30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/27 
 
 II 
(Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik)  
NÕUKOGU 
Nõukogu otsus, 
 
21. detsember 2006, 
 
kirjavahetuse vormis leping u kohta, mis käsitleb  
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt  
Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise  
kalandusalase partnerluslepi ngu ajutist kohaldamist 
(2006/1006/EÜ) 
 
 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepin gut, eriti selle artikli 300 lõiget 2 koostoimes 
artikliga 37,  võttes arvesse komisjoni ettepanekut  ning arvestades järgmist:  (1) Ühendus ühelt poolt ni ng Taani valitsus ja Gröönimaa kohalik valits us teiselt poolt on 
pidanud läbirääkimisi kalandusalase partnerlusle pingu üle, mis võimaldab ühenduse kaluritel 
püüda kala Gröönimaa majandusvööndi vetes. 
 (2) Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel pa rafeeriti 2. juunil 2006  uus kalandusalane 
partnerlusleping. 
 
L 411/28 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 (3) Uue kalandusalase partnerluslepinguga tu nnistatakse kehtetuks ühelt poolt Euroopa 
Majandusühenduse ning teisel t poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse 
vaheline kalanduskokkulepe1. 
 
(4) Seoses neljanda protokolli, millega nähakse ette ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning 
teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohalik u valitsuse vahelises kalanduskok kuleppes 
sätestatud kalapüügitingimused (mida on muudetud nõukogu määr usega nr 1245/2004 
2sõlmitud protokolliga) aegumiseg a 31. detsembril 2006 ja se lleks, et vältida ühenduse 
laevade juurdepääsu katkemist Gröönimaa majandusvööndi kalava rudele, on mõlemad pooled 
parafeerinud kirjavahetuse vormis lepingu, mille ga nähakse ette uue kalandusalase 
partnerlepingu ajutine kohaldamine alates 1.  jaanuarist 2007. Arvestades asjaolude 
kiireloomulisust, on vältimatu teha erand Eu roopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduste 
asutamislepingutele lisatud protokolli riikide pa rlamentide funktsiooni ko hta Euroopa Liidus I 
jao punktis 3 ette nähtud kuuekuulisest tähtajast.  
(5) Kirjavahetuse vormis lepingu he akskiitmine on ühenduse huvides. 
 
(6) Tuleb määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel, 
 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
 
Artikkel 1  
 
Ühendus kiidab heaks kirjavahetuse vormis lepi ngu, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse 
ning teiselt poolt Taan i valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase 
partnerluslepingu aj utist kohaldamist. 
 
Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.  
Artikkel 2
 
 
Artiklis 1 nimetatud lepingu alusel saadud kalap üügivõimaluste, sealhulgas litsentside jaotamine 
toimub vastavalt nõukogu 20. detsembri 2006. aa sta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele 
                                                 
1 EÜT L 29, 1.2.1985, lk 9. 
2 ELT L 237, 8.7.2004, lk 7. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/29 
 
 kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta1 artiklile 20. 
 
Artikkel 3  
 
Komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määruses (E Ü) nr 500/2001, millega sätestatakse ühenduse 
kalalaevade poolt kolmandate riik ide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu 
määruse (EMÜ) nr 2847/93 üks ikasjalikud rakenduseeskirjad,2 sätestatud korras peavad 
liikmesriigid, kelle laevad käesoleva lepingu al usel kala püüavad, teatama komisjonile kõik 
Gröönimaa kalastusvööndis püütud kogused. 
 
Artikkel 4  
 
Nõukogu eesistujat volitatakse määr ama isikud, kellel on õigus kirjavahetuse vormis lepingule alla 
kirjutada, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta. 
 
Brüssel, 21. detsember 2006  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja  J. KORKEAOJA 
 
   
 
 
                                                 
1 EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. 
2 EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8. 
L 411/30 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
  
          
Kirjavahetuse vormis leping, 
mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning  
teiselt poolt Taani valitsuse ja  
Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise  
kalandusalase partnerluslepingu  
ajutist kohaldamist  
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/31 
 
 A. Taani valitsuse ja Gr öönimaa kohaliku valitsuse kiri  
 
Brüssel  
 
 
Lugupeetud ...  
 Viidates 2. juunil 2006 parafeeritud kalandusalas ele partnerluslepingule, mis on sõlmitud ühelt 
poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani va litsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahel 
ning selle protokollile ja lisadele, milles sätest atakse kalapüügivõimalused ja rahaline toetus 
ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2012, on mul au Teile teatada, et Gröönimaa 
kohalik valitsus on valmis seda lepingut ajutis elt kohaldama alates 1. j aanuarist 2007 kuni selle 
jõustumiseni vastavalt kõnealus e lepingu artiklile 16, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis 
tegema sedasama. 
 Sellisel juhul tuleb protokolli artiklis 2 sätest atud rahalise toetuse esimene osa tasuda enne 
30. juunit 2007.  
Oleksin tänulik, kui kinnitaksite , et Euroopa Ühendus nõustub lepingu ajutise kohaldamisega. 
 
Austatud ..., võtke vastu mi nu sügavaim lugupidamine, 
 
Taani valitsuse ja Gröönimaa  kohaliku valitsuse nimel 
 
L 411/32 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
  
       
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning  
teiselt poolt Taani valitsuse ja  
Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline  
kalandusalane partnerlusleping 
 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/33 
 
 EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi "ühendus", ja 
 TAANI VALITSUS JA GRÖÖNIMAA KOHALIK VALITSUS, edaspidi "Gröönimaa",  
 edaspidi "lepinguosalised",  VÕTTES ARVESSE protokolli Gröönimaa s uhtes kohaldatava erikorra kohta, 
 TÕDEDES, et Euroopa Ühendus ja Gröönimaa soovivad tugevdada omavahelisi suhteid ning panna 
aluse partnerlusele ja koostööle, mis toetaksid, tä iendaksid ja laiendaksid nendevahelisi varasemaid 
suhteid ja senist koostööd,  MEENUTADES nõukogu 2001. aasta novembri otsust  ülemeremaade ja -territooriumide 
assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega,  VÕTTES ARVESSE, et nõukogu tunnistas 2003. aasta v eebruaris vajadust la iendada ja tugevdada 
Euroopa Ühenduse ja Gröönimaa vahelisi edaspidise id suhteid, võttes arvesse kalanduse tähtsust 
ning laiahaardelisel säästvat are ngut soodustaval partnerlusel põhine vate struktuuri- ja valdkondlike 
reformide elluviimise vajadust Gröönimaal,  VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa Ühendus e ning teiselt poolt Gröönimaa kohaliku 
valitsuse ja Taani valitsus e 27. juuni 2006. aasta ühisdeklara tsiooni Euroopa Ühenduse ja 
Gröönimaa partnerluse kohta,  MEENUTADES nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsust  ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt 
poolt Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse vaheliste suhete kohta, 
 
MEENUTADES, et Gröönimaa on ühe ühenduse liik mesriigi autonoomne, kuid samas lahutamatu 
osa,  VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Grööni maa üldisi suhteid ja nende ühist soovi, et kõnealused 
suhted säiliksid,  VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisats iooni mereõiguste konve ntsiooni ja lepingut 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste  konventsiooni piirialade kalavarude ja 
L 411/34 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta, 
 
OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastut ustundliku kalapüügi 
juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest,  OLLES OTSUSTANUD teha vastut ustundliku kalapüügi jätkumise kindlustamiseks vastastikku 
kasulikku koostööd, et tagada mere  elusressursside pikaajaline ka itse ja säästev kasutamine, 
 OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete 
algatuste ja meetmete kaudu, mis on kooskõlas polii tiliste otsustega ja tagavad jõupingutuste 
koostoime,  KAVATSEDES jätkata nende eesmärkide saavut amiseks dialoogi, et tõhustada Gröönimaa 
kalanduspoliitikat ja määrata sobivad vahendid se lle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning 
ettevõtjate ja kodanikuü hiskonna kaasamiseks, 
 SOOVIDES kehtestada eeskirjad  ja tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalapüüki 
Gröönimaa majandusvööndis ning ühenduse toetus t vastutustundliku kalapüügi jätkumise 
kindlustamiseks kõnealustes vetes,  OLLES OTSUSTANUD teha mõlema  lepinguosalise äriühinguid kaas avate ühisettevõtete loomise 
ja arendamise kaudu tihedamat majanduskoos tööd kalanduse alal ja sellega seotud 
tegevusvaldkondades ning asutad a ajutisi ühisettevõtteid, 
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:   
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/35 
 
 ARTIKKEL 1 
 
Reguleerimisala ja eesmärgid  
 
Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, mis reguleerivad: 
 
– kalandussektoris tehtavat majanduslikku, rahanduslikku, tehnilist ja teaduslikku koostööd, 
mille eesmärk on tagada, et kalavarude kasutamisega kaasneksid säästvad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused, sealhulg as Gröönimaa kalandussektori areng; 
 – ühenduse kalalaevade Gröönimaa maja ndusvööndisse pääsemise tingimusi; 
 – Gröönimaa majandusvööndis toimuva ühenduse laevade kalapüügi korraldust, mille 
eesmärk on tagada neile kehtestatud eeskirjade ja  tingimuste täitmine, kalavarude kaitse ja 
majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu; 
 – äriühingute koostööd, mille eesmärk on va stastikust huvi pakkuva majandustegevuse 
arendamine kalandussektoris ja se llega seotud tegevusvaldkondades. 
  
ARTIKKEL 2 
 
Mõisted  
 
Käesolevas lepingus, protokollis ja li sas kasutatakse järgmisi mõisteid: 
 
a) Gröönimaa ametiasutused  − Gröönimaa kohalik valitsus; 
 b) ühenduse ametiasutused − Euroopa Komisjon;  
 c) ühenduse laev  − ühenduse liikmesriigi li pu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; 
 
L 411/36 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 d) ühisettevõte  − igasugune Gröönimaa õigusaktide kohaselt toimiv äriühing, kuhu kuulub 
üks või mitu ühenduse laevaomanikku ja üks või mitu Gröönimaa partnerit ning mille 
eesmärk on püüda kala Gröönimaa lipu all sõitvate  laevadega ja kasutada võimalust mööda 
Gröönimaa majandusvööndis Gröönimaa püügikvoote, se lleks et eelisjärjekorras varustada 
ühenduse turgu; 
 
e) ajutine ühisettevõte  − mis tahes ühendus, mis põhineb piiratud kestusega lepingul 
ühenduse laevaomanike ja Gröönimaa füüsiliste võ i juriidiliste isikute vahel, selleks et 
Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega ühiselt kala püüda ja kasutada 
Gröönimaa püügikvoote ning jagada ühise ma jandustegevusega seotud väljaminekuid, 
tulusid ja kulusid, selleks et eelisjä rjekorras varustada ühenduse turgu; 
 f) ühiskomitee  − ühenduse ja Gröönimaa esindajatest koosnev komitee, mille ülesandeid 
kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 10. 
 
 
ARTIKKEL 3 
 
Käesoleva lepingu rakendamise põhimõtted 
 
1. Lepinguosalised kohustuvad kindlustama vast utustundliku kalapüügi jätkumise Gröönimaa 
majandusvööndis neis vetes kalastavate erinevate kala laevastike võrdse kohtle mise põhimõttel, ilma 
et see piiraks lepingu protokolli kohaldamist. 
 2. Gröönimaa jätkab kalandussektorisisese poliitika  väljatöötamist ning viib  seda ellu ühe- ja 
mitmeaastaste programmide kaudu, pidades silmas lepinguosaliste vastasti kusel kokkuleppel seatud 
eesmärke. Lepinguosalised jätkavad sel eesmärgil pol iitilist dialoogi vajalike  reformide elluviimise 
üle. Gröönimaa ametiasutused kohustuvad teavitama  ühenduse ametiasutusi oluliste meetmete 
vastuvõtmisest selles valdkonnas. 
 3. Lepinguosalised teevad juhul, kui üks neist seda taotleb, koostööd k äesoleva lepingu alusel 
ellu viidud meetmete, programmide ja tege vuste nii ühis- kui ühepoolsel hindamisel. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/37 
 
 4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et k äesolevat lepingut ra kendatakse kooskõlas 
majandus- ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõttega. 
 
 
ARTIKKEL 4 
 
Teaduskoostöö 
 
1. Käesoleva lepingu kehtivusajal jälgivad ühe ndus ja Gröönimaa kalavarude seisu Gröönimaa 
majandusvööndis; ühine teaduskomitee esitab ühiskom itee taotlusel aruande, tuginedes ühiskomitee 
poolt kehtestatud nõuetele  2. Lepinguosalised peavad parimatele teadussoov itustele tuginedes ühiskom itees nõu ja seejärel 
võtab Gröönimaa vastu sellised kaitse- ja majandamismeetmed, mida ta peab Gröönimaa 
kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikuks.  3. Lepinguosalised kohustuvad pidama teinetei sega nõu kas vahetult või asjaomaste 
rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, et korraldada elusressur sside majandamist ja kaitset 
Gröönimaa majandusvööndis ning teha  asjakohast teaduskoostööd. 
 
 
ARTIKKEL 5 
 
Juurdepääs Gröönimaa majandusvööndis asuvatele  
kalapüügipiirkondadele  
 
1. Gröönimaa kohustub andma ühenduse laevadel e oma majandusvööndis p üügiloa käesoleva 
lepingu ning selle protokolli ja lisa kohaselt . Gröönimaa ametiasutused annavad ühenduse poolt 
määratud laevadele püügilitsentsid, mis väljastatakse  protokolli alusel vastavalt protokolli kohaselt 
antavatele kalapüügivõimalustele. 
 
L 411/38 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 2. Norra, Islandi ja Fääri saarte lipu all sõitvad ja seal registreeritud laevad võivad kasutada 
Gröönimaa poolt käesoleva lepingu al usel ühendusele antavaid kala püügivõimalusi sel määral, mis 
on vajalik ühenduse ja kõnealuste osaliste  vahel sõlmitud kalanduskokkulepete nõuetekohaseks 
toimimiseks. Gröönimaa kohustub sel eesmärgil luba ma Norra, Islandi ja Fääri saarte lipu all 
sõitvatel ja seal registreeritud laevadel oma majandusvööndis kala püüda. 
 
3. Käesoleva lepinguga reguleerita v kalastustegevus toimub vastavalt Gröönimaa kehtivatele 
õigusaktidele. Gröönimaa ametiasutused paluva d ühenduse ametiasutustel esitada märkusi 
kõnealuste õigusaktide mis tahes muudatuste kohta enne nende jõustumist, välja arvatud juhul, kui 
õigusaktide eesmärk õigustab piisavalt nende kiir eloomulist jõustamist ilma igasuguse viivituseta, 
mida võiks põhjustada nõupidamine ühenduse ametia sutustega. Gröönimaa ametiasutused teatavad 
ühenduse ametiasutustele kõigist kõnealuste õigusaktide muudatustest õigel ajal ette. 
 4. Gröönimaa kannab hoolt protokoll i kalapüügi kontrolli käsitlev ate sätete tõhusa kohaldamise 
eest. Ühenduse laevad teevad kontrolli eest vastutavate pädevate asutustega koostööd. 
 5. Ühenduse ametiasutused kohustuvad võtma kõik asjakohased meetmed, tagamaks, et 
ühenduse laevad täidavad käesolevat lepi ngut ja Gröönimaa majandusvööndi vetes kalapüüki 
reguleerivaid õigusnorme.  
 
ARTIKKEL 6 
 
Litsentsid 
 
1. Ühenduse laevad võivad Gröönimaa majandus vööndis kala püüda vaid juhul, kui neil on 
käesoleva lepingu kohaselt välja antud kehtiv püügilitsents. 
 
2. Laevale püügilitsentsi saam ise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad 
makseviisid on sätestatud protokolli lisas.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/39 
 
 3. Lepinguosalised tagavad kõnealuse korra ja tingimuste nõuetekohase täitmise pädevate 
asutuste asjakohase halduskoostöö kaudu. 
 
 
ARTIKKEL 7 
 
Rahaline toetus 
 
1. Ühendus annab Gröönimaale rahalist toetust vastavalt protokollis ja lisas sätestatud 
tingimustele. Rahaline toetus koosne b kahest omavahel seotud osast: 
 a) rahaline hüvitis ühenduse laevade juurdepääsu eest Gröönimaa kalapüügipiirkondadele,  b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku ka lapüügi jätkumise ja kalavarude säästva 
kasutamise kindlustamiseks Gröönimaa majandusvööndis.  
 
2. Gröönimaa ametiasutused kasutavad lõike 1 punk tis b nimetatud rahalise toetuse osa pidades 
silmas protokolli sätetega kooskõlas olevaid lepi nguosaliste vastastikuse kokkuleppe alusel seatud 
eesmärke, mida tahetakse saavutada Gröönim aa kalanduspoliitikas ning selle rakendamiseks 
elluviidavate ühe- ja mitmeaastaste programmide raames.  3. Ühenduse antavat rahalist toetust makstakse iga-aastaste summadena vastavalt protokollile. 
Käesoleva lepingu ja protokolli kohaselt võib rahalist toetust muuta järgmistel põhjustel: 
 a) erakorralised asjaolud, välja  arvatud loodusnähtustest ting itud asjaolud, mis takistavad 
kalapüüki Gröönimaa majandusvööndis; 
 
b) ühenduse laevadele lubatud kalapüügivõimalust e vähendamine lepinguosaliste vastastikusel 
kokkuleppel asjaomaste kalavarude majandamise  huvides, kui seda peetakse parimate 
olemasolevate teadussoovituste põhjal varude  kaitse ja säästva ka sutamise seisukohalt 
vajalikuks;  
 
L 411/40 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 c) ühenduse eelisõigus kasutada käesoleva le pingu protokollis sätest atud kalapüügivõimalusi 
ületavaid lisapüügivõimalusi, mis nähakse et te ühiskomitees saavutatud lepinguosaliste 
vastastikusel kokkuleppel, kui  kalavarude seisund seda parimate olemasolevate 
teadusuuringute tulemust e põhjal võimaldab; 
 
d) Gröönimaa kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise 
tingimuste ümberhindamine, kui ühe- ja mi tmeaastaste programmide tulemused selleks 
mõlema lepinguosalise arvates alust annavad; 
 e) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine artikli 13 alusel. 
  
ARTIKKEL 8 
 
Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise  
koostöö edendamine 
 
1. Lepinguosalised soodustavad majanduslikku, ka ubanduslikku, teadusli kku ja tehnilist 
koostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Nad peavad kõnealuse eesmärgi 
saavutamiseks võetavate erinevate meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu.  2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -v ahendite, kalakaitsevii side ja kalatoodete 
tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.  3. Eriti soodustavad lepinguosalised vastastikusei d huve teenivate ajutis te ühisettevõtete ja 
ühisettevõtete loomist kooskõlas mõlema õigusnormidega.  
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/41 
 
 ARTIKKEL 9 
 
Katsepüük  
 
Lepinguosalised edendavad katsepüügi korrald amist Gröönimaa majandusvööndis. Lepinguosalised 
rakendavad katsepüüki üheskoos, võttes arve sse protokolli lisas sätestatud üksikasju. 
 
 
ARTIKKEL 10 
 
Ühiskomitee 
 
1. Käesoleva lepingu kohaldamise kontrollimiseks ja rakendamise tagamiseks moodustatakse 
ühiskomitee, mis toimib lepinguosaliste foorumina.  2. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:  a) jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja koha ldamist ning määrab kindl aks artikli 7 lõikes 2 
osutatud ühe- ja mitmeaastaste programmide rakendamise ja hindab seda; 
 b) tegutseb vahendajana kalanduse valdkonna s vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; 
 c) tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või  kohaldamisega seotud vaidluste lepitamise ja 
rahumeelse lahendamise foorumina; 
 d) vaatab vajaduse korral läbi vastavate kalavarude olemasolev ate ja uute kalapüügivõimaluste 
taseme Gröönimaa majandusvööndis ja peab nende üle läbirääkimisi, lähtudes 
kättesaadavatest teadussoovitu stest, ettevaatusprintsiibis t ja Gröönimaa kalatööstuse 
vajadustest, ning vaatab sellest tulenevalt lä bi ühenduse kalapüügivõimalused ja, kui see on 
asjakohane, protokollis osutatud rahalise toetuse suuruse; 
 
e) hindab vajadust luua käesoleva lepinguga hõl matavate kalavarude taastamiskavad ja 
pikaajalised kaitsekavad, et tagada kalavarude  säästev kasutamine ja  tasakaalustada mõju, 
mida kalandus avaldab mere ökosüsteemidele; 
 
L 411/42 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 f) kontrollib käesoleva lepingu alusel esitatud ajutiste ühise ttevõtete loomise ja muude 
ühisettevõtete asutamise taotlusi ning hinda b projekte, mille lepinguosalised on esitanud 
ajutiste ühisettevõte te loomiseks ja muude  ühisettevõtete asutamiseks käesoleva lepingu 
protokolli lisas sätestatud kriteeriumide  kohaselt ning jälgib Gröönimaa majandusvööndis 
tegutsevatele ajutistele ühisettevõtetele ja  muudele ühisettevõtetele kuuluvate laevade 
tegevust; 
 
g) määrab igal konkreetsel juhul kindlaks asjaomased liigid, püügitingimused ja muud 
katsepüügiga seotud näitajad; 
 h) lepib kokku haldusmeetmed, mis on seotud ühe nduse kalalaevade sisenemisega Gröönimaa 
majandusvööndisse ja kalavarude ga (litsentsid, ühenduse kalalaevade liikumine ja 
püügiaruandlus); 
 i) lepib kokku vastutustundliku kalapüügi jätkumise ja kala varude säästva kasutamise 
tagamiseks antava ühenduse rahalis e toetuse rakendamise meetodid;  
 j) hindab Gröönimaa kalanduspo liitika elluviimisek s antava ühenduse rahalise toetuse 
tingimusi, kui ühe- ja mitmeaastaste programmi de tulemused selleks mõlema lepinguosalise 
arvates alust annavad; 
 k) täidab mis tahes muid ülesandeid, mille suhtes lepinguosalised vastastikku kokku lepivad. 
 
2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Gröönimaal ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav le pinguosaline. Kummagi le pinguosalise taotlusel 
peab komitee erikoosolekuid.  
3. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.  
 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/43 
 
 ARTIKKEL 11 
 
Lepingu geograafiline kohaldamisala 
 
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt terr itooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa 
Ühenduse asutamislepingut, kõnealuses asutamislepi ngus sätestatud tingimustel , ning teiselt poolt 
Gröönimaa territooriumi ja Gröönimaa majandusvööndi suhtes.  
 
 
ARTIKKEL 12 
 
Lepingu kestus ja lõpetamine 
 
1. Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; leping 
kehtib edasi kuueaastaste tähtaega de kaupa, kui ei esitata lepingu lõpetamise teatist kooskõlas 
lõigetega 2 ja 3.  2. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude ilmnemisel, nagu 
asjaomaste varude vähenemine või suutmatus täita ühe lepinguosalise võetud kohustusi seoses 
ebaseadusliku, deklareerimata ja regu leerimata kalapüügi tõkestamisega. 
 3. Kui leping lõpetatakse lõikes 2 nimetatud põh justel, teatab asjaoman e lepinguosaline teisele 
lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepi ngust taganeda vähemalt kuus kuud enne esialgse 
ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku mööd umist. Kui leping lõpetatakse mis tahes muul 
põhjusel, on teavitamise tähtaeg üheksa kuud.  
 
ARTIKKEL 13 
 
Lepingu peatamine  
 
1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada ku mmagi lepinguosalise algatusel, kui ühe 
lepinguosalise arvates on teine le pinguosaline tõsiselt rikkunud kä esolevast lepingust tulenevaid 
kohustusi. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepi nguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama 
L 411/44 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 vähemalt kuus kuud enne peatamise jõustumiskuupäev a. Kõnealuse teatise saamisel alustavad 
lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste  lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. 
 
2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust ja artikl is 5 nimetatud kalapüügivõimalusi vähendatakse 
proportsionaalselt, vastava lt peatamise kestusele. 
 
 
ARTIKKEL 14 
 
Protokoll ja lisa koos liidetega on k äesoleva lepingu lahutamatud osad. 
  
ARTIKKEL 15 
 
Kehtetuks tunnistamine 
 
Euroopa Ühenduse ja Gröönimaa vahel 1. veebru aril 1985. aastal sõlmitud kalastuskokkulepe 
kalapüügi kohta Gröönimaa vetes t unnistatakse kehtetuks ja as endatakse käesoleva lepinguga. 
  
ARTIKKEL 16 
 
Keel ja jõustumine 
 
Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplari s eesti, hispaania, holla ndi, inglise, itaalia, 
kreeka, leedu, läti, malta, poola, port ugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, 
tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik teks tid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil 
lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmise menetlust e lõpuleviimisest. 
 
  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/45 
 
  
           
Protokoll, 
millega määratakse kindlaks  
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning  
teiselt poolt Taani valitsuse ja  
Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises  
kalandusalases partnerluslepi ngus sätestatud kalapüügivõimalu sed ja rahaline toetus 
 
L 411/46 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 ARTIKKEL 1 
 
Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 
 
1. Gröönimaa ametiasutused annavad ühenduse kalala evadele kuueks aastaks alates 1. jaanuarist 
2007 loa püüda kala nende kalapüügivõimaluste p iires, mis on sätestatud lisa I peatükis ja 
kehtestatud kooskõlas lõikega 2. 
 
Ühiskomitee võib muuta lisa I peatükis sätestatud kalapüügivõimaluste mahtu. 
 
2. Hiljemalt 1. detsembril 2007 ja iga järgmise aasta 1. detsembril lepib ühiskomitee kokku lisa I 
peatükis loetletud liikide püügivõimalustes järgmi seks aastaks, võttes arvesse kättesaadavaid 
teadussoovitusi, ettevaatusprints iipi, kalatööstuse vajadusi ja er iti käesoleva artikli lõikes 7 
sätestatud koguseid. 
 Juhul, kui ühiskomitee kehtestatud kalapüügivõimalus ed on väiksemad kui need, mis on sätestatud 
lisa I peatükis, annab Gröönimaa ühendusele jä rgmistel aastatel hüvituseks vastavad 
kalapüügivõimalused või samal aastal muud kalapüügivõimalused. 
 
Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele hüvitises, korrigeer itakse proportsionaalselt 
rahastamiskorda, sealhulgas käesoleva protokolli arti kli 2 lõikes 1 osutatud väärtuse arvutamise 
parameetreid. 
 
3. Ida-Gröönimaa krevettide kvoodi piires võib  püüda Gröönimaast läänes asuvatel aladel 
tingimusel, et Gröönimaa laevaomanike ja Eu roopa Ühenduse vahel on iga äriühingu jaoks 
kehtestatud kvootide ülekandmise kord. Gröönim aa ametiasutused kohustuvad sellise korra 
rakendamist võimaldama. Kvoote võib üle kand a kõige rohkem 2000 tonni aastas Gröönimaast 
läänes asuvatel aladel. Ühenduse laevade kalapü ük toimub lisa III peatüki sätete kohaselt samadel 
tingimustel, kui on ette nähtud Gröönimaa laev aomanikele väljaantud püügilitsentsides. 
 
4. Katsepüügi lube antakse katseperioodideks, mille maksimaalne pikkus vastavalt lisale on 
kuus kuud.  5. Kui lepinguosalised leiavad, et katsekampaaniad on andnud positiivseid tulemusi, annavad 
Gröönimaa ametiasutused kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni 50% uue liigi 
püügivõimalustest ühenduse laevadele ja artiklis 2 osutatud rahalist to etust suurendatakse vastavalt. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/47 
 
  
6. Gröönimaa pakub ühendusele täiendavaid kala püügivõimalusi. Kui ühendus võtab selle 
pakkumise täielikult või osaliselt vastu, suurendata kse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust 
proportsionaalselt. Täiendavat e kalapüügivõimaluste jaotamise kord on sätestatud käesoleva 
protokolli lisas.  7. Minimaalsed kogused Gröönimaa kalastustegevu se hoidmiseks kehtestatakse igaks aastaks 
järgmiselt: 
 
Liik (tonnides) Läänepoolsed kalavarud
(NAFO 0/1) Idapoolsed kalavarud 
(ICES XIV/V) 
Atlandi arktikakrabi 4000  
Tursk 30 0001  
Meriahven 2500 5000 
Süvalest 4700 4000 
Krevett 25 000 1500 
 
8. Gröönimaa annab ühenduse laev adele püügilitsentse ainult k äesoleva protokolli alusel.  
 
 
ARTIKKEL 2 
 
Rahaline toetus – makseviisid 
 
1. Lepingu artiklis 7 ettenähtud ühe nduse rahaline toetus käesolev a protokolli artiklis 1 osutatud 
ajavahemikul on 85 843 464 EUR.2 Sellele lisandub 9 240 000 EUR suurune finantsreserv, millest 
tehakse allpool lõikes 3 sätestatud meetodil välj amakseid tursa- ja moivakoguste eest, mille 
Gröönimaa teeb tegelikult kättes aadavaks lisaks käesoleva protokol li lisa I peatükis sätestatud 
kogustele. 
 
                                                 
1 Võib püüda läänes või idas. 
2 Nimetatud summale lisanduvad järgmised rahalised vahendid: 
 - otse Gröönimaale makstavad lisa II peat üki punktis 3 nimetatud laevaomanike tasud, 
mille suurus on hinnanguliselt umbes 2 000 000 EUR aastas.  
L 411/48 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli arti kli 1 lõigete 2, 5 ja 6 ning artikli 6 kohaselt. 
Euroopa Ühenduse poolt makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi ületada artikli 2 lõikes 1 
osutatud summat rohkem kui kaks korda. 
 3. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli ar tikli 1 lõigete 2, 5 ja 6 kohaldamist, on ühenduse 
poolt käesoleva protokolli kohaldamisajal makstava  lõikes 1 osutatud rahalise toetuse suurus 
14 307 244 EUR aastas. Seoses tursa ja moivag a teatab Gröönimaa igal aastal ühenduse 
ametiasutustele kõigist püüdmiseks ettenähtud tu rsa- ja moivakogustest, mis ületavad käesoleva 
protokolli lisa I peatükis säte statud koguseid. Ühendus tasub kõnealuste lisakoguste eest 17,5% 
esimesest lossimisväärtusest m ääraga 1800 EUR tonni tursa kohta ja  100 EUR tonni moiva kohta, 
millest arvatakse maha laevaomanike makstavad tasud, mis on kokku kuni 1 540 000 EUR aastas mõlema liigi eest. Ühel aastal kasutamata jää nud finantsreservi osa võib üle kanda, et tasuda 
Gröönimaale kahel järgmisel aastal püüdmiseks ettenähtud tursa ja moiva lisakoguste eest. 
 4. Ühendus maksab rahalise toetuse iga-aastase summa esimesel aastal välja hiljemalt 30. juunil 
2007 ja järgmistel aastatel hiljema lt 1. märtsil ning tursa ja moiva jaoks ettenähtud finantsreservi 
iga-aastase summa samadel kuupäevadel või võima likult kiiresti pärast seda, kui on saanud teate 
asjaomaste koguste kättesaadavuse kohta. 
 
5. Käesoleva protokolli artikli 4 kohaselt on selle ra halise toetuse ja finantsreservi kasutamine 
Gröönimaa ametiasutuste ainupädevuses, välja arvatud iga-aastased 500 000 EUR ja 100 000 EUR 
suurused summad, mis eraldatakse vastavalt Gr öönimaa Loodusvarade Inst ituudi käigushoidmiseks 
ja kalandusametnike koolitamiseks, ning 2007. aastal 186 022 EUR suurune summa, mida 
kasutatakse tursa kaitsekorralduskava  raames tehtavateks uuringuteks.  
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/49 
 
 6. Rahaline toetus kantakse Gröönimaa ametiasutu ste määratud finantsasutuses avatud riigikassa 
kontole. 
 
 
ARTIKKEL 3 
 
Rahalise toetuse maksmise peatamine ja  
ülevaatamine vääramatu jõu korral 
 
1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest ti ngitud asjaolude korral, mis 
takistavad kalapüüki Gröönimaa majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada käesoleva 
protokolli artikli 2 lõikes 1 sätestatud rahali se toetuse maksmise, võimaluse korral pärast 
lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi , kui ühendus on maksmise peatamise ajaks välja maksnud kõik 
ettenähtud toetussummad.  2. Rahalise toetuse maksmist jätkatakse niipea,  kui lepinguosalised on nõu pidanud ja leidnud, et 
kalastustegevust takistav ad asjaolud on kõrvaldatud. 
 
3. Ühenduse laevadele lepingu artikli 5 alusel an tud püügilitsentside kehtivusaega pikendatakse 
selle ajavahemiku võrra, mille jooksul kalastustegevus oli peatatud. 
 
ARTIKKEL 4 
 
Gröönimaa majandusvööndis  
vastutustundliku kala püügi jätkumise kindlustamise toetus  
 
1. Igal aastal eraldatakse käesoleva protokolli ar tikli 2 lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest 
3 261 449 EUR (2007. aastal erandlikult 3 224 244 EUR) Gröönimaa kalanduspoliitika 
täiustamiseks ja elluviimiseks, et kindlust ada vastutustundliku kala püügi jätkumine Gröönimaa 
majandusvööndis. Nimetatud toetuse haldamisel lähtutakse lepinguosal iste vastastikusel 
kokkuleppel kindlaks määratud eesmärkidest ning ne nde saavutamiseks rakendatavatest ühe- ja 
mitmeaastastest programmidest.  
L 411/50 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 2. Lõike 1 kohaldamiseks lepib ühiskomitee kohe pärast käesoleva protokolli jõustumist ja 
hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva ko kku mitmeaastases valdkond likus programmis ja 
selle üksikasjalikes rakenduseeskirj ades ja sealhulgas järgmises: 
 a) ühe- ja mitmeaastased suunised lõikes 1 ette nähtud rahalise toetuse osa kasutamiseks; 
 b) ühe ja mitme aasta kohta seatud eesmärgid, et kindlustada vastutustundliku ja säästva 
kalapüügi jätkumine, võttes arvesse Grööni maa riikliku kalanduspoliitika ning muude 
vastutustundliku ja säästva ka lapüügi jätkumisega seotud või se da mõjutavate poliitiliste 
suundade prioriteete; 
 c) igal aastal saavutatud tulemu ste hindamise kriteeriumid ja kord. 
 
3. Mis tahes mitmeaastase valdkondliku progra mmi muudatusettepanek peab ühiskomitees 
saama mõlema lepinguosalise heakskiidu.  4. Gröönimaa eraldab igal aastal osa lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest mitmeaastase 
programmi rakendamiseks. Esimesel protokolli kohaldamise aastal tu leb ühendusele teatada 
kõnealuse toetuse suurus samal ajal , kui esitatakse andmed järgmise aasta kohta. Igal järgmisel 
aastal teatab Gröönimaa ühendusele toetuse eraldami sest hiljemalt eelneva aasta 1. detsembril. 
 5. Kui see on mitmeaastase valdkondliku programmi rakendamisel tehtud edusammude iga-aastase hindamise alusel põhjendatud, võib Euro opa Ühendus ühiskomitee heakskiidul taotleda 
käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalise toetuse muutmist. 
 
 
ARTIKKEL 5 
 
Vaidlused  
Protokolli kohaldamise peatamine  
 
1. Käesoleva protokolli tõlgendamisel või kohaldam isel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral 
peavad lepinguosalised nõu ühiskomitees, mi s kutsutakse vajadusel  kokku erakorraliselt. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/51 
 
 2. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 6 kohaldamist, võib protokolli kohaldamise ühe 
lepinguosalise algatusel peatada,  kui kõnealuse lepinguosalise ar vates on teine lepinguosaline 
tõsiselt rikkunud käesolevast protok ollist tulenevaid kohustusi ja kui lõike 1 kohaselt ühiskomitees 
peetud nõupidamistel kokkulepet ei saavutatud.  3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvi tatud lepinguosaline teat ama oma kavatsusest 
kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.  4. Peatamise korral jätkavad le pinguosalised nõupidamis i vaidluse lahendamiseks vastastikusel 
kokkuleppel. Lahenduseni jõudmisel jätkatakse k äesoleva protokolli kohaldamist ning rahalist 
toetust ja kalapüügivõimalusi vähe ndatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis  põhimõttel 
vastavalt ajavahemikule, mille jooksul käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud.  
 
ARTIKKEL 6 
 
Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata jätmise tõttu 
 
Kui ühendus ei tasu käesoleva protokolli artikl is 2 ettenähtud makseid, võib protokolli kohaldamise 
peatada järgmistel tingimustel:  a) Gröönimaa pädevad asutused saadavad ühenduse ametiasutustele teate makse mittelaekumise 
kohta. Ühenduse ametiasutused teostavad vajali kud kontrollmenetlused ja sooritavad vajaduse 
korral makse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul  alates teate kättesaamise kuupäevast; 
 b) kui Gröönimaa ametiasutused ei ole punktis a sätestatud ajavahemiku jooksul makset või 
asjakohast selgitust makse tasumatajätmise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli 
kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata ühenduse ametiasutusi; 
 c) protokolli kohaldamine jätkub niipea , kui asjaomane makse on sooritatud. 
  
L 411/52 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 ARTIKKEL 7 
 
Vahekokkuvõte 
 
Juhul kui üks lepinguosaline seda 2009. aastal nõua b, vaadatakse käesoleva protokolli artiklite 1, 2 
ja 4 kohaldamine läbi enne asjaomase aasta 1. de tsembrit. Kõnealusel juhul võivad lepinguosalised 
kokku leppida käesoleva protokolli muutmises, eel kõige käesoleva protokolli lisa I peatükis 
sätestatud soovituslike kvootide, rahastamiskorra ja artikli 4 sätete muutmises. 
  
ARTIKKEL 8 
 
Jõustumine 
 
Käesolevat protokolli ja se lle lisa kohaldatakse al ates 1. jaanuarist 2007. 
   
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/53 
 
 LISA  
 
ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED  
GRÖÖNIMAA MAJANDUSVÖÖNDIS 
 
I PEATÜKK 
 
SOOVITUSLIKUD KALAPÜÜGIVÕIMALUSED  
AASTATEL 2007 −2012 JA KAASPÜÜK 
 
1. Gröönimaa antavad kalapüügivõimalused: 
 
Liik 2007 2008 2009 2010 2011 2012 
Tursk (NAFO 0/1) 1 1000 3500 3500 3500 3500 3500 
Pelaagiline meriahven 
(ICES XIV/V) 2 10 838 8000 8000 8000 8000 8000 
Süvalest (NAFO 0/1) –
68° lõuna pool 2500 2500 2500 2500 2500 2500 
Süvalest (ICES XIV/V)3 7500 7500 7500 7500 7500 7500 
Krevett (NAFO 0/1) 4000 4000 4000 4000 4000 4000 
Krevett (ICES XIV/V) 7000 7000 7000 7000 7000 7000 
Harilik hiidlest (NAFO 
0/1)  200 200 200 200 200 200 
Harilik hiidlest (ICES XIV/V)
4 1200 1200 1200 1200 1200 1200 
Moiva (ICES XIV/V)  55 0005 55 00010 55 00010 55 00010 55 00010 55 00010 
Atlandi arktikakrabi 
(NAFO 0/1) 500 500 500 500 500 500 
Kaaspüük (NAFO 0/1) 6 2600 2300 2300  2300 2300 2300 
                                                 
1 Varude taastumise korral võib ühendus püüda kuni pm tonni, millele vastavalt suureneb 
protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud raha line hüvitis. 2007. aasta kvoote võib püüda ainult 
alates 1. juunist. Võib püüda idas või läänes. 
2 Võib püüda idas või läänes. P üütakse pelaagilise traaliga. 
3 Seda arvu võidakse muuta, pidades silmas püügivõimaluste jaotamise kokkulepet 
rannikuriikide vahel. Kalapüügip iirkonda hallatakse ühel ajal  kalastavate laevade arvu 
piiramise teel. 
4 1000 tonni peavad püüdma kuni kuus ühenduse demersaalõngejadaga kalapüügilaeva, kes 
püüavad harilikku hiidlesta ja seotud liike. Demersaalõngejadaga kalapüügilaevade 
kalapüügitingimused lepitakse kokku ühiskomitees. 
5 Ühendus võib püüda kuni 7,7% moiva sell e lubatud kogupüügist hooa jal, mis kestab 
20. juunist kuni järgmise aasta 30. aprillini, millele vastavalt suureneb protokolli artikli 2 
lõikes 1 osutatud rahaline toetus. 
6 Kaaspüük on laeva püügilitsentsile märgitud si htliigi hulka mittekuuluvate liikide püük. 
Kaaspüügi koosseis vaadatakse ig al aastal ühiskomitees läbi. Võib püüda idas või läänes.  
L 411/54 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 2. Kaaspüügipiirangud 
 Gröönimaa majandusvööndis tegutsevad ühenduse kala laevad järgivad kehtivaid kaaspüügieeskirju 
nii reguleeritud kui reguleerimata liikide puhul. Peale selle on Gröönimaa majandusvööndis 
keelatud reguleeritud liikide  vette tagasi laskmine. 
 Kaaspüük on laeva püügilitsentsile märgitud si htliigi hulka mittekuuluvate liikide püük. 
 Kaaspüügi lubatud maksimumkogused määratakse ki ndlaks sihtliigi püügilits entsi väljaandmisel. 
Iga reguleeritud liigi kaaspüügi l ubatud maksimumkogus märgitakse vä ljaantavale püügilitsentsile. 
 Reguleeritud liikide kaaspüük arvatakse maha kaaspüügi reservist, mida hoitakse varuks ühendusele antud asjaomaste liikide püügivõimaluste osana. Reguleerimata liikide kaaspüük arvatakse maha ühenduse jaoks varuks hoitud reguleeri mata liikide kaaspüügi reservist. 
 Kaaspüügi eest litsentsitasu ei maksta. Juhul kui ühenduse kalalaev ületab reguleeritud liigi 
kaaspüügi lubatud maksimumkoguse, määratakse maksimaalset lubatavat kaaspüüki ületava koguse 
eest trahv, mis on kolm korda suurem kui kõnealuse liigi puhul tava liselt makstav litsentsitasu. 
 
 
II PEATÜKK 
 
LITSENTSIDE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE 
 
1. Kalapüügilitsents Gröönimaa ma jandusvööndis kalastamiseks antakse üksnes nõuetekohastele 
laevadele.  
2. Laev vastab nõuetele, kui laevaomaniku, kapt eni ega laeva enda s uhtes pole rakendatud 
Gröönimaa majandusvööndis kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla probleeme Gröönimaa 
ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad ühendusega sõlmitud kalanduskokkulepetest tuleneva d kohustused Gröönimaal või Gröönimaa majandusvööndis. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/55 
 
 3. Püügilitsentside taotlemise ja väljaandmise vorminõuded, millele osutatakse lepingu artikli 1 
kolmandas lõigus, on sätestatud 1. l iites esitatud halduskokkuleppes. 
 
 
III PEATÜKK 
 
KALASTUSVÖÖNDID 
 
Kala püütakse kalastusvööndis, mida ni metatakse Gröönimaa majandusvööndiks, nagu on 
sätestatud 15. oktoobri 2004. aasta määruses nr 1020 vastavalt 15. oktoobri  2004. aasta kuninglikule 
dekreedile nr 1005 Gröönimaa majandusvööndite sea duse (millega jõustatakse 22. mai 1996. aasta 
seadus nr 411 majandusvööndite  kohta) jõustumise kohta.  
 
Kui ei ole sätestatud teisiti, püütakse kala vähemalt 12 meremiili kaugusel lähtejoonest vastavalt 
Gröönimaa Landstingi 31. oktoobri 1996. aasta kalapüüki käsitleva seaduse nr 18 (mida on viimati 
muudetud Landstingi 18. detsembri 2003. aasta s eadusega nr 28) paragrahvi 7 jaole 2.  
 Lähtejooned on kindlaks määratud vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 
1004 Gröönimaa territoriaalvete pi iritlemist käsitleva kuningli ku dekreedi muutmise kohta.  
  
IV PEATÜKK 
 
TÄIENDAVAD KALAPÜÜGIVÕIMALUSED 
 
Gröönimaa ametiasutused pakuvad ühenduse ametiasutu stele lepingu artiklis 7 osutatud täiendavaid 
kalapüügivõimalusi vastavalt protokolli artikli 1 lõikele 6. 
 Ühenduse ametiasutused vastavad Gröönimaa am etiasutuste pakkumisele hiljemalt kuue nädala 
jooksul alates selle saamisest. Kui ühenduse am etiasutused keelduvad pakkumisest või ei reageeri 
sellele kuue nädala jooksul, võivad Grööni maa ametiasutused pakkuda täiendavaid 
kalapüügivõimalusi teiste le lepinguosalistele. 
 
 
L 411/56 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 V PEATÜKK 
 
PÜÜGIARUANDLUSE, TE HNILISTE KAITSEMEETMETE  
JA VAATLUSKAVA KORRALDUS 
 
1. Ühenduse kalalaevad varustatakse asjaomaste  püügiaruandlust, tehnil isi kaitsemeetmeid ja 
vaatluskava käsitlevate Gröönimaa õigusak tide ingliskeelsete  versioonidega. 
 
2. Ühenduse kalalaevade kaptenid peavad pard al püügipäevikut, kuhu nad peavad märkima oma 
tegevused Gröönimaa seadustes sätestatud korras.  3. Kalastustegevus toimub vastavalt Gröönim aa õigusaktides sätestatud tehnilistele 
kaitsemeetmetele.  4. Gröönimaa majandusvööndis toimuva kalastus tegevuse suhtes kohaldatakse Gröönimaa 
õigusaktides sätestatud vaatlu skava. Ühenduse kalalaevade kaptenid võtavad kokkuleppel 
Gröönimaa ametiasutustega nende määrat ud sadamatest pardale vaatlejad. 
 
 
VI PEATÜKK 
 
LAEVASEIRESÜSTEEM  
 
Laevaseiresüsteemiga seotud tingi mused on sätestatud 2. liites. 
  
VII PEATÜKK 
 
AJUTISED ÜHISETTEVÕTTED  
 
Ajutiste ühisettevõtete kalavarudele juur depääsu tingimused on sätestatud 3. liites. 
 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/57 
 
 VIII PEATÜKK 
 
KATSEPÜÜK  
 
Katsepüügitingimused on sätestatud 4. liites. 
  
IX PEATÜKK 
 
JÄRELEVALVE 
 
Kui pädevad asutused tuvastav ad, et ühenduse kalalaeva kapt en on rikkunud Gröönimaa õigust, 
saadetakse sellekohane teade võimalikult kiiresti Eu roopa Komisjonile ja lipuliikmesriigile. Teates 
tuleb märkida laeva nimi, registrinumber, laeva kutsung ning laeva omanike nimed ja kapteni nimi. 
Peale selle peab teates kirjeldama ka õigusrikkum iseni viinud asjaolusid ja kohaldatud sanktsioone. 
 Komisjon esitab Gröönimaa ametiasutustele liikmesriikide pädevate asutuste nimekirja ja ajakohastab seda korrapäraselt. 
 
L 411/58 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 LIITED 
  1) Halduskokkulepe litsentside kohta. Ühendus e laevade kalapüügi tingimused Gröönimaa 
majandusvööndis 
 2) Kalalaevade satelliitseirega seoses esitatavad tingimused  3) Ajutiste ühisettevõte tega seotud tingimused 
 4) Katsepüügi rakendamise üksikasjad  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/59 
 
 1. liide  
 
EUROOPA KOMISJONI, TAANI VALITSUSE JA  
GRÖÖNIMAA KOHALIKU VA LITSUSE VAHELINE  
HALDUSKOKKULEPE LITSENTSIDE KOHTA 
 
 
Ühenduse laevade ka lapüügitingimused  
Gröönimaa majandusvööndis 
 
A. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded 
 
1. Käesoleva lepingu alusel kalapüügivõimaluste kasutamisest huvitat ud ühenduse kalalaevade 
omanikud või nende esindaja esitavad komisj onile riigiasutuste vahendusel hiljemalt 
1. detsembriks enne kalastusaasta algust elektroo nilisel teel asjaomaste laevade nimekirja, mis 
sisaldab lepingule lisatud litsentsitaotluse vormis ettenähtud andmeid. Ühenduse ametiasutused edastavad kõnealused nimekirj ad viivitamata Gröönimaa ametiasutustele. 
Kõigist muudatustest teatatakse  ette kirjeldatud korras. 
 
Ühenduse laevade omanikud või nende esi ndaja esitavad ühenduse ametiasutustele 
riigiasutuste vahendusel 1. märt siks või kolmkümmend päeva e nne püügireisi taotluse iga 
laeva kohta, mis soovib käesol eva kokkuleppe alusel kala püüda. Taotlused esitatakse 
Gröönimaa poolt selleks ettenähtud vormidel, m ille näidised on lisatud. Litsentsitaotlusega 
koos esitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaj a eest on litsentsitasu makstud. Tasud hõlmavad 
kõiki riiklikke ja kohalikke  kalapüügiga seotud makse ning pankade kehtestatud 
ülekandmistasusid. Kui laev ei ole üleka ndmistasu maksnud, tuleb see summa tasuda 
kõnealuse laeva järgmise litsentsitaotlusega ja see on uue litsentsi väljaandmise eeltingimus. 
Gröönimaa ametiasutustele tule b haldustasuna maksta üks protsent litsentsitasust. 
 Ühenduse laevad, millel on sama omanik või esindaja, võivad esitada kollektiivse litsentsitaotluse tingimusel, et kõnealused laevad  sõidavad ühe ja sama liikmesriigi lipu all. 
Igale kollektiivse taotluse alusel väljaantud litsentsile märgitakse liigi koguhulk, mille eest on 
makstud litsentsitasu, ja lisatakse joonealune mä rkus: "maksimaalne kogus, mida tuleb jagada 
järgmiste laevadega …(kõigi kollektiivsel taotlusel loetletud laevade nimed)".  
 
L 411/60 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 Kollektiivsele taotlusele peab olema lisatud püügikava, milles on esitatud iga laeva jaoks 
kavandatav kogus. Kõik püügikava muudatused tu leb edastada Gröönimaa ametiasutustele 
vähemalt kolm päeva enne muudatuse tegemist ning koopia tuleb saata Euroopa Komisjonile 
ja riigiasutustele.  Ühenduse ametiasutused esitavad Gröönim aa ametiasutustele (kollektiivse(d)) 
litsentsitaotluse(d) iga laeva kohta, mis soovi b käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. 
 Gröönimaa ametiasutustel on õigus peatada olem asolev litsents või uut litsentsi mitte välja 
anda, kui ühenduse laev ei ole täit nud asjakohaste püügipäeviku lehtede ja 
lossimisdeklaratsioonide Gröönimaa ametia sutustele edastamise nõudeid vastavalt 
püügiaruandluse korrale.  
2. Gröönimaa ametiasutused edastavad enne halduskokkuleppe jõustumist kogu teabe tasu 
maksmisel kasutatavate pangakontode kohta. 
 3. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja se da ei saa edasi anda vastavalt lõike 4 sätetele. 
Litsentsidele märgitakse maksimumkogus, mi da on lubatud püüda ja pardale jätta. 
Litsentsi(de)l märgitud maksimumkoguse muudat use puhul tuleb esitada uus litsentsitaotlus. 
Kui laev ületab juhuslikult l itsentsil märgitud maksimumkoguse, maksab ta tasu litsentsil 
märgitud maksimumkogust ületava k oguse eest. Sellele laevale ei anta uut litsentsi enne, kui 
ta ei ole ületatud koguste eest maksnud. Nimetatud tasu arvutatakse vastavalt B osa punktile 2 
ja korrutatakse seejärel kolmega. 
 4. Vääramatu jõu korral ja Euroopa Ühenduste Ko misjoni taotlusel võib laeva litsentsi siiski 
asendada mõnele muule samade omadustega laev ale antava uue litsentsiga. Uuele litsentsile 
kantakse: 
 
– väljaandmise kuupäev, 
 – märge, et selle litsentsiga tühistatakse ja asendatakse eelmisele laevale antud litsents. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/61 
 
 5. Gröönimaa kalandusamet edastab litsentsid Euroopa Ühenduste Komisjonile 15 tööpäeva 
jooksul alates taotluse kättesaamisest. 
 
6. Litsentsi originaal või selle koopia peab alati pardal olema ja see tuleb esitada Gröönimaa 
pädevate asutuste nõudel. 
 B. Litsentside kehtivusaeg ja maksmine  1. Litsentsid kehtivad väljaandmise kuupäevast kuni  selle kalendriaasta lõpuni, millal need välja 
anti. Need antakse välja 15 tööpäeva jooksul alates  taotluse kättesaamises t pärast seda, kui iga 
laeva eest on makstud nõutav aastane litsentsitasu. 
 
Moivapüügi puhul antakse litsentsid välja 20. ju unist kuni 31. detsembrini ja 1. jaanuarist 
kuni 30. aprillini.  Kui kalastusaasta alguseks ei ole vastu võetud ühenduse õigusa kte, mis määraksid kindlaks 
ühenduse laevade jooksva aasta kalapüügivõima lused vetes, kus nõutakse püügipiiranguid, 
võivad ühenduse kalalaevad, kellel oli lu batud püüda kala eelmise kalastusaasta 
31. detsembril, jätkata oma tegevust sama litsentsi alusel aastal, mille kohta ei ole õigusakte vastu võetud, eeldusel et teadussoovitused seda võimaldavad. Lubatud on ajutine 1/12 kvoodi 
kasutamine kuus, tingimusel et kvoodi eest tasu takse kehtiv litsents itasu. Ajutisi kvoote 
võidakse korrigeerida teaduss oovituste ja konkreetse kalapüügi piirkonna tingimuste põhjal. 
 
L 411/62 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 2. Litsentsitasu on 5% ümberarvestatud hinnast, mis on järgmine: 
 
Liik EUR eluskaalu tonni kohta
Tursk 1800 
Meriahven 1053 
Süvalest 2571 
Krevett 1600 
Harilik hiidlest1 4348 
Moiva 100 
Atlandi arktikakrabi 2410 
 
 3. Litsentsitasud on järgmised:  
 
Liik EUR tonni kohta
Tursk 90 
Meriahven 53 
Süvalest 129 
Krevett 80 
Harilik hiidlest2 217 
Moiva 5 
Atlandi arktikakrabi 120 
 
Kogu litsentsitasu (maksimumkogus, mida on lu batud püüda, korrutatud tonni hinnaga) tuleb 
tasuda koos Gröönimaa haldustasuga, mi s on üks protsent litsentsitasust. 
 
Kui lubatud maksimumkogust ei püüta, siis  ei hüvitata laevaomanikule lubatud 
maksimumkogusele vastavat tasu. 
 
                                                 
1 Harilik hiidlest ja seotud liigid: 3000 EUR. 
2 Hariliku hiidlesta ja seotud liikid e litsentsitasu: 150 EUR tonni kohta 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/63 
 
 LITSENTSITAOTLUS GRÖÖNIMAA MA JANDUSVÖÖNDIS KALASTAMISEKS  
                                                 
1 Võib saata siis, kui taotlus on heaks kiidetud.  1 Riikkondsus  
2 Laeva nimi  
3 Euroopa Ühenduse 
laevastikuregistri number  
4 Pardatähis  
5 Registreerimissadam  
6 Raadiokutsung  
7 INMARSATi number 
(telefon, teleks, e-post)1  
8 Ehitamise aasta  
9 Laeva tüüp  
10 Püügivahendite liik  
11 Sihtliigid + kogus  
12 Püügipiirkond 
(ICES/NAFO)  
13 Litsentsi kestus  
14 Omanikud, aadress, 
telefon, teleks, e-post  
15 Laeva kasutaja  
16 Kapteni nimi  
17 Meeskonnaliikmete arv  
18 Mootori võimsus (KW)  
19 Pikkus (LOA)  
20 Tonnaaž 
brutoregistertonnides  
21 Esindaja Gröönimaal 
Nimi ja aadress  
22 Aadress, kuhu litsents 
tuleks saata, faks European Commission, Director ate General Fisheries,  
Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, faks: +32 2 2962338 
L 411/64 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 2. liide  
 
KALALAEVADE SATELLIITSEIREGA SEOSES  
ESITATAVAD TINGIMUSED 
 
1. Lepinguosaliste kalalaevu jälgita kse satelliitside abil ajal, kui nad asuvad teise lepinguosalise 
vetes. 
 
Teise lepinguosalise jurisdikts iooni alla kuuluvates vetes ol evaid kalalaevu jälgib nende 
lipuriigi kalapüügi seirekeskus. 
 
2. Satelliitseire teostamiseks edastavad lepinguos alised üksteisele nende jurisdiktsiooni alla 
kuuluvate vete koordinaadid (laius- ja pikkus kraadid). Need koordinaadid ei piira 
lepinguosaliste muude nõuete ja seisukohtade kohald amist. Andmed edastatakse, väljendatuna 
kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemi. 
 
3. Laevade seiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema võltsimiskindlad, s.o mitte 
võimaldama asukoha võltsimist ega olla käsi tsi seadistatavad. Süsteem peab olema 
täisautomaatne ja alati tööko rras sõltumata keskkonnatingimust est. Satelliitseireseadet on 
keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõl bmatuks muuta või muul moel segada. 
 
Laevakaptenid tagavad eelkõige, et:  – andmeid ei muudeta;  – satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata;  – satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata;  – satelliitseireseadmeid ei ole lahti ühendatud. 
 
Ühenduse kalalaev ei tohi siseneda  Gröönimaa majandusvööndisse ilma toimiva 
satelliitseireseadmeta. Gröönimaa ametiasutust el on õigus otsekohe peatada nende ühenduse 
kalalaevade litsents, kes sisenevad Gröönimaa majandusvööndisse ilma toimiva satelliitseireseadmeta. Gröönimaa ametiasutused saadavad asja omasele laevale viivitamata 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/65 
 
 teate. Gröönimaa ametiasutuse d teavitavad litsen tsi peatamisest viivitamata Euroopa 
Komisjoni ja lipuliikmesriiki. 
 
4. Seire asukohaviga on kuni 500 meetrit ja usaldusvahemik 99%. 
 5. Kui laev, mida jälgitakse sate lliitside abil, siseneb teise lepi nguosalise jurisd iktsiooni alla 
kuuluvatesse vetesse või väljub sealt, edastab lipuriik teis e lepinguosalise asjaomasele 
kalapüügi seirekeskusele lisas ki rjeldatud sisenemis- või välj umisteate. Nimetatud teateid 
edastatakse eelneva seire põhjal viivitamata iga tunni  järel. Lipuriigi kalapüügi seirekeskus 
jälgib teise lepinguosalise jurisd iktsiooni alla kuuluvates vetes olevat laeva iga tunni tagant 
või kui lepinguosalised seda  soovivad, siis sagedamini. 
 6. Kui laev on sisenenud teise le pinguosalise jurisdikts iooni alla kuuluvatess e vetesse, saadab 
lipuriigi kalapüügi seirekeskus te ise lepinguosalise asjaomasele ka lapüügi seirekeskusele teate 
laeva viimase asukoha kohta viivitamata ja vähe malt iga kahe tunni järel. Nimetatud teateid 
käsitletakse asukohateadetena,  nagu on kirjeldatud lisas. 
 7. Laeval on keelatud oma satelliitseireseadmeid vä lja lülitada, kui ta as ub teise lepinguosalise 
jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. 
 
Kui satelliitseireseade on edastanud igatunniseid teateid sama geograafilise asukoha kohta 
kauem kui neli tundi, võib saata asukohateate, mi s sisaldab lisas kirjeldatud tegevuse koodi 
"ANC". Selliseid asukohateateid võib edasta da üks kord iga 12 tunni järel. Igatunnine 
teatamissagedus taastatakse vähemalt tunni  aja jooksul pärast asukoha muutust. 
 
L 411/66 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 8. Lõigete 5, 6 ja 7 kohased teated edastataks e elektroonilisel kujul X 25 vormingus või muu 
turvatud protokollina, milles asjaomased ka lapüügi seirekeskused eelnevalt kokku lepivad. 
 
X 25 vormingu asemel kasutatakse HTTPS- või muud turvatud protokolli niipea, kui Kirde-
Atlandi kalanduskomitee (NEA FC) on nii otsustanud. 
 
9. Laeva pardal oleva satelliitseireseadme tehn ilise vea või mittetöötamise korral edastab laeva 
kapten oma lipuriigi kalapüügi seirekeskusele lõ ikes 7 määratud aja jooksul teate. Sellisel 
juhul piisab vähemalt ühest asukohateatest iga nelja tunni järel, kuni laev on teise 
lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Lipur iigi kalapüügi seirekeskus või 
laevad edastavad need teated viivitamata teise lepinguosalise kalapüügi seirekeskusele. 
 
Rikkis seadmed parandatakse või vahetatakse vä lja enne, kui laev al ustab uut püügireisi. 
 
Erandeid võib teha juhul, kui on ilmne, et seadme id ei saa parandada ega välja vahetada laeva 
kaptenist või omanikust sõltumatutel põhjustel. 
 
10. Lipuriigi kalapüügi seirekeskus jälgib oma l aevade seiret, kui need on teise lepinguosalise 
jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Kui avastatakse, et l aevu ei seirata nõuetekohaselt, 
teavitatakse sellest viivitamata teis e lepinguosalise kala püügi seirekeskust. 
 11. Kui kalapüügi seirekeskus avastab, et teine lepi nguosaline ei edasta t eavet lõigete 5, 6 ja 7 
kohaselt, teavitab ta sellest viiv itamata teist lepinguosalist. 
 
Salvestatud teated edastatakse niipea, kui taas tatakse elektrooniline side asjaomaste kalapüügi 
seirekeskuste vahel.  
Kalapüügi seirekeskuste vahelised sidehä ired ei mõjuta laevade tegevust. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/67 
 
 12. Käesoleva lepingu kohaselt teisele lepinguosalisel e edastatud andmeid ei tohi mitte mingil 
tingimusel edastada teistele ametiasutustele pe ale kontrolli- ja järele valveasutuste sellisel 
kujul, mis võimaldab kindlak s teha konkreetseid laevu. 
 
13. Kui Euroopa Ühendusest edastatakse Gröönim aale lõigete 5, 6 ja 7 kohaseid teateid, on 
Euroopa Ühenduse kalapüügi seirekeskuseks lipur iigi kalapüügi seirekes kus. Selliste teadete 
edastamise puhul Gröönimaalt Euroopa Üh endusele on Euroopa Ühenduse kalapüügi 
seirekeskuseks selle liikmesriig i kalapüügi seirekeskus, kelle ve tes laev on või oli. Gröönimaa 
kalapüügi seirekeskuse määrab Nuukis  asuv kalandusdirektoraadi (Gröönimaa 
kalapüügilitsentside kontrol lasutus) kontrolliosakond. 
 14. Lepinguosalised vahetavad teavet aadresside ja muude andmete kohta, mida nende kalapüügi 
seirekeskused kasutavad elektrooni lisel teel suhtlemiseks vast avalt lõigetele 5, 6 ja 7. See 
teave sisaldab võimalust mööda ka kalapüügi se irekeskuste vaheliseks üldiseks suhtluseks 
vajalikke nimesid, telefoninum breid ja e-posti aadresse. 
 15. Kui ühe lepinguosalise lipu all sõitvat lõik es 1 kirjeldatud laeva märgatakse teise 
lepinguosalise jurisdiktsiooni all ol evates vetes kalastamas või ka vatsemas seda teha, ilma et 
tal oleks pardal toimivat sate lliitseireseadet ja ilma et teisele lepinguosalisele teateid 
edastataks, võidakse nimetatud laevale a nda korraldus lahkuda kõnealuse lepinguosalise 
vetest. Lepinguosalised kehtestava d teabe vahetamise korra, et teha kindlaks teadete esitamata 
jätmise tegelikud põhjused. Teabevahetuse eesmärk peab olema vältida laeva ebaõiglast väljasaatmist.  
 16. Käesolevaga sätestatud nõuete korduvat mittejärgimist võib pidada tõsiseks rikkumiseks.  17. Lepinguosalised vaatavad käesolevad nõuded vajaduse korral läbi. 
 
L 411/68 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 VMS teadete edastamine teise lepi nguosalise kalapüügi seirekeskusele 
 
1) Sisenemisteade 
Andmeelement: Välja- 
kood: Kohustuslik/mittekohus- tuslik Märkused: 
Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave; märgib teate algust 
Saaja AD K Teatega seotud teave; saaja riigi kolmetäheline 
ISO kood 
Saatja FR K Teatega seotud teave; saatja riigi kolmetäheline ISO kood 
Teate number RN M Teatega seotud teave; teate järjekorranumber asjakohasel aastal 
Teate kuupäev RD M Teatega seotud teave; edastamise kuupäev 
Teate kellaaeg RT M Teatega seotud teave; edastamise kellaaeg 
Teate tüüp TM K Teatega seotud teave; teate tüüp "ENT"  
Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave; laeva rahvusvaheline raadiokutsung 
Laevastikuregistri sisenumber IR K Laevaga seotud teave; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi kolmetähelise ISO 
koodina, millele järgneb number 
Pardatähis XR M Laevaga seotud teave; laeva küljele kantud 
number 
Laiuskraad LT K Asukohaga seotud teave; asukoht ± 99.999 (WGS-84) 
Pikkuskraad LG K Asukohaga seotud teave; asukoht ±999.999 (WGS-84) 
Kiirus SP K Asukohaga seotud teave; laeva kiirus kümnetes sõlmedes 
Kurss CO K Asukohaga seotud teave; laeva suund 360° skaalal 
Kuupäev DA K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) 
Kellaaeg TI K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) 
Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave; märgib teate lõppu 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/69 
 
 2) Asukohateade 
Andmeelement: Välja- 
kood: Kohustuslik/mittekohus- tuslik Märkused: 
Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave; märgib teate algust 
Saaja AD K Teatega seotud teave; saaja riigi kolmetäheline ISO 
kood 
Saatja FR K Teatega seotud teave; saatja riigi kolmetäheline ISO kood 
Teate number RN M Teatega seotud teave; teate järjekorranumber asjakohasel aastal 
Teate kuupäev RD M Teatega seotud teave; edastamise kuupäev 
Teate kellaaeg RT M Teatega seotud teave; edastamise kellaaeg 
Teate tüüp TM K Teatega seotud teave; teate tüüp "POS"1 
Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave; laeva rahvusvaheline raadiokutsung 
Laevastikuregistri sisenumber IR K Laevaga seotud teave; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi kolmetähelise ISO 
koodina, millele järgneb number 
Pardatähis XR M Laevaga seotud teave; laeva küljele kantud number 
Laiuskraad LT K Asukohaga seotud teave; asukoht ± 99.999 (WGS-
84) 
Pikkuskraad LG K Asukohaga seotud teave; asukoht ±999.999 (WGS-84) 
Tegevus AC M2 Asukohaga seotud teave; "ANC" märgib väiksema sagedusega teadete saatmise režiimi 
Kiirus SP K Asukohaga seotud teave; laeva kiirus kümnetes sõlmedes 
Kurss CO K Asukohaga seotud teave; laeva suund 360° skaalal 
Kuupäev DA K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) 
Kellaaeg TI K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) 
Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave; märgib teate lõppu 
                                                 
1 Defektse satelliitseireseadmega laevade saadetud teadete puhul on teate tüüp "MAN".  
2 Kohaldatakse ainult siis, kui laev ed astab POS-teateid väiksema sagedusega. 
L 411/70 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 3) Väljumisteade 
Andmeelement: Välja- 
kood: Kohustuslik/Mittekohus- tuslik Märkused: 
Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave; märgib teate algust 
Saaja AD K Teatega seotud teave; saaja riigi kolmetäheline ISO 
kood 
Saatja FR K Teatega seotud teave; saatja riigi kolmetäheline ISO kood 
Teate number RN M Teatega seotud teave; teate seerianumber asjakohasel aastal 
Teate kuupäev RD M Teatega seotud teave; edastamise kuupäev 
Teate kellaaeg RT M Teatega seotud teave; edastamise kellaaeg 
Teate tüüp TM K Teatega seotud teave; teate tüüp "EXI"  
Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave; laeva rahvusvaheline raadiokutsung 
Laevastikuregistri sisenumber IR K Laevaga seotud teave; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi kolmetähelise ISO 
koodina, millele järgneb number 
Pardatähis XR M Laevaga seotud teave; laeva küljele kantud number 
Kuupäev DA K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise 
UTC kuupäev (AAAAKKPP) 
Kellaaeg TI K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) 
Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave; märgib teate lõppu 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/71 
 
 4) Vormingu üksikasjad 
 
Andmeedastuse struktuur on järgmine: 
 – topeltkaldjoon (//) ja tähed "SR" märgivad teate algust, 
 – topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust,  
 – kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi,  – andmepaare eraldab tühik,  – tähed "ER" ja topeltkaldj oon (//) märgivad teate lõppu. 
 Kõik käesolevas lisas esitatud väljakoodid on P õhja-Atlandi vormingus, mida  kirjeldatakse Kirde-
Atlandi kalanduskomitee kontroll i- ja rakendussüsteemis. 
 
L 411/72 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 3. liide  
 
AJUTISTE ÜHISETTEVÕTETE JA  MUUDE ÜHISETTEVÕTETE  
PROJEKTIDE HINDAMISE ME ETODID JA KRITEERIUMID 
 
1. Lepinguosalised vahetavad teavet projektide kohta, mis on esitatud aj utiste ühisettevõtete 
loomiseks ja muude ühisettevõtete asutamisek s vastavalt käesoleva lepingu artiklile 2. 
 
2. Projektid esitatakse ühendusele asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevate 
asutuste vahendusel. 
 
3. Ühendus esitab ühiskomiteele ajutisi ühisettevõt teid ja ühiset tevõtteid käsitlevate projektide 
nimekirja. Ühiskomitee hindab projekte m uu hulgas järgmiste kriteeriumide alusel: 
 
a) kavandatavale kalastuste gevusele vastav tehnoloogia; 
 b) sihtliigid ja kalastusvööndid;  c) laeva vanus; 
 
d) ajutiste ühisettevõtete  puhul nende kogukestus ja kalastustegevuste kestus; 
 e) ühenduse laevaomaniku ja tema võimalike Gröönimaa partnerite varasemad 
kalapüügikogemused. 
 
4. Ühiskomitee esitab oma arvamuse projekti de kohta pärast punkti 3 kohast hindamist. 
 5. Kui ühiskomitee on ajutiste ühisettevõtete projektide kohta esitanud pooldava arvamuse, 
annavad Gröönimaa ametiasutused välja vajalikud load ja püügilitsentsid. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/73 
 
 AJUTISTE ÜHISETTEVÕTETE KALAVARUDELE  
JUURDEPÄÄSU TINGIMUSED GRÖÖNIMAAL 
 
 
1. Litsentsid  
Gröönimaa väljaantavad püügilitsents id kehtivad seni, kuni ajutis ed ühisettevõtted tegutsevad. 
Kalapüük toimub Gröönimaa ametiasu tuste määratud kvootide alusel. 
 2. Laevade asendamine  
Ajutise ühisettevõtte juures tegutseva ühenduse laeva võib asendada mõne muu samaväärse 
mahutavuse ja samaväärsete tehniliste nä itajatega ühenduse laevaga ainult nõuetekohaselt 
põhjendatud juhtudel ja mõlema  lepinguosaliste nõusolekul. 
 3. Seadistamine  
Ajutiste ühisettevõtete juures tegutsevad ühe nduse laevad järgivad Gröönimaal kohaldatavat 
seadistamist käsitlevat reglementi, mida kohaldatakse Gröönimaa ja ühenduse laevade vahel 
vahet tegemata. 
 
L 411/74 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 4. liide  
 
KATSEPÜÜGI RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD 
 
 
Gröönimaa kohalik valitsus ja Euroopa Komisjon ot sustavad ühiselt Euroopa  Ühenduse ettevõtjate, 
kõige sobivama aja ja korra üle katsepüügi ra kendamisel. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks 
annab Gröönimaa kohalik valitsus (Gröönimaa L oodusvarade Instituudi kaudu) olemasolevat 
teadus- ja muud põhiteavet.  
Gröönimaa kalatööstus on aktiivne osaleja (k atsepüügi kooskõlastamine ja seda käsitlev 
mõttevahetus).  Kampaaniate pikkus: maksimaalselt kuus kuud ja minimaalselt kolm kuud, kui lepinguosalised 
kokkuleppel seda ei muuda.  Kandidaatide valik katsekampaaniate rakendamiseks:  Euroopa Komisjon edastab Gröönimaa ametiasutustel e katsepüügi litsentsid e taotlused. Tehnilises 
toimikus täpsustatakse:  – laeva tehnilised omadused;  – laeva juhtkonna kalandusa lase asjatundlikkuse tase; 
 – ettepanek kampaania tehniliste näitajate kohta (pikkus, varustus, uuritavad piirkonnad jne). 
 Gröönimaa kohalik valitsus korraldab vajadusel Gröönimaa valitsuse ja ühenduse ametiasutuste 
ning asjaomaste laevaomanike vahel tehnilise mõttevahetuse. 
 Enne kampaania algust esitavad laevaomani kud Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa 
Komisjonile:  – deklaratsiooni pardal juba oleva saagi kohta; 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/75 
 
 – kampaanias kasutatavate püügiva hendite tehnilise kirjelduse; 
 
– kinnituse, et nad järgivad Gröönimaa kalanduseeskirju.  Kampaania ajal merel peavad asjaomased laevaomanikud:  – esitama Gröönimaa Loodusvarade Instituud ile, Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa 
Komisjonile iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas 
kampaania tehniliste näitajate kirjelduse (as ukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning 
muud tähelepanekud või märkused); 
 – edastama laevaseiresüsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna;  – tagama, et pardal viibiks üks Gröönimaa t eaduslik vaatleja või Gröönimaa ametiasutuste 
valitud vaatleja. Vaatleja roll on koguda tea dusinfot saakide kohta ning saakidest proove 
võtta. Vaatlejat koheldakse laev a juhtkonna liikmena ja laevao manik katab tema elamiskulud 
laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardal  veedetava aja, tema sealviibimise pikkuse, 
pardaletuleku- ja maabumissadama koht a kinnitatakse kokkuleppel Gröönimaa 
ametiasutustega. Kui osalised  pole kokku leppinud teisiti, ei ole la ev kunagi kohustatud 
sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul; 
 – Gröönimaa majandusvööndist lahkumisel esitama l aevad inspekteerimiseks, kui Gröönimaa 
ametiasutused seda taotlevad; 
 – tagama Gröönimaa kalanduseeskirjade järgimise.  Katsekampaania ajal saadud saagid, mis on kampaaniaga kooskõlas, jäävad laevaomaniku 
omandisse. 
 Gröönimaa ametiasutused määravad katsekampaaniatega  kooskõlas olevad saagid kindlaks enne iga 
kampaania algust ja teevad sellekohase teabe kättesaadavaks asjaomaste laevade kaptenitele. 
 Gröönimaa ametiasutused määravad kontaktisik u, kelle poole pöörduda kõigi ettenägematute 
probleemide korral, mis võiksid ka tsepüügi arengukäiku takistada. 
 
L 411/76 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 Gröönimaa ametiasutused esitavad enne iga kampaania  algust katsepüügi kampaaniate üksikasjad ja 
tingimused vastavalt käesoleva lepingu arti klitele 9 ja 10 ning Gröönimaa õigusele. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 411/77 
 
 B. Euroopa Ühenduse kiri  
 
Brüssel 
 
 Lugupeetud ...   Mul on au teatada, et sain kätte Teie täna se kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine: 
 
"Viidates 2. juunil 2006 parafeeritud kalandusal asele partnerluslepi ngule, mis on sõlmitud 
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poo lt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku 
valitsuse vahel ning selle protokollile ja lisa dele, milles sätestatakse kalapüügivõimalused ja 
rahaline toetus ajavahemi kuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2012, on mul au Teile 
teatada, et Gröönimaa kohalik valitsus on valmis  seda lepingut ajutis elt kohaldama alates 
1. jaanuarist 2007 kuni selle jõustumiseni  vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 16, 
tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sedasama. 
 Sellisel juhul tuleb protokolli artiklis 2 sätest atud rahalise toetuse esimene osa tasuda enne 
30. juunit 2007.   Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub lepingu ajutise 
kohaldamisega." 
 
Mul on au kinnitada, et Euroopa Ühendus  nõustub lepingu ajutise kohaldamisega. 
 
Austatud ..., võtke vastu mi nu sügavaim lugupidamine. 
 
Euroopa Liidu Nõukogu nimel