ET Euroopa Liidu Teataja L 6/37

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/34,

28. september 2017,

milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses teenuste hinnakirja standarditud esitlusvormingu ja ühise sümboliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/92/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 6 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

(1) Direktiivi 2014/92/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et makseteenuse pakkuja esitab tarbijale paberkandjal või muul püsival andmekandjal teenuste hinnakirja, mis sisaldab kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste lõplikus loetelus esitatud standarditud mõisteid ning, juhul kui teenust pakub makseteenuse pakkuja, siis iga teenuse eest võetavat tasu. Liikmesriigid peavad lõplikud loetelud avaldama, kasutades liidu standarditud terminoloogiat, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/32 (2).

(2) Tagamaks, et teenuste hinnakiri saavutab direktiivi 2014/92/EL eesmärgid ning annab tarbijale ühtlasi kogu asjakohase teabe viisil, mis suurendaks võrdlusvõimalusi ja läbipaistvust, peaks makseteenuse pakkuja kasutama teenuste hinnakirja koostamiseks standardvormis ja tal peaksid olema selged juhised selle täitmise kohta.

(3) Kuna teenuste hinnakirja eesmärk on anda tarbijale enne maksekonto lepingu sõlmimist teavet selleks, et ta saaks maksekontode pakkumisi võrrelda, peaks makseteenuse pakkuja koostama ühe teenuste hinnakirja iga tarbijale pakutava maksekonto kohta, kasutades selleks standardvormi.

(4) Selleks et tarbijal oleks võimalik valida pakutavate kontode hulgast oma vajaduste seisukohast kõige sobilikum ja tagada samal ajal ulatuslik standardiseeritus, peaks olema võimalik pakette omavahel sobilikul moel kombineerida ja seega peaks makseteenuse pakkujal olema võimalik koostada niisuguse maksekonto kohta enam kui üks teenuste hinnakiri, seda tingimusel, et iga dokument hõlmab vähemalt üht paketti.

(5) Et tarbijal oleks hõlpsam aru saada erinevat liiki pakettide sisust ja nendega seotud tasudest, tuleks teenuste hinnakirjas paketid eraldi loetleda.

(6) Kui teenused, mille puhul ületatakse paketiga hõlmatud kogus, ei kuulu kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste riigisisesesse lõplikusse loetellu ja ei ole seega teenuste hinnakirjas ära toodud, tuleks need ära näidata eraldi tabelis ja neid ei tohiks kokku panna teabega pakettide sisu kohta, et anda tarbijatele paketist selge ülevaade.

(7) Kuna iga teenuste hinnakirja sisu sõltub konkreetse makseteenuse pakkuja pakutavast teenustevalikust ja iga liikmesriigi kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste lõplikust loetelust, tuleks teenuste ühtsel turul pakutavate maksekontode võrreldavuse tagamise eesmärgil esitada teenuste hinnakirjas teatavad pealkirjad, mille alla erinevad teenused tuleks koondada.

(8) Teenuste hinnakirja vorm peaks sisaldama eraldi tabelit, mida kasutavad need makseteenuse pakkujad, kellelt nõutakse ka kogukulude näitaja esitamist.

(9) Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „EBA“)) esitas komisjonile.

(10) EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimaliku kaasnevat kulu ja kasu ning palunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt asutatud pangandussektori sidusrühmade kogu arvamust, (3)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teenuste hinnakirja vorm ja ühine sümbol

1. Makseteenuse pakkuja kasutab lisas esitatud vormi ja täidab selle artiklites 2–13 sätestatu kohaselt.

2. Teenuste hinnakirja vormi täitmisel ei muuda makseteenuse pakkuja seda käesolevas määruses ettenähtust erineval viisil. Ennekõike peab makseteenuse pakkuja kinni vormis esitatud andmete, pealkirjade ja alapealkirjade järjestusest. Teenuste hinnakiri:

a) esitatakse A4 vertikaalformaadis;

b) sisaldab esimese lehekülje ülaosas keskele joondatud pealkirja „Teenuste hinnakiri“, millest vasakul dokumendi ülaosas asub makseteenuse pakkuja logo ja paremal dokumendi ülaosas ühine sümbol;

c) sisaldab ühist sümbolit, mille mõõdud on 2,5 cm × 2,5 cm ja mis on esitatud nii, nagu on ära toodud lisas esitatud vormis;

d) on esitatud kirjatüübis Arial või muus sellele sarnases kirjatüübis kirjasuurusega 11 punkti, välja arvatud pealkiri „Teenuste hinnakiri“, mille puhul kasutatakse 16 punkti suurust paksu kirja; kasutab pealkirjade esitamisel 14 punkti suurust paksu kirja ja alapealkirjade esitamisel 12 punkti suurust paksu kirja, välja arvatud juhul, kui suurema kirjasuuruse või rahvusvahelise pimedate kirja kasutamine on nõutav siseriikliku õiguse kohaselt või kui selles on tarbija ja makseteenuse pakkuja vahel kokku lepitud;

e) trükitakse mustvalgena, välja arvatud makseteenuse pakkuja logo ja ühine sümbol, mis võidakse esitada värvilisena kooskõlas artiklis 2 sätestatuga;

f) sisaldab pealkirju, mis on keskmise tumedusega halli värvi (RGB-värvimudeli koordinaadid 166,166,166), ja alapeakirju, mis on helehalli värvi (RGB-värvimudeli koordinaadid 191,191,191);

g) on nummerdatud lehekülgedega.

3. Makseteenuse pakkuja esitab eraldi teenuste hinnakirja iga maksekonto kohta, mida ta tarbijatele pakub.

4. Ilma et see mõjutaks direktiivi 2014/92/EL IV peatükis osutatud põhimaksekonto pakkumist, võib makseteenuse pakkuja juhul, kui ta pakub tarbijatele ainult üht maksekontot, mida saab kombineerida erinevate direktiivi 2014/92/EL artikli 4 lõikes 3 osutatud teenuspakettidega, koostada kõnealuse konto kohta enam kui ühe teenuste hinnakirja tingimusel, et igasse teenuste hinnakirja kuulub vähemalt üks pakett.

Artikkel 2

Ühine sümbol ja makseteenuse pakkuja logo

1. Kui ühine sümbol on esitatud värvilisena, on selle taustavärvi koordinaadid RGB-värvimudeli järgi 0/51/153 (kuueteistkümnendsüsteem: 003399) ja sümboli koordinaadid 255/204/0 (kuueteistkümnendsüsteem: FFCC00).

2. Makseteenuse pakkuja logo peab olema ühise sümboliga ühesuurune.

3. Logo võib esitada värviliselt ainult juhul, kui värviliselt on esitatud ka ühine sümbol. Kui dokument on prinditud mustvalgena, peab ühine sümbol olema selgelt loetav.

Artikkel 3

Kontohalduri nimi

Kontot haldava makseteenuse pakkuja nimi esitatakse paksus kirjas ja vasakjoondatult.

Artikkel 4

Konto nimi

Konto nimi esitatakse paksus kirjas ja vasakjoondatult kontohalduri nime all.

Artikkel 5

Kuupäev

Konto nime järel esitatakse kuupäev, mil makseteenuse pakkuja viimast korda teenuste hinnakirja uuendas, kasutades artikli 1 lõike 2 punktiga d ette nähtud kirjatüüpi ja joondades kuupäeva vasakule.

Artikkel 6

Sissejuhatavad märkused

1. Vormis esitatud sissejuhatavad märkused tuleb teenuste hinnakirjas muutmatul kujul ära tuua, kasutades teksti sees 1,15 punkti, teksti ees 0 punkti ja selle järele 10 punkti suurust reavahet.

2. Makseteenuse pakkuja asendab nurksulud asjaomaste lepingueelsete dokumentide ja lepingudokumentide nimedega.

Artikkel 7

Tabel „Teenused ja tasud“

1. Kui makseteenuse pakkuja pakub teenuseid, mis kuuluvad direktiivi 2014/92/EL artikli 3 lõikes 5 osutatud kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste riigisisesesse lõplikusse loetellu, siis loetleb ta sellised teenused ning neile vastavad tasud teenuste ja tasude tabelis järgnevalt:

a) teenus märgitakse vasakjoondatult paksus kirjas veergu „Teenus“;

b) iga teenus esitatakse ainult üks kord ja märgitakse vastava tabelis toodud alapealkirja alla (näiteks konto pakkumine või haldamine tuleb esitada alampealkirja „Kontoga seotud üldteenused“ all);

c) teenustele vastavad tasud märgitakse paremjoondatult veergu „Tasu“;

d) kui tasu võetakse korrapäraselt (ja mitte kasutuspõhiselt), näidatakse tasu võtmise intervall vasakjoondatult ära veerus „Tasu“ ja selle järele märgitakse paremjoondatult kõnealuse perioodi eest võetud tasu; aastane kogutasu esitatakse paksus kirjas vasakjoondatult kohe sageduse all oleval joonel, kasutades väljendit „Aastatasu kokku“ ja joondades vastava tasu paremale;

e) reavahe peab olema ühekordne, iga teenuse ja tasu ees 0 punkti ja selle järel 0 punkti suurune.

2. Kui mitte ükski makseteenuse pakkuja pakutavatest teenustest, mis võiks kuuluda mõne alapealkirja alla, ei kuulu kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste riigisisesesse lõplikusse loetellu, kustutatakse kogu kõnealuse alapealkirja kohta käiv rida, sealhulgas rea nimetus.

3. Kui makseteenuse pakkuja ei paku mitte ühtegi teenust neist, mis kuuluvad direktiivi 2014/92/EL artikli 3 lõikes 5 osutatud kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste riigisisesesse lõplikusse loetellu, või kui teenus ei ole koos kontoga kättesaadav, kasutatakse väljendit „teenus ei ole kättesaadav“.

4. Kui ühel või mitmel järgnevalt loetletud viisidest võetakse eraldi tasusid, esitab makseteenuse pakkuja vastava teenuse veerus „Tasu“ eraldi real kirjelduse iga tasulise kasutuskorra, kanali või tingimuse („tasu liigid“) kohta:

a) sama teenuse erinevate tasuliste kasutuskordade eest (näiteks algne avamistasu ja järgnevad täitmistasud sama teenuse eest);

b) sama teenuse taotlemise, kasutamise või osutamise eri kanalite eest (näiteks telefonitsi, harukontoris või veebi teel);

c) sõltuvalt sellest, kas sama teenuse erinevad tingimused on täidetud (näiteks kreeditkorralduste või sularaha väljavõtmiste minimaalsest või maksimaalsest piirsummast kinnipidamine).

Kirjeldus joondatakse vasakule ja tasu joondatakse paremale.

5. Kui tasude võtmine sõltub mitut liiki tasude kombinatsioonist, nagu tasud, mis on kanalist sõltuvalt erinevad ja mis jagatakse seejärel täiendavalt sõltuvalt sellest, kas piirsumma on saavutatud, esitab makseteenuse pakkuja lisaks lõike 4 kohaldamisele paremjoondatult kirjelduse iga täiendava tasuliigi kohta.

Artikkel 8

Nende teenuspakettide kirjeldus, mille eest võetakse tasu osana alapealkirja „Kontoga seotud üldteenused“ all olevatest tasudest

1. Kui maksekontoga seotud teenuspaketi eest võetakse tasu osana alapealkirja „Kontoga seotud üldteenused“ all olevatest tasudest, sõltumata sellest, kas paketis sisalduvad teenused kuuluvad direktiivi 2014/92/EL artikli 3 lõikes 5 osutatud kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste riigisisesesse lõplikusse loetellu või mitte, esitatakse need tabeli selles osas, mis käib kontoga seotud üldteenuste kohta, teenuspakette käsitleval real.

2. Makseteenuse pakkuja esitab vastavalt artiklis 10 sätestatule teabe lisatasu kohta mistahes teenuse eest, mis ületab teenuspaketiga hõlmatud teenuste kogust.

3. Kui mitte ühegi paketis sisalduva teenuse arv ei ole piiratud, kustutab makseteenuse pakkuja rea allservas oleva lause „Seda kogust ületavate teenuste eest võetakse tasu eraldi“.

4. Kui koos kontoga ei pakuta teenuspaketti ja kui teenuspaketi eest võetakse tasu eraldi mistahes kontoga seonduvate üldteenuste eest võetavast tasust, kustutatakse teenuspakette käsitlev rida.

Artikkel 9

Kirjeldus nende teenuspakettide kohta, mille eest võetakse tasu alapealkirja „Kontoga seotud üldteenused“ all olevatest tasudest eraldi

1. Kui makseteenuse pakkuja pakub koos kontoga teenuspaketti, mis on maksekontoga seotud, ja kui selle paketi eest võetakse tasu eraldi alapealkirja „Kontoga seotud üldteenused“ all olevatest tasudest, mis on loetletud teenuste ja tasude tabelis, märgib makseteenuse pakkuja teenuspakette käsitlevasse tabelisse järgmise teabe:

a) loetelu kõigist paketti kuuluvatest teenustest, sõltumata sellest, kas need kuuluvad direktiivi 2014/92/EL artikli 3 lõikes 5 osutatud kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste riigisisesesse lõplikusse loetellu või mitte;

b) kõigi paketitasuga hõlmatud teenuste kogus, mis võib olla kas arv või siis märge selle kohta, et teenuste arv ei ole piiratud;

c) paketitasu paremjoondatult veergu „Tasu“.

2. Kui paketi eest võetakse tasu korrapäraselt, märgitakse tasu võtmise sagedus vasakjoondatult veergu „Tasu“ ja kohe selle all olevale joonele paksus kirjas iga-aastane tasu kokku, kasutades väljendit „Aastatasu kokku“.

3. Makseteenuse pakkuja esitab vastavalt artiklis 10 sätestatule teabe lisatasu kohta mistahes teenuse eest, mis ületab teenuspaketiga hõlmatud teenuste kogust.

4. Kui mitte ühegi paketis sisalduva teenuse arv ei ole piiratud, kustutab makseteenuse pakkuja tabeli allservas oleva lause „Seda kogust ületavate teenuste eest võetakse tasu eraldi“.

5. Kui teenuste hinnakirja kuulub enam kui üks lõike 1 kohastest pakettidest, esitab makseteenuse pakkuja käesoleva artikli kohase teabe iga paketi kohta eraldi tabelis, näidates ära teenuspaketi kaubamärgi nimetuse, kui see on asjakohane.

6. Kui teenuspaketti ei pakuta koos kontoga või kui teenuspaketi eest võetakse tasu osana kontoga seotud üldteenuste eest võetavast tasust, kustutab makseteenuse pakkuja kogu tabeli.

Artikkel 10

Tabel lisatasude kohta teenuste eest, mille puhul ületatakse maksekontoga seotud teenuspaketi tasuga hõlmatud kogus

1. Makseteenuse pakkuja esitab selles tabelis teabe lisatasude kohta mistahes teenuse eest, mis ületab artiklites 8 ja 9 osutatud teenuspaketiga hõlmatud teenuste kogust, kui seda teavet ei ole esitatud teenuste ja tasude tabelis või kui teenusele vastav tasu erineb tabelis esitatust.

2. Kui makseteenuse pakkuja pakub enam kui üht paketti ja lõikes 1 osutatud lisatasu on paketist sõltuvalt erinev, loetleb makseteenuse pakkuja iga paketi puhul erinevad tasud ja kasutab paketi kaubamärgi nimetust, kui see on asjakohane.

3. Seda tabelit täites esitatakse ja struktureeritakse andmed käesoleva määruse sätete kohaselt, kui see on kohaldatav.

4. Kui teenuste hinnakiri ei sisalda teavet teenuspakettide kohta, kustutab makseteenuse pakkuja lõigus 1 osutatud tabeli.

Artikkel 11

Kogukulude näitaja

1. Makseteenuse pakkuja esitab eraldi tabelis kogukulude näitaja, mis võtab kokku maksekonto aastase maksumuse, kui see on siseriiklike sätete kohaselt kohustuslik.

2. Kui siseriiklike sätetega ei nõuta makseteenuse pakkujalt kogukulude näitaja esitamist, kustutab ta kogukulude näitaja kohta käiva tabeli.

Artikkel 12

Kaubamärgi nimetus

Kaubamärgi nimetuse kasutamise korral peab kaubamärgi nimetus järgnema vahetult teenuse nimele ning see kirjutatakse artikli 1 lõike 2 punktiga d ette nähtud kirjatüübis ja nurksulgudes.

Artikkel 13

Elektrooniliste vahendite kasutamine

1. Kui teenuste hinnakiri esitatakse elektrooniliselt, võib makseteenuse pakkuja tingimusel, et tarbijale esitatakse samal ajal selline teenuste hinnakiri, mis vastab lisas esitatud vormile ja on täidetud artiklite 2–12 kohaselt, muuta vormi ainult järgmisel viisil:

a) erandina artikli 1 lõike 2 punktist d võib kirjasuurust muuta, tingimusel et artikli 1 lõike 2 kohased kirjasuuruste proportsioonid jäävad samaks;

b) kui elektrooniliste vahendite mõõtmed on sellised, et mitme tabeli ja veeru kasutamise korral oleks teenuste hinnakiri raskesti loetav, võib kasutada üht veergu või üht tabelit, kui teabe, pealkirjade ja alapealkirjade järjekord jäetakse samaks;

c) lubatud on elektrooniliste vahendite, sealhulgas kihtide ja hüpikakende kasutamine, kui teenuste hinnakirja pealkirja, ühist sümbolit, sissejuhatavaid märkusi, pealkirju ja alapealkirju kuvatakse silmapaistvalt ning kui teabe järjekord jäetakse samaks.

2. Lõike 1 punktis c osutatud elektrooniliste vahendite kasutamise korral ei tohi need olla nii silmatorkavad, et suunata kliendi tähelepanu teenuste hinnakirjas esitatud teabelt kõrvale. Kihtide ja hüpikakende vahendusel esitatud teave peab piirduma käesolevas määruses osutatud teabega.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 28. september 2017 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 257, 28.8.2014, lk 214.

(2) Komisjoni 28. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/32, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/92/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega liidu standarditud terminoloogia kohta kõige tüüpilisemate maksekontoga seotud teenuste puhul (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).