus, mille lepinguosaline ühendus on, sätestatud juhtudel;” asendatakse järgmisega: „Terves EMPs õigusjõudu omavaid lennutegevuslube võib anda aga käesolevasse nõudesse tehtavate erandite põhjal, mis on ette nähtud kolmandate riikidega sõlmitud lepingutes, mille lepinguosaline on ühendus või üks või rohkem EFTA riiki, tingimusel et EMP Ühiskomitee võtab vastu vastava otsuse;”;
ET Euroopa Liidu Teataja L 194/1

NÕUKOGU OTSUS,

18. juuli 2011,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Austraalia vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist lepingut vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta, liidu nimel allakirjutamist

(2011/456/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes selle artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline leping vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta (1) („vastastikuse tunnustamise leping”) jõustus 1. jaanuaril 1999 (2).

(2) 8. juulil 2002 volitas nõukogu komisjoni alustama Austraaliaga läbirääkimisi vastastikuse tunnustamise lepingu muutmiseks. Kõnealuste läbirääkimiste eduka lõpuleviimise tulemusena parafeeriti Euroopa Liidu ja Austraalia vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist lepingut vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta, („leping”) 23. juunil 2009 Brüsselis.

(3) Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

(4) Lepingule tuleks alla kirjutada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Austraalia vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist lepingut vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta („leping”), , eeldusel et leping sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. juuli 2011 Nõukogu nimel eesistuja M. DOWGIELEWICZ

(1) EÜT L 229, 17.8.1998, lk 3.

(2) EÜT L 5, 9.1.1999, lk 74.

(3) Lepingu tekst avaldatakse koos otsusega selle sõlmimise kohta.
(2)

Määruse (EÜ) nr 1078/2008 artiklis 5 on sätestatud, et komisjon kiidab aastaeelarve prognoosi heaks ja otsustab igale riiklikule programmile iga-aastase Euroopa Liidu rahalise toetuse andmise määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 24 sätestatud korra kohaselt ning määruse (EÜ) nr 1078/2008 artiklis 4 osutatud aastaeelarve prognooside hindamise tulemuste põhjal. Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 24 lõike 3 punktis b on sätestatud, et komisjoni otsusega määratakse kindlaks rahalise toetuse määr. Kõnealuse määruse artiklis 16 on sätestatud, et Euroopa Liidu finantsmeetmed lähteandmete kogumise valdkonnas ei tohi ületada 50 % liikmesriikide kuludest, mis tekivad seoses kalandussektori andmete kogumise, haldamise ja kasutamise programmi elluviimisega.
(78)

Parkideks ette nähtud maa väärtuseks on hinnatud 456 601 eurot. See tugines standardhinnale 1,18 eurot/m2, mida Karkkila tavaliselt sellise maa eest maksab. Tegemist on aladega, mida linnal on õigus välja osta turuhinna eest (15). Kuna need alad ei ole mõeldud ehitiste jaoks linnaplaneerimise kohaselt, on nende puhul hinna määramisel lähtutud samadest põhimõtetest, nagu tsoonideks jaotamata ja arendamata maa puhul (vt põhjendus 79). Seetõttu järeldas komisjon, et see osa maast ei olnud ülehinnatud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 262/6

OTSUS nr S8,

15. juuni 2011,

määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) artiklis 33 sätestatud proteeside, oluliste abivahendite ja muude oluliste mitterahaliste hüvitiste andmise kohta

(EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst)

2011/C 262/06

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (1) (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) artikli 72 punkti a, mille kohaselt halduskomisjon tegeleb kõigi määrusest (EÜ) nr 883/2004 ja määrusest (EÜ) nr 987/2009 (2) tulenevate haldus- ja tõlgendusküsimustega,

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 33 lõiget 2,

toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõike 2 teises lõigus sätestatud tingimustele

ning arvestades järgmist:

(1) Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 33 lõige 1 on kaitseklausel kohaldamiseks sel ajavahemikul, mis järgneb vahetult pärast seda, kui asjaomase isiku suhtes on hakatud kohaldama varasemast erinevat õigust.

(2) Kõnealust artiklit kohaldatakse, kui isik võib kaotada õiguse vastavalt tema erivajadustele kohandatud mitterahalisele haigushüvitisele ja mida isik saab või mis on isikule määratud, kuid mida isik ei ole veel saanud kohaldatava õiguse muutumise tõttu.

(3) Sellist kahju võib pidada ebaproportsionaalseks, võttes arvesse hüvitise iseloomu ja asjaomase isiku tervislikku seisundit,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 33 lõikes 1 osutatud proteesid, olulised abivahendid ja muud olulised mitterahalised hüvitised on hüvitised,

— mis on kohandatud vastavalt isiku erivajadustele,

— on isikule üleandmisel või on isikule määratud, aga veel mitte üle antud ja

— mida on nii määratlenud või käsitlenud nii see liikmesriik, kelle õiguse alla kindlustatud isik kuulus enne teise liikmesriigi õiguse alla üleminekut.

Käesoleva otsuse lisas on mittetäielik loetelu hüvitistest, mida võib käsitleda kui eelpoolnimetatuid, tingimusel et eelpoolloetletud tingimused on täidetud.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates selle avaldamise kuupäevast.

Halduskomisjoni esimees Éva GELLÉRNÉ LUKÁCS

(1) ELT L 166, 30.4.2004, lk 1 (Parandus, ELT L 200, 7.6.2004, lk 1).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 987/2009, 16. september 2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.
(58)

Kohalikke omavalitsusi esindaval riikliku hindamiskomisjoni liikmel on põhjalikud teadmised meresadamate valdkonnas. Prantsuse ametiasutused märgivad veel kord, et parlamendiliikmete sõltumatus täidesaatvast võimust on tagatud 26. augusti 1789. aasta inim- ja kodanikuõiguste deklaratsiooni artikliga 16, mis on pühendatud võimude lahususe põhimõttele ning esitatud 4. oktoobri 1958. aasta põhiseaduse preambulis.
(1)

Direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid otsustada kinnitada kolmandate riikide välja antud meremeeste asjakohased tunnistused, tingimusel et komisjon on asjaomast kolmandat riiki tunnustanud. Kõnealused kolmandad riigid peavad täitma kõiki nõudeid, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis (STCW-konventsioon), (2) mida on muudetud 1995. aastal.
(4)

Praegu kasutatakse sealiha kuldilõhna vältimiseks kolme peamist lähenemist: varane tapmine, munandite eemaldamine (kirurgiline kastreerimine) või immunokastreerimine (vaktsineerimine kuldilõhna vähendamiseks). Sigade kirurgiline kastreerimine on loomakaitse seisukohast problemaatiline. Seetõttu on komisjoni 18. detsembri 2008. aasta direktiivis 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded, (5) sätestatud, et sigu tohivad kastreerida üksnes veterinaararstid või väljaõpetatud isikud ning et kui sead on seitsmepäevased või vanemad, tuleb kasutada tuimastusvahendit või täiendavat pika toimega valutustamist.
„LISA

ASUTUSED, MILLE TEADLASTELE VÕIMALDATAKSE JUURDEPÄÄS KONFIDENTSIAALSETELE ANDMETELE TEADUSLIKUL EESMÄRGIL

Euroopa Keskpank

Hispaania Keskpank

Itaalia Keskpank

Cornelli Ülikool (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

New Yorgi Ülikooli Baruchi kolledži politoloogia osakond (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Saksamaa Keskpank

Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tööhõive analüüsi üksus

Tel Avivi Ülikool (Iisrael)

Maailmapank

Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskus (New Jersey, Ameerika Ühendriigid)

Chicago Ülikool (Illinoisi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD)

Kanada statistikaameti pere- ja tööhõiveuuringute osakond (Family and Labour Studies Division of Statistics), Ottawa, Ontario, Kanada

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi ökonomeetria ja pettusevastase tegevuse statistikaalase toetuse üksus

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi Euroopa teadusruumi toetusüksus

Yorgi Ülikooli Atkinsoni humanitaar- ja kutseõppe teaduskonna sotsiaalteaduste osakonna Kanada uuringute õppetool (Kanada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York), Ontario, Kanada

Illinoisi Ülikool Chicagos (UIC) (Chicago, Ameerika Ühendriigid)

California Ülikooli Rady Ärikool (Rady School of Management at the University of California), San Diego, Ameerika Ühendriigid

Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi teadus-, uuringute- ja statistikadirektoraat (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques - DARES), Pariis, Prantsusmaa

New Yorgi osariigi ülikooli teadusfond (Research Foundation of State University of New York – RFSUNY), Albany, Ameerika Ühendriigid

Soome Pensionikeskus (Eläketurvakeskus – ETK), Soome

Töö, sotsiaalse dialoogi ja solidaarsuse ministeeriumi, tervishoiu-, noorsoo- ja spordiministeeriumi ning eelarve, avaliku sektori raamatupidamise ja riigireformi ministeeriumi juurde kuuluv teadus-, uuringute-, hindamis- ja statistikadirektoraat (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES), Pariis, Prantsusmaa

Duke’i Ülikool (DUKE), Põhja-Carolina, Ameerika Ühendriigid

Soome Sotsiaalkindlustusamet (Kansaneläkelaitos – KELA), Soome

Jeruusalemma Heebrea Ülikool (HUJI), Iisrael

Föderaalne Sotsiaalkindlustusteenistus (Service public fédéral (SPF) Sécurité sociale), Belgia

Sabanci Ülikool, Tuzla/Istanbul, Türgi

McGilli Ülikool, Montreal, Kanada

Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi majandusteenuste ja struktuurireformi direktoraat

Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse strateegia üksus

Maksu-uuringute Instituut (Instituto de Estudios Fiscales – IEF), Madrid, Hispaania”
(202)

Menetluse algatamise otsuses osutati, et statistiliste veokulude kasutamisel ei saa per se jõuda järeldusele, et ettevõtjaid, kes nõustusid osutama teenuseid nende parameetrite alusel, tuleks pidada hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjateks. Kõnealuse summa kehtestamisel aluseks olnud statistilised andmed käsitlesid üksnes veoteenuste osutamise tegelikke kulusid erinevates piirkondades (Saksamaal ja Austrias) 2003. aastal. Seega puuduvad tõendid, et kõnealused keskmised kulud kujutavad endast tõhusa ettevõtja kulusid. Komisjon tuli ka kohtuasjas C 3/08 – Southern Moravia Bus Companies (40) ja kohtuasjas C 16/07 – Postbus AG (41) nimetatud lõppotsusele. Viimati nimetatud otsuse põhjendustes 85 ja 86 nimetatud põhjused kehtivad ka käesoleva otsuse kohta.
(9)

Olemasolevate majandusandmete analüüs näitab, et Hispaania tööturg on tõepoolest tugevasti häiritud: töötuse määr on ELi kõrgeim (Eurostati igakuiste andmete kohaselt oli see 2011. aasta juunis 21 %, samal ajal kui ELi keskmine oli 9,4 % ja euroala keskmine 9,9 %), eriti halb on noorte olukord (töötuse määr 2011. aasta juunis 45,7 %), majandus taastub aeglaselt (Eurostati andmetel oli SKP kasv 2011. aasta esimeses kvartalis eelmisega võrreldes vaid 0,3 %, samal ajal kui ELi ja euroala näitaja oli 0,8 %), lisaks rahvusvahelised finantsraskused, mis sunnivad Hispaaniat edasistele kärbetele eelarve konsolideerimiseks, mis lühikeses perspektiivis võib tööturgu ja majanduskasvu veelgi rohkem pärssida. Tööhõive langus on olnud üldine ja mõjutanud kõik piirkondi ja tootmisvaldkondi. Tööjõu-uuringu andmed ajavahemiku 2008–2010 kohta näitavad samuti üldist tööhõive määra langust 9 %, ehitussektoris isegi 33 %; see puudutab kõiki piirkondi ja ulatub 6 protsendist Baskimaal 13 protsendini Valencia autonoomses piirkonnas.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet esitas 8. aprilli 2011. aasta arvamuses fermenteeritud mustade ubade ekstrakti ohutuse kohta toidu uuendkoostisosana „Scientific Opinion on the safety of a „fermented black bean extract” (Touchi) as a Novel Food ingredient” (2) järelduse, et fermenteeritud mustade ubade ekstrakt on esitatud kasutusaladel ja kasutustingimustel ohutu.
(5)

Koostöösoovi ilmutanud liidu importijate rohkust arvestades otsustati pärast esitatud teabe läbivaatamist, et sõltumatute importijate seas on vaja teha väljavõtteline uuring. Arvestades, et koostöösoovi ilmutanud eksportivaid tootjaid oli vähe, otsustati, et eksportivate tootjate seas ei ole vaja teha väljavõttelist uuringut.
(6)

10. septembril 2010 tuli toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses „Scientific opinion on the safety of „phosphated distarch phosphate” as a novel food ingredient” (2) järeldusele, et fosfaaditud ditärklisfosfaat on kavandatud kasutusviiside ja kavandatud manustamistasemete korral ohutu.
(3)

Taani nafta ja/või maagaasi kontsessioonide jaotamises osaleb litsentsiomanike või käitajatena 29 ettevõtjat, kellest kolm käitajat vastutavad praeguse nafta- ja maagaasi tootmise eest. Need on Mærsk Olie og Gas A/S („Mærsk”, käitab 15 välja), DONG E&P A/S („Dong”, käitab kolme välja) ja Hess Denmark ApS („Hess”, käitab üht välja) (4). Lisaks nendele on ettevõtjad Wintershall Nordzee B.V. ja Altinex Oil Denmark A/S (NORECO) käitajatena teinud avastusi arendamata väljadel, kus praegu tootmine puudub. Riskijagamise eesmärgil toimub uurimise ja kasutamise tavapärane haldamine ühisettevõtte lepingute alusel, mille kohaselt on üks lepinguosaline määratud käitajaks ning ühisettevõtte ülejäänud lepinguosalised omandavad proportsionaalsed osad konsortsiumi toodetud nafta- ja maagaasitoodangust. Põhitegevusega sidumata lepinguosalistel on täielik kontroll selle üle, kuhu, millal ja kellele toodangut müüakse ning seetõttu on nad üheaegselt käitajate partnerid ja konkurendid.
(31)

Seejärel üritasid Prantsuse ametiasutused välja arvutada sellise lihaettevõtja maksusummat, kelle käive on napilt väiksem kui maksuvabastuse piir, st 762 000 eurot. Ostude ja käibe koefitsiendi 0,58 (10) järgi arvutati välja, et ettevõtja ostude väärtus on 441 960 eurot (762 000 × 0,58). See meetod näitab, et suurim maksusoodustuse summa on 13 132 eurot aastas ettevõtja kohta – see tähendab summat, mis igal juhul jääb alla 100 000 euro kolme aasta jooksul.
Lubade kehtivus (kui see on kindlaks määratud)

Jaotis (andmeid ei ole) (X suurendatakse järjest ühe ühiku võrra alates 2st iga kord, kui selle tüübi luba on väljastatud (sh peatatud ja tühistatud load)). See jaotis sisaldab samu andmeid kui jaotis 3.1.

4.10.8

Lühim kaugus kontaktõhuliiniga ühenduses oleva kahe pantograafi vahel (tuleb märkida iga energiavarustuse süsteemi kohta, mille kasutamiseks veerem on varustatud; tuleb esitada üksik- ja, kui see on kohaldatav, liitkäituse kohta) (ainult kui tõstetud pantograafe on rohkem kui üks)

[arv] m

JAH

JAH

EI
(3)

Need liidu liikmesriigid, kes on rühma liikmed, on oma lahkumisest ametlikult teatanud ning lahkuvad rühmast 1. juulist 2011.
(8)

Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei leidnud ühtegi põhjust, mis näitaks, et lõpetamine ei oleks liidu huvides, samuti ei esitanud selliseid põhjuseid huvitatud isikud. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et menetluse lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.
(4)

Liikmesriigid on komisjonile kooskõlas VISi määruse artikli 48 lõike 1 punktiga c teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed VISi määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumiseks ja nende VISi edastamiseks kõigi esimeses piirkonnas esitatud taotluste puhul, sealhulgas meetmed andmete kogumiseks ja/või edastamiseks teise liikmesriigi eest.
(24)

Euroopa Komisjon viib ellu puuetega inimestele suunatud Euroopa strateegia 2010–2020, mis sisaldab ka eakamatele inimestele suunatud meetmeid, sest vananemise ja puuete vahel on sageli seos. Eelkõige on asjakohased juurdepääsu võimaldavad meetmed, mis järgivad universaaldisaini põhimõtet. Asjakohased on ka meetmed iseseisva elu ja kohalikku kogukonda kaasamise toetuseks, kaasa arvatud meetmed, mis on suunatud puudega eakatele, kellel on vaja tugevat toetust ning kellel on keerukad vajadused ja kes võivad eriti kergesti sattuda sotsiaalsesse tõrjutusse. Lisaks eelnevale on liit ja kõik liikmesriigid alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsioonile, milles leidub muu hulgas eakamate inimeste suhtes kohaldatavaid sätteid.
5.3.

Muud loatingimustega seotud küsimused. a) Kas loatingimuste kehtestamisel on arvesse võetud keskkonnajuhtimissüsteeme? Kui jah, siis kuidas? b) Mis liiki loatingimusi ja muid meetmeid on üldjuhul kohaldatud artikli 3 lõike 1 punkti f täitmiseks (tegevuskoha taastamine pärast tegevuse täielikku lõpetamist) ja kuidas neid praktikas on rakendatud? c) Mis liiki loatingimusi on üldjuhul määratud seoses energiatõhususega (artikli 3 lõike 1 punkt d)? d) Kas artikli 9 lõikes 3 sätestatud võimalust mitte kehtestada energiatõhusust käsitlevaid nõudeid on kasutatud ja kui jah, siis kuidas on seda rakendatud?
(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (14) on kehtestatud tingimused geneetiliselt muundatud organismide, neid sisaldavate toodete või neist saadud toodete turule laskmise ja kasutamise kohta Euroopa Liidus. Mõlema õigusakti sätete järgimise kontrollimiseks tehtavate ametlike kontrollide läbiviimise eeskirjad on sätestatud määruses (EÜ) nr 882/2004. 2010. ja 2011. aastal on läbi viidud kaks hindamist, et teha kindlaks, kuivõrd kõnealune õiguslik raamistik on täitnud oma eesmärki kaitsta inimeste ja loomade tervist ning keskkonda ja tarbijate huve, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise. Tuleks uurida veel selliseid teemasid, mida neis hindamistes põhjalikult ei käsitletud, näiteks toodetel GMOde puudumist käsitlevat märgistust. Tuleks korraldada ka konverentse, et saada rohkem teada sellest, kuidas liikmesriigid praegu GMOsid käsitlevaid õigusakte on rakendanud, ja mille kaudu tagataks komisjoni 15. aprilli 2011. aasta aruande „GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju kohta” (15) järgsete meetmete rakendamine, nagu oli nõutud 2008. aasta detsembris vastu võetud nõukogu järeldustes.