ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Hiljutised suundumused finantsturgudel, mida komisjon on täheldanud, näiteks COVID-19 ülemaailmsest puhangust tingitud ebastabiilsus, mis on toonud kaasa lühikeseks müügi erakorraliste meetmete sagedasema kasutamise reguleerivate asutuste ja ESMA poolt, ning kasvav oht, et lühikeseks müügist tingitud järsu hinnatõusuga on seotud jaeinvestorid, on näidanud, kui oluline on koguda pidevalt täiendavat teavet aktsiates olevate märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide kohta, mis on turujärelevalve seisukohast kriitilise tähtsusega. Sellega seoses leiti ESMA arvamuses, et madalam asjakohane teatamiskünnis parandas oluliselt läbipaistvust ja aktsiates olevate märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide jälgimist individuaalsel, sektoripõhisel ja kogu turgu hõlmaval tasandil, ning suurendas regulatiivset tõhusust. Samuti leidis ESMA, et turuosaliste poolt künnise rakendamise piirkulud peaksid olema tühised, võttes arvesse, et nad on sellist künnist kohaldanud mitme kuu jooksul. Lisaks leiab komisjon, et tuleks vältida ebakindlust seoses regulatiivse aruandluskohustusega ning et sellega seotud eeskirjad ja kohustused peaksid olema stabiilsed. Selle põhjal ja võttes arvesse ESMA arvamuses esitatud soovitusi, millega komisjon nõustub, on asjakohane muuta kehtivat asjakohast teatamiskünnist ja kehtestada selleks alaliselt 0,1 %.
b)

kui kõnealust isikut ei ole enne tema surma kriminaalkorras süüdi mõistetud riigivara omastamise eest, jätkatakse talle kuulunud või tema omandis, valduses või kontrolli all olnud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist mõistliku aja jooksul, kui artikli 12 lõikest 5 ei tulene teisiti. Kui selle aja jooksul on esitatud tsiviilhagi või halduskaebus riigivara tagastamiseks, jäävad rahalised vahendid ja majandusressursid, mis sellele isikule kuulusid või mis olid tema omandis, valduses või kontrolli all, külmutatuks kuni hagi või kaebuse rahuldamata jätmiseni või selle rahuldamise korral seni, kuni kohtumäärus ebaseaduslikult omastatud rahaliste vahendite tagastamise kohta on täidetud.“;
(5)

Karbonaatidel on peajalgsete välimusele samasugune mõju nagu fosforhappel, fosfaatidel ning di-, tri- ja polüfosfaatidel (E 338–452), mida praegu on lubatud kasutada külmutatud ja sügavkülmutatud molluskite ja vähilaadsete puhul. Peajalgsete töötlemisprotsess hõlmab nende märgsoolamist vannides, mis sisaldavad maksimaalselt 3 %list lahust soolast, tsitraatidest ja karbonaatidest, mis võimaldavad reguleerida lahuse happesust 2–3 päeva jooksul. Selle tulemuseks on toote hüdratsioon, konsistentsi ja tekstuuri muutus ning värvi säilimine. Pärast aurutamist on karbonaatide ja tsitraatidega töödeldud peajalgsetel paremad organoleptilised omadused, nt pehmem liha, parem maitse ja heledam värvus kui ainult tsitraatidega töödeldud peajalgsetel. Taotleja tehtud organoleptilisest hindamisest nähtub, et naatriumkarbonaatide (E 500) ja kaaliumkarbonaatide (E 501) kavandatud kasutamine fosfaate asendavate happesuse regulaatoritena parandab peajalgsete organoleptilisi omadusi ja tarbijate hinnangut nende kohta.
(2)

Tarbijaohutuse komitee jõudis oma 13.–14. detsembri 2011. aasta täiskogu istungil vastu võetud arvamuses (2) järeldusele, et M-N-MA kasutamisel mahapestavates toodetes kontsentratsioonis kuni 0,2 % ei esine ohutusprobleeme. Lisaks märkis komitee, et M-N-MA on fototoksiline, mis oli kõnealuses arvamuses murettekitav toksikoloogiline näitaja. Kuigi kuni 0,1 % kontsentratsioonis võib M-N-MA kasutamine paljudes mittemahapestavates kosmeetikatoodetes olla ohutu, leidis tarbijaohutuse komitee, et ei saa välistada ohtu, et seda ainet kasutatakse päikesekaitsetoodetes või toodetes (sealhulgas parfüümides), mis on ette nähtud kasutamiseks valgusega kokkupuutuvates kehapiirkondades. Lisaks jõudis tarbijaohutuse komitee järeldusele, et kuna M-N-MA on kergesti nitroositav, ei tohiks seda kasutada koos nitroosivate ainetega ja nitrosoamiini sisaldus peaks olema alla 50 μg/kg.
(1)

Üksnes kaaspüük. Hariliku süvameregarneeli sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Exclusively for by-catches. No directed fisheries for Northern prawn are permitted under this quota.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/746 (3) on kehtestatud uus õigusraamistik, et tagada nimetatud määrusega hõlmatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete osas siseturu tõrgeteta toimimine, võttes aluseks patsientide ja kasutajate kõrgetasemelise tervisekaitse ning arvestades kõnealuses sektoris tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega. Samal ajal on määrusega (EL) 2017/746 kehtestatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes ranged kvaliteedi- ja ohutusnõuded, et lahendada selliste seadmetega seotud üldisi ohutusprobleeme. Lisaks toetab määrus (EL) 2017/746 oluliselt praeguse regulatiivse lähenemisviisi põhielemente, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/79/EÜ (4), nagu teavitatud asutuste järelevalve, riskiklass, vastavushindamismenetlused, toimivuse hindamine ja toimivusuuringud, järelevalve ja turujärelevalve, kehtestades in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes läbipaistvust ja jälgitavust tagavad sätted.
LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa pealkirja „Füüsilised isikud“ alt jäetakse välja järgmine kanne:

„Khalil Ben Ahmed Ben Mohamed Jarraya (algses kirjaviisis: ) (kontrollitud varjunimi: a) Khalil Yarraya; b) Ben Narvan Abdel Aziz (sünniaeg: 15.8.1970; Sünnikoht: Sereka, endine Jugoslaavia); c) Abdel Aziz Ben Narvan (sünniaeg: 15.8.1970; Sünnikoht: Sereka, endine Jugoslaavia); kontrollimata varjunimi: a) Amro; b) Omar; c) Amrou; d) Amr). Sünniaeg: 8.2.1969. Sünnikoht: Sfax, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: K989895 (Tuneesia pass, mis on välja antud 26.7.1995 Genovas, Itaalias, kaotas kehtivuse 25.7.2000). Aadress: Nuoro, Itaalia. Muu teave: Itaaliast välja saadetud Tuneesiasse 24.2.2015. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 25.6.2003.“
i)

A osas „Artiklis 2 osutatud isikute ja üksuste loetelu“ esitatud järgmised kanded asendatakse järgmistega: Nimi Tuvastamisandmed Põhjendus „7. Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI Kodakondsus: Tuneesia Sünnikoht: Tunis, Tuneesia Sünniaeg: 17. juuli 1992 Viimane teadaolev aadress: presidendipalee, Tunis, Tuneesia Isikutunnistuse nr: 09006300 Väljaandev riik: Tuneesia Sugu: naine Muu teave: Leïla TRABELSI tütar Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Leïla Trabelsiga (nr 2). 29. Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI Kodakondsus: Tuneesia Sünnikoht: Le Bardo Sünniaeg: 8. märts 1963 Viimane teadaolev aadress: 49 avenue Habib Bourguiba, Kartaago, Tuneesia Isikutunnistuse nr: 00589758 Väljaandev riik: Tuneesia Sugu: naine Muu teave: arst, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Slim Zarroukiga (nr 30). 42. Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA Kodakondsus: Tuneesia Sünnikoht: Monastir Sünniaeg: 30. august 1982 Viimane teadaolev aadress: rue Ibn Maja - Khezama est – Sousse, Tuneesia Isikutunnistuse nr: 08434380 Väljaandev riik: Tuneesia Sugu: naine Muu teave: Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Hayet Ben Aliga (nr 33).“
1)

V lisa muudetakse järgmiselt: a) 1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.87 järele järgmised tsoonid GB-2.88 kuni GB-2.90: „GB Ühendkuningriik GB-2.88 Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud BPP N, P1 10.1.2022 Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud BPR N, P1 10.1.2022 Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud SP N, P1 10.1.2022 Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud SR N, P1 10.1.2022 Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud DOC N, P1 10.1.2022 Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud DOR N, P1 10.1.2022 Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud POU-LT20 N, P1 10.1.2022 Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad HEP N, P1 10.1.2022 Silerinnaliste lindude haudemunad HER N, P1 10.1.2022 Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud HE-LT20 N, P1 10.1.2022 GB-2.89 Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud BPP N, P1 13.1.2022 Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud BPR N, P1 13.1.2022 Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud SP N, P1 13.1.2022 Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud SR N, P1 13.1.2022 Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud DOC N, P1 13.1.2022 Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud DOR N, P1 13.1.2022 Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud POU-LT20 N, P1 13.1.2022 Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad HEP N, P1 13.1.2022 Silerinnaliste lindude haudemunad HER N, P1 13.1.2022 Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud HE-LT20 N, P1 13.1.2022 GB-2.90 Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud BPP N, P1 13.1.2022 Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud BPR N, P1 13.1.2022 Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud SP N, P1 13.1.2022 Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud SR N, P1 13.1.2022 Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud DOC N, P1 13.1.2022 Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud DOR N, P1 13.1.2022 Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud POU-LT20 N, P1 13.1.2022 Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad HEP N, P1 13.1.2022 Silerinnaliste lindude haudemunad HER N, P1 13.1.2022 Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud HE-LT20 N, P1 13.1.2022“; b) 2. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.87 järele järgmised tsoonid GB-2.88 kuni GB-2.90: „GB Ühendkuningriik GB-2.88 Louthi lähedal, East Lindsey, Lincolnshire, Inglismaa: piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53,42° N ja 0,01° E. GB-2.89 Tattenhalli lähedal, Cheshire West and Chester, Cheshire, Inglismaa: piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.09° N ja 2,80° W. GB-2.90 Tattenhalli lähedal, Cheshire West and Chester, Cheshire, Inglismaa: piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53,15° N ja 2,67° W“.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/103,

24. jaanuar 2022,

millega Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse tursapüügikeeld 1. ja 2. püügipiirkonna Norra vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 (2) on kehtestatud kvoodid 2021. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on tursavaru püük 1. ja 2. püügipiirkonna Norra vetes Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2021. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatel või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
(2)

See kohustus on jagatud etappideks vastavalt sõidukite modelleerimise kuupäevale; modelleerimise varaseimakuupäeva (1. jaanuar 2019 kuni 30. september 2019) puhul tuleb andmed esitada rakendusmääruses (EL) 2019/1859 sätestatud kahest aruandluskuupäevast viimaseks, kuna tootjatel on võib olla vaja nendest mittetulenevatel põhjustel modelleerimist korrata.
(14)

Austria, Soome ja Rootsi on komisjonile esitanud teabe, millega tõendati, et delegeeritud määruses (EL) 2020/689 sätestatud tingimused taudivaba staatuse tunnustamiseks seoses veiste viirusdiarröa nakkusega on kõnealuste liikmesriikide kogu territooriumil täidetud. Lisaks on Saksamaa esitanud komisjonile teabe, millega tõendati, et taudivaba staatuse tunnustamise tingimused seoses veiste viirusdiarröa nakkusega on tema territooriumi teatavates tsoonides täidetud. Saksamaa on esitanud komisjonile ka taotlused oma territooriumi muude tsoonide likvideerimisprogrammide heakskiitmiseks. Komisjoni tehtud hindamisest nähtub, et need taotlused vastavad kriteeriumidele, mis on delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 2. peatükis esitatud vastavalt taudivaba staatuse andmiseks või likvideerimisprogrammide heakskiitmiseks seoses veiste viirusdiarröa nakkusega. Seepärast tuleks kõnealused liikmesriigid või nende tsoonid loetleda vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII lisas liikmesriikide või tsoonidena, millel on taudivaba staatus või kus on olemas heakskiidetud likvideerimisprogramm seoses veiste viirusdiarröa nakkusega.
1.

I lisa muudetakse järgmiselt: a) lisatakse punkt 16a: „(16a) „otsusekõrgus merepinnast (DA)“ või „otsusekõrgus (DH)“ – 3D-instrumentaallähenemistoimingu puhul kindlaks määratud kõrgus, mille juures tuleb algatada katkestatud lähenemise protseduur, kui lähenemise jätkamiseks puudub nõutav visuaalne orientiir;“ b) punkt 22 asendatakse järgmisega: „(22) „instrumentaalrada“ – üks järgmistest rajatüüpidest, mis on ette nähtud õhusõiduki käitamiseks instrumentaallähenemise protseduuride kohaselt: 1. „mitte-täppislähenemisrada“ – rada, mis on varustatud visuaalsete vahenditega ja vähemalt ühe mittevisuaalse vahendiga ning mis on ette nähtud maandumiseks pärast A-tüüpi instrumentaallähenemist; 2. „I kategooria täppislähenemisrada“ – rada, mis on varustatud visuaalsete vahenditega ja vähemalt ühe mittevisuaalse vahendiga ning mis on ette nähtud maandumiseks pärast B-tüüpi I kategooria instrumentaallähenemist; 3. „II kategooria täppislähenemisrada“ – rada, mis on varustatud visuaalsete vahenditega ja vähemalt ühe mittevisuaalse vahendiga ning mis on ette nähtud maandumiseks pärast B-tüüpi II kategooria instrumentaallähenemist; 4. „III kategooria täppislähenemisrada“ – rada, mis on varustatud visuaalsete vahenditega ja vähemalt ühe mittevisuaalse vahendiga ning mis on ette nähtud maandumiseks pärast B-tüüpi III kategooria instrumentaallähenemist;“ c) lisatakse punkt 24c: „(24c) „piiratud nähtavusega lennud ” – lähenemis- või starditoimingud rajal, kus nähtavus on alla 550 m või otsusekõrgus alla 200 jala;“ d) punkt 25 asendatakse järgmisega: „(25) „piiratud nähtavuse protseduurid“ – lennuväljal kasutatavad protseduurid, mille eesmärk on tagada ohutus piiratud nähtavusega lennu korral;“ e) punkt 26 asendatakse järgmisega: „(26) „start piiratud nähtavusega (LVTO)“ – start tingimustes, kus nähtavus rajal on alla 550 m;“ f) punkt 27 jäetakse välja; g) lisatakse punkt 34c: „(34c) „vähendatud käitamismiinimumidega lennud“ – lennud, mille puhul kasutatakse konkreetset õhusõidukit või maapealseid seadmeid või õhusõidukite ja maapealsete seadmete kombinatsiooni, et võimaldada järgmist: a) konkreetse lennuliigi puhul saab kohaldada lennuvälja standardsetest käitamismiinimumidest madalamaid käitamismiinimume; b) nähtavusnõudeid on võimalik täita või leevendada; c) vajatakse vähem maapealseid rajatisi;“ h) punkt 35 jäetakse välja; i) punkt 47b asendatakse järgmisega: „(47b) „B-tüüpi instrumentaallähenemine“ – instrumentaallähenemine, mille puhul otsusekõrgus on alla 75 m (250 jala) ja mis liigitatakse järgmiselt: 1. I kategooria (CAT I): otsusekõrgus on vähemalt 60 m (200 jalga) ja nähtavus vähemalt 800 m või nähtavus rajal on vähemalt 550 m; 2. II kategooria (CAT II): otsusekõrgus on alla 60 m (200 jala), kuid vähemalt 30 m (100 jalga), ja nähtavus rajal on vähemalt 300 m; 3. III kategooria (CAT III): otsusekõrgus on alla 30 m (100 jala) või seda ei kohaldata ja nähtavus rajal on alla 300 m või rajal nähtavuse piiranguid ei kohaldata“.
(9)

Nõuandekomisjonide tasakaalustatud toimimise tagamiseks on vaja, et organisatsioonid, mis edendavad horisontaalseid põhimõtteid, nagu keskkonnakaitse, tarbijate ja inimõiguste kaitse, tervishoid, võrdõiguslikkus või loomatervis või loomade heaolu, liigitataks sektoriorganisatsioonideks, kui nad esindavad sektorit põhjenduste 7 või 8 tähenduses. Seepärast tuleks selliseid horisontaalseid põhimõtteid edendavad organisatsioonid liigitada „muudeks huvirühmadeks“ ainult juhul, kui nad on sektorist sõltumatud, mis tähendab, et vähem kui 50 % nende liikmetest on sektori esindajad või vähem kui 50 %-l nende liikmetest on sektoris otsesed või kaudsed majandushuvid, nad ei esinda sektori töötajaid ning vähem kui 50 % nende rahastamisest pärineb sektorist.
2)

Punkt 1.1 asendatakse järgmisega: „1.1. Ilma et see piiraks lossimiskohustuse rakendamist, kasutavad laevad Skagerrakis traallaudadega põhjatraaliga püügil vähemalt 120 mm või vähemalt 90 mm suurust võrgusilma või Kattegatis traallaudadega põhjatraaliga või noodapüügil vähemalt 90 mm võrgusilma (*2) (*3). (*2) Skagerraki ja Kattegati alarajoonides võib püüda traallaudadega põhjatraaliga, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm, kui paigaldatakse rombikujuliste võrgusilmadega ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm või ruudukujuliste silmadega ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm. Alternatiivina võib Kattegati alarajoonis ajavahemikul 1. oktoober kuni 31. detsember kasutada ruudukujuliste silmadega paneeli, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm." (*3) Kattegati alarajoonis võib püüda noodaga, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm, kui paigaldatakse rombikujuliste silmadega ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm või ruudukujuliste silmadega ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm. Alternatiivina võib ajavahemikul 1. august kuni 31. oktoober kasutada ruudukujuliste silmadega paneeli, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm.“"
(4)

Tšehhi pädev asutus on andnud määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 5 kohaselt loa teatavatel tingimustel kasutada uuendtoitu mürri-kiviroosiku (Cistus incanus L. Pandalis) ürti. Kõnealuse uuendtoidu kirjelduses on ekslikult välja jäänud asjaolu, et uuendtoit koosneb mürri-kiviroosiku (Cistus incanus L. Pandalis) kuivatatud ja tükeldatud maapealsetest osadest (noored puitunud osadega võrsed). Lisaks on kirjeldusse ekslikult lisatud üksikasjalik teave uuendtoidu koostise kohta, mille taotleja oli esitanud täiendava teabena, mida Tšehhi pädev asutus oma arvamuses ei kasutanud ning mis ei ole vajalik ohutuse hindamiseks ega toote iseloomustamiseks. See teave tuleks seega välja jätta. Seepärast on vaja parandada rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa tabelis 2 uuendtoidu mürri-kiviroosiku (Cistus incanus L. Pandalis) ürdi spetsifikatsiooni.
„Vähemalt 16 mm

Kogu piirkond
(3)

Filiaali luba käsitlev teade on vaja muuta selgemaks. Seepärast tuleks täpsustada, et värskeimat kättesaadavat teavet omavahendite kohta nõutakse nii krediidiasutuse individuaalse kui ka konsolideeritud aruandluse tasandil, kui see on asjakohane ja kui konsolideeritud teave on päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kättesaadav.
(5)

On oluline tagada hoiuste turvalisus ning suurendada krediidiasutuse poolt pädevatele asutustele esitatava finantsteabe faktilist kindlust ja usaldusväärsust. Seepärast peab krediidiasutus filiaali kavandatava sulgemise kohta teate esitamisel teavitama pädevat asutust meetmetest, mida on rakendatud või mis on rakendamisel tagamaks, et filiaalis ei ole pärast tegevuse lõpetamist enam hoiustatud üldsuse hoiuseid ega muid tagasiamakstavaid vahendeid.
(2)

Täpsemalt on määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa E peatükis esitatud nõuded, mida kohaldatakse lammaste ja kitsede liitu importimisel. Nende nõuetega on ette nähtud, et sellise impordiga peab kaasas olema veterinaartõend, milles muu hulgas kinnitatakse, et liitu imporditavad aretuslambad- ja kitsed on pärit põllumajandusettevõttest, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või et need lambad on ARR/ARR prioonvalgu-geeni genotüübiga, mis annab klassikalise skreipi suhtes resistentsuse.
konkreetsed loomatervisenõuded selliste kaupade liitu sisenemiseks, mille suhtes kohaldatakse käesolevat sertifikaati ja mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artikli 167 punktis a, punkti c alapunktides ii ja iii ning punktis d, samuti artikli 169 lõigetes 1 ja 2.]

kogu välisriigist pärinev karploomade materjal, mida toodetes kasutatakse, on pärit kolmandatest riikidest/ettevõtetest/kasvatuspiirkondadest, millel on luba eksportida elusaid kahepoolmelisi molluskeid ELi.
(5)

Nõukogu on kindlaks teinud, et nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (3) artikli 1 lõikes 4 osutatud pädevad asutused on teinud kõigi loetellu kantud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes otsused selle kohta, et nad on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses. Nõukogu on samuti jõudnud järeldusele, et selliste isikute, rühmituste ja üksuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks jätkuvalt kohaldada määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud konkreetseid piiravaid meetmeid.
(5)

Nõukogu kiitis 24. jaanuaril 2022 heaks järeldused, milles mõistis hukka Venemaa jätkuva agressiivse tegevuse ja ähvardused Ukraina suunal ning kutsus Venemaad üles leevendama pingeid, järgima rahvusvahelist õigust ja osalema kehtestatud rahvusvaheliste mehhanismide kaudu konstruktiivselt dialoogis. Nõukogu kinnitas taas liidu täielikku pühendumust aluspõhimõtetele, millele on rajatud Euroopa julgeolek ja mis on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) põhikirjas ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni asutamisdokumentides, sealhulgas Helsingi lõppaktis ja Pariisi hartas. Need aluspõhimõtted hõlmavad eelkõige riikide suveräänset võrdsust ja territoriaalset terviklikkust, piiride puutumatust, hoidumist jõu kasutamisest või sellega ähvardamisest ning riikide vabadust valida või muuta oma julgeolekukorraldust. Nõukogu märkis, et need põhimõtted ei ole läbiräägitavad, neid ei muudeta ega tõlgendata uuesti ning nende rikkumine Venemaa poolt on takistuseks ühisele ja jagamatule julgeolekuruumile Euroopas ning ohustab rahu ja stabiilsust Euroopa mandril. Tuletades meelde Euroopa Ülemkogu 2021. aasta detsembri järeldusi, kordas nõukogu, et igasugusel Venemaa poolt Ukraina vastu suunatud edasisel sõjalisel agressioonil on tohutud tagajärjed ja kõrge hind, mis hõlmab mitmesuguseid valdkondlikke ja individuaalseid piiravaid meetmeid, mis võetakse vastu koostöös partneritega.