ET

KONTROLLIKODA

Kontrollikoja endiste ja praeguste liikmete käitumisjuhend

EUROOPA KONTROLLIKODA

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 286 ja artiklit 339,

võttes arvesse kontrollikoja kodukorda, eriti selle artiklit 3 ja artikli 34 lõiget 1, ning kontrollikoja kodukorra rakenduseeskirju, eriti nende artikli 81 lõiget 4,

arvestades, et kontrollikoja liikmetelt nõutakse liidu üldistes huvides, et nad oleksid oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud, ei küsiks ega võtaks vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt ning hoiduksid mis tahes tegevusest, mis on kokkusobimatu nende kohustustega,

arvestades, et oma ülesandeid täitma asudes kohustuvad nad pühalikult nii ametiaja jooksul kui ka pärast selle lõppemist austama sellest tulenevaid kohustusi,

arvestades, et liikmetel on eetilistes küsimustes eriline vastutus, kuna oma eeskujuga avaldavad nad organisatsiooni kultuurile ja hea töökeskkonna loomisele märkimisväärset mõju,

arvestades, et käesolev käitumisjuhend kajastab põhilisi eetilisi väärtusi ja põhimõtteid, mis on loetletud näiteks Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni eetikakoodeksis (ISSAI 130), nagu ausus, sõltumatus ja objektiivsus, pädevus, ametialane käitumine, konfidentsiaalsus ja läbipaistvus,

arvestades, et 8. veebruari 2012. aasta kontrollikoja liikmete käitumisjuhend tuleb läbi vaadata, et võtta arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi ja selleks, et kontrollikoda tagaks kontrollikoja liikmetelt oodatava kõrgeimate eetikastandardite täitmise ning võtaks arvesse Horvaatia ja Poola kõrgeimate kontrolliasutuste poolt 2019. aastal koostatud kontrollikoja eetikaraamistikku käsitleva vastastikuse eksperdihindamise aruande järeldusi,

arvestades, et suurema läbipaistvuse ja järjepidevuse tagamiseks tuleks kõik asjakohased sätted liikmete eetiliste kohustuste kohta koondada käesolevasse käitumisjuhendisse, mis on kontrollikoja kodukorra rakenduseeskirjade lahutamatu osa,

arvestades, et kontrollikoda on võtnud vastu rahuldava töökeskkonna tagamise ning psühholoogilise ja seksuaalse ahistamisega võitlemise poliitika,

arvestades, et käesolevast käitumisjuhendist tulenevaid teatavaid kohustusi kontrollikoja liikmete suhtes tuleks täieliku tõhususe saavutamiseks kohaldada ka endiste liikmete suhtes,

on otsustanud vastu võtta kontrollikoja endiste ja praeguste liikmete käitumisjuhendi:

Artikkel 1 Ulatus Käesolevat käitumisjuhendit kohaldatakse kontrollikoja liikmete ja, kui see on sõnaselgelt ette nähtud, kontrollikoja endiste liikmete suhtes.

I. VÄÄRTUSED JA PÕHIMÕTTED

Artikkel 2 Üldsätted 1. Liikmed järgivad eetilise käitumise kõrgeimaid standardeid ja on oma tegevusega teistele eeskujuks. 2. Liikmed järgivad järgmisi eetilisi väärtusi ja põhimõtteid: ausust, sõltumatust, objektiivsust, pädevust, ametialast käitumist, konfidentsiaalsust ja läbipaistvust, väärikust, pühendumust, lojaalsust, diskreetsust ja kollegiaalsust.

Artikkel 3 Ausus 1. Liikmed tegutsevad ausalt, usaldusväärselt, heas usus ja üksnes avalikes huvides. 2. Liikmed hoiduvad vastu võtmast kingitusi või muid samalaadseid soodustusi, mille väärtus on üle 150 euro. Samuti hoiduvad liikmed vastu võtmast kolmandatelt isikutelt ilmselgelt ebaproportsionaalselt suurte elamis- või reisikulude katmist. 3. Liikmed ei tohi oma ametiajal saada tasu mistahes institutsioonivälise tegevuse ega avaldatud tööde eest. 4. Liikmed kasutavad enda käsutuses olevat taristut ja vahendeid täielikus kooskõlas vastavaks eesmärgiks sätestatud üldiste ja erieeskirjadega, eelkõige kontrollikoja kehtivate otsustega, mis puudutavad töötajate värbamist liikmete kabinettidesse, esindus- ja vastuvõtukulusid ning kontrollikoja ametiautode kasutamist. 5. Kontrollikoja liikmed valivad oma kabinettide töötajad, võttes arvesse neile ametikohtadele seatud kõrgeid nõudmisi, nõutud ametiprofiile ning vajadust liikmete ja nende kabinettide töötajate vahelise usaldusliku suhte järele. Abikaasad, partnerid ja perekonnaliikmed ei tohi kontrollikoja liikmete kabinettides töötada.

Artikkel 4 Sõltumatus 1. Liikmed on vabad asjaoludest või mõjutustest, mis kahjustavad või võivad kahjustada nende kutsealast otsustusvõimet. 2. Liikmed ei küsi ega võta vastu juhiseid üheltki liidu institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutuselt, üheltki valitsuselt ega üheltki muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult üksuselt. 3. Liikmed on poliitilisest mõjust sõltumatud. Eelkõige ei tohi nad täita poliitilisi ülesandeid. 4. Oma suhetes teiste huvirühmadega järgivad nad sõltumatusenõuet.

Artikkel 5 Objektiivsus 1. Liikmed tegutsevad erapooletult. 2. Liikmed väldivad olukordi, mis võivad põhjustada huvide konflikti või mida võib objektiivselt tajuda huvide konfliktina. Huvide konflikt tekib siis, kui isiklik huvi võib mõjutada liikme ülesannete sõltumatut täitmist. Isiklike huvide hulka kuuluvad muu hulgas mistahes võimalik kasu ja eelis liikmele endale, tema abikaasale, partnerile või otsestele pereliikmetele.

Artikkel 6 Pädevus Liikmed arendavad ja säilitavad oma ülesannete täitmiseks vajalikke teadmisi ja oskusi ning tegutsevad vastavalt kohaldatavatele standarditele ja nõuetekohase hoolsusega.

Artikkel 7 Ametialane käitumine 1. Liikmed järgivad aluslepingutes, teisestes õigusaktides ja kontrollikoja sätestatud kohaldatavaid eeskirju. Nad väldivad igasugust käitumist, mis võiks kahjustada kontrollikoja mainet. 2. Kontrollikoja liikmed on teadlikud oma ülesannete ja kohustuste tähtsusest. Oma eeskujuliku käitumisega võtavad nad arvesse oma ülesannete avalikku iseloomu ja käituvad viisil, mis säilitab ja suurendab üldsuse usaldust kontrollikoja vastu.

Artikkel 8 Konfidentsiaalsus ja läbipaistvus 1. Liikmed kohustuvad järgima kontrollikoja töö konfidentsiaalsuse põhimõtet. Nad ei avalda konfidentsiaalset teavet, mille suhtes kehtib ELi toimimise lepingu artiklis 339 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus. 2. Liikmed vastutavad selliste salastatud, konfidentsiaalsete või tundlike dokumentide ja teabe nõuetekohase käitlemise eest, millega nad või nende kabinettide töötajad oma ametikohustuste täitmisel kokku puutuvad. 3. Liikmed ei kasuta enda ega teiste nimel isiklikel eesmärkidel mis tahes teavet, millele neil on oma ametiülesannete tõttu juurdepääs ja mida ei ole üldsusele kättesaadavaks tehtud. 4. Liikmed peaksid meeles pidama, et nende avalik amet nõuab suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust avalikkuse ees. Nad peaksid leidma tasakaalu läbipaistvusnõude ja konfidentsiaalsuse vahel.

Artikkel 9 Väärikus 1. Liikmed austavad oma ametiväärikust ega väljenda end mis tahes vahenditega viisil, mis kahjustab üldsuse arvamust neist. 2. Liikmed käituvad viisakalt ja lugupidavalt. Nad loovad ja säilitavad töökeskkonna, mis pärsib mis tahes käitumist, mis võib kahjustada isiku väärikust.

Artikkel 10 Pühendumus ja lojaalsus 1. Kontrollikoja liikmed pühendavad end oma ametikohustuste täitmisele. 2. Nad peavad kontrollikoja kodukorra rakenduseeskirjade artikli 6 kohaselt osalema kõigil kontrollikoja koosolekutel ning kõigi auditikodade ja komiteede koosolekutel, mille koosseisu nad kuuluvad. 3. Lojaalsusest lähtudes toetavad nad kontrollikoda pidevat tema ülesannete täitmisel.

Artikkel 11 Diskreetsus ja kollegiaalsus 1. Liikmed tegutsevad ja väljendavad end nii institutsioonis kui ka väljaspool seda neid piiranguid arvestades, mida nende ametikoht nõuab. 2. Liikmed kohustuvad alati järgima kontrollikoja kollegiaalsuspõhimõtet ning täidavad kontrollikoja vastu võetud otsuseid ja vastutavad kollektiivselt nende eest. Liikmed võivad siiski pöörduda Euroopa Liidu õigusega ette nähtud õiguskaitsevahendite poole, kui nad leiavad, et need otsused on neile kahju tekitanud. 3. Ilma, et see piiraks presidendi vastutust välissuhete alal, on liikmetel volitused väljaspool kontrollikoda selgitada ja kommenteerida kõiki aruandeid, arvamusi ja muud teavet, mille kontrollikoda on otsustanud avalikustada, kui lõikes 4 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. 4. Liikmed hoiduvad väljaspool kontrollikoda kommentaaridest, mis a) seavad kahtluse alla kontrollikoja otsuse, b) võivad kahjustada kontrollikoja mainet, c) võidakse tõlgendada kontrollikoja seisukohavõtuna küsimustes, mis ei kuulu tema institutsioonilisse pädevusse või mille suhtes kontrollikoda ei ole seisukohta võtnud, või d) võivad tekitada kontrollikojas vaidlusi isegi pärast nende ametist lahkumist.

Artikkel 12 Ametiväline tegevus 1. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõigete 3 ja 4 kohaselt ei tohi liikmel olla ametialast tegevust väljaspool kontrollikoda ega muud tasustatavat või tasustamata ametivälist tegevust, mis ei sobi kokku tema kohustustega. 2. Käesolevas artiklis sätestatud tingimustel võivad liikmed töötada auametikohtadel, mittetasustatavatel ametikohtadel fondides või muudes sarnastes organisatsioonides poliitika, õiguse, teaduse, kultuuri, kunsti, sotsiaal- või heategevuse valdkonnas või haridusasutustes. Auametikoht on amet, millesse nimetatud isikul ei ole juhtivat rolli, otsustusõigust ega vastutust kõnealuse asutuse tegevuse eest ega kontrolli selle üle ning ta täidab üksnes esindaja või nõuandja rolli. Fondid või muud taolised organisatsioonid tähendavad kõiki mittetulundusorganisatsioone või ühendusi, mis tegutsevad ülalmainitud valdkondades avalikes huvides. Liikmed väldivad mis tahes huvide konflikti, mis võib tekkida või mida võib objektiivselt tajuda nendest ametitest tulenevana, eelkõige juhul, kui kõnealune asutus saab ELi eelarvest mis tahes rahalisi vahendeid. 3. Liikmed võivad tegeleda ka järgmiste ametiväliste tegevustega, tingimusel et järgitakse artikleid 2 ja 10: a) Euroopa integratsiooni, õigusriigi või eetika huvides kursuste korraldamine, ettekannete pidamine või konverentsidel osalemine, tingimusel et ei maksta tasu või kui tasu makstakse, maksab korraldaja selle otse liikme valitud heategevusorganisatsioonile; b) raamatu avaldamine või artikli kirjutamine tingimusel, et autoritasud liikme ülesannetega avaldatud teoste eest maksab kirjastaja otse liikme valitud heategevusorganisatsioonile; 4. Ametiväline tegevus ei tohi a) õõnestada kontrollikoja erapooletust, b) tekitada huvide konflikti või olla objektiivselt tajutav huvide konflikti põhjustavana, c) võtta liiga palju aega, võttes arvesse liikme ametivälise tegevuse kogumõju, d) tuua liikmele mis tahes rahalist kasu.

Artikkel 13 Liikmete kohustused peale nende ametiaja lõppemist 1. Pärast ametist lahkumist täidavad endised liikmed oma ametikohustustest tulenevaid kohustusi, mis kehtivad ka pärast ametiaja lõppu, eelkõige kohustust käituda ausalt ja diskreetselt teatavate ametikohtade või soodustuste vastuvõtmisel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 286 lõikega 4, ning käesolevas käitumisjuhendis sätestatud kohustusi. 2. Nad on oma ametiaja jooksul toimunu suhtes jätkuvalt seotud artiklis 11 sätestatud diskreetsus- ja kollegiaalsuskohustustega. Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ka pärast seda, kui liikmed on ametist lahkunud.

II. MENETLUSEESKIRJAD

Artikkel 14 Huvide deklareerimine 1. Liikmed esitavad huvide deklaratsiooni a) hiljemalt ühe kuu jooksul alates ametisse astumisest, b) iga aasta 31. jaanuaril, c) nii pea, kui deklareeritavas teabes (sealhulgas lõikes 10 käsitletud uues ametivälises tegevuses) on olulisi muudatusi, ning d) ametist lahkumisel. 2. Huvide deklaratsioonid esitatakse presidendile, kasutades käesoleva käitumisjuhendi I lisas esitatud vormi. 3. Huvide deklaratsioon sisaldab käesoleva artikli lõigetes 4–11 loetletud andmeid. 4. Kontrollikoja liikmed deklareerivad kõik majanduslikud huvid, varad või kohustused, mis võivad tekitada või mida võib nende ametiülesannete täitmisel objektiivselt pidada huvide konflikti tekitavaks. 5. See hõlmab individuaalseid osalusi äriühingute kapitalis, eelkõige aktsiaid, ja muid osalusvorme, nagu vahetusvõlakirjad või investeerimissertifikaadid. Deklareerima ei pea usaldusfondide osakuid, mida ei käsitleta otsese osalusena ettevõtte kapitalis. 6. Deklareerima peab mistahes otse või mõne kinnisvaraettevõtte kaudu omatava kinnisvara ning märkima selle ligikaudse asukoha ja olemuse, välja arvatud kinnisvara, mida kasutavad üksnes omanik või tema perekond. See ei hõlma vallasvara. 7. Need kohustused kehtivad abikaasade, partnerite (1) ja alaealiste laste majanduslike huvide suhtes, kui neid huve võib objektiivselt pidada huvide konflikti põhjustavateks. 8. Esimesel ametisse asumisel deklareerivad liikmed kogu eelmise kolme aasta kutsetegevuse ja auametid. 9. Võimaliku huvide konflikti ohu vältimiseks deklareerivad liikmed oma abikaasa või partneri ametialase tegevuse (2). 10. Lisaks artikli 16 lõikes 1 sätestatud erimenetluse kohaselt deklareeritavale ametivälisele tegevusele deklareerivad liikmed kõik käimasolevad ametivälised tegevused. See ei hõlma artikli 12 lõike 3 reguleerimisalasse kuuluvat ametivälist tegevust. 11. Liikmed teatavad presidendile kõigist neile omistatud aumärkidest, autasudest ja aunimetustest 12. Liikmed vastutavad oma deklaratsioonide eest. 13. Kontrollikoja president, keda abistab õigusteenistus, kontrollib deklaratsioonide vastavust vorminõuetele. Presidendi huvide deklaratsiooni vaatab läbi kodukorra artiklis 5 sätestatud järjestuse alusel järgmine liige. 14. Pärast läbivaatamist ja võttes nõuetekohaselt arvesse isikuandmete kaitset, avaldatakse huvide deklaratsioonid kontrollikoja veebisaidil. 15. Kontrollikoja president vaatab deklaratsiooni läbi ja võtab selle sisu võimaliku huvide konflikti vältimiseks arvesse oma ettepanekus selle kohta, millisesse auditikotta liige määrata. 16. Kui liikmed on olukorras, mida huvide deklaratsioon ei hõlma, kuid mis võib põhjustada huvide konflikti, teavitavad nad sellest kontrollikoja presidenti. Eetikakomitee vaatab küsimuse läbi ja esitab selle kontrollikojale, kes võtab kõik meetmed, mida ta peab asjakohaseks.

Artikkel 15 Kingituste ja muude sarnaste hüvede vastuvõtmine 1. Kui liikmele antakse diplomaatiliste ja viisakustavade kohaselt kingitusi või sarnaseid hüvesid, mille väärtus ületab 150 eurot, annab ta need üle peasekretärile. Kahtluse korral teatab liige peasekretärile kõigist oma ametikohustuste täitmisel saadud kingitustest, et määrata kindlaks nende väärtus. 2. Kontrollikoja sekretariaat peab üle 150 euro väärtuses kingituste ja muude sarnaste hüvede registrit, mis sisaldab kinkijate nimesid ja mis on avalikult kättesaadav kontrollikoja veebisaidil. 3. Käesolevat artiklit ei kohaldata ametlike lähetuste suhtes, millega kaasneb liikme osalemine üritusel, kus korraldaja kannab teatavad kulud (nt reisi- või hotellikulud).

Artikkel 16 Liikmete ametivälise tegevusega seotud kohustused 1. Liikmed deklareerivad kontrollikoja presidendile viivitamata kõik ametivälised tegevused või deklareeritud tegevuse muudatused, kasutades II lisas esitatud vormi. Liikmed kirjeldavad ametivälist tegevust võimalikult täpselt vastavalt igale lõikes 3 loetletud kriteeriumile. 2. President edastab kõik sellised ametivälist tegevust käsitlevad deklaratsioonid eetikakomiteele, kes vastutab nende läbivaatamise eest. 3. Selleks uurib eetikakomitee mis tahes käimasolevat või taotletavat ametivälist tegevust artikli 12 lõikes 4 sätestatud üldkriteeriumide alusel. 4. Erandina deklareeritakse presidendile artikli 12 lõike 3 punktide a ja b kohase ametivälise tegevuse, kasutades II lisas esitatud vormi, ning saadetakse teavitamise eesmärgil eetikakomiteele, kes esitab arvamuse vaid juhul, kui peab seda vajalikuks. 5. Kontrollikoja liikmete lähetuskulusid käsitleva kontrollikoja otsuse reguleerimisalasse kuuluvaid tegevusi ei saa lugeda ametiväliseks tegevuseks käesoleva juhendi artiklite 12 ja 16 tähenduses. Liikmetel on õigus anda eetikakomiteele üksnes teavitamise eesmärgil mis tahes teavet, mida nad peavad vajalikuks. Seevastu käesoleva juhendi alusel deklareeritud ametiväline tegevus ei kuulu hüvitamisele kontrollikoja liikmete lähetuskulusid käsitleva kontrollikoja otsuse alusel.

Artikkel 17 Liikmete ametid pärast ametist lahkumist 1. Kui kontrollikoja liige või endine liige kavatseb kahe aasta jooksul pärast ametist lahkumist töötada, teatab ta sellest III lisas esitatud vormi kasutades kontrollikoja presidendile niipea, kui ta sellest teada saab, teatades sellest võimaluse korral vähemalt kaks kuud ette. 2. Käesolevas juhendis tähendab amet mis tahes tasustatavat või tasustamata kutsealast tegevust. See ei hõlma a) auameteid, tasustamata ameteid sihtasutustes või sarnastes organisatsioonides, mis ei ole seotud Euroopa Liidu tegevusega poliitika-, õigus-, teadus-, kultuuri-, kunsti-, sotsiaal-, spordi- või heategevusvaldkonnas või haridusasutustes; b) vara või ettevõtete või isikliku või perekondliku vara haldamist üksnes eraisikuna; c) sarnaseid tegevusi. 3. President edastab need deklaratsioonid eetikakomiteele läbivaatamiseks. Eetikakomitee uurib, kas kavandatav amet on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 286 lõikega 4 ja käesoleva juhendiga, kas see kahjustab kontrollikoja erapooletust ja kas esineb huvide konflikt. 4. Vajaduse korral teeb eetikakomitee lõike 3 kohase uurimise käigus kindlaks ja hindab, kas lõikes 3 sätestatud kriteeriume ohustavad konkreetsed ja põhjendatud riskid, mis tulenevad aruannetest, mille puhul liige tegutses oma ametiaja viimasel kahel aastal aruandva liikmena. Komitee võtab arvesse ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 15, mis käsitleb kutsevabadust ja õigust teha tööd. 5. Kui eetikakomitee leiab, et ametikoht ei ole kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 286 lõikega 4 ja käesoleva käitumisjuhendiga, teavitab president sellest endist liiget ning viimane loobub ametikohale asumisest. 6. Erandina ei ole põhimõtteliselt oodata huvide konflikti, kui endine liige kavatseb asuda tööle avalikus teenistuses.

III. KORRALDUSLIK RAAMISTIK

Artikkel 18 Eetikakomitee 1. Kontrollikoda moodustab eetikakomitee, kes käsitleb kõiki eetikaküsimusi, mida ta peab asjakohaseks seoses käesolevas juhendis sätestatud standardite ja kontrollikoja mainega, sealhulgas nende edasise täiustamisega. 2. Komitee koosseis on sätestatud kontrollikoja kodukorra rakenduseeskirjade artiklis 33. 3. Komitee valib oma liikmete hulgast esimehe. 4. Komitee tuleb kokku esimehe taotlusel või arvamuse taotluse korral, mille on talle esitanud president või kontrollikoja liige. Komitee arutelud on konfidentsiaalsed. 5. Komitee esitab oma arvamuse 30 päeva jooksul pärast selle taotlemist. Komitee võib esimehe ettepanekul esitada arvamuse kirjaliku menetluse teel. Erandkorras esitab komitee arvamuse niipea kui võimalik, kui temalt seda küsitakse vastavalt artiklile 17. 6. Komitee võtab oma arvamused vastu häälteenamusega. Komitee arvamused peavad olema põhjendatud, osutades eriarvamustele. Sellised arvamused saadetakse viivitamata igale liikmele või endisele liikmele, keda komitee arvamus võib puudutada, ning edastatakse teavitamise eesmärgil presidendile ja kontrollikojale. 7. Kui komitee peab kaaluma huvide deklaratsiooni või deklaratsiooni komitee liikme ametivälise tegevuse kohta, asendab seda liiget komitee asendusliige ning ta ei osale komitee töös kõnealuses küsimuses. 8. Eetikakomitee täidab oma rolli, mis on talle määratud otsuses, milles sätestatakse kontrollikoja poliitika rahuldava töökeskkonna säilitamiseks ning psühholoogilise ja seksuaalse ahistamise vastu võitlemiseks. 9. Õigustalitus abistab eetikakomiteed tema ülesannete täitmisel ja osutab sekretariaaditeenuseid. 10. Kontrollikoda ja komitee välisliige kirjutavad alla lepingule, milles sätestatakse nende õigused ja kohustused seoses nende volitustega, sealhulgas tasude suurus.

Artikkel 19 Liikmete, eetikakomitee ja kontrollikoja vaheline suhtlus 1. Kontrollikoja president, liikmed ja endised liikmed võivad küsida komiteelt nõu kõigis eetikaküsimustes, eelkõige seoses käesoleva käitumisjuhendi tõlgendamisega. 2. Liikmed teatavad viivitamata kirjalikult presidendile ja asjaomasele eesistujale igast tajutavast lubamatust mõjust või ohust nende sõltumatusele mis tahes kontrollikojavälise üksuse poolt. 3. Kontrollikoja liikmed ja endised liikmed teevad komiteega täielikku koostööd, eelkõige seoses mis tahes nõutud teabe ja tõendavate dokumentide esitamisega. Neil on õigus olla ära kuulatud. 4. Liige või endine liige, kes ei ole nõus eetikakomitee tema huve kahjustava arvamusega, esitab viie tööpäeva jooksul alates arvamuse kättesaamisest kirjalikult oma mittenõustumise põhjused presidendile, kes edastab küsimuse viivitamata läbivaatamiseks ja lõpliku otsuse tegemiseks kontrollikojale. Kui asi puudutab vastavalt artiklile 17 kavandatavat ametikohta, lahendab kontrollikoda asja viivitamata. 5. Sel viisil kontrollikojale esitatud komitee arvamuse mõju peatatakse. Kontrollikoda annab selles küsimuses esialgseid juhiseid, mida ta peab asjakohaseks, kuni ta on teinud oma lõpliku otsuse. Asjaomane liige või endine liige täidab viivitamata sellist kontrollikoja korraldust ja lõplikku otsust. 6. Kontrollikoja president tagab, et komitee arvamusi ning sellest tulenevaid kontrollikoja juhiseid ja otsuseid võetakse arvesse. 7. Kontrollikoda võtab igal aastal vastu aruande käesoleva käitumisjuhendi kohaldamise kohta, sealhulgas eetikakomitee töö kohta. Nimetatud aruanne avaldatakse kontrollikoja veebisaidil.

Artikkel 20 Koostöö Euroopa Prokuratuuri ja OLAFiga Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu asjakohaste sätete, eelkõige privileegide ja immuniteetide protokolli ning nende kohaldamisega seotud tekstide, eelkõige nõukogu määruses (EL) 2017/1939 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 883/2013 (4) sätestatud menetlustagatiste kohaldamist, teevad kontrollikoja liikmed Euroopa Prokuratuuri ja Euroopa Pettustevastase Ametiga nende poolt läbiviidavate uurimiste ja juurdluste raames täielikku koostööd.

IV. ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 21 Käitumisjuhendi kohaldamine 1. Kontrollikoja president ja liikmed tagavad käesoleva käitumisjuhendi täitmise ning selle heas usus kohaldamise, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Kontrollikoja praeguseid sise- ja väliskontrolle kohaldatakse käesoleva tegevusjuhendi kohaste tegevuste suhtes. 2. Ilma et see piiraks käesoleva juhendi sätete, mis sisaldavad kõiki õigusi ja kohustusi, tõlgendamisel tuleks arvesse võtta kõiki asjakohaseid Euroopa ja rahvusvahelisi tavasid ja standardeid.

Artikkel 22 Lõppsätted 1. Käesolev käitumisjuhend on osa kontrollikoja kodukorra rakenduseeskirjadest, millele see lisatakse. 2. Sellega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse kontrollikoja liikmete 8. veebruari 2012. aasta käitumisjuhend ning kontrollikoja liikmete käitumisjuhendis ette nähtud otsus nr 14–2015 eetikakomitee loomise kohta. 3. Käesolev käitumisjuhend jõustub viivitamatult. 4. Muudetud käitumisjuhendi artikli 14 lõiget 8 ei kohaldata liikmete suhtes, kelle ametiaeg on käesoleva käitumisjuhendi vastuvõtmise ajal pooleli. 5. Käesolev käitumisjuhend tehakse endistele liikmetele teatavaks, saadetakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 14. detsember 2020 Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner Lehne

(1) Püsiv vabaabielupartner personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõike 2 punkti c tähenduses.

(2) Ibid

(3) Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939 , millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).