I LISA

Piduriseadiste ja haagise piduriühenduste ehitus- ja paigaldusnõuded

1. Mõisted

Selles lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.1. „haakejõu kontrollimine”— süsteem või funktsioon, mille eesmärk on automaatselt tasakaalustada traktori ja haakeriista pidurdustegurit;

1.2. „nimikoormusväärtus”— haakejõu kontrollimise näitaja, mis seostab ühenduspea signaali pidurdusteguriga ja mida on võimalik tüübikinnitusel näidata, lähtudes II lisa 1. liites esitatud kokkusobivusvahemikest;

1.3. „roomikurattad”— süsteem, mis kannab masina ja alusvankri raskuse roomikute kaudu üle maapinnale, annab masina ajamisüsteemi jõumomendi edasi roomikutele ja võib panna roomikud suunda muutma;

1.4. „roomikmasina alusvanker”— süsteem, mis koosneb vähemalt kahest kindla vahega roomikurattast, mis asuvad ühel tasapinnal reas, ja katkematust metall- või kummiroomikust, mis jookseb nende ümber;

1.5. „roomik”— katkematu painduv lint, mis suudab neelata pikisuunalist tõmbejõudu.

2. Konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded

2.1. Üldosa

Kui ei ole sõnaselgelt osutatud teisiti, mõeldakse selles lisas suurima valmistajakiiruse all masina suurimat tehniliselt lubatud edasiliikumiskiirust.

2.1.1. Pidurisüsteemi osad ning eraldi seadised ja osad

2.1.1.1. Pidurisüsteemi osad ning eraldi seadised ja osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et masina tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist kasutamise ajal, oleks tagatud selle vastavus allpool sätestatud nõuetele.

2.1.1.2. Eelkõige peavad pidurisüsteemi osad ning eraldi seadised ja osad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et need oleksid korrosiooni- ja vananemiskindlad.

2.1.1.3. Piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti.

2.1.1.4. Ei tohi paigaldada eraldi seadiseid ega osi (nt klappe), mis võimaldavad masina kasutajal muuta pidurisüsteemi tõhusust nii, et see ei vasta kasutamise ajal käesoleva määruse nõuetele. Eraldi seadis või osa, mida saab eritööriista abil kasutada ainult tootja ja/või mis on lõhkumiskindla kaitsekattega, on lubatud, kui masina kasutaja ei saa seda eraldi seadist või osa muuta või kui kõik kasutaja tehtud muudatused on täitevvõimude jaoks lihtsalt tuvastatavad.

2.1.1.5. Haakeriist tuleb varustada automaatse koormusanduriga, välja arvatud järgmistel juhtudel:

2.1.1.5.1. kui haakeriista, mille suurim valmistajakiirus ei ületa 30 km/h, ei saa tehnilistel põhjustel automaatse koormusanduriga varustada, võib selle varustada seadisega, millel on vähemalt kolm pidurdusjõu juhtimise seadistust;

2.1.1.5.2. kui haakeriista ehituse eripära tõttu saab eristada ainult kahte koormusolekut – tühi ja koormatud –, võib masinal olla pidurdusjõu juhtimiseks vaid kaks seadistust;

2.1.1.5.3. S-kategooria masinad, millel puudub täituvus (sh kulumaterjal).

2.1.2. Pidurisüsteemi funktsioonid

Pidurisüsteemil peavad olema järgmised funktsioonid.

2.1.2.1. Sõidupidurisüsteem

Sõidupidurisüsteemi toimet peab saama astmeliselt reguleerida. Juht peab saama pidurdada juhiistmelt nii, et ta ei peaks käsi roolilt/juhtkangilt eemaldama.

2.1.2.2. Rikkepidurisüsteem

Rikkepidurisüsteem peab võimaldama masinat sõidupidurisüsteemi rikke korral peatada mõistliku peatumisteekonna piires. Traktoritel peab selle pidurisüsteemi toimet saama astmeliselt reguleerida. Juht peab saama kõnealusel viisil pidurdada juhiistmelt, hoides vähemalt ühte kätt roolil/juhtkangil. Kõnealuste nõuetega seoses eeldatakse, et sõidupidurisüsteemil ei teki korraga üle ühe rikke.

2.1.2.3. Seisupidurisüsteem

Seisupidurisüsteem peab võimaldama masinat tõusul või langusel juhi abita paigal hoida, kusjuures pidurisüsteemi tööosad hoitakse lukustatud puhtmehaanilise seadise abil. Juht peab saama seda pidurit rakendada juhiistmelt, ent haagise puhul tuleb järgida punkti 2.2.2.11 nõudeid.

Haakeriista (pneumaatilise või hüdraulilise) sõidupidurisüsteemi ja traktori seisupidurisüsteemi võib rakendada korraga, kui juht saab alati kontrollida, kas masinrongi seisupidurisüsteemi puhtmehaaniliselt saavutatud pidurdustõhusus on piisav.

2.1.3. II lisa 1. liite asjaomaseid nõudeid kohaldatakse masinatele ja nende pidurisüsteemidele.

2.1.4. Õhkpidurisüsteemide ühendused traktori ja haakeriista vahel

2.1.4.1. Õhkpidurisüsteemide ühendused traktori ja haakeriista vahel peavad punkti 2.1.4.1.1, 2.1.4.1.2 või 2.1.4.1.3 kohaselt koosnema järgmisest:

2.1.4.1.1. ühest pneumosüsteemi toitevoolikust ja ühest pneumosüsteemi juhtvoolikust;

2.1.4.1.2. ühest pneumosüsteemi toitevoolikust, ühest pneumosüsteemi juhtvoolikust ja ühest juhtkaablist;

2.1.4.1.3. ühest pneumosüsteemi toitevoolikust ja ühest juhtkaablist. Seni, kuni ei ole kokku lepitud kokkusobivust ja ohutust tagavates ühtsetes tehnilistes standardites, ei ole käesolevale punktile vastavad ühendused traktori ja haagiste vahel lubatud.

2.1.5. Hüdropidurisüsteemiga haakeriista ja traktori vahelised ühendused

2.1.5.1. Ühenduste liigid

2.1.5.1.1. Hüdrosüsteemi juhtvoolik – ühendusvoolik, mille haaratav liitmik on traktori küljes ja haarav liitmik haakeriista küljes. Liitmikud peavad vastama standardile ISO 5676:1983.

2.1.5.1.2. Hüdrosüsteemi lisavoolik – ühendusvoolik, mille haaratav liitmik on traktori küljes ja haarav liitmik haakeriista küljes. Liitmikud peavad vastama standardile ISO 16028:2006 ja olema suurusega 10.

2.1.5.1.3. ISO 7638:2003 kohane pistmik (valikuline). ISO 7638:2003 kohast pistmikku võib kasutada vajadust mööda kas viie või seitsme kontaktiga variandis.

Punktides 2.1.5.1.1 ja 2.1.5.1.2 kirjeldatud ühenduste paigutus traktoril peab vastama joonisel 1 kujutatule.

Joonis 1

Hüdrosüsteemi ühendusvoolikud

Haaratav liitmik ISO 16028:2006 Haaratav liitmik ISO 5676:1983

2.1.5.2. Töötava mootori ja täielikult rakendatud seisupidurisüsteemiga traktoril:

2.1.5.2.1. on lisavoolikus rõhk 0+100 kPa ja/või

2.1.5.2.2. juhtvoolikus rõhk 11 500 – 15 000 kPa.

2.1.5.3. Töötava mootori ja täiesti rakendamata seisupidurisüsteemiga traktoril peab lisavoolikus olema rõhk punktis 2.2.1.18.3 sätestatud vahemikus.

2.1.5.4. Töötava mootori ja rakendamata piduriseadisega (sõidu- või ooteasendis) traktoril peab juhtvooliku ühenduspeas olema punktis 2.2.1.18.2 sätestatud rõhk.

2.1.5.5. Töötava mootori ja täielikult rakendatud sõidupiduri juhtseadisega traktoril peab juhtvoolikus tekkima rõhk 11 500 – 15 000 kPa. Juhtvooliku survestamiseks sõidupiduri rakendamisel peab traktor vastama III lisa punkti 3.6 nõuetele.

2.1.6. Traktorit ja haakeriista ühendavad elastsed voolikud ja kaablid peavad olema haakeriista osad.

2.1.7. Sulgeseadised, mis ei rakendu automaatselt, ei ole lubatud.

2.1.8. Rõhu kontrollventiilid

2.1.8.1. Õhkpidurisüsteemiga masina iga telje pidurdusjõu kindlaksmääramiseks on vaja suruõhu rõhu kontrollventiile järgmistes kohtades:

2.1.8.1.1. pidurisüsteemi igas teistest sõltumatus kontuuris III lisas kirjeldatud reageerimisaja seisukohast kõige ebasoodsama asendiga pidurisilindrile kõige lähemal kergesti ligipääsetaval kohal;

2.1.8.1.2. pidurisüsteemis, millel on II lisa 1. liite punktis 6.2. osutatud piduriülekandes õhu- või vedelikusurve regulaator, selle seadise ees ja taga lähimas juurdepääsetavas kohas. Kui seadis on pneumaatiliselt juhitav, on täismassiga matkimiseks nõutav lisakontrollventiil. Kui sellist seadist ei ole paigaldatud, on vajalik üks rõhu kontrollventiil, mis on võrdväärne eespool osutatud regulaatori taga asuva ventiiliga. Kontrollventiilid peavad olema maapinnalt või masina seest hõlpsasti juurdepääsetavad;

2.1.8.1.3. IV lisa A-osa punkti 2.4 tähenduses kõige ebasoodsama asendiga energiasalvestile võimalikult lähedal asuvas kohas, millele pääseb hõlpsasti ligi;

2.1.8.1.4. pidurisüsteemi igas teistest sõltumatus kontuuris nii, et on võimalik kontrollida sisend- ja väljundrõhku kogu ülekande ulatuses.

2.1.8.1.5. Rõhu kontrollventiilid peavad vastama standardi ISO 3583:1984 punktile 4.

2.2. Pidurisüsteemidele esitatavad nõuded

2.2.1. T- ja C-kategooria masinad

2.2.1.1. Kõik masinas olevad pidurisüsteemid peavad vastama sõidu-, rikke- ja seisupidurisüsteemile ettenähtud nõuetele.

Juhitavuse huvides (põllul rataste sõltumatu pidurdamise võimaldamiseks) võib traktori sõidupidurisüsteem koosneda kahest üksteisest sõltumatust pidurikontuurist, mis on kumbki ühendatud kas vasaku või parema piduripedaaliga.

Kui rataste sõltumatu pidurdamise funktsioon on sisse lülitatud, ei tohi võimalik liikumiskiirus ületada 40 km/h, või peaks see funktsioon 40 km/h ületamisel välja lülituma. Need kaks nõuet peavad olema täidetud automaatse funktsiooni abil.

Kui rataste sõltumatu pidurdamise režiim on sisse lülitatud, ei ole haakeriista sõidupidurisüsteemi kuni kiiruseni 12 km/h vaja rakendada.

Traktorites, kus on võimalik kaht eraldi pedaali käsitsi ühendada, peab juht saama juhiistmelt lihtsalt kontrollida, kas need on ühendatud või mitte.

2.2.1.2. Sõidu-, rikke- ja seisupiduriseadistel võivad olla ühised osad, kui on täidetud järgmised tingimused.

2.2.1.2.1. Eri pidurisüsteemide jaoks on olemas vähemalt kaks teineteisest sõltumatut juhtseadist, millele pääseb juht tavapärases juhtimisasendis kergesti ligi. Kõigi masinakategooriate puhul peab iga piduri juhtseadis (v.a aeglustisüsteemi juhtseadis) olema projekteeritud nii, et see naaseb vabastamisel täielikult rakendamata asendisse. See nõue ei kohaldu seisupidurisüsteemi juhtseadisele (või kombineeritud juhtseadise asjaomasele osale), kui see on rakendatuna mehaaniliselt lukustatud, seda kasutatakse rikkepidurina või mõlemat.

2.2.1.2.2. Sõidu- ja seisupidurisüsteemil peavad olema üksteisest sõltumatud juhtseadised.

2.2.1.2.3. Kui sõidu- ja rikkepidurisüsteemil on ühine juhtseadis, siis ei tohi tekkida olukorda, kus ühenduse tõhusus kõnealuse juhtseadise ja ülekandesüsteemi eri osade vahel teatava kasutusaja jooksul väheneb.

2.2.1.2.4. Kui sõidu- ja rikkepidurisüsteemil on ühine juhtseadis, siis peab seisupidurisüsteem olema projekteeritud nii, et seda saab rakendada masina liikumise ajal. Seda nõuet ei kohaldata, kui masina sõidupidurisüsteemi saab kas või osaliselt rakendada lisajuhtseadise abil.

2.2.1.2.5. Mis tahes muu osa kui pidurite või punktis 2.2.1.2.7 nimetatud osade purunemisel või sõidupidurisüsteemi muu rikke korral (tõrge, energiavaru osaline või täielik ammendumine) peab sõidupidurisüsteemi rikkest mõjutamata osa või rikkepidurisüsteemi abil olema võimalik masin peatada rikkepidurduse jaoks ettenähtud tingimustel.

2.2.1.2.6. Ühise juhtseadise ja ühise ülekandega rikke- ja sõidupidurisüsteemi korral tuleb eelkõige silmas pidada järgmisi nõudeid: 2.2.1.2.6.1. kui sõidupidurisüsteem rakendatakse juhi lihasejõu toimel, mida toetab üks või mitu energiaallikat, siis peab rikkepidurdus kõnealuse toe lakkamisel olema tagatav juhi lihasejõul, mida toetavad võimalikud rikkest puutumata energiaallikad. Seejuures ei tohi juhtseadisele rakendatav jõud ületada ettenähtud suurimaid väärtusi; 2.2.1.2.6.2. kui sõidupidurisüsteemi jõud ja ülekanne olenevad täielikult juhi kontrolli all oleva energiavaru kasutamisest, siis peab olema vähemalt kaks üksteisest täiesti sõltumatut energiavaru, millest kummalgi on oma sõltumatu ülekanne. Kumbki neist võib mõjutada ainult kahe või enama ratta pidureid, mis valitakse nii, et need suudavad iseseisvalt tagada ettenähtud rikkepidurdusvõime, ohustamata masina stabiilsust pidurdamise ajal. Peale selle peab iga kõnealune energiavaru olema varustatud hoiatusseadisega. Igas sõidupiduri kontuuris peab vähemalt ühes õhupaagis olema kondensaadi- ja tühjenduskraan, mis paikneb sobivas ja hõlpsalt juurdepääsetavas kohas; 2.2.1.2.6.3. kui sõidupiduri jõud ja ülekanne olenevad täielikult energiavaru kasutamisest, loetakse üht energiavaru ülekande jaoks piisavaks, juhul kui ettenähtud rikkepidurdus on tagatud sõidupiduri juhtseadise rakendamisega juhi lihasejõul ja täidetud on ka punkti 2.2.1.5 nõuded.

2.2.1.2.7. Mõned osad, nt pedaal ja selle laager, piduri peasilinder ja selle kolb või kolvid (hüdrosüsteem), juhtklapp (hüdro- või pneumosüsteem), hoovastik pedaali ja piduri peasilindri või juhtklapi vahel, pidurisilindrid ja nende kolvid (hüdro- või pneumosüsteem) ning pidurite hoob- ja nukkagregaadid, tõenäoliselt ei purune, kui need on piisavate mõõtmetega, tehniliseks hoolduseks kergesti ligipääsetavad ning mille turvaomadused vastavad vähemalt samadele nõuetele, kui on ette nähtud muude masina oluliste osade puhul (nt roolihoovastik). Kui mõne nimetatud osa rikke tõttu on võimatu masina pidurdamine tõhususega, mis võrdub vähemalt rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtuga, peab see osa olema tehtud metallist või metalliga samaväärsest materjalist ja see ei tohi pidurisüsteemide tavakasutusel märkimisväärselt moonduda.

2.2.1.3. Kui sõidu- ja rikkepidurisüsteemil on eraldi juhtseadised, ei tohi nende kahe juhtseadise samaaegsel rakendamisel mõlemad süsteemid üles öelda; seda nii juhul, kui mõlemad pidurisüsteemid on heas töökorras, või kui ühes nendest on rike.

2.2.1.4. Muu kui juhi lihasenergia kasutamisel ei pea selliseid energiaallikaid (hüdropump, õhukompressor jne) olema rohkem kui üks, kuid kõnealust allikat sisaldava seadise juhtimisviis peab olema võimalikult ohutu.

2.2.1.4.1. Punkti 2.2.1.25 nõuetele vastavast kahest sõidupiduri kontuurist koosneva pidurisüsteemi ülekande osa rikke korral peab olema tagatud rikkest mõjutamata osa toide niivõrd, kui see on vajalik masina peatamiseks jääk- ja/või rikkepidurduseks ettenähtud tõhususega. Selle nõude täitmiseks kasutatakse seadiseid, mida saab seisval masinal kergesti rakendada või mis rakenduvad automaatselt.

2.2.1.4.2. Lisaks on kõnealusest seadisest tagapool paiknevad energiasalvestid sellised, et energiavarustushäire korral on pärast sõidupidurisüsteemi juhtseadise neljandat täielikku rakendamist olenevalt pidurisüsteemi tüübist kas IV lisa A-osa, B-osa või C-osa punktiga 1.2 ette nähtud tingimuste kohaselt siiski võimalik masin juhtseadise viiendal täielikul rakendamisel peatada rikkepidurdusele ette nähtud tõhususega.

2.2.1.4.3. Energiasalvestiga hüdropidurisüsteemid loetakse punktide 2.2.1.4.1 ja 2.2.1.4.2 nõuetele vastavaks, kui on täidetud käesoleva määruse IV lisa C-osa punkti 1.2.2 nõuded.

2.2.1.4.4. Sõidupidurisüsteemide puhul, milles on vaid üks sõidupiduri kontuur, peab energiaallika rikke või mittekättesaadavuse korral olema võimalik masin sõidupidurisüsteemi juhtseadisega peatada rikkepidurisüsteemile ette nähtud tõhususega.

2.2.1.5. Punktide 2.2.1.2, 2.2.1.4 ja 2.2.1.25 nõuded tuleb täita sellise automaatseadiseta, mille toime puudumine võib jääda märkamata, sest tavaliselt puhkeasendis osad rakenduvad ainult pidurisüsteemi rikke korral.

2.2.1.6. Kuni 30 km/h suurima valmistajakiirusega masinate sõidupidurisüsteem peab toimima vähemalt ühe telje kõigile ratastele. Kõigil muudel juhtudel peab sõidupidurisüsteem toimima masina kõigile ratastele. Kui tegu on masinaga, mille pidurisüsteem toimib ühele teljele ja pidurdamise ajal seotakse ajam automaatselt teiste telgedega, loetakse pidurdamine kõiki rattaid hõlmavaks.

C-kategooria masinate puhul on see tingimus täidetud siis, kui pidurdatakse kõiki masina roomikurattaid. Alla 30 km/h valmistajakiirusega C-kategooria masinate puhul loetakse see tingimus täidetuks, kui pidurdatakse vähemalt üht roomikuratast masina mõlemal küljel.

Sadulistme ja juhtraudadega masinatel võib sõidupidur rakenduda kas esi- või tagateljel, kui on täidetud kõik käesoleva määruse II lisa punktis 2 sätestatud tõhususnõuded.

Kui liigendraamiga Ta-kategooria traktori üht telge pidurdatakse ning diferentsiaal asub sõidupiduri ja rataste vahel, loetakse kõik selle telje rattad pidurdatuks, kui sõidupidurisüsteemi rakendumisel lukustatakse automaatselt ka selle telje diferentsiaal.

2.2.1.6.1. Hüdrovoolikute ja nende liitmike tõhusus masinates, mille pidurisüsteem toimib ühele teljele ja pidurdamise ajal seotakse ajam automaatselt kõigi teiste telgedega

Hüdroülekande hüdrovoolikud peavad vastu pidama purunemisrõhule, mis on vähemalt neli korda suurem kui masina tootja määratud suurim töörõhk (T). Voolikud ja nende liitmikud peavad vastama standardite ISO 1402:1994, 6605:1986 ja 7751:1991 nõuetele.

2.2.1.7. Kui sõidupidurisüsteem toimib kõigile masina ratastele (sh roomikuratastele), peab selle toime olema telgede vahel sobivalt jaotatud. Kui see saavutatakse piduriülekande rõhku reguleeriva seadise abil, peavad olema täidetud II lisa 1. liite punkti 6 ja käesoleva määruse punkti 2.1.8 nõuded.

2.2.1.7.1. Et vältida rataste blokeerumist või piduri hõõrdkatete klaasistumist, võib rohkem kui kahe teljega masinate puhul tavapärasest oluliselt väiksema koormuse korral vähendada pidurdusjõudu teatavatel telgedel automaatselt nullini, kui masin vastab kõigile II lisaga ettenähtud tõhususnõuetele.

2.2.1.8. Sõidupidurisüsteemi mõju peab jagunema ühe ja sama telje rataste (sh roomikurataste) vahel masina keskpikitasandi suhtes sümmeetriliselt.

2.2.1.9. Sõidu-, rikke- ja seisupidurisüsteem peavad toimima pidurduspindadele, mis on ratastega alaliselt ühendatud piisavalt tugevate osade abil. Ühenduse katkestamine pidurduspinna ja rataste vahel ei tohi olla võimalik; selline ühenduse katkestamine on lubatud seisupidurisüsteemi puhul, kui seda juhib ainult juht oma juhiistmelt süsteemi abil, mis lekke korral ise ei rakendu. Kui kuni 60 km/h suurima valmistajakiirusega T- ja C-kategooria masinate puhul toimib pidur tavaliselt mitmele teljele, võib ühe telje piduriühenduse katkestada eeldusel, et sõidupiduri rakendamine taasühendab telje automaatselt ja et ka energiavarustuse häire või taasühendamise juhtseadise juhtülekande rikke korral on automaatne taasühendamise tagatud.

2.2.1.10. Sõidupidurite kulumist peab olema võimalik kompenseerida käsireguleerimisega. Tb- ja Cb-kategooria masinate sõidupidurite kulumist peab olema võimalik kompenseerida automaatreguleerimisega. Peale selle peab juhtseadisel ning pidurite ja ülekande osadel olema liikumisvaru ning vajaduse korral sobivad kompenseerimisvõimalused, mis tagavad pidurite kuumenemise või piduri hõõrdkatete teatava kulumisastme korral tõhusa pidurdamise kohese reguleerimisvajaduseta.

Ta- ja Ca-kategooria masinatel ei pea olema automaatreguleerimissüsteemi, mis võimaldaks piduri kulumist kompenseerida. Kui nende kategooriate masinatel on see süsteem siiski olemas, peab see vastama samadele nõuetele, mis on sätestatud Tb- ja Cb-kategooria masinate selliste süsteemide jaoks.

2.2.1.10.1. Paigaldatud automaatsed regulaatorid peavad pärast kuumenenud pidurite jahtumist, kui on tehtud II lisa punktis 1.3 kirjeldatud I tüüpi katse, võimaldama vabakäigul liikumist, nagu on sätestatud sama lisa punktis 2.3.4.

Sõidupiduri hõõrdkatete kulumist peab saama kergesti kontrollida väljaspool masinat või masina all, näiteks sobivate kontrollavade kaudu või muul viisil, kasutades selleks tavalisi masinaga kaasas olevaid tööriistu või seadmeid. Teise võimalusena on lubatud kasutada ka märgulampi või alarmi, mis teavitab juhiistmel asuvat juhti hõõrdkatete väljavahetamise vajadusest.

2.2.1.10.2. Punktide 2.2.1.10 ja 2.2.1.10.1 nõuded ei kehti märgpidurite kohta, mis peaksid ilma hoolduseta vastu pidama kogu masina kasutusea.

2.2.1.11. Hüdropidurisüsteemide korral

2.2.1.11.1. Vedelikumahutite täiteavad peavad olema kergesti juurdepääsetavad; peale selle peavad varuvedeliku mahutid olema valmistatud nii, et varuvedeliku taset saaks kergesti kontrollida mahuteid avamata. Kui viimati nimetatud nõue ei ole täidetud, peab punktis 2.2.1.29.1.1 sätestatud punane märgulamp teavitama juhti varuvedeliku taseme langusest, mis võib põhjustada pidurisüsteemi rikke.

2.2.1.11.2. Hüdroülekande rikkest, mille puhul ei ole võimalik saavutada sõidupiduri ettenähtud tõhusust, peab juhti teavitama punktis 2.2.1.29.1.1 sätestatud märgulamp. Teise võimalusena võib kõnealune märgulamp süttida siis, kui vedelikutase mahutis langeb alla tootja määratud taseme.

2.2.1.11.3. Pidurisüsteemi hüdroülekandes kasutatava vedeliku tüüp tähistatakse standardi ISO 9128:2006 joonise 1 või 2 kohase tähisega. Tähis kinnitatakse kuni 100 mm kaugusele vedelikumahutite täiteavadest kooskõlas määruse (EL) nr 167/2013 artikli 17 lõike 2 punktis k ja lõikes 5 sätestatud nõuetega. Tootja võib esitada ka lisateavet. See nõue kehtib ainult nende masinate suhtes, millel on pidurisüsteemis kasutatava vedeliku jaoks eraldi täiteava.

2.2.1.12. Hoiatusseadis

2.2.1.12.1. Igal talletatud energia abil rakendatava sõidupidurisüsteemiga masinal peab juhul, kui ettenähtud rikkepidurdustõhusust ei ole selle pidurisüsteemi abil võimalik talletatud energiat kasutamata saavutada, olema hoiatusseadis (peale manomeetri, kui see on paigaldatud), mis märgulambi või alarmi abil teatab salvestatud energia vähenemisest süsteemi mis tahes osas tasemeni, mille puhul ei ole masina koormatusastmest olenemata mahutit laadimata võimalik rakendada sõidupiduri juhtseadist viiendat korda pärast nelja täielikku rakendamist ja saavutada ettenähtud rikkepidurdustõhusus (kui sõidupiduri ülekandes ei ole rikkeid ja pidurid on võimalikult täpselt reguleeritud). Hoiatusseadis peab olema otse ja püsivalt kontuuri ühendatud. Kui mootor töötab tavapäraselt ja pidurisüsteemis ei ole rikkeid, ei hakka hoiatusseadis tööle, välja arvatud ajal, mis kulub energiamahuti(te) laadimiseks pärast mootori käivitamist.

2.2.1.12.1.1. Kuid masinate puhul, mida loetakse käesoleva määruse punkti 2.2.1.4.1 nõuetele vastavaks, sest need on kooskõlas IV lisa C-osa punkti 1.2.2 nõuetega, peab hoiatusseadis sisaldama nii märgulampi kui ka alarmi. Need ei pea töötama korraga, kui mõlemad vastavad eelmainitud nõuetele ja alarm ei hakka tööle enne märgulampi.

2.2.1.12.2. Alarmi võib välja lülitada seisupiduri rakendamine ja/või (tootja äranägemisel) automaatkäigukastiga masinal käiguvalitsa seadmine seisuasendisse.

2.2.1.13. Ilma et see piiraks punkti 2.1.2.3 nõuete kohaldamist, peab energiavaru pidurisüsteemi töötamiseks vajaliku lisaenergiaallika kasutamisel olema piisav, et mootori seiskumise või energiaallikat töös hoidva vahendi talitlushäire korral tagada piisav pidurdustõhusus, mis võimaldab seisata masina ettenähtud tingimustel. Kui seisupidurisüsteemi mõjutamisel kasutatakse juhi lihasenergia toetamiseks mingit abivahendit, peab abivahendi rikke korral olema tagatud seisupidurisüsteemi rakendumine, vajaduse korral abivahendit tavapäraselt varustavast energiaallikast eraldi seisva varuenergia abil. Selleks varuenergiaks võib olla sõidupidurisüsteemi jaoks ettenähtud energia.

2.2.1.14. Sõidupidurisüsteem traktoril, millega on lubatud ühendada traktorijuhi juhitavate piduritega haakeriista, peab olema varustatud seadisega, mis on ehitatud nii, et kui haakeriista pidurisüsteem üles ütleb või traktori ja haakeriista vaheline toitevoolik (või muu ühendus) katki läheb, on võimalik peatada traktor rikkepidurisüsteemile ettenähtud pidurdustõhususega; see seadis peab olema paigaldatud eelkõige traktori sõidupidurisüsteemi, et traktori saaks sõidupidurisüsteemi abil peatada rikkepidurisüsteemi jaoks ettenähtud pidurdustõhususega.

2.2.1.15. Pneumaatiline või hüdrauliline lisaseadis peab olema automaatse energiavarustusega, mis peab seadise töötamise ajal võimaldama saavutada ettenähtud pidurdustõhususe ja olema selline, et ka energiaallika kahjustumisel ei langeks pidurisüsteemide energiavaru lisaseadise kasutamise tõttu allapoole punktis 2.2.1.12 ettenähtud taset.

2.2.1.16. Traktor, millel on lubatud vedada R2-, R3-, R4- ja S2-kategooria haakeriistu, peab vastama järgmistele tingimustele:

2.2.1.16.1. traktori sõidupidurisüsteemi rakendamisel peab aktiveeruma ka haakeriista reguleeritav pidurdus (vt ka punkt 2.2.1.18.4);

2.2.1.16.2. traktori rikkepidurisüsteemi rakendamisel peab ka haakeriist pidurduma. Tb- ja Cb-kategooria traktorite puhul peab see pidurdamine olema reguleeritav;

2.2.1.16.3. kui traktori vähemalt kahest teineteisest sõltumatust osast koosnev sõidupidurisüsteem peaks üles ütlema, peab (peavad) rikkest mõjutamata osa(d) suutma osaliselt või täielikult rakendada haakeriista pidurid. See nõue ei kehti, kui nimetatud kahest teineteisest sõltumatust osast on üks mõeldud vasakpoolsete ja teine parempoolsete rataste pidurdamiseks, sest sellise ehituse eesmärk on võimaldada rataste sõltumatut pidurdamist maastikul pöörete sooritamiseks. Kui viimati nimetatud juhul ütleb traktori sõidupidurisüsteem üles, peab rikkepidurisüsteem suutma osaliselt või täielikult rakendada haakeriista pidurid. Kui selliseks pidurdamiseks kasutatakse tavaolukorras suletud klappi, siis võib sellise klapi paigaldada ainult siis, kui juht saab tööriistu kasutamata selle nõuetekohast toimimist kas juhikabiinist või masinast väljaspool kergesti kontrollida.

2.2.1.17. Lisanõuded traktoritele, mis võivad vedada õhkpidurisüsteemiga haakeriistu

2.2.1.17.1. Ühe pneumosüsteemi ühendusvooliku rikke (nt purunemise) või juhtkaabli katkemise või vea korral peab juht saama haakeriista pidureid sellegipoolest osaliselt või täielikult rakendada kas sõidu-, rikke- või seisupiduri juhtseadise abil, kui haakeriista ei pidurdata rikke korral automaatselt II lisa punktis 3.2.3 ettenähtud tõhususega.

2.2.1.17.2. Punktis 2.2.1.17.1 sätestatud automaatpidurduse nõue loetakse täidetuks, kui on täidetud järgmised tingimused:

2.2.1.17.2.1. punktis 2.2.1.17.1 osutatud pidurisüsteemide juhtseadise täielikul rakendamisel langeb rõhk toitevoolikus järgmise kahe sekundi jooksul 150 kPa-ni; piduri juhtseadise vabastamisel taastub rõhk toitevoolikus;

2.2.1.17.2.2. kui toitevoolik tühjeneb kiirusega vähemalt 100 kPa sekundis, rakendub haakeriista automaatpidurdus enne, kui rõhk toitevoolikus langeb 200 kPa-ni.

2.2.1.17.3. Punkti 2.1.4.1.2 kohaselt paigaldatud kaht masinat ühendavast juhtvoolikust ja -kaablist ühe rikke korral peab rikkest puutumata voolik või kaabel automaatselt tagama haakeriista pidurdamise II lisa punktis 3.2.3 ettenähtud tõhususega.

2.2.1.17.4. Kahest või enamast üksteisest sõltumatust osast koosneva pneumoajamiga sõidupidurisüsteemi korral tuleb igasugune leke nende osade vahel juhtseadise juures või sellest tagapool pidevalt atmosfääri ventileerida.

2.2.1.18. Lisanõuded traktoritele, mis võivad vedada hüdropidurisüsteemiga haakeriistu

2.2.1.18.1. Kui mootor ei tööta, peab rõhk mõlemas ühenduspeas olema alati 0 kPa.

2.2.1.18.2. Töötava mootori ja rakendamata piduri juhtseadise korral peab rõhk juhtvooliku ühenduspeas olema 0+200 kPa.

2.2.1.18.3. Kui mootor töötab, peab olema võimalik tekitada lisavooliku ühenduspea juures 1 500 – 3 500 kPa rõhk.

2.2.1.18.4. Erandina punkti 2.2.1.16.1 nõudest peab haakeriistal olema reguleeritav pidurdus üksnes siis, kui traktori sõidupidurisüsteemi saab rakendada ainult töötava mootoriga.

2.2.1.18.5. Lisavooliku rikke (nt purunemise või lekke) korral peab juht saama haakeriista pidureid sellegipoolest osaliselt või täielikult rakendada kas sõidu- või seisupiduri juhtseadise abil, kui haakeriista ei pidurdata rikke korral automaatselt II lisa punktis 3.2.3 ettenähtud tõhususega.

2.2.1.18.6. Juhtvooliku rikke (nt purunemise või lekke) korral peab sõidupiduri juhtseadise täielikul rakendamisel langema lisavooliku rõhk järgmise kahe sekundi jooksul 1 000 kPa-ni; sõidupiduri juhtseadise vabastamisel peab rõhk lisavoolikus taastuma (vt ka punkt 2.2.2.15.3).

2.2.1.18.7. Seisupiduri juhtseadise täielikul rakendamisel peab lisavooliku rõhk langema järgmise sekundi jooksul maksimumväärtuselt 0+300 kPa-ni.

Et kontrollida haakeriista lisavooliku tühjenemise aega, tuleb traktori lisavooliku külge ühendada III lisa punktis 3.6.2.1 kirjeldatud matkur.

Seejärel laetakse matkuri akud maksimumväärtuseni, kui traktori mootor töötab ja väljalaskeseadis (III lisa 2. liite punkt 1.1) on täielikult suletud.

2.2.1.18.8. Traktorile tuleb paigaldada seadis, mis võimaldaks hüdrosüsteemi ühendusvoolikuid ühendada ja eraldada ka siis, kui mootor töötab ja seisupidurisüsteem on rakendatud.

See seadis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et rõhk ühendusvoolikutes taastuks seisurežiimi hiljemalt siis, kui selle seadise juhtseadis (nt nupp) automaatselt vabastatakse (nt klapp läheb automaatselt tavapärasesse tööasendisse).

2.2.1.18.9. R- või S-kategooria masinat vedavatel traktoritel, mis suudavad täita sõidu-, seisu- ja/või automaatpidurisüsteemi tõhususnõudeid ainult hüdroenergiasalvestis salvestatud energia abil, peab olema standardile ISO 7638:2003 vastav pistmik, mille abil saab punkti 2.2.2.15.1.1 kohaselt eraldi märgulambiga punktis 2.2.1.29.2.2 sätestatud standardile ISO 7638:2003 vastava elektripistmiku 5. kontakti kaudu teada anda salvestatud energia ebapiisavusest haakeriista jaoks (vt ka punkt 2.2.2.15.1). ISO 7638:2003 kohast pistmikku võib kasutada vajadust mööda kas viie või seitsme kontaktiga variandis.

2.2.1.19. Traktorite puhul, mis võivad vedada R3-, R4- või S2-kategooria haakeriista, peab haakeriista sõidupidurisüsteemi saama rakendada ainult koos traktori sõidu-, rikke- või seisupidurisüsteemiga. Üksnes haakeriista pidurite automaatne rakendumine on lubatud, kui traktor rakendab haakeriista pidurid automaatselt ainult masina stabiliseerimise eesmärgil.

2.2.1.19.1. Et parandada masinrongi käitumist sõidu ajal, võivad erandina punktist 2.2.1.19 haakeriista pidurid traktori ja haakeriista vahelise haakejõu reguleerimise teel automaatselt rakenduda kuni viieks sekundiks, ilma et traktori sõidu-, rikke- või seisupidurisüsteemi oleks rakendatud.

2.2.1.20. Kui II lisa punkti 3.1.3 saab täita ainult II lisa punktis 3.1.3.4.1.1 sätestatud tingimusi täites,

2.2.1.20.1. peab rõhk õhkpidurisüsteemi juhtvoolikus (või samaväärne digitaalne koormusväärtus juhtkaablis) olema ka traktori seisupidurisüsteemi rakendava juhtseadise täielikul rakendamisel vähemalt 650 kPa. See peab olema tagatud ka siis, kui süütelüliti on välja lülitatud või süütevõti on eemaldatud;

2.2.1.20.2. peab rõhk hüdropidurisüsteemi lisavoolikus olema ka ühe juhtseadise täielikul rakendamisel vähemalt 0+100 kPa.

2.2.1.21. Tb-kategooria traktorite blokeerumisvastased pidurisüsteemid

2.2.1.21.1. Tb-kategooria traktoritel, mille suurim valmistajakiirus on üle 60 km/h, peab olema 1. kategooria blokeerumisvastane pidurisüsteem, mis vastab XI lisa nõuetele.

2.2.1.21.2. Tb-kategooria traktoritel, mille suurim valmistajakiirus on 40–60 km/h, peab olema 1. kategooria blokeerumisvastane pidurisüsteem, mis vastab XI lisa nõuetele,

a) alates 1. jaanuarist 2020 uute masinatüüpide korral;

b) alates 1. jaanuarist 2021 uute masinate korral.

2.2.1.22. Traktoril, millega tohib vedada blokeerumisvastase pidurisüsteemiga haakeriista, peab elektrilise juhtülekande jaoks olema ka standardi ISO 7638:2003 kohane spetsiaalne elektripistmik. ISO 7638:2003 kohast pistmikku võib kasutada vajadust mööda kas viie või seitsme kontaktiga variandis.

2.2.1.23. Kui punktides 2.2.1.21.1 ja 2.2.1.21.2 mainimata traktoritel on blokeerumisvastane pidurisüsteem, peab see vastama XI lisa nõuetele.

2.2.1.24. X lisa nõudeid kohaldatakse masinate kõigi selliste komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusomaduste suhtes, mis moodustavad pidurdusfunktsiooni juhtülekande või osa sellest, sh nende suhtes, mis kasutavad pidurisüsteemi (pidurisüsteeme) automaatjuhtimisega või selektiivseks pidurduseks.

2.2.1.25. Tb-kategooria traktoritel, mille suurim valmistajakiirus on üle 60 km/h, peab sõidupidurisüsteem, sõltumata sellest, kas see on kombineeritud rikkepidurisüsteemiga või mitte, olema selline, et tema ülekande osa rikke korral pidurduks sõidupiduri juhtseadise rakendamisel siiski piisav arv rattaid; need rattad peavad olema valitud nii, et sõidupidurisüsteemi säilinud pidurdustõhusus vastaks II lisa punkti 3.1.4 nõuetele.

Rikkest mõjutamata osa või osade abil peab olema võimalik rakendada haakeriista pidureid kas osaliselt või täielikult.

2.2.1.25.1. Hüdroülekande osa rikkest peab juhti teavitama punktis 2.2.1.29.1.1 sätestatud märgulamp. Teise võimalusena võib kõnealune märgulamp süttida siis, kui vedelikutase mahutis langeb alla tootja määratud taseme.

2.2.1.26. Seisupidurisüsteemi elektriülekandele esitatavad täiendavad erinõuded

2.2.1.26.1. Traktorid, mille suurim valmistajakiirus on üle 60 km/h

2.2.1.26.1.1. Elektriülekande rikke korral tuleb ära hoida seisupidurisüsteemi soovimatu rakendumine.

2.2.1.26.1.2. Juhtseadise elektririkke korral või elektrilise juhtülekande juhtmestiku purunemisel väljaspool elektroonilist juhtseadist (elektroonilisi juhtseadiseid), välja arvatud energiavarustuses, peab olema võimalik rakendada juhiistmelt seisupidurisüsteemi ja sel moel hoida täismassiga masinat paigal 8 % kaldega tõusul või langusel.

2.2.1.26.2. Traktorid, mille suurim valmistajakiirus on kuni 60 km/h

2.2.1.26.2.1. Juhtseadise elektririkke korral või elektrilise juhtülekande juhtmestiku purunemisel väljaspool elektroonilist juhtseadist (elektroonilisi juhtseadiseid), välja arvatud energiavarustuses,

2.2.1.26.2.1.1. tuleb ära hoida seisupidurisüsteemi soovimatu rakendumine 10 km/h-st suuremal kiirusel;

2.2.1.26.2.1.2. peab olema võimalik rakendada juhiistmelt seisupidurisüsteemi ja sel moel hoida täismassiga masinat paigal 8 % kaldega tõusul või langusel.

2.2.1.26.3. Punktides 2.2.1.26.1.2 ja 2.2.1.26.2.1 sätestatud seisupiduri tõhususnõuete asemel on lubatud seisupidurisüsteemi automaatne rakendumine, kui masin seisab ja saavutatakse eespool sätestatud pidurdustõhusus ning rakendunud seisupidurisüsteem jääb rakendunuks süütelüliti (käivituse) olekust sõltumatult. Sel juhul peab seisupidurisüsteem pidurid automaatselt vabastama kohe, kui juht paneb masina uuesti liikuma.

2.2.1.26.4. Seisupidurisüsteemi peab olema võimalik vajaduse korral vabastada ka tööriistade ja/või masinas asuva või masinale paigaldatud lisaseadise abil.

2.2.1.26.5. Seisupidurisüsteemi juhtseadise elektririkkest või elektriülekande juhtmestiku purunemisest peab juhile märku andma punktis 2.2.1.29.1.2 sätestatud kollane märgulamp. Seisupidurisüsteemi elektrilise juhtülekande juhtmestiku purunemisel peab kollane märgulamp süttima kohe purunemise hetkel või kuni 60 km/h suurima valmistajakiirusega traktorite puhul mitte hiljem kui asjaomase pidurdamise juhtseadise rakendamisel. Peale selle peab juhtseadise elektririkkest või juhtmestiku purunemisest väljaspool elektroonilist juhtseadist (elektroonilisi juhtseadiseid), välja arvatud energiavarustuses, juhile märku andma ka punktis 2.2.1.29.1.1 sätestatud märgulambi vilkumine seni, kuni süütelüliti (käivitus) on sisselülitatud olekus, sh vähemalt kümme sekundit pärast seda, ja juhtseadis on aktiveeritud olekus.

Kui aga seisupidurisüsteem tuvastab seisupiduri õige haardumise, võib märgulambi vilkumine lõppeda ja seisupiduri rakendumisest teatamiseks kasutatakse pidevalt põlevat punast märgulampi.

Kui seisupiduri rakendumisest annab tavaliselt märku eraldi märgulamp, mis vastab kõigile punkti 2.2.1.29.3 nõuetele, võib seda märgulampi kasutada eespool punasele märgulambile esitatud nõude täitmiseks.

2.2.1.26.6. Seisupidurisüsteemi elektriülekandest saadava energiaga võib varustada lisaseadiseid, kui energiavarustus on piisav, et varustada lisaks sõidupiduri rakendamisele ka masina elektrikasutust riketeta olukorras. Kui energiavaru kasutab ka sõidupidurisüsteem, kohaldatakse XII lisa punkti 4.1.7 nõudeid.

2.2.1.26.7. Kui piduriseadiste elektrienergiaga varustamist juhtiv süütelüliti on välja lülitatud ja/või süütevõti eemaldatud, peab olema endiselt võimalik rakendada seisupidurisüsteemi ja selle vabastamine peab olema takistatud.

Seisupidurisüsteemi vabastamine on lubatud juhul, kui selleks tuleb seisupiduri juhtseadis mehaaniliselt sisse lülitada.

2.2.1.27. XII lisa nõudeid kohaldatakse elektrooniliselt juhitava pidurisüsteemiga masinate ja masinate suhtes, mille andmeside toimub standardile ISO 7638:2003 vastava pistmiku 6. ja 7. kontakti kaudu.

2.2.1.28. Haakejõu kontrollimisele esitatavad nõuded

2.2.1.28.1. Haakejõu kontrollimise funktsioon tohib olla üksnes traktoril.

2.2.1.28.2. Haakejõu kontrollimisega vähendatakse traktori ja haakeriista dünaamiliste pidurdustegurite erinevust. Haakejõu kontrollisüsteemi toimivust kontrollitakse tüübikinnituse andmisel. Kontrollimeetodi lepivad omavahel kokku masina tootja ja tehniline teenistus ning hindamismeetod ja tulemused lisatakse tüübikinnitustunnistusele.

2.2.1.28.2.1. Haakejõu kontrollimine võimaldab reguleerida pidurdustegurit TM/FM (II lisa 1. liite punkt 2) ja/või haakeriista pidurduskoormust (-koormusi). Käesoleva lisa punkti 2.1.4.1.2 kohaselt juhtvooliku ja -kaabliga varustatud traktori puhul juhitakse mõlemaid signaale ühtmoodi.

2.2.1.28.2.2. Haakejõu kontrollimine ei tohi takistada suurima võimaliku pidurdusrõhu kasutamist.

2.2.1.28.3. Masin peab vastama II lisa 1. liite kohastele täismassiga masina kokkusobivusnõuetele, kuid punkti 2.2.1.28.2 eesmärkide täitmiseks võib masin haakejõu kontrollimise ajal nendest nõuetest kõrvale kalduda.

2.2.1.28.4. Haakejõu kontrollisüsteemi rike tuleb avastada ja sellest peab juhile märku andma punkti 2.2.1.29.1.2 kohane kollane märgulamp. Rikke korral peavad olema täidetud II lisa 1. liite asjakohased nõuded.

2.2.1.28.5. Haakejõu kontrollisüsteemi poolsest kompenseerimisest peab märku andma punkti 2.2.1.29.1.2 kohane kollane märgulamp, kui kompensatsioon ületab nimikoormusväärtuse (pm) vastavalt kas 150 kPa (pneumaatiline) või 2 600 kPa (hüdrauliline) võrra, ulatudes kuni 650 kPa-ni (või samaväärne digitaalne koormusväärtus) või 11 500 kPa-ni (hüdrauliline). Väärtuse 650 kPa (pneumaatiline) või 11 500 kPa (hüdrauliline) ületamisel tuleb hoiatusmärguanne anda juhul, kui tööpunkt on kompensatsiooni tõttu väljaspool traktoritele II lisa 1. liitega ettenähtud täismassiga seotud kokkusobivusvahemikku.

2.2.1.28.6. Haakejõu kontrollisüsteem tohib kontrollida ainult traktori ja haakeriista sõidupidurisüsteemi tekitatud haakejõudu. Traktori ega haakeriista sõidupidurisüsteem ei tohi kompenseerida aeglustisüsteemi tööga tekitatud haakejõude. Aeglustisüsteemi ei loeta sõidupidurisüsteemi osaks.

2.2.1.29. Piduririkke ja -tõrke märgulamp

Nõuded märgulampidele, mis peavad juhti teavitama teatud kindlaksmääratud riketest või tõrgetest traktori või haakeriista piduriseadmes, on sätestatud punktides 2.2.1.29.1–2.2.1.29.6.3. Punktis 2.2.1.29.6 kirjeldatud märgulampi võib lisaks kasutada ka veeremi riketest või tõrgetest teatamiseks.

2.2.1.29.1. Traktoritel peavad piduri rikkest ja tõrkest teavitamiseks olema järgmised märgulambid:

2.2.1.29.1.1. määruse (EL) nr 167/2013 artikli 18 lõike 2 punktide l, s ja q ning lõike 4 alusel kehtestatud nõuete kohane punane märgulamp, mis teavitab pidurisüsteemi tõrgetest, mida on kirjeldatud käesoleva lisa muudes punktides ja V, VII, IX ja XIII lisas, ja mis takistavad ettenähtud sõidupidurdustõhususe saavutamist või kahest sõltumatust sõidupiduriahelast vähemalt ühe talitlust.

2.2.1.29.1.2. Vajaduse korral määruse (EL) nr 167/2013 artikli 18 lõike 2 punktide l, s ja q ning lõike 4 alusel kehtestatud nõuete kohane kollane märgulamp, mis teavitab pidurisüsteemis elektriliselt tuvastatud veast, millest punktis 2.2.1.29.1.1 nimetatud märgulamp ei teavita.

2.2.1.29.2. Traktoritel, millel on juhtkaabel ja/või millel on lubatud vedada haakeriista, millel on elektriline juhtülekanne, peab olema määruse (EL) nr 167/2013 artikli 18 lõike 2 punktide l, s ja q ning lõike 4 alusel sätestatud nõuete kohane eraldi märgulamp, mis teavitab haakeriista piduriseadiste elektrilise juhtülekande veast. Märgulamp pannakse tööle haakeriistast standardi ISO 7638:2003 kohase elektripistmiku 5. kontakti kaudu saadud signaaliga ja traktor peab haakeriista edastatud signaali igal juhul esitama ilma olulise viivituse või muudatuseta. Märgulamp ei tohi süttida, kui traktor on ühendatud haakeriistaga, millel puudub juhtkaabel ja/või elektriline juhtülekanne, või kui haakeriist ei ole ühendatud. Kõnealune funktsioon peab olema automaatne.

2.2.1.29.2.1. Juhtkaabliga traktoril, mis on juhtkaabli abil ühendatud haakeriistaga, kasutatakse punkti 2.2.1.29.1.1 kohast märgulampi ka haakeriista piduriseadiste teatavatest tõrgetest teavitamiseks, kui haakeriist edastab juhtkaabli andmesideosa kaudu sellesisulise rikketeate. See hoiatus on lisaks punkti 2.2.1.29.2 kohasele hoiatusele. Punkti 2.2.1.29.1.1 kohase märgulambi ja eelmainitud täiendava märgulambi asemel võib traktoris olla hoopis määruse (EL) nr 167/2013 artikli 18 lõike 2 punktide l, s ja q ning lõike 4 alusel kehtestatud nõuete kohane eraldi märgulamp, mis annab märku sellisest haakeriista pidurisüsteemi tõrkest.

2.2.1.29.2.2. Traktoritel, millel on standardile ISO 7638:2003 vastav elektripistmik, peab olema haakeriista väikesest energiavarust juhile teada andmiseks (nagu nõutud punktides 2.2.2.15.1.1 ja 2.2.2.15.2) eraldi punkti 2.2.1.29.2 kohane kollane märgulamp, kui haakeriist edastab selle teate traktorile standardi ISO 7638:2003 kohase elektripistmiku 5. kontakti kaudu.

2.2.1.29.3. Kui ei ole sätestatud teisiti:

2.2.1.29.3.1. peab (peavad) eespool osutatud märgulamp (märgulambid) andma juhile teada asjaomasest rikkest või tõrkest hiljemalt asjaomase piduri juhtseadise rakendamisel;

2.2.1.29.3.2. peab (peavad) märgulamp (märgulambid) jääma põlema nii kauaks, kuni rike või tõrge kestab ja süütelüliti on sisselülitatud olekus;

2.2.1.29.3.3. põleb märgulamp pidevalt (ei vilgu).

2.2.1.29.4. Märgulambid peavad olema nähtavad ka päevavalges; seda, kas märgulambi seisund on rahuldav, peab juhiistmel istuv juht saama hõlpsalt kontrollida ning hoiatusseadiste mõne osa rike ei tohi vähendada pidurisüsteemi tõhusust.

2.2.1.29.5. Eespool nimetatud märgulamp (märgulambid) süttib (süttivad), kui masina elektriseadiseid (ja pidurisüsteemi) varustatakse energiaga. Seisva masina puhul teeb pidurisüsteem enne märgulambi väljalülitamist kindlaks, et süsteemis ei esine ühtegi kirjeldatud riket või tõrget. Need rikked või tõrked, mis peavad sisse lülitama eespool nimetatud märgulambid, ent mida staatilistes tingimustes ei tuvastata, tuleb tuvastamisel talletada ning märgulambid peavad süttima käivitamisel ja iga kord, kui süütelüliti (käivitus) on sisse lülitatud, nii kaua kui rike või tõrge püsib.

2.2.1.29.6. Punkti 2.2.1.29.1.2 kohane märgulamp võib anda märku muudest riketest või tõrgetest või esitada muud teavet traktori pidurite või veeremi kohta, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

2.2.1.29.6.1. masin seisab paigal;

2.2.1.29.6.2. pärast seda, kui piduriseadised on energiat saanud ja märgulamp on punktis 2.2.1.29.5 kirjeldatud toimingute järel näidanud, et kindlaksmääratud rikkeid (või tõrkeid) ei ole tuvastatud; ja

2.2.1.29.6.3. muudest riketest antakse märku või muud teavet esitatakse üksnes märgulambi vilkumisega. Märgulamp kustub, kui masin ületab esimest korda kiiruse 10 km/h.

2.2.1.30. Elektrilise juhtülekande rikke korral ei tohi pidurid rakenduda juhi tahte vastaselt.

2.2.1.31. Hüdrostaatilise ajamiga traktorid peavad vastama kõigile käesoleva või IX lisa asjaomastele nõuetele.

2.2.2. R- ja S-kategooria masinad

2.2.2.1. R1a-, R1b-, S1a- ja S1b-kategooria masinatel (kui nende tehniliselt lubatud teljekoormus ei ületa ühtekokku 750 kg) ei pea olema sõidupidurisüsteemi. Kui nende kategooriate masinatel on sõidupidurisüsteem olemas, peab see vastama samadele nõuetele, nagu on sätestatud R2- või S2-kategooria masinate selliste süsteemide jaoks.

2.2.2.2. R1b- ja S1b-kategooria masinatel (kui nende tehniliselt lubatud teljekoormus on ühtekokku üle 750 kg) ja R2-kategooria masinatel peab olema kas ahel-, osa- või pealejooksupidurdusega sõidupidurisüsteem. Kui nende kategooriate masinatel on ahel- või osapidurdusega sõidupidurisüsteem, peab see vastama samadele nõuetele, nagu on sätestatud R3-kategooria masinate selliste süsteemide jaoks.

2.2.2.3. Kui haakeriist kuulub R3-, R4- või S2-kategooriasse, peab sõidupidurisüsteem olema ahel- või osapidurdusega.

2.2.2.3.1. Erandina punkti 2.2.2.3 nõudest võib R3a- ja S2a-kategooria masinatel, mille suurim mass ei ületa 8 000 kg, olla pealejooksupidurisüsteem järgmistel tingimustel:

2.2.2.3.1.1. valmistajakiirus kuni 30 km/h, kui ei pidurdata kõiki rattaid;

2.2.2.3.1.2. valmistajakiirus kuni 40 km/h, kui pidurdatakse kõiki rattaid;

2.2.2.3.1.3. pealejooksupiduritega R3a-kategooria haagistele paigaldatakse taha vastupidav 150 mm läbimõõduga plaat, kus on kirjas suurim valmistajakiirus. See peab olema vastavalt kas 30 või 40 km/h ning Briti mõõtühikusüsteemi kasutavates riikides 20 või 25 mph.

2.2.2.4. Sõidupidurisüsteem:

2.2.2.4.1. pidurdab Rb- või Sb-kategooria haakeriistal vähemalt kahte ratast igal teljel;

2.2.2.4.2. jaotab pidurdamise sobivalt kõigi telgede vahel;

2.2.2.4.3. peab vähemalt ühes õhupaagis (kui on paigaldatud) sisaldama kondensaadi- ja tühjenduskraani, mis paikneb sobivas ja hõlpsalt juurdepääsetavas kohas.

2.2.2.5. Iga pidurisüsteemi mõju peab jagunema iga telje rataste vahel haakeriista keskpikitasandi suhtes sümmeetriliselt.

2.2.2.5.1. Märkimisväärselt erineva vasak- ja parempoolsete rataste koormusega masinate puhul võib pidurisüsteemi mõju sümmeetrilisest pidurdusjõu jaotusest samavõrra erineda.

2.2.2.6. Elektrilise juhtülekande rikke korral ei tohi pidur rakenduda juhi tahte vastaselt.

2.2.2.7. Ettenähtud tõhususe saavutamiseks vajalikud pidurduspinnad peavad kas jäigalt või purunematute osade abil olema ratastega pidevas ühenduses.

2.2.2.8. Pidurite kulumine peab olema kergesti kompenseeritav kas käsi- või automaatreguleerimisega. Peale selle peab juhtseadisel ning pidurite ja ülekande osadel olema liikumisvaru ning vajaduse korral sobivad kompenseerimisvõimalused, mis tagavad pidurite kuumenemisel või piduri hõõrdkatete teatava kulumisastme korral tõhusa pidurdamise kohese reguleerimisvajaduseta.

2.2.2.8.1. Sõidupidurite kulumisega seotud reguleerimine peab olema automaatne. R1-, R2-, R3a-, S1- ja S2a-kategooria masinatel ei ole automaatsed regulaatorid siiski kohustuslikud. Automaatsete regulaatoritega pidurid peavad pärast kuumenenud pidurite jahtumist, kui on tehtud II lisas kirjeldatud I või III tüüpi katse, võimaldama vabakäigul liikumist, nagu on ette nähtud II lisa punktis 2.5.6.

2.2.2.8.1.1. Järgmiste kategooriate haakeriistade puhul:

— R3a, R4a ja S2a ning

— R3b, R4b ja S2b, kui nende tehniliselt lubatud teljekoormus ei ületa ühtekokku 10 000 kg,

loetakse punkti 2.2.2.8.1 tõhususnõuded täidetuks, kui on täidetud II lisa punkti 2.5.6 nõuded. Seni, kuni ei ole kokku lepitud ühtsetes tehnilistes normides, millega piduri automaatse regulaatori talitlust õigesti hinnata, loetakse vabakäigunõue täidetuks, kui vabakäiku täheldatakse kõigis asjaomasele haagisele ettenähtud pidurikatsetes.

2.2.2.8.1.2. R3b-, R4b- ja S2b-kategooria haakeriistade puhul, mille tehniliselt lubatud teljekoormus on ühtekokku üle 10 000 kg, loetakse punkti 2.2.2.8.1 tõhususnõuded täidetuks, kui on täidetud II lisa punkti 2.5.6 nõuded.

2.2.2.9. Pidurisüsteem peab haakeriista automaatselt peatama, kui haakeühendus läheb haakeriista liikumise ajal lahti.

2.2.2.9.1. Pidurisüsteemita R1- ja S1-kategooria haakeriistadel peab olema peale põhihaakeühenduse ka lisahaakeühendus (kett, tross vms), mis suudab põhihaakeühenduse lahtituleku korral ära hoida veotiisli mahakukkumise ja võimaldab haakeriista veidi juhtida.

2.2.2.9.2. Pealejooksupidurisüsteemiga R1-, R2-, R3a-, S1- ja S2a-kategooria haakeriistadel peab olema haakeühendus (kett, tross vms), mis suudab põhihaakeühenduse lahtituleku korral rakendada haakeriista pidurid.

2.2.2.9.3. Hüdropidurisüsteemiga haakeriistadel ei tohi punktides 2.1.5.1.1 ja 2.1.5.1.2 sätestatud ühendusvoolikutest haakeühenduse lahtituleku korral traktori või haakeriista küljest kuigi palju vedelikku välja voolata. Ühe ühendusvooliku lahtiühendamiseks vajalik jõud ei tohi olla suurem standardis ISO 5675:2008 ettenähtud väärtustest. Kui see siiski erineb käesoleva standardi punktis 4.2.4 ettenähtud väärtustest, ei tohi mõlema vooliku lahtiühendamiseks vajalik jõud ületada 2 500 N.

2.2.2.10. Igal kohustusliku sõidupidurisüsteemiga haakeriistal peab olema tagatud seisupidurdus ka juhul, kui haakeriist ei ole traktoriga ühendatud. Seisupidurisüsteemi peab saama rakendada maas seisev inimene.

2.2.2.11. Kui haakeriistal on seadis, mis võimaldab jätta pidurisüsteemi (v.a seisupidurisüsteemi) toiteta, peab see seadis olema projekteeritud ja ehitatud nii, et süsteem läheb puhkeasendisse hiljemalt siis, kui taastub haakeriista varustamine suruõhu, hüdroõli või elektriga.

2.2.2.12. Igal haakeriistal, millel on hüdrauliline sõidupidurisüsteem, peab pidurisüsteem olema projekteeritud nii, et lisavooliku lahtiühendamisel rakendub automaatselt seisu- või sõidupidurisüsteem.

2.2.2.13. R3-, R4- ja S2-kategooria haakeriistad peavad täitma vastavalt kas õhkpidurisüsteemide jaoks punktis 2.2.1.17.2.2 või hüdropidurisüsteemide jaoks punktis 2.2.2.15.3 sätestatud nõudeid.

2.2.2.14. Kui lisaseadiseid varustatakse energiaga sõidupidurisüsteemist, peab sõidupidurisüsteem olema kaitstud, et rõhk sõidupiduri salvesti(te)s oleks vähemalt 80 % juhtvooliku koormuse nõutavast rõhust või juhtkaabli samaväärsest digitaalsest koormusväärtusest, mis on sätestatud vastavalt II lisa punktides 2.2.3.2 ja 2.2.3.3.

2.2.2.15. Eelnimetatule lisaks peavad hüdropidurisüsteemiga haakeriistad vastama järgmistele nõuetele:

2.2.2.15.1. kui haakeriist suudab täita sõidu- ja/või seisu- ja/või automaatpidurisüsteemi tõhususnõudeid ainult hüdroenergiasalvesti abiga, peavad haakeriista pidurid automaatselt rakenduma või jääma rakendunuks, kui puudub elektriühendus (traktoril on süüde sees) standardile ISO 7638:2003 vastava pistmiku kaudu (vt ka punkt 2.2.1.18.9). ISO 7638:2003 kohast pistmikku võib kasutada vajadust mööda kas viie või seitsme kontaktiga variandis; 2.2.2.15.1.1. kui rõhk hüdroenergiasalvestis langeb alla masina tootja poolt tüübikinnitustunnistusel märgitud taset, mistõttu ei ole ettenähtud pidurdustõhusus tagatud, tuleb sellest juhile standardile ISO 7638:2003 vastava elektripistmiku 5. kontakti kaudu teada anda punkti 2.2.1.29.2.2 kohase eraldi märgulambiga. Rõhk ei tohi ületata 11 500 kPa.

2.2.2.15.2. Kui lisavoolikus on rõhk langenud 1 200 kPa-ni, peab rakenduma haakeriista automaatpidurdus (vt ka punkt 2.2.1.18.6).

2.2.2.15.3. Haakeriistale võib paigaldada seadise, mis vabastab pidurid ajutiselt, kui sobivat traktorit ei ole. Sel juhul ühendatakse lisavoolik ajutiselt selle seadise külge. Kui lisavoolik seadise küljest lahti ühendada, rakenduvad pidurid taas automaatselt.

2.2.2.16. R3b-, R4b- ja S2b-kategooria haakeriistadel, mille suurim valmistajakiirus on üle 60 km/h, peab olema XI lisa kohane blokeerumisvastane pidurisüsteem. Lisaks kui haakeriista suurim lubatud mass ületab 10 tonni, on lubatud ainult A-kategooria blokeerumisvastane pidurisüsteem.

2.2.2.17. Kui punktis 2.2.2.16 mainimata haakeriistal on blokeerumisvastane pidurisüsteem, peab see vastama XI lisa nõuetele.

2.2.2.18. Juhtkaabliga haakeriistadel ning blokeerumisvastase pidurisüsteemiga R3b- ja R4b-kategooria haakeriistadel peab olema spetsiaalne pidurisüsteemi ja/või blokeerumisvastase pidurisüsteemi ühendus, mis vastab standardile ISO 7638:2003. Haagise jaoks standardis ISO 7638:2003 ettenähtud juhtme läbilõikeid võib vähendada, kui haagisel on oma sõltumatu sulavkaitse. Kaitsme nimivõimsus ei tohi ületada juhtmete nimivoolu väärtust. See erand ei kehti teise haagise vedamiseks vajalike seadistega haagiste kohta. Käesoleva määrusega haakeriistale ettenähtud rikkehoiatused tuleb aktiveerida eespool osutatud pistmiku kaudu. Haakeriistade rikkehoiatuste edastamise suhtes kohaldatakse traktorite jaoks punktides 2.2.1.29.3, 2.2.1.29.4, 2.2.1.29.5 ja 2.2.1.29.6 sätestatud asjakohaseid nõudeid.

Nendele masinatele pannakse määruse (EL) nr 167/2013 artikli 17 lõike 2 punkti k ja lõike 5 kohane kustutamatu märgistus, mis tähistab pidurisüsteemi funktsioone, kui standardi ISO 7638:2003 kohane pistmik on ühendatud või eraldatud. Märgistus peab asuma kohas, kus see on pneumaatiliste ja elektriliste liitmike ühendamisel nähtav.

2.2.2.18.1. Lisaks eespool nimetatud standardi ISO 7638:2003 kohase pistmiku kaudu ühendatud toiteallikale võib pidurisüsteemi ühendada ka muu toiteallikaga. Lisatoiteallika kasutamisel kehtivad aga järgmised nõuded:

2.2.2.18.1.1. standardi ISO 7638:2003 kohane toiteallikas on ühendatud lisatoiteallikast olenemata igal juhul pidurisüsteemi esmane toiteallikas. Lisatoiteallika eesmärk on toimida varutoiteallikana standardi ISO 7638:2003 kohase toiteallika rikke korral;

2.2.2.18.1.2. lisatoiteallikas ei tohi tavarežiimil ega rikke korral kahjustada pidurisüsteemi tööd;

2.2.2.18.1.3. standardi ISO 7638:2003 kohase toiteallika rikke korral ei tohi pidurisüsteemi energiatarve ületada lisatoiteallika suurimat võimsust;

2.2.2.18.1.4. haakeriistal ei tohi olla lisatoiteallika olemasolule viitavaid märgiseid või silte;

2.2.2.18.1.5. haakeriistal ei tohi olla rikkest teavitamise seadist, mis annab märku haakeriista pidurisüsteemi rikkest, kui pidurisüsteem töötab lisatoiteallika toitel;

2.2.2.18.1.6. lisatoiteallika olemasolu korral peab saama kindlaks teha, kas pidurisüsteem töötab selle toiteallika toitel;

2.2.2.18.1.7. standardi ISO 7638:2003 kohase pistmiku kaudu edastatava toite rikke korral kohaldatakse rikkest teatamise suhtes XII lisa punkti 4.2.3 ja XII lisa punkti 4.1, olenemata sellest, kas pidurisüsteem töötab lisatoiteallika toitel või mitte.

2.2.2.19. Punktide 2.2.1.17.2.2 ja 2.2.1.19 nõuetele lisaks võivad haakeriista pidurid rakenduda ka automaatselt, kui sellise signaali saadab haakeriista pidurisüsteem ise pärast masinas genereeritud teabe hindamist.

3. Katsed

Pidurduskatseid, mille tüübikinnituse saamiseks esitatud masinad peavad läbima, ja neilt nõutavat pidurdustõhusust kirjeldatakse II lisas.