Nõukogu otsus,

12. juuli 2002,

millega võetakse vastu Euroopa Arengufondi komitee töökord

(2002/647/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous, [1]

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembril 2000. aastal Brüsselis alla kirjutatud sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile) ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa [2], eriti selle artikli 21 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega [3] ("Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus"),

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga võetakse vastu Euroopa Arengufondi komitee töökord, mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Kuni sisekokkuleppe jõustumiseni kohaldatakse Euroopa Arengufondi komitee töökorda ainult programmihaldamise vajadusteks, mis on nimetaud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 3. oktoobri 2000. aasta otsuse 2000/770/EÜ [4] artikli 1 punktides 1 ja 2 ning ÜMT suhtes otsuse 2001/822/EÜ artiklis 20.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 12. juuli 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

T. Pedersen

[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[2] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

[3] EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

[4] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 354.

--------------------------------------------------

LISA

EUROOPA ARENGUFONDI KOMITEE TÖÖKORD

Artikkel 1

Koosseis

Euroopa Arengufondi komitee (edaspidi "komitee") koosneb liikmesriikide delegatsioonidest (edaspidi "delegatsioonid") ning selle eesistuja on komisjoni esindaja.

Komitee tööst võtab osa Euroopa Investeerimispanga esindaja.

Istungitel osaleb vaatlejana nõukogu peasekretariaadi esindaja.

Artikkel 2

Komiteele esildise tegemine

1. Komiteele tehakse esildis niisugustel juhtudel ja korras, mis on sätestatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembril 2000 Brüsselis alla kirjutatud sisekokkuleppes ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile) ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa [1] (edaspidi "sisekokkulepe"), ning kui see on asjakohane, nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuses 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega ("Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus") [2]. Komiteele selle otsuse alusel antavate ülesannete puhul nimetatakse komiteed "EAF-ÜMT komiteeks".

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud esildise tegemise juhtudele:

a) esitab komisjon komiteele igal istungil otsuste loendi, mis on vastu võetud istungile eelneval ajavahemikul vastavalt sisekokkuleppe artikli 24 lõike 2 punktile b, artikli 24 lõikele 3, artikli 24 lõikele 4 ja artikli 25 lõike 3 esimesele taandele;

b) komiteed tuleb niipea kui võimalik teavitada viivitustest ja raskustest projektide ja tegevusprogrammide rakendamisel, mis võivad kaasa tuua olulisi lisakohustusi või sisekokkuleppe sätete kohaselt kohustusliku esildise tegemist nõudvaid sisulisi muudatusi.

Artikkel 3

Istungi kokkukutsumine

1. Eesistuja kutsub komitee kokku omal algatusel või mõne liikmesriigi taotluse korral.

2. Kokku võidakse kutsuda ka komitee ühisistungeid teiste komiteedega, et arutada komiteede vastavates vastutusalades ühist huvi pakkuvaid küsimusi.

Artikkel 4

Päevakord

1. Eesistuja koostab päevakorra eelnõu ja esitab selle komiteele.

2. Päevakorras tehakse vahet järgmiste punktide vahel:

- kavandatavad meetmed, mille kohta komiteelt palutakse sisekokkuleppe kohast arvamust,

- teised sisekokkuleppe kohaselt komiteele esitatavad küsimused.

3. Kõik delegatsioonid võivad taotleda punktide võtmist komitee istungi päevakorda. Päevakorrapunktide kohta käivat teavet võib anda suuliselt.

4. Päevakord peab sisaldama eelmise istungi protokolli heakskiitu.

Artikkel 5

Komitee liikmetele saadetav teave

1. Eesistuja saadab istungikutse, päevakorra eelnõu ja kavandatavad meetmed, mille kohta soovitakse komitee arvamust, ning mis tahes muud töödokumendid komitee liikmetele sekretariaadi kaudu ühenduse ametlikes keeltes üldreeglina hiljemalt 15 tööpäeva enne istungi kuupäeva.

2. Pakilistel juhtudel ja siis kui meetmeid on vaja võtta viivitamata, võib eesistuja kas komitee liikme taotlusel või omal algatusel lühendada lõikes 1 sätestatud tähtaega kuni kuue tööpäevani enne istungi kuupäeva.

3. Erandina ja nõuetekohaselt põhjendatud äärmiselt pakilistel juhtudel (nt tõsine poliitiline, sotsiaalne ja majanduslik olukord, abi saaval maal toimunud loodusõnnetus või muu kiiret tegutsemist nõudev olukord) võib eesistuja lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegu mitte arvestada.

4. Sisekokkuleppes sätestatud suulise menetluse korras komiteele tehtava ettepaneku puhul teatavad delegatsioonid komitee sekretariaadile kirjalikult vähemalt kolm tööpäeva enne istungi kuupäeva ette järgmist:

- päevakorrapunktid, millega nad juba saavad põhimõtteliselt nõustuda ja mis nende ettepanekul võiks lülitada artikli 4 lõikes 1 nimetatud päevakorda A päevakorrapunktidena (kas kommentaaride ja lisateabe taotlustega või ilma),

- nende arvates arutelu vajavad punktid, mis pannakse ette lülitada päevakorda B päevakorrapunktidena.

Delegatsioonid vormistavad oma kommentaarid ja lisateabe taotlused kirjalikult sama tähtaja jooksul.

Komisjon väljastab lisateabe ja vastab kõikidele kommentaaridele võimaluse korral kirjalikult ja enne komitee istungit.

Artikkel 6

Komitee arvamus

1. Komitee annab oma arvamuse sisekokkuleppes sätestatud juhtudel ja korras. Komiteele arvamuse saamiseks esitatud küsimust arutatakse sisekokkuleppe artiklis 21 sätestatud tingimustel ja artiklis 27 sätestatud korras.

2. Kui suulist menetlust kasutades tehakse kavandatavatesse meetmetesse istungi ajal sisulisi muudatusi või lisatakse faktilisi andmeid, võib eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel lükata teatava päevakorrapunkti hääletamine istungi lõppu või hilisemale istungile.

3. Kui eesistuja ei tee lõikes 2 kirjeldatud olukorras otsust lükata hääletamine delegatsiooni taotlusel edasi, võib see delegatsioon esitada reservatsiooni, mis tuleb tagasi võtta hiljemalt kolme tööpäeva jooksul alates istungile järgnevast päevast. Selle tähtaja möödudes kantakse komitee arvamus protokolli lõplikuna. Komisjon teatab liikmesriikidele lõpliku seisukoha, mille on vastu võtnud komiteele reservatsiooni esitanud liikmesriik.

Artikkel 7

Esindatus ja kvoorum

1. Iga liikmesriigi delegatsioon loetakse üheks komitee liikmeks. Iga liikmesriik määrab oma delegatsiooni koosseisu ja teatab sellest eesistujale.

Delegatsioonide juures võivad eesistuja heakskiidul vastava liikmesriigi kulul viibida valitsusvälised eksperdid.

2. Liikmesriigi delegatsioon võib vajadusel esindada maksimaalselt veel ühte liikmesriiki. Esindatav delegatsioon teatab sellest kirjalikult komitee eesistujale.

3. Komitee aruteludel otsuste vastuvõtmiseks vajalik kvoorum on sama kui sisekokkuleppega arvamuse esitamiseks määratud vajalik häälteenamus.

Artikkel 8

Kolmandate isikute kaasamine

1. Eesistuja võib nii komitee liikme taotlusel kui ka omal algatusel teha otsuse kuulata ära teatavate alade eksperte.

2. Nimetatud eksperdid ning need, keda mainitakse artikli 7 lõikes 1, ei viibi juures komitee hääletamise ajal ega osale hääletamisel.

Artikkel 9

Kirjalik menetlus

1. Kui esitatud meetmeid menetletakse kirjalikult, antakse delegatsioonidele ettepanekute saatmisest kuni seisukoha võtmiseni aega 15 tööpäeva. Kõik komitee liikmed, kes ei avalda oma arvamust ega teata kavatsusest arvamuse avaldamisest hoiduda enne kirjas sätestatud tähtaega, loetakse ettepanekuga vaikimisi nõustunuks.

Pakilistel ja ülipakilistel juhtudel kohaldatakse artikli 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tähtaegu. Ülipakilised juhtumid peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja delegatsioonide nõusolek loetakse kehtivaks ainult juhul, kui seda on sõnaselgelt väljendatud.

2. Kui komitee liige siiski nõuab, et kavandatavaid meetmeid arutataks komitee istungil, lõpetatakse kirjalik menetlus; ettepandavate meetmete arutlus viiakse üle järgmisele komitee istungile.

Artikkel 10

Sekretariaaditeenused

Komisjon tagab komiteele sekretariaaditeenused.

Artikkel 11

Istungi protokoll ja kokkuvõttev aruanne

Kõigi istungite protokollid koostatakse eesistuja juhatusel ning sisaldavad arvamusi, mida on avaldatud esitatud meetmete kohta, ning istungi ajal esitatud seisukohti. Protokoll saadetakse komitee liikmetele 15 tööpäeva jooksul.

Komitee liikmed saadavad eesistujale protokolli kohta oma võimalikud kirjalikud kommentaarid. Komiteele antakse sellest teada; lahkarvamuste korral arutab komitee ettepandud parandust. Lahkarvamuse püsides sisestatakse ettepandud parandus protokolli lisana.

Artikkel 12

Osavõtjate nimekiri

1. Eesistuja koostab igal istungil osavõtjate nimekirja, märkides sellesse ametiasutused ja organid, mille koosseisu istungil osalejad kuuluvad.

2. Delegatsioonide liikmed, kes ei kuulu liikmesriigis ühegi konkreetse ametiasutuse ega organi koosseisu, kirjutavad alla deklaratsioonile, millega sedastavad, et istungil osalemine ei tekita neil huvide konflikti.

Mainitud huvide konflikti korral peab vastav delegatsiooni liige eesistuja taotlusel asjakohaste päevakorrapunktide arutamise ajaks istungilt lahkuma.

Artikkel 13

Kirjavahetus

1. Komiteed puudutavad kirjad adresseeritakse komisjonile märkega suunata need komitee sekretariaati.

2. Sekretariaadilt komitee liikmetele adresseeritud kirjad tuleb saata ka asjakohase liikmesriigi alalisele esindajale.

3. Välja arvatud erandjuhtumid, käib komisjoni ja komitee liikmete kirjavahetus mõlemas suunas selleks ettenähtud elektroonilisel teel.

Artikkel 14

Läbipaistvus

1. Dokumentide üldkättesaadavust käsitlevad põhimõtted ja tingimused, mida kohaldatakse komisjoni suhtes, kehtivad ka EAF-ÜMT komitee kohta. Kui liikmesriik saab vastava taotluse, peab ta toimima vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1049/2001 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentide üldkättesaadavuse kohta. [3]

2. Komitee arutelud on kõiki istungil osalejaid silmas pidades konfidentsiaalsed.

Artikkel 15

Jooksvad kulud

1. Komitee jooksvad kulud, kaasa arvatud ühe osavõtja reisikulud liikmesriigi kohta, kannab komisjon.

Kui vastav rahaeraldis võimaldab, katab komisjon vastavasisulise taotluse saamisel selle piires kahe delegatsiooniliikme reisikulud.

2. Komisjon on volitatud hüvitama artikli 8 lõike 1 kohaselt kutsutud ekspertide majutus- ja reisikulud.

3. Komisjon annab komiteele tööks vajalikud ruumid ja materiaalsed vahendid.

[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

[2] EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

[3] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

--------------------------------------------------