KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/464,

26. märts 2020,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava teabega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6, artikli 14 lõiget 3, artikli 15 lõiget 3, artikli 16 lõiget 3, artikli 17 lõiget 3 ja artikli 26 lõike 7 punkti d,

ning arvestades järgmist:

Määruse (EL) 2018/848 III peatükis on sätestatud mahepõllumajanduslike toodete üldised tootmisnõuded ning üksikasjalikud tootmisnõuded on sätestatud sama määruse II lisas. Selleks et tagada kõnealuse määruse rakendamiseks ühtlustatud tingimused, tuleks sätestada mõned täiendavad eeskirjad.

Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus loomakasvatuses kehtivaid liigiomaseid vajadusi, on vaja veiste, lammaste, kitsede, hobuste, hirvede, sigade, kodulindude ja küülikute puhul sätestada loomkoormus, siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindalad ja nende omadused ning hoonete ja vabaõhualade tehnilised nõuded ja omadused. Lisaks tuleks sätestada emapiimast toituvate loomade puhul minimaalne ajavahemik, mida tuleb järgida eelistatavalt emapiimaga söötmisel.

Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises liigiomaseid vajadusi, on samuti vaja kehtestada liikide või liikide rühmade kaupa eeskirjad vesiviljelusloomade loomkoormuse ning tootmissüsteemide ja hoidlate omaduste kohta.

Samas teatavate meetodite puhul, mida kasutatakse konkreetsete mahepõllumajanduslike toiduainete töötlemisel, võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmiseeskirjadele, mis käsitlevad konkreetsete toodete tootmist. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist meetodit saab hinnata, ning kui leiab kinnitust, et see vastab kõnealustele põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, peab komisjon andma loa konkreetsete toiduainete tootmiseks, vajaduse korral teatavatel tingimustel.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013 (2) artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu ning teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu tootmiseks võib olla vaja ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemist, et täita koostist käsitlevaid nõudeid, mis on sätestatud kõnealuses määruses ja määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktides asjaomaste toodete või komisjoni direktiiviga 2006/125/EÜ (3) reguleeritud toodete puhul. Nende tootekategooriate puhul on vaja lubada ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemismeetodite kasutamist.

Samas teatavate mahepõllumajanduslike söödatoodete töötlemisel kasutatavate meetodite puhul võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist meetodit saab hinnata, ning kui leitakse, et meetod vastab kõnealustele põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele, peab komisjon andma loa selle kasutamiseks konkreetsete söödatoodete tootmisel, vajaduse korral teatavatel tingimustel.

Mahepõllumajanduslikus tootmises tuleks kasutada mahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi ja mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme. Selleks et aidata mahepõllumajandusettevõtjatel leida teavet nende kättesaadavuse kohta, peaksid igal liikmesriigil olema süsteemid, mis võimaldavad mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi või mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme turustavatel ettevõtjatel teha oma varusid käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks. Eelkõige peaks olema avalikult kättesaadav üksikasjalik teave selliste liikide kohta, mida nad suudavad tarnida piisavas koguses ja mõistliku aja jooksul. Liikmesriigid peaksid kord aastas tegema komisjonile kättesaadavaks nii sellise teabe kokkuvõtte kui ka teabe erandite kohta, mis on tehtud juhul, kui mahepõllumajanduslikud liigid ei ole kättesaadavad.

Seemikud on mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali käsitleva teabe kogumisest ja vahetamisest välja jäetud. Seepärast on ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks asjakohane kehtestada seemikute määratlus.

Liikmesriigid võivad luua ka sarnase teabesüsteemi mahepõllumajanduslikule tootmisele kohandatud tõugude ja liinide või mahepõllumajanduslike noorkanade kättesaadavuse kohta. Võttes arvesse mittemahepõllumajanduslike loomade või noorkanade kasutamisele tehtavate erandite võimalikku järkjärgulist kaotamist, on oluline koguda andmeid mahepõllumajanduslike tõugude ja liinide kättesaadavuse kohta, mis on spetsiaalselt valitud mahepõllumajanduslike põhimõtete ja eesmärkide alusel. Seepärast on vaja sätestada liikmesriikide poolt komisjonile ja teistele liikmesriikidele esitatavate ühtlustatud andmete üksikasjad.

Ettevõtjad, kes on kasvatanud kariloomi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 834/2007 (4) ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 889/2008, (5) peavad kohandama oma tootmissüsteeme nii, et need vastaksid käesolevas määruses sätestatud uutele tehnilistele erinõuetele, mis mõjutavad loomkoormust, loomapidamisruumide ja nendega seotud seadmete konstruktsiooni omadusi, olemasolevaid ruume ja maakorraldust ning põllumajandusettevõtte tootmissüsteemi üldiselt. Need kohandused nõuavad erinevaid ajavahemikke vastavalt käesolevas määruses sätestatud uute nõuete täitmiseks vajalike sekkumiste ulatusele, võttes samal ajal arvesse tootmise jätkamist.

Eelkõige võivad sätted, mis käsitlevad noorkanade ja -kukkede siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormust ja miinimumpindala, vabaõhualade maksimaalset laiendamist lindlate puhul ning korruste maksimumarvu ja tõhusat sõnnikueemaldussüsteemi mitmekorruselistes lindlates, hõlmata suuri töid ja investeeringuid, nagu loomapidamisruumide ümberehitamine ja maa omandamine või loomapidamisruumide täielik renoveerimine teatavate põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks, mis on seni olnud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha uute nõuete täitmiseks vajalikke kohandusi.

Sigadega seotud nõue, mis käsitleb tugeva konstruktsiooniga välisala pindalast miinimumprotsenti, võib tähendada väliste rajatiste taastamist ja muudatusi sõnniku kogumise süsteemis põllumajandusettevõtetes või tootmisüksustes, mis on seni olnud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha kuni kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil põhjalikult renoveerida väliseid loomapidamisruume või asendada seadmed, et vastata uutele nõuetele.

Samuti võivad lindlate verandade ja siseruumi vaheliste sisse- ja väljapääsuavade pikkus, kõvade vaheseinte nõue nuumlindude (v.a liigi Gallus gallus) puhul ning õrte ja kõrgendatud istumistasandite erinõuded tähendada konkreetseid kohandusi, nagu osade loomapidamisruumide renoveerimine ja uute seadmete ostmine põllumajandusettevõtetele, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi loomapidamisruumides või asendada seadmed uutele nõuetele vastamiseks.

Lisaks võib vabajalutusalaga lindlate siseruumide miinimumpindala arvutamise meetod sisaldada kohandusi, nagu kodulindude loomkoormuse oluline vähendamine või hoonete renoveerimine põllumajandusettevõtete jaoks, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi oma äriplaanides või loomapidamisruumides, et need vastaksid uutele nõuetele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLEMINEK

akrediteeritud laboratooriumide selliste mulla- ja/või taimeproovide laborianalüüside tulemused, mille kontrolliasutus või kontrollorgan on võtnud pärast punktis b osutatud üksikasjalikku riskianalüüsi igalt maatükilt, mille puhul on kindlaks tehtud, et see võib olla saastunud, kuna seda on töödeldud toodete ja ainetega, mida ei ole lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises;

kontrolliasutuse või kontrollorgani tehtud üksikasjalik riskianalüüs, et hinnata, kas tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud mis tahes maatükki on vähemalt kolme aasta jooksul töödeldud toodete või ainetega, mis ei ole mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubatud, võttes eelkõige arvesse taotlusega seotud kogupindala suurust ja igal taotlusega hõlmatud maatükil kõnealusel ajavahemikul rakendatud agronoomilisi tavasid;

1. Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 3 punkti a kohaldamisel esitab ettevõtja selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus tegevus toimub ja kus kohaldatakse selle ettevõtja põllumajandusettevõtte suhtes kontrollisüsteemi, asjaomaste pädevate asutuste ametlikud dokumendid, mis tõendavad, et maatükkide suhtes, mille puhul taotletakse varasema perioodi tagasiulatuvat tunnustamist, kohaldati meetmeid, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (6) kohaselt rakendatud programmis, ning et kõnealustel maatükkidel ei ole kasutatud muid tooteid või aineid kui need, mida on lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises.

II PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSLOOMAD

1. JAGU

VEISED, LAMBAD, KITSED JA HOBUSED

2. JAGU

HIRVED

3. JAGU

SEAD

4. JAGU

KODULINNUD

6. Kodulindude puhul võib kasutada liikuvaid lindlaid, tingimusel et neid liigutatakse tootmistsükli jooksul korrapäraselt, et tagada taimestiku kättesaadavus lindudele ja vähemalt iga kodulinnupartii vahel. Nuumlindude loomkoormust, mis on sätestatud I lisa IV osa 4.–9. jaos, võib suurendada kuni 30 kg eluskaaluni m2 kohta, tingimusel et liikuva hoone esimese korruse pindala ei ületa 150 m2.

tagavad sektsioonid, et kokkupuude teiste karjadega on piiratud ja et erinevatest karjadest pärit linnud ei saa lindlas seguneda;

see vastab samadele sisse- ja väljapääsuavade suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud verandade suhtes käesoleva lõike punktides a ja b;

see on täielikult ligipääsetav 24 tundi ööpäevas;

I lisa IV osas sätestatud siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel ei võeta arvesse veranda kasutatavat ala. Samas võib kodulindudele mõeldud hoone täiendavat katusega vabajalutusala osa, mis on soojustatud selliselt, et selles ei ole väliskliima, võtta arvesse I lisa IV osas sätestatud siseruumide loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel, kui on täidetud järgmised tingimused:

6. Vabaõhuala ei tohi ulatuda üle 150 m raadiuse lindla lähimast sisse- või väljapääsuluugist. Kuni 350 meetrine raadius hoone lähimast sisse- või väljapääsuluugist on siiski lubatud, kui kogu vabaõhualal on ühtlaste vahemaade järel piisav arv varjualuseid kaitseks karmi ilmastiku ja kiskjate eest (ühe hektari kohta vähemalt neli varjualust). Hanede puhul peab vabaõhualal kasvama rohtu, mida linnud saavad süüa.

5. JAGU

KÜÜLIKUD

3. Karjamaal asuvaid liikuvaid pidamiskohti tuleb liigutada nii sageli kui võimalik, et tagada karjamaa maksimaalne kasutamine, ning need peavad olema ehitatud nii, et küülikud saaksid karjamaal rohtu süüa ka pidamiskoha põranda kaudu.

kui sellel on betoonist väline ala, siis on võimalik lihtne juurdepääs taimestikuga välise ala osale. Ilma sellise lihtsa juurdepääsuta ei või betoonipinna pindala vabajalutusala miinimumpindala arvutamisel arvesse võtta;

sellel on piisaval arvul kõrgendatud platvorme, mis on selle miinimumpindala peale ühtlaselt jaotatud;

poegade juurdepääs piisaval arvul pesadele, nii et on vähemalt üks pesa imetava emasküüliku ja tema poegade jaoks;

emasküülikul on võimalik pesast eemalduda ja naasta pesasse, et toita poegi;

on võimalik eraldada rühmast isasloomi ning tiineid ja reproduktiivseid emasküülikuid konkreetsetel loomade heaoluga seotud põhjustel ja piiratud aja jooksul, tingimusel et nad saavad hoida silmsidet teiste küülikutega;

selle kõrgus on piisav, et kõik küülikud saaksid seista püstiste kõrvadega;

1. Vabaõhualade taimestikku tuleb hooldada korrapäraselt ja nii, et see oleks küülikutele atraktiivne.

III PEATÜKK

VESIVILJELUSLOOMAD

IV PEATÜKK

TÖÖDELDUD TOIT JA SÖÖT

4. Komisjon analüüsib lõikes 3 osutatud toimikut. Kui komisjoni tehtud analüüsis jõutakse järeldusele, et toimikus kirjeldatud meetod vastab lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele, muudab komisjon käesolevat määrust, et anda sõnaselge luba toimikus osutatud meetodi kasutamiseks või lisada selle kasutamise eritingimused käesolevasse määrusesse.

3. Kui liikmesriik leiab, et konkreetset meetodit tuleks hinnata lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja nõuetele vastavuse seisukohast või et selle meetodi kasutamise teatavad eritingimused tuleks lisada käesolevasse määrusesse, võib ta paluda komisjonil selline hindamine läbi viia. Selleks teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike toimikust, milles esitatakse sellise vastavuse või eritingimuste põhjused, ning tagab toimiku avalikustamise vastavalt andmekaitset käsitlevatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele.

direktiiviga 2006/125/EÜ reguleeritud toodete puhul, tingimusel et nende meetodite kasutamine on vajalik kõnealuse direktiivi nõuete täitmiseks.

määruse (EL) nr 609/2013 artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud mahepõllumajanduslike toodete puhul, tingimusel et nende meetodite kasutamine on asjaomaste toodete puhul vajalik kõnealuse määruse ja kõnealuse määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktide nõuete täitmiseks; või

2. Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/848 II lisa VI osa punkti 3 kohaldamist, on ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemine lubatud:

3. Komisjon analüüsib lõikes 2 osutatud toimikut. Kui komisjoni tehtud analüüsis jõutakse järeldusele, et toimikus kirjeldatud meetod vastab lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele, muudab komisjon käesolevat määrust, et anda sõnaselge luba toimikus osutatud meetodi kasutamiseks või lisada selle kasutamise eritingimused käesolevasse määrusesse.

2. Kui liikmesriik leiab, et konkreetset meetodit tuleks hinnata lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja nõuetele vastavuse seisukohast või et selle meetodi kasutamise teatavad eritingimused tuleks lisada käesolevasse määrusesse, võib ta paluda komisjonil selline hindamine läbi viia. Selleks teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike toimikust, milles esitatakse sellise vastavuse või eritingimuste põhjused, ning tagab toimiku avalikustamise vastavalt andmekaitset käsitlevatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele.

V PEATÜKK

TEAVE MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKU JA ÜLEMINEKUAJA TAIMSE PALJUNDUSMATERJALI, MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE LOOMADE JA MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE VESIVILJELUSLOOMADE NOORVORMIDE KÄTTESAADAVUSE KOHTA TURUL

5. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave, mis on saadud liikmesriikidelt määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 kohaselt, lisatakse kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasi ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidesse.

3. Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti c kohaselt kodulindude ja sigade mahepõllumajandusliku proteiinsööda kättesaadavuse kohta liidu turul ning kõnealuse määruse II lisa II osa punkti 1.9.3.1 alapunkti c ja punkti 1.9.4.2 alapunkti c kohaselt antud lubade kohta, vastuses küsimustikule, mille komisjon igal aastal liikmesriikidele esitab.

1. Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti a kohaselt kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidest, kooskõlas käesoleva määruse III lisa I osas sätestatud tehniliste kirjeldustega.

VI PEATÜKK

LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 26

Üleminekusätted

1. Erandina käesoleva määruse II peatüki 3. jaost peavad sigu pidavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille rajatised ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja välirajatiste ulatuslikku ümberehitamist, et täita käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud nõue, et vähemalt pool vabajalutusala pindalast peab olema sileda konstruktsiooniga, vastama sellele artiklile hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

2. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja renoveerida loomade ruume, et täita siseruumist verandani viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkuse nõue, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 15 lõike 2 punktis b, vastama sellele punktile hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

3. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlate hoonete vabajalutusala ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja oluliselt vähendada siseruumide loomkoormust või renoveerida hooneid, et täita loomkoormuse ja siseruumide minimaalse pindala arvutamise nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa IV osas, järgides samal ajal artikli 15 lõike 2 punkti c, vastama neile sätetele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

4. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja renoveerida loomade ruume või asendada seadmeid, et täita tugeva vaheseina nõuded, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 15 lõike 3 punktis c, või õrte või kõrgendatud istumisaluste nõudeid, mis on sätestatud artikli 15 lõikes 5, vastama nendele sätetele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

5. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille mitmekorruselised lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja loomade ruumide ulatuslikku renoveerimist või seadmete asendamist, et täita tasandite maksimumarvu ja sõnnikueemaldussüsteemi nõuded, mis on sätestatud vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõike 4 punktides b ja c, vastama nendele punktidele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

6. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlatel on vabajalutusalad, mis ulatuvad kaugemale kui 150 m raadiusse sellise lindla lähimast sisse- või väljapääsuavast, mis ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja rajatiste konstruktsiooni ulatuslikult kohandada või omandada täiendavat maad, et täita maksimaalse raadiuse nõue, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 16 lõikes 6, vastama sellele sättele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.