ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
a)

Lisatakse järgmine artikkel 6c: „Artikkel 6c Nõuded selliste kalandustoodete ametlikule kontrollile, mis on püütud liikmesriigi lipu all sõitva laevaga ja saadetud kas vahepealse ladustamisega või ilma edasi kolmanda riigi kaudu 1. Inimtoiduks ettenähtud kalandustoodetega, mis on püütud liikmesriigi lipu all sõitva laevaga ning mis on maha laaditud, kas vahepealse ladustamisega või ilma, kolmandas riigis enne sisenemist liitu muu transpordivahendiga, peab olema kaasas veterinaarsertifikaat, mille on andnud välja kõnealuse kolmanda riigi pädev asutus ja mis on täidetud vastavalt VI lisa VIII liites sätestatud veterinaarsertifikaadi näidisele. 2. Kolmas riik, mille kaudu tooteid edasi saadetakse, peab olema esitatud määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 11 lõike 1 kohases loetelus. 3. Kui lõikes 1 osutatud kalandustooted laaditakse maha ja transporditakse kõnealuses lõikes osutatud kolmandas riigis asuvasse lattu, peab ladu olema esitatud määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 kohases loetelus. 4. Kui lõikes 1 osutatud kalandustooted laaditakse laevale, mis sõidab kolmanda riigi lipu all, peab see kolmas riik olema esitatud määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 11 lõike 1 kohases loetelus ning laev peab olema esitatud määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 kohases loetelus. Kõnealust nõuet ei kohaldata konteinerlaevaga konteinerites veetavatele kalandustoodetele.“
(6)

Kavas on ette nähtud, et kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et asjaomase kalavaru kudekarja biomass on väiksem määruse (EL) 2016/1139 II lisa kohastest kudekarja biomassi piirväärtustest, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastamine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemal tasemel. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) on osutanud, et Läänemere lääneosa tursa (Gadus morhua) ja Läänemere lääneosa räime (Clupea harengus) biomass jääb allapoole nimetatud määruse II lisa kohastest kaitse piirväärtustest. Seega on asjakohane, et Läänemere lääneosa tursa ja Läänemere lääneosa räime püügivõimalused kehtestatakse tasemel, mis on väiksem määruse (EL) 2016/1139 I lisa veerus B esitatud kalastussuremuse tasemete vahemikust, võttes arvesse kõnealuste varude biomassi vähenemist. Selleks tuleb arvesse võtta ühise kalanduspoliitika ja kava eesmärkide saavutamise ajakava, pidades eelkõige silmas võetud parandusmeetmete oodatavat mõju ning pidades samal ajal kinni eesmärgist saavutada majanduslik, sotsiaalne ja tööhõivealane kasu, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2.
(2)

Kuna tööprogrammide rakendamise aasta algab 1. aprillil ning toetusesaaja-organisatsioonide ühinemise tõttu on heakskiidetud tööprogrammidesse tehtud muudatusi, mida tuleks arvestada, peaksid varem eraldi tööprogramme omanud toetusesaaja-organisatsioonid rakendama oma programme paralleelselt ja eraldi kuni selle rakendusaasta alguseni, mis järgneb rakendusaastale, millal ühinemine toimus. Samuti tuleks kohandada teatavaid tööprogrammide meetmete muudatuste heakskiitmise tingimusi, et oleks selge, et asjaomasele valdkonnale eraldatud kogueelarve jääb samaks.
1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: a) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Kui käesolevas määruses on kehtestatud menetluse ajavahemik ning selle algus- või lõppkuupäev satub laupäevale, pühapäevale või riigipühale, nagu on määratletud määruses (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, a) kohaldatakse alguskuupäevana järgmist tööpäeva algusega kl 00.00, võttes arvesse ametiasutuse ametlikku tööpäeva algusaega; b) erandina kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punktist b ja artiklist 4 kohaldatakse lõppkuupäevana järgmist tööpäeva, mis lõpeb kl 13.00 Brüsseli aja järgi.“; b) lisatakse lõige 4: „4. Erandina lõikest 3, kui käesoleva määruse kohaldamisel on ette nähtud ajavahemik tariifikvoodi raames litsentsitaotlustega hõlmatud tootekogustest teatamiseks või tariifikvoodi raames kasutamata kogustest teatamiseks, siis lõpeb kõnealune ajavahemik viimase päeva viimase tunniga, olenemata sellest, kas asjaomane päev on laupäev, pühapäev või riigipüha.“
(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 (2) artiklis 3 on sätestatud, et lubatud veinivalmistustavad on loetletud kõnealuse määruse I lisa A osas. Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) on vastu võtnud 12 veinivalmistustavade alast resolutsiooni, mida on käsitletud nõukogu 7. oktoobri 2016. aasta otsuses; nende hulgas on kaks uut veinivalmistustava, milles käsitletakse tseoliiti Y-faujasiiti sisaldavate filterplaatide kasutamist haloanisoolide adsorbeerimiseks ning veini töötlemist kaaliumpolüaspartaadiga. Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja anda liidu tootjatele kolmandate riikide tootjatega võrdsed võimalused, tuleks liidus lubada nende uute veinivalmistustavade kasutamist Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni määratud tingimustel.
„2.

ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla Teise nimega: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem Ametikoht: a) Sudaani rahvusassamblee endine liige Al-Waha piirkonnast; b) föderaalasjade ministeeriumi endine erinõunik; c) Mahamidi hõimu ülemjuhataja Põhja-Darfuris Sünniaeg: a) 1. jaanuar 1964; b) 1959 Sünnikoht: Kutum Kodakondsus: Sudaan Aadress: a) Kabkabiya, Sudaan; b) Kutum, Sudaan (viibib Kabkabiyas ja Kutumi linnas Põhja-Darfuris ning on elanud Hartumis). Passi nr: a) diplomaatiline pass nr D014433, välja antud 21. veebruaril 2013 (kehtetu alates 21. veebruarist 2015); b) diplomaatiline pass nr D009889, välja antud 17. veebruaril 2011 (kehtetu alates 17. veebruarist 2013). Isikutuvastus: kodakondsustunnistus nr A0680623. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25. aprill 2006. Muu teave: link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu eriteate veebilehele: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065 Teave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta Alnsiem kanti 25. aprillil 2006 loetellu resolutsiooni 1672 (2006) punkti 1 alusel kui „Jaluli hõimu ülemjuhataja Põhja-Darfuris“. Inimõiguste organisatsiooni Human Rights Watch aruande kohaselt on neil Põhja-Darfuri ühe kohaliku omavalitsuse memo (kuupäevaga 13. veebruar 2004), millega antakse „kohapealsetele julgeolekuüksustele“ korraldus „võimaldada Sheikh Musa Hilali käsualustel mudžahiididel ja vabatahtlikel [Põhja-Darfuri] aladel tegevust jätkata ning tagada nende elutähtsate vajaduste täitmine“. 28. septembril 2005 ründasid 400 araabia päritolu võitlejat Lääne-Darfuris Aro Sharrow (sealhulgas riigisiseste põgenike laagrit), Acho ja Gozmena külasid. Samuti usume, et Musa Hilal viibis kohal Aro Sharrow riigisiseste põgenike laagri ründamise ajal: tema poeg oli tapetud Sudaani vabastusarmee Shareia-ründe käigus, seega oli ta nüüd kaasatud isiklikku veritasusse. On piisavalt alust arvata, et hõimu ülemjuhatajana vastutas ta otseselt nimetatud tegevuse eest ning on seega vastutav rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste alase õiguse rikkumise ning muude julmade tegude eest.“
(3)

Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.
(2)

2017. aasta oktoobri seitsme esimese kalendripäeva jooksul esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. detsembrist 2017 kuni 28. veebruarini 2018 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju A-impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
B37

Seda, et kindlaksmääratud kaup või teenus on enne kõnealuse kauba või teenuse võõrandamist kliendile üksuse kontrolli all (ja seega on üksus käsundiandja) (vt paragrahv B35), osutavad muu hulgas järgmised näitajad: a) põhivastutus kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimise lubaduse täitmise eest lasub üksusel. See hõlmab tavaliselt vastutust kindlaksmääratud kauba või teenuse vastuvõetavuse eest (näiteks põhivastutus selle eest, et kaup või teenus vastab kliendi spetsifikatsioonidele). Kui põhivastutus kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimise lubaduse täitmise eest lasub üksusel, võib see osutada, et kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimisega seotud kolmas isik tegutseb üksuse nimel; b) üksusel on laorisk enne seda, kui kindlaksmääratud kaup või teenus on kliendile võõrandatud, või pärast seda, kui kontroll on läinud üle kliendile (näiteks juhul, kui kliendil on tagastamisõigus). Näiteks juhul, kui üksus omandab või kohustub omandama kindlaksmääratud kauba või teenuse enne kliendiga lepingu sõlmimist, võib see osutada, et üksus suudab enne kauba või teenuse kliendile võõrandamist kauba või teenuse kasutamist juhtida ning omandada olulises osas kõik kaubast või teenusest tulenevad järelejäänud hüved; c) üksusel on kaalutlusõigus kindlaksmääratud kauba või teenuse hinna kindlaksmääramisel. Sellise hinna määramine, mida klient kindlaksmääratud kauba või teenuse eest maksab, võib osutada, et üksus suudab kõnealuse kauba või teenuse kasutamist juhtida ning omandada olulises osas kõik järelejäänud hüved. Mõnel juhul võib siiski käsundisaajal olla kaalutlusõigus hinna määramisel. Näiteks võib käsundisaajal olla teatav paindlikkus hindade määramisel, et saada täiendavat tulu kolmanda isiku poolt klientidele kaupade või teenuste pakkumise korraldamise teenuse eest;
Paragrahvi 26 punkti d illustreeriv näide Mahaarvatava ajutise erinevuse kindlakstegemine teise aasta lõpus. (Majandus)üksus A ostab esimese aasta alguses 1 000 VÜ eest võlainstrumendi nimiväärtusega 1 000 VÜd, maksetähtajaga 5 aastat ja intressimääraga 2 %, mis kuulub maksmisele iga aasta lõpus. Efektiivne intressimäär on 2 %. Võlainstrumenti mõõdetakse õiglases väärtuses. Kuna turu intressimäär tõusis 5 %-le, on võlainstrumendi õiglane väärtus vähenenud teise aasta lõpus 918 VÜ-le. On tõenäoline, et (majandus)üksus A saab kõik lepingujärgsed rahavood, kui ta jätkab võlainstrumendi hoidmist. Kogu võlainstrumendilt saadav kasum (kahjum) on maksustatav (mahaarvatav) alles selle realiseerumisel. Võlainstrumendi müügist või tähtaja saabumisest tulenev kasum (kahjum) arvutatakse maksustamise eesmärgil saadud summa ja võlainstrumendi algse soetusmaksumuse vahena. Seega on võlainstrumendi maksubaas selle algne soetusmaksumus. (Majandus)üksuse A finantsseisundi aruandes kajastatud võlainstrumendi finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse 918 VÜd ja võlainstrumendi maksubaasi 1 000 VÜd vahest tuleneb teise aasta lõpus mahaarvatav ajutine erinevus 82 VÜd (vt paragrahv 20 ja paragrahvi 26 punkt d), olenemata sellest, kas (majandus)üksus A loodab võlainstrumendi bilansilise (jääk)maksumuse katmist müügi või kasutamise teel, st hoides seda ja saades lepingujärgseid rahavoogusid, või mõlema kombineerimise teel. See tuleneb sellest, et mahaarvatavad ajutised erinevused on finantsseisundi aruandes kajastatud kui vara või kohustise finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse ja võlainstrumendi maksubaasi vahelised erinevused, millest tulenevad summad, mis arvatakse maha tulevaste perioodide maksustatava kasumi (maksukahjumi) kindlaksmääramisel, kui vara või kohustise finantsseisundi aruandeline (jääk)maksumus on kaetud või tasaarveldatud (vt paragrahv 5). (Majandus)üksus A saab vara maksubaasiga 1 000 VÜd samaväärse mahaarvamise maksustatava kasumi (maksukahjumi) kindlaksmääramisel müügi või tähtaja saabumise korral.
20H

Paragrahvi 20G kohaldamisel tähendab muutus üksuse tegevuses järgmist muutust: a) selle on väliste või sisemiste muutuste tulemusel kindlaks määranud üksuse tippjuhtkond, b) see on üksuse tehingute seisukohast oluline ja c) see on välistele isikutele tõendatav. Selline muutus toimub seega üksnes siis, kui üksus kas alustab tema tehingute seisukohast olulise tegevusega või lõpetab selle või siis muudab märkimisväärselt mõne oma tegevusvaldkonna ulatust, näiteks juhul, kui üksus on omandanud, kõrvaldanud või lõpetanud ärivaldkonna.
53.

Kehtib vaidlustatav eeldus, et üksus suudab kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust järjepidevalt usaldusväärselt mõõta. Erandjuhtudel leidub siiski kindlaid tõendeid selle kohta, et kui üksus on esmakordselt omandanud kinnisvarainvesteeringu (või kui olemasolev kinnisvara liigitatakse kasutusviisi muutumise tõttu esmakordselt kinnisvarainvesteeringuks), ei ole kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust võimalik järjepidevalt usaldusväärselt mõõta. Selline olukord tekib üksnes siis, kuivõrreldavate kinnisvaraobjektide turg ei ole aktiivne (nt hiljutisi tehinguid on toimunud vähe, puuduvad hetke hinnanoteeringud või jälgitavad tehinguhinnad näitavad, et müüja oli sunnitud müüma) ning alternatiivsed usaldusväärsed õiglased väärtused (näiteks diskonteeritud rahavoogude prognoosidel põhinevad väärtused) ei ole kättesaadavad. Kui üksus otsustab, et poolelioleva kinnisvaraobjekti õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt mõõdetav, kuid eeldab, et kinnisvaraobjekti õiglane väärtus on usaldusväärselt mõõdetav objekti valmimisel, mõõdab ta pooleliolevat kinnisvarainvesteeringut soetusmaksumuses seni, kuni selle õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta või kuni ehitustegevus lõpetatakse (olenevalt sellest, kumb toimub varem). Kui üksus otsustab, et kinnisvarainvesteeringu (v.a pooleliolev kinnisvarainvesteering) õiglane väärtus ei ole järjepidevalt usaldusväärselt mõõdetav, mõõdab üksus seda kinnisvarainvesteeringut IAS 16-s esitatud soetusmaksumuse mudeli põhjal, kui tegemist on tema omandis oleva kinnisvarainvesteeringuga, või IFRS 16 kohaselt, kui tegemist on rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringuga. Kinnisvarainvesteeringu jääkväärtus loetakse nulliks. Üksus jätkab IAS 16 või IFRS 16 rakendamist kuni selle kinnisvarainvesteeringu võõrandamiseni.
(8)

Vaatlusalused tooted on kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ja kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides kasutatavad elemendid (elementide paksus on kuni 400 mikromeetrit), mis on lähetatud Malaisiast ja Taiwanist, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast ja Taiwanist pärinevana või mitte, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90 alla.
(3)

Määruse (EÜ) nr 854/2004 II lisas on tootmisalad klassifitseeritud vastavalt fekaalse saastumise tasemele. Filtreeriva toitumisviisiga loomadesse, nagu kahepoolmelistesse molluskitesse, võivad koguneda inimeste tervist ohustavad mikroorganismid. See on põhjuseks, miks tootmisalade klassifitseerimise aluseks on võetud teatavate fekaalse saastumisega seotud mikroorganismide olemasolu.
(1)

Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele. Muu hulgas on sätestatud, et toidukäitlejad võivad loomset päritolu toitu turule lasta tingimusel, et see on valmistatud ja käideldud eranditult ettevõtetes, mis vastavad teatavatele nõuetele, sealhulgas nimetatud määruse III lisa asjakohastele nõuetele.
Kaardi tagakülg 16. Märkused: kui see nõue tuleneb liikmesriigi õigusaktidest, võivad liikmesriigid riigisiseseks kasutamiseks lisada andmeid ja märkusi kolmandate riikide kodanike kohta, sealhulgas märkusi tööloa kohta, (6) millele järgnevad kaks kohustuslikku kannet: 16.1. väljaandmise kuupäev, väljaandmise koht / elamisloa välja andnud ametiasutus. Elamisloa väljaandmise kuupäev ja koht. Kui see on asjakohane, võib väljaandmise koha asendada viitega elamisloa välja andnud asutusele; 16.2. sünnikoht. Kannetele 16.1 ja 16.2 võivad järgneda sellised vabatahtlikud kanded (7) nagu „Kasutaja aadress“. 16.3. Vabatahtlik väli kaardi tootmise teabe kohta, nagu tootja nimi, versiooni number jne. 17. Masinloetav ala. Masinloetav ala peab vastama asjakohastele ICAO dokumendis 9303 sätestatud masinloetavaid reisidokumente käsitlevatele ICAO suunistele. 18. Elamislubade üksteisest eristamiseks ja nende riikliku päritolu tõendamiseks on trükitud osale kantud liikmesriigi embleem. 19. Masinloetava ala taustatrükki on trükitud tekst, mis osutab elamisloa välja andnud liikmesriigile. See tekst ei tohi mõjutada masinloetava ala tehnilisi omadusi. Nähtavad riiklikud turvaelemendid (ilma et see mõjutaks käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti f alusel kehtestatud tehnospetsifikaate). 20. Andmekandjana kasutatakse raadiosageduskiipi vastavalt käesoleva määruse artiklile 4a. Liikmesriigid võivad lisada elamisloale riigisiseseks kasutamiseks alternatiivliidese. Asjaomane kontaktkiip paigutatakse kaardi tagaküljele, see vastab ISO standarditele ega takista mingil moel raadiosageduskiibi kasutamist. 21. Vabatahtlik läbipaistev aken. 22. Vabatahtlik läbipaistev serv.
(4)

Kõiki codex'i meetodeid, kaasa arvatud IV tüüpi meetodeid, võib kasutada ainult kontrollimiseks, inspekteerimiseks ja reguleerimiseks („Principles for the establishment of methods of analysis“ (Analüüsimeetodite kehtestamise põhimõtted)) ning poolte kokkuleppel vaidluste lahendamiseks („Guidelines for Settling Disputes on Analytical (Test) Results, CAC/GL 70-2009“ (Juhend analüüsitulemustega (katsetulemustega) seotud vaidluste lahendamiseks, CAC/GL 70-2009)), kuid mitte standardmeetodina.
(2)

Selleks et „puhastada“ õigustikku ja vähendada selle mahtu, on vaja seda korrapäraselt analüüsida ja teha kindlaks aegunud õigusaktid. Aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine võimaldab säilitada läbipaistva ja selge õigusraamistiku, mida liikmesriikidel ja asjaomastel sidusrühmadel (käesoleval juhul siseveeteede- ja autoveosektorid) on lihtne kasutada.
(8)

Selleks et lihtsustada juurdepääsu kesksele kliirimisele, ratsionaliseerides kliirimisteenuseid ning lihtsustades kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhteid, osutavad mõned grupid kliirimisteenuseid, kasutades kaht sama grupi üksust, kes on nende teenuste osutamisel vahendajaks. Kliendi grupp kasutab samal põhjusel mõnikord üht üksust, et tegeleda otse kliiriva liikmega, ja teist üksust, et tegeleda otse kaudse kliendiga, ja seda tavaliselt seetõttu, et teine üksus tegutseb kaudse kliendi jurisdiktsioonis. Kliirimisteenused on sellisel juhul grupi mitmesuguste majandustegevuste lõikes ratsionaliseeritud ning kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide ärisuhted on samuti lihtsamad. Sellist liiki kord peaks olema lubatud, eeldusel et see vastab konkreetsetele tingimustele, mis tagavad, et vastaspoole risk ei suurene ja et kaudsel kliirimisel pakutakse asjakohast kaitset.
ET

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/2092,

15. november 2017,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (3) artikli 15 lõikega 1 on kehtestatud kohustus lossida kogu nende liikide saak, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ja Vahemere puhul ka nende liikide saak, mille suhtes kohaldatakse alammõõte (edaspidi „lossimiskohustus“).

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 osutatud mitmeaastastes kavades ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 (4) artiklis 18 osutatud majandamiskavades kehtestatakse üksikasjalikud sätted, mis on ette nähtud lossimiskohustuse rakendamise lihtsustamiseks (edaspidi „tagasiheitekavad“).

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 6 kohaselt võib komisjon mitmeaastaste kavade või majandamiskavade puudumisel võtta vastu tagasiheitekavad, mis on ajutised ega kehti kauem kui kolm aastat.

Kogemus on näidanud, et tagasiheitekavasid käsitlevate mitmeaastaste kavade või majandamiskavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine võtab rohkem aega, kui määruse (EL) nr 1380/2013 vastuvõtmisel kavandati.

Seega on asjakohane määrata kindlaks ajavahemik, milleks komisjon võib mitmeaastaste kavade või majandamiskavade puudumisel võtta vastu tagasiheitekavad.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6. Kui asjaomase kalapüügi suhtes ei ole vastu võetud mitmeaastast kava või määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 18 kohast majandamiskava, on komisjonil õigus võtta käesoleva määruse artikli 18 kohaselt kooskõlas käesoleva määruse artikliga 46 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse käesoleva artikli lõike 5 punktides a–e osutatud täpsustusi sisaldav tagasiheite erikava, mis on ajutine ega kehti esialgu kauem kui kolm aastat, kuid mida võib pikendada veel kolme aasta võrra. Liikmesriigid võivad teha sellise kava koostamisel käesoleva määruse artikli 18 kohaselt koostööd selleks, et komisjon võtaks sellised õigusaktid vastu või esitaks ettepaneku kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega.“
a)

1.–9. toimingu ühikuhindade standardiseeritud astmiku puhul võib summasid kohandada, kui FOI tarbijahinnaindeks (lihttöötaja ja kontoritöötaja leibkonniti, v.a tubakatooted) põhjal ilmneb raha väärtuse langemine 5 % võrra või üle selle. Eelkõige kohandatakse summat asjaomasel aastal y juhul, kui perioodil y + t on FOI indeksi võrdlusnäitajate koefitsientide vahe sellistel aastatel 5 % või üle selle. Võrdlusaasta, mille alusel summasid korrigeeriti, on 2014. Kui see määr on vähemalt 5 %, võib iga ühikuhinda vastavalt kohandada.
(8)

8. juunil 2016 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas võib eeldada, et iprodioon vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et hinnatud tüüpiliste kasutusviiside puhul on väga võimalik, et iprodiooni kasutamisel satub selle metaboliite põhjavette rohkem joogivee näitaja piirnormist 0,1 μg/l kõigi asjakohaste põhjaveestsenaariumide puhul esinevates olukordades; ühe asjaomase metaboliidi sisaldus prognooside kohaselt isegi ületab näitajat 0,75 μg/l kõigi asjakohaste põhjaveestsenaariumide puhul. Lisaks järeldas toiduohutusamet, et esineb suur pikaajaline oht veeorganismidele.
(3)

Arvestades aega ja ressursse, mida on vaja suure arvu 2019.–2021. aastal lõppeva heakskiidu kehtivusajaga toimeainete heakskiidu pikendamise taotluste hindamiseks, loodi komisjoni rakendusotsusega C(2016) 6104 (4) tööprogramm, milles rühmitatakse samalaadsed toimeained ja seatakse prioriteedid selle põhjal, millised on nendega seotud ohud inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 18.
(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 522/2014 (2) on sätestatud, et linnadega seotud uuenduslikud meetmed tuleb rakendada maksimaalselt kolme aasta jooksul. Siiski võib vaja olla pikemat perioodi, et linnavõimud saaksid täielikult testida kõiki kavandatud uuenduslike lahenduste aspekte, selgitada välja tulemused ja tagada uuenduslike lahenduste ülekantavus teistele Euroopa Liidu linnavõimudele.
1)

artikli 27 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Ühine juhtorgan hoolitseb selle eest, et tagada tagasimaksmine ühe aasta jooksul pärast sissenõudekorralduse väljastamist. Ta tagab, et võlanõue on kindel, kindlasummaline ja kuulub tasumisele. Kui ühine juhtorgan kavatseb loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on nõuetekohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega. Loobumisotsus peab olema põhjendatud ja see tuleb esitada eelneva nõusoleku saamiseks ühisele seirekomiteele ja komisjonile. Komisjoni asjakohaste juhiste alusel ei pruugi komisjoni eelnev heakskiit vajalik olla.“;