ET Euroopa Liidu Teataja L 204/70

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1246,

28. juuli 2016,

lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Ajutised meetmed

(1) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) kehtestas 29. jaanuaril 2016 rakendusmäärusega (EL) 2016/113 (edaspidi „ajutine määrus“) (2) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste (edaspidi „HFP sarrusvardad“) impordi suhtes.

(2) Uurimine algatati 30. aprillil 2015 (3) kaebuse alusel, mille esitas 17. märtsil 2015 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu HFP sarrusvarraste kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

2. Impordi registreerimine

(3) Määrusega (EL) 2015/2386 (4) kehtestas komisjon HRV-st pärinevate HFP sarrusvarraste impordi suhtes registreerimisnõude alates 19. detsembrist 2015, kuna kaebuse esitaja oli esitanud vastava taotluse koos piisavate tõenditega, et täidetud on alusmääruse artiklis 10 sätestatud asjaomased tingimused.

3. Järgnenud menetlus

(4) Pärast oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel otsustati kohaldada ajutist dumpinguvastast tollimaksu (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine“) tegid liidu tootjad, eksportivad Hiina tootjad, importijad, kasutajad ning importijate ühendus kirjalikke esildisi, mis andsid teada nende seisukohtadest esialgsete järelduste suhtes. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

(5) Kuulati ära Hiina eksportivad tootjad ning liidu sõltumatud importijad ja kasutajad.

(6) Komisjon vaatas läbi huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi.

(7) Üks huvitatud isik taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku kaasamist, et kontrollida võrdlusriigist pärit andmete õigsust, kuna need andmed jäeti konfidentsiaalsuse tõttu esialgsetes järeldustes teatavaks tegemata. Ärakuulamise eest vastutav ametnik kontrollis andmeid ega leidnud vigu. Sama huvitatud isik taotles ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamist, et väljendada kahtlusi tollimaksude arvutusmeetodi suhtes. Ärakuulamise tulemusena leidis ärakuulamise eest vastutav ametnik, et komisjoni talitused on teostanud uurimise kooskõlas tunnustatud ja väljakujunenud tavaga.

(8) Kaebuse esitaja avaldas arvamust, et ajutises määruses ei ole sihtkasum määratud õigesti ning on HFP sarrusvarraste tööstusele sobimatu. Ta seadis kasumi määramise meetodi kahtluse alla ja palus komisjonil seda küsimust põhjalikumalt uurida. Seetõttu saadeti liidu tootjatele konkreetsed küsimustikud kasumlikkuse tasemete kohta enne vaatlusalust perioodi ehk aastatel 2005–2010. Kõik neli valitud liidu tootjat vastasid ning esitasid ühtlasi korrigeeritud kulu- ja kasumlikkuse arvutused vaatlusaluse perioodi kohta.

(9) Pärast kauba impordi registreerimise kohustuse kehtestamist oli huvitatud isikutel 20 päeva aega esitada oma märkused. Märkusi laekus liidu tootjatelt, Hiina eksportivatelt tootjatelt, importijatelt, kasutajatelt ja importijate ühenduselt.

(10) Et kontrollida, kas lõplikke tollimakse tuleks kohaldada tagasiulatuvalt, saadeti sõltumatutele importijatele küsimustikud nende impordimahtude, impordihindade ja laovarude kohta uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul, st 1. aprillist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016. Vastused saadi kolmelt sõltumatult importijalt. Küsimustikud, mis puudutasid müügihindu pärast uurimisperioodi, st 1. aprillist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016, saadeti ka liidu tootjatele. Kõigilt neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt laekusid vastused.

(11) Et eespool põhjendustes 8 ja 10 nimetatud küsimustike vastuseid kontrollida, tehti kontrollkäigud järgmiste isikute valdustesse: a) liidu tootjad: — Megasa Siderur, Hispaania — Riva Acier, Prantsusmaa — SN Maia, Portugal b) liidus asuvad sõltumatud importijad: — CMC Ltd, Ühendkuningriik — Eurosteel Ltd, Ühendkuningriik — Ronly Ltd, Ühendkuningriik

(12) Komisjon teatas kõikidele asjaosalistele peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud HFP sarrusvarraste impordile (edaspidi „lõplike järelduste teatavakstegemine“). Kõigile huvitatud isikutele anti aega lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks. Märkusi, mida huvitatud isikud esitasid, kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

4. Valimi moodustamine

(13) Kuna valimi moodustamise meetodi kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 6–11 esitatud esialgsed järeldused.

5. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(14) Vastavalt ajutise määruse põhjendusele 16 hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. aprillist 2014 kuni 31. märtsini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). Teatavate 2011. aastal turul valitsenud eritingimuste tõttu, mida on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 148, vähendati kahjuanalüüsis 2011. aasta kaalu ja rõhutati seevastu rohkem alates 1. jaanuarist 2012 toimunud muudatuste tähtsust. Seetõttu tuginevad indeksid võimaluse korral 2012. aastale.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(15) Nagu ajutise määruse põhjendustes 17–19 märgitud, on uuritav toode betoonis kasutatavad kõrge väsimustugevusega rauast või terasest sarrusvardad, mis on valmistatud rauast, legeerimata terasest või legeeritud terasest (v.a roostevabast terasest, kiirlõiketerasest, ränimangaanterasest), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, kuid sealhulgas valtsimisjärgselt väänatud; varbmaterjal, mis sisaldab süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone või mis on valtsimisjärgselt väänatud. Väsimustugevus on suurus, mis iseloomustab materjali võimet taluda korduvat pinge rakendamist ilma purunemata ja konkreetselt võime taluda rohkem kui 4,5 miljonit väsimustsüklit, kui pingesuhe (min/max) on 0,2, ning pinge ületab 150 MPa.

(16) Vaatlusalune toode on eespool põhjenduses 15 kirjeldatud toode, mis pärineb Hiina RVst ja mis kuulub praegu CN-koodide ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 ja ex 7228 30 89 alla.

(17) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks importija, et praktikas on keeruline eristada vaatlusalust toodet samade CN-koodide alla kuuluvatest muud liiki sarrusvarrastest. Ta väitis, et liidu tolliasutused võivad seetõttu kehtestada dumpinguvastaseid tollimakse eksikombel muudele toodetele, mida uurimine ei puuduta, või jätta vaatlusalusele tootele tollimaksud kehtestamata.

(18) Nagu ajutise määruse põhjenduses 18 selgitati, on toote määratlus täpselt kooskõlas Briti standardiga BS 4449 ja toode on tavaliselt eristatav CARESi sertifitseeringu ja sarrusvarraste peal oleva märgistuse abil.

(19) Importija ei osanud täpsustada, mil moel võiks toote määratlus kattuda või minna segi muud liiki sarrusvarraste määratlusega. Komisjon leidis seetõttu, et meetmete rakendamisega praktikas probleeme ei teki ning jättis väite arvesse võtmata. Komisjon märgib, et toote kirjeldusse ei ole lisatud sertifitseerimisandmeid, vältimaks võimalust hoida meetmetest kõrvale sertifitseerimata toodete importimise ja liidus sertifitseerimise teel.

(20) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaks huvitatud isikut, et vaatlusalust toodet müüakse tegelikult ka Hispaanias ja Portugalis ning komisjoni andmed tarbimise kohta ei hõlma seetõttu kogu liidu tarbimist. Huvitatud isikute väidete aluseks oli ühe liidu tootja veebileht, kus Hispaania ja Portugal olid loetletud kõrge plastsusega sarrusvardaid kasutavate riikide hulgas.

(21) Komisjon kinnitab veel kord, et Hispaania ja Portugali standarditele vastavad sarrusvardad ei kuulu vaatlusaluse toote hulka, kuna Hispaania ja Portugali tehnilised nõuded sarrusvarrastele ei vasta käesoleva uurimise objektiks oleva toote määratlusele, mis on esitatud põhjenduses 15. Seepärast tuleb väide tagasi lükata.

(22) Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta mingeid muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 17–19 esitatud järeldused.

C. DUMPINGU KINDLAKSMÄÄRAMINE

(23) Dumpingu arvutamise üksikasjad on esitatud ajutise määruse põhjendustes 21–45.

(24) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kordasid kaks huvitatud isikut ajutise määruse põhjenduses 22 kirjeldatud muret seoses asjaoluga, et dumpingu- ja kahjumarginaalide arvutamisel loeti mõlemad kontsernid omavahel seotuks. Isikud kordasid oma varasemaid argumente, et kahe kontserni tegevuse vahel puuduvad seosed ning nad ei osale teineteise otsustusprotsessides. Huvitatud isikud juhtisid lisaks tähelepanu, et kolmandate riikide (täpsemalt Malaisia, Tai ja Ameerika Ühendriikide) dumpinguvastastes menetlustes käsitati neid eraldi üksustena. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordasid huvitatud isikud selles küsimuses samu argumente.

(25) Komisjon on siiski endiselt arvamusel, et nimetatud kontsernide suhete laad ja tugevus, täpsemalt seotus kapitali kaudu ning põhikirjas selgelt sätestatud õigus nimetada ühe kontserni ametiisikuid teise kontserni põhikirjaliste organite liikmeks ei võimalda käsitada neid huvitatud isikuid eraldi üksustena, eriti seoses sellega, et kirjeldatud vastastikune seotus võimaldab raskusteta tuvastada nendevahelised tihedamad struktuursed ja ärisuhted. Selle järelduseni võib viia juba ainuüksi asjaolu, et eraldi käsitamist on nõudnud mõlemad huvitatud isikud, ehkki see tooks neist ühe jaoks tegelikult kaasa rangemad dumpinguvastased meetmed. Samuti tuleb rõhutada, et komisjon ei ole kohustatud järgima otsuseid, mille kolmandate riikide asutused on teinud oma dumpinguvastastes menetlustes enda riiklike õigusaktide alusel. Seetõttu kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 23 esitatud järeldus kahe eksportiva kontserni ühtse kohtlemise kohta.

(26) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas üks huvitatud isik uuesti oma kahtlused seoses Lõuna-Aafrika võrdlusriigiks valimisega ja vastavalt normaalväärtuse kindlaksmääramisega selle riigi andmete alusel. Huvitatud isik juhtis tähelepanu asjaolule, et ükski kaheksast Hiina eksportijate valmistatavast ja müüdavast tooteliigist ei vasta Lõuna-Aafrika omamaise müügi puhul 5 % esindavuse nõudele ja kolme neist toodetest Lõuna-Aafrika tootja ei toodagi. Seetõttu ei ole nende kolme tooteliigi puhul tootmiskulud teada. Huvitatud isik vaidlustas ka normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud kõrge kasumimarginaali (vahemikus 10–20 % (5)). Lõpetuseks viitas huvitatud isik, et Lõuna-Aafrikas on tootmiskulud kõrged ja koguni märksa kõrgemad kui müügihinnad liidus ning väitis, et see on vastuolus komisjoni esialgse järeldusega, nagu oleks Lõuna-Aafrika avatud turg, kus toimib sise- ja väliskonkurents.

(27) Vastuseks eespool toodud väidetele tuleb esiteks selgitada, et isegi kui võrdlusriigis ei vasta teatava tooteliigi omamaine müük 5 % esindavuse nõudele, ei takista see normaalväärtuse kindlaksmääramist nende tooteliikide puhul. Kuna neid tooteliike valmistas ja müüs Lõuna-Aafrika tootja, määrati normaalväärtus kindlaks tegelike tootmiskulude järgi. Kolme tooteliigi puhul, mida Lõuna-Aafrikas ei valmistatud, määrati normaalväärtus kindlaks Lõuna-Aafrikas valmistatavate sarnaseimate tooteliikide tootmiskulude järgi. Antud juhul erinesid kõige sarnasemad tooteliigid üksnes ühe näitaja, nimelt pikkuse poolest. Lühikeste ja pikkade toodete tootmiskulu asemel kasutati keskmise pikkusega toodete tootmiskulu (kg kohta). Normaalväärtuste kindlaksmääramiseks kasutatud kasumi puhul rakendati standardmeetodit. Tooteliikide puhul, mida omamaisel turul ei müüdud või millega omamaiseid tulutoovaid tehinguid ei tehtud, võeti aluseks vaatlusaluse toote kogu omamaise müügi keskmine kasum. Uurimine näitas, et see keskmine kasum jäi siseturul vahemikku 10–20 %. Peale selle kohaldas komisjon nende tooteliikide normaalväärtuste kindlaksmääramiseks, millega omamaiseid tulutoovaid tehinguid siseturul piisavalt ei tehtud, ka WTO vaekogu otsust Norra lõhe kohtuasjas (6). Sellel juhul kohaldati toote kohta omamaiste tulutoovate tehingute tegelikku kasumit. Nimetatud juhul oli kasumimäär enamasti madalam kui 10–20 %.

(28) Lisaks sellele näitas uurimine tõepoolest, et Lõuna-Aafrikas on tootmiskulud kõrgemad kui liidu tootmisharu kulud ja hinnad. Tegelikke kulusid kontrolliti tootja valdustes ning leiti, et Lõuna-Aafrika tootja on need õigesti esitanud. Komisjon ei näe, kuidas võiks see olla vastuolus tema esialgse järeldusega, et Lõuna-Aafrika turg on avatud ja konkurentsipõhine. Tuleb rõhutada, et kui liidu tootmisharu hinnad on Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu alla surutud, siis Lõuna-Aafrika tootja saab tegutseda normaalsetes konkurentsitingimustes. Liidu tootmisharu olukord ei ole võrdlusaluseks võrdlusriigi valikul, kes pealegi on Hiina asendaja.

(29) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist täiendas kõnealune huvitatud isik oma argumente võrdlusriigi väidetavalt väga kõrgete siseturuhindade ja tootmiskulude kohta, märkides et neil näitajatel põhinev normaalväärtus on ligi 40 % kõrgem kui turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali kindlaksmääramiseks kasutatud liidu sihthind. Huvitatud isik seostas neid võrdlusriigi väidetavalt kõrgeid siseturu hindu ja tootmiskulusid seda turgu kaitsvate mitmete kaubanduse kaitsemeetmetega, mis seaksid kahtluse alla ka komisjoni järelduse seoses Lõuna-Aafrika turu avatusega konkurentsile.

(30) Pärast eespool nimetatud andmete saamist hindade ja kulude kohta hinnati võrdlusriiki uuesti. Esiteks on väide liialdatud, kuna Lõuna-Aafrika tootja tehasehinnad, mida komisjon kohapeal kontrollis ja mida kasutati Hiina eksportivate tootjate jaoks normaalväärtuse kindlaksmääramisel, on kõnealuse huvitatud isiku väidetust oluliselt madalamad. Teiseks tuvastati kordushindamisel mõningad tooteliigid, mis valmistati üksnes Lõuna-Aafrika standardite järgi ja mis seetõttu ei konkureerinud Hiinast eksporditavate tooteliikidega. Kuna komisjon tagas kõikide Hiina eksporditehingute täieliku hõlmatuse, võrreldes neid Lõuna-Aafrika tooteliikidega, mis eksporditud tooteliikidega otseselt konkureerisid ja nõudsid seetõttu vähem korrigeerimisi, võimaldades täpsemat võrdlust, otsustas komisjon jätta nimetatud mittekonkureerivad tooted arvesse võtmata. Selle tulemusena on normaalväärtusi ja dumpingumarginaale kõikide valitud eksportivate tootjate puhul allapoole korrigeeritud. Tuleb siiski rõhutada, et väide, nagu ei oleks võrdlusriigi turg seal kehtivate kaubanduse kaitsemeetmete tõttu piisavalt avatud, lükatakse tagasi. Viidatud kaitsemeetmed kas ei hõlma vaatlusalust toodet (dumpinguvastased meetmed) või kehtestati pärast uurimisperioodi (kaitsemeetmed). Igal juhul ei tähenda kaubanduse kaitsemeetmed, mille riik on kehtestanud õiglaste kaubandustingimuste taastamiseks, et see riik ei ole enam turumajanduslik või ei sobi turumajanduslikuks kolmandaks riigiks, keda valida Hiina jaoks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks (7).

(31) Eespool toodut arvesse võttes kinnitab komisjon ajutise määruse põhjenduses 30 esitatud esialgse järelduse, et Lõuna-Aafrika on sobiv võrdlusriik vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Komisjon märgib sellega seoses ka, et ühegi teise turumajandusliku riigiga ei ole õnnestunud koostööd teha ning liidu kohtute kohtupraktika kohaselt tuleb sellisel juhul kasutada andmeid riigi kohta, kellega on koostöö aset leidnud.

(32) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis kaks huvitatud isikut, et kuna terasehinnad ja paralleelselt ka tootmiskulud on uurimisperioodil langenud, pidanuks komisjon arvutama dumpingu- ja kahjumarginaalid kuu- või vähemalt kvartalipõhiselt. Nad viitavad eriti asjaolule, et vastasel juhul karistataks vastavaid tootjaid alguskuude suure müügi eest. See väide esitati uuesti ka pärast lõplike järelduste teatavakstegemist.

(33) Uurimine näitas seevastu, et HFP sarrusvarraste hinnad langesid kogu uurimisperioodil ning eelkõige ajal, mil nõudlus dumpinguhinnaga impordi tõttu suurenes. Sellises olukorras ei näi erimetoodika kasutamine olevat vajalik ega põhjendatud. Huvitatud isikud tunnistavad ka ise, et kulude vähenemine oli üleilmne nähtus ega olnud ainuomane üksnes liidule. Seega pidi kulude vähenemine kõiki osapooli võrdselt mõjutama. Pealegi, ehkki toorainete hinnad ja lõpptoodete hinnad kõikusid, ei olnud uurimisperioodil toimunud muudatused piisavalt suured õigustamaks erimetoodika kasutamist. Huvitatud isikute esitatud ülemaailmse teraseturu andmed näitavad, et hinnad langesid umbes 12 %. Arvestades rauamaagi hindade kiiret langust Hiina turul (üle 50 %), märgib komisjon, et hinnalanguse mõju HFP sarrusvarraste hindadele oli uurimisperioodil 20 %. Pealegi oli hinnatõus üksnes ajutine ses mõttes, et maailmaturu hinnad on kõikuvad, mis on seda liiki toormaterjali puhul loomulik. Sellist tooraine hinna muutumist tuleb pidada äritegevuse loomulikuks osaks. Seega ei nõua uurimisperioodil toimunud tooraine hinnamuutused kuupõhise analüüsi kasutuselevõttu ega näi olevat nii suured, et dumpingu- ja kahjumarginaalide arvutamist oluliselt mõjutada. Normaalväärtuse kindlaksmääramine kuupõhiselt ei ole igal juhul võimalik seetõttu, et võrdlusriigi omamaise müügi kasumlikkust ja võrdlusriigi tootja tootmiskulu hinnati kõikide Hiina eksportivate tootjate liitu eksporditud tooteliikide puhul vastavalt alusmäärusele aasta lõikes. Seega puuduvad andmed, mille alusel täpselt kindlaks määrata normaalväärtust lühematel perioodidel.

(34) Seoses lisamärkuste puudumisega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21–45 sätestatud esialgsed järeldused, mida on korrigeeritud eespool põhjenduses 30 kirjeldatud viisil. Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on pärast korrigeerimist järgmised. Äriühing Lõplik dumpingumarginaal (%) Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. 62,1 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. 62,1 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. 48,1 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. 48,1 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. 48,1 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. 48,1 Kõik teised äriühingud 62,1

D. KAHJU

1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(35) Kuna liidu tootmisharu ja liidu tootmise määratluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46–50 sätestatud järeldused.

2. Liidu tootjate valimi moodustamine

(36) Kuna liidu tootjate valimi moodustamise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 51 sätestatud järeldused.

3. Vabad ja suletud turud

(37) Kuna vabade ja suletud turgude kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 52–56 sätestatud järeldused.

4. Liidu tarbimine

(38) Nagu eespool põhjendustes 20–21 selgitatud, väitis üks huvitatud isik pärast lõplike järelduste teatavakstegemist, et liidu tarbimise andmetest on ekslikult välja jäetud Hispaania ja Portugali tarbimine. See väide lükati tagasi, kuna Hispaanias ja Portugalis kasutatavad sarrusvardad ei kuulu uurimisaluse toote hulka.

(39) Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 57 sätestatud järeldused.

5. Import asjaomasest riigist liitu

(40) Kuna vaatlusaluse impordi mahu, turuosa ja hindade kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 58–61 sätestatud järeldused.

(41) Nagu ajutise määruse põhjenduses 62 on selgitatud, võrreldi hinna allalöömise kindlaksmääramiseks Hiina impordi CIF-hindu ning liidu tootmisharu kokkusobivate tooteliikide hindu, kohandatuna tehasehindade tasemele.

(42) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid liidu tootmisharu esindajad, et antud juhul toob erinevate müügitingimustega seotud hindade, st CIF-hindade ja tehasehindade võrdlemine kaasa Hiina eksportijate poolse hinna allalöömise alahindamise. See on tõsi eriti juhul, kui võrrelda Hiina impordi hindu nende toodete hindadega, mida müüakse mandri-Euroopast Ühendkuningriiki ja Iirimaale ehk kahele ainsale turule, kus kasutatakse üksnes HFP sarrusvardaid. Liidu tootmisharu esindajate väitel ei peegelda mandri-Euroopast müüvate tootjate tehasehinnad tegelikku konkurentsi Hiina impordiga, mis tarnitakse klientide valduste lähedal asuvatesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa sadamatesse. Liidu tootmisharu esindajate väitel tuleks hinna allalöömise ja kahju (edaspidi „turuhinnast madalama hinnaga müük“) kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel lähtuda sobivaimast võrdluspunktist ehk võrrelda Hiina impordi hindu liidu hindadega Ühendkuningriigi ja Iirimaa impordisadamasse saabumisel, mis võimaldab võrrelda Hiina CIF-hindu liidu tootmisharu hindadega samas sihtkohas. Liidu tootmisharu esindajad rõhutasid, et komisjonil on ulatuslik kaalutlusruum hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi täpseimat kindlakstegemist võimaldava meetodi valikul.

(43) Vastuseks neile väidetele nendib komisjon, et uurimistulemuste kohaselt kasutatakse liikmesriikide ehitussektoris erinevaid standardeid ja sorte. Kuigi HFP sarrusvarraste standard vastab üksnes standardile, mis sobib kasutamiseks üksnes Ühendkuningriigis ja Iirimaal, toimub tootmine nii Ühendkuningriigis kui ka teistes liikmesriikides, eriti Prantsusmaal, Hispaanias ja Portugalis. Komisjon kinnitab, et hinna allalöömise kindlakstegemiseks tuleks õiglaselt võrrelda kokkusobivate tooteliikide hindu. Uurimine on näidanud, et kokkusobivaid tooteliike valmistavad üksnes mandri-Euroopas asuvad liidu tootjad, kes tarnivad oma tooted meritsi Ühendkuningriigi ja Iirimaa sadamatesse. Samas näitas uurimine ka, et Ühendkuningriigis toodetavate HFP sarrusvarraste sort erineb Hiina impordist, mistõttu neid Hiina impordiga võrrelda ei saa.

(44) Antud juhul on selge, et Hiina import konkureerib üksnes liidu tootmisharu toodetega, mis on tarnitud Ühendkuningriiki või Iirimaale. Kliendid teevad ostuotsused hinnapakkumiste järgi samas sihtkohas. Seetõttu leiab komisjon, et hinna allalöömise ja seega turuhinnast madalama hinnaga müügi õiglaseks kindlakstegemiseks tuleb arvutuste aluseks võtta võrdlus Ühendkuningriiki või Iirimaale importimisel. Seega nõustub ta liidu tootmisharu esindajate väitega.

(45) Erinevalt liidu tootmisharu esindajate väitest leiab komisjon aga, et täpseim võrdluspunkt ei ole CIF-hinna tase, vaid tase ajal, millal kaup on laevadelt lossitud ja sadamas maale jõudnud. Sellise võrdluse puhul lisanduvad Hiina hindadele impordijärgsed kulud, mille üldjuhul katab importija ning mis lisanduvad CIF-kuludele. Uurimisel ei leitud, et Hiina ja liidu päritolu kaubasaadetiste käitlemiskulud sadamas oleksid erinevad. Küll aga tuleb õiglase hindamise huvides arvesse võtta asjaolu, et Hiina kaubasaadetised peavad impordisadamas läbima tollikontrolli, liidu kaubasaadetised aga mitte.

(46) Eespool toodust lähtudes korrigeeris komisjon hinna allalöömise kindlaksmääramist ja määras selleks punkti, kus nii Hiina kui ka liidu päritolu kaubad on Ühendkuningriigis või Iirimaal maale jõudnud. Sellega lisandusid liidu tootmisharu võrreldavale hinnale transpordikulu (vahemikus 25–35 eurot/tonn) ja käitlemiskulud (vahemikus 5–10 eurot/tonn), mis moodustasid umbes 8 % CIF-hinnast. Samamoodi korrigeeriti turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutusi, mida selgitatakse allpool põhjenduses 127.

(47) Seega asendatakse ajutise määruse põhjendused 62–63 järgmistega:

(48) Selleks et kindlaks teha, kas ja mil määral esines uurimisperioodil hindade allalöömist, võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna importimise kogukulude tasemele, võttes arvesse sihtsadamasse kättetoimetamise ja sadamas käitlemise kulusid, arvates maha komisjonitasud ja kreeditaviisid), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, vastavate kaalutud keskmiste dumpinguhindadega tooteliikide kaupa, millega valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate imporditud toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel (korrigeerituna impordijärgsete käitlemiskulude ja tollivormistuskuludega, arvates maha komisjonitasud ja kreeditaviisid). Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 103, tehti hindade allalöömine kindlaks ainult sõltumatutele klientidele toimunud müügiga võrreldes ja üksnes kokkusobivate tooteliikide puhul. Liidu tootmisharu müük seotud isikutele koosnes üksnes neist tooteliikidest, mida Hiinast ei imporditud.

(49) Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et hindade allalöömise marginaal oli 8,3–11,8 %. Dumpinguhinnaga impordi madalam hind võrreldes liidu hindadega vaatlusaluse perioodi jooksul selgitab Hiina impordimahu ja Hiina impordi turuosa märkimisväärset kasvu 2013. aastast alates.

(50) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist teatas mitu huvitatud isikut, et nad ei nõustu importimise kogukuludel põhineva hinnavõrdlusega. Kaks huvitatud isikut, kes vastuseisu väljendasid, ei põhjendanud, miks see käesoleval juhul ei sobi. Seega ei saanud nende väidet arvesse võtta.

(51) Veel üks huvitatud isik väitis, et võrdluse puhul tuleks arvestada kogu liidu tootmisharu, mistõttu ei ole õige võtta aluseks üksnes hindu ühes või mõnes liikmesriigis. Ta väljendas muret, et sellega muudetakse liidu hindade kindlaksmääramise aluspõhimõtet.

(52) Komisjon kinnitab, et importimise kogukuludel põhinev hinnavõrdlus jääb erandlikuks. Tavapärastes olukordades, kus liidu tarbimine jaguneb eri liikmesriikide vahel, on liidu tehasehindade ja impordi CIF-hindade võrdlemine põhjendatud. Käesoleval juhul on siiski erandlikult õigustatud sellest erinev võrdlus, kuna turuolukord on eriline, nagu eespool selgitatud.

(53) Sama huvitatud isik nõudis ka transpordikulude, käitlemiskulude ja kasumlikkuse andmete avaldamist, mis mõjutasid kindlaksmääramist võrdluses ajutiste meetmetega.

(54) Komisjon märgib, et lõplike järelduste teatavakstegemine sisaldas üksikasjalikku teavet arvutuse aluseks olnud faktide ja kaalutluste kohta. Komisjon näitas üldist teavet avalikustava dokumendi põhjenduses 41 ära transpordikulude ja käitlemiskulude vahemikud. Kulud esitati vahemikena, et kaitsta koostööd teinud liidu tootjate äriteabe konfidentsiaalsust. Nende vahemike järgi oli huvitatud isikutel võimalik kindlaksmääramisel kasutatud fakte kontrollida. Komisjon märgib, et ükski huvitatud isikutest ei ole nimetatud kulude suurust vaidlustanud. Järelduste ülddokumendi põhjendused 46–49 sisaldasid üksikasjalikku teavet kasumlikkuse arvutuste kohta, mis võimaldasid võrdlemist esialgsel etapil ajutise määruse põhjendustes 81–83 avaldatud andmetega. Komisjon leiab seetõttu, et kõigile huvitatud isikutele on tehtud teatavaks põhilised faktid ja kaalutlused, millel põhineb komisjoni kavatsus kehtestada lõplikud meetmed.

(55) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis mitu huvitatud isikut, et liidu tootjat, kes tootis üksnes kokkusobimatuid tooteliike („C-sort“), ei saanud Hiinast pärinev import („B-sort“) kahjustada, kuna need kaks tooteliiki ei konkureeri omavahel. Huvitatud isikud väitsid, et komisjon pidanuks järjekindluse huvides piirduma tootevaliku ja liidu tootmisharu määratlemisel B-sordiga. Lisaks väitsid huvitatud isikud, et kui tootevalik hõlmab nii B- kui ka C-sorti, ei ole õige arvutada hinna allalöömist ja turuhinnast madalama hinnaga müüki üksnes kokkusobivate tooteliikide alusel. Nad väitsid, et B-sordi ja C-sordi tootmiskulud erinevad vähe. Huvitatud isikud väitsid, et komisjon pidanuks käesoleval juhul jätma tooteliikide erinevuse tähelepanuta ning arvestama hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes kõiki tooteliike.

(56) Komisjon selgitab, et tootevaliku ja tooteliikide puhul on kasutatud standardmetoodikat. Uuritav toode hõlmab mitmeid tooteliike, millest mõningaid imporditakse Hiinast ja teisi mitte. Komisjon on leidnud, et erinevad tooteliigid konkureerivad üksteisega, kuna C-sorti saab kasutada kõikideks otstarveteks, kus on nõutav B-sort. Seda asjaolu kinnitab ka huvitatud isikute esitatud teave. Komisjon kinnitab, et tootevalik ja liidu tootmisharu määratlus hõlmavad nii B- kui ka C-sorti. Kahjunäitajad on kindlaks tehtud kogu liidu tootmisharu arvestuses vastavalt tavapraktikale. Nagu ajutise määruse põhjenduses 69 selgitati, ei oleks see täheldatud suundumusi muutnud isegi see, kui ülejäänud kahjunäitajad oleks määratud kindlaks ainuüksi kokkusobivate tooteliikide alusel.

(57) Hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide arvutamiseks on komisjon võrrelnud hindu toote kontrollnumbri alusel, st võrrelnud võrreldavat, nagu tavapraktika ette näeb. Komisjon rõhutab ka, et Hiinast eksporditud tooteliigid ja ELi tootmisharu vabaturul müüdud kokkusobivad tooteliigid olid väga esinduslikud. Toote kontrollnumbrid näitavad muu hulgas ka seda, kas tegemist on B- või C-sordiga. Sordi arvestamine toote kontrollnumbri ühe aspektina on õigustatud, kuna kahe sordi füüsikalised omadused on erinevad: C-sort on plastsem kui B-sort, mistõttu seda saab kasutada teatavatel otstarvetel, milleks B-sorti kasutada ei saa. Uurimine näitas ka, et C-sorti müüakse B-sordist kallimalt ning selle tootmiskulud on keskmiselt kõrgemad. Neil põhjustel on komisjon seda toote omadust hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes arvesse võtnud. Seetõttu ei saanud B- ja C-sordi hindu võrrelda, kuna Hiina eksportivate tootjate müüdavad tooteliigid ja liidu tootmisharu müüdav C-sort ei olnud kokkusobivad. Ka toote kontrollnumbri muutmine ei olnud põhjendatud, kuna imporditud tooteliigid olid väga esinduslikud. Asjaolu, et liidu tootmisharu müüdav tooteliik ei ole asjaomasest riigist ELi imporditavate tooteliikidega täielikult kokkusobiv, ei välista siiski täielikult, et need tooteliigid konkureerivad üksteisega ja kuuluvad tootevalikusse. Seepärast tuleb huvitatud isikute väide tagasi lükata.

(58) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaks huvitatud isikut, et import Hiinast ei löönud alla kokkusobimatute tooteliikide hindu, mistõttu suurt osa liidu turust ei ole Hiinast pärinev import kahjustanud.

(59) Komisjon märgib, et kokkusobimatute tooteliikide (C-sort) hinnad olid kokkusobivatest tooteliikidest (B-sort) kõrgemad, mistõttu import Hiinast lõi C-sordi hindu alla rohkem kui B-sordi hindu. Leiti, et Hiinast pärinev import konkureerib ka C-sordi müügiga, nagu on selgitatud põhjenduses 56. Seega lõid Hiina impordi hinnad vastupidiselt huvitatud isiku väitele liidus alla kõikide tooteliikide hindu. Samas, nagu eespool põhjenduses 57 selgitatud, on hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kindlaksmääramisel aluseks võetud kokkusobivate toodete kontrollnumbrid, et jõuda objektiivse ja õiglase tulemuseni. See annab eelise Hiina tootjatele, kuna Hiina importi ei võrreldud kallimate liidu tooteliikidega. Igal juhul moodustasid kokkusobimatud tooteliigid vaid väikese osa turust, kuna suurem osa C-sordi müügist toimus suletud turul. Seepärast tuleb väide tagasi lükata.

6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

(60) Kuna esialgsete tähelepanekute ja makromajanduslike näitajate kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64–80 esitatud järeldused.

(61) Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 8, esitasid liidu tootmisharu esindajad pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist korrigeeritud kuluandmed eelkõige vaatlusaluse perioodi kohta. Korrigeeritud andmed, mida nende valdustes kontrolliti, hõlmasid ka rahavooge ja investeeringuid. Selle tulemusena esitati kulude, kasumlikkuse, rahavoogude, investeeringute ja investeeringutasuvuse näitajad uuesti, kajastamaks kontrollitud andmeid. Ehkki muudatused pisut täpsustavad mõningaid näitajaid, ei muuda need ajutises määruses tehtud üldisi järeldusi kahju kohta. Allpool toodud põhjendused 66–68 asendavad ajutise määruse põhjendusi 81–83.

(62) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist seadsid mitu huvitatud isikut kahtluse alla korrigeeritud andmete esitamise menetluslikud alused ning nende komisjonipoolse kontrollimise. Huvitatud isikud taotlesid korrigeeritud andmete kohta rohkem lisateavet ning väitsid, et tehtud muudatused seavad kahtluse alla üldise järelduse kahju olemasolu kohta.

(63) Menetluskorra kohta märgib komisjon, et esitatud uued andmed olid seotud esialgsel etapil tekkinud küsimuste ja tuvastatud puudustega, seega oli nende eesmärk järeldusi täpsustada. Komisjon aktsepteeris üksnes muudatusi, mida oli võimalik kontrollida, seega oli korrigeeritud andmete hulk liidu tootmisharu algsete nõuetega võrreldes väike.

(64) Kahjuga seotud järelduste muutmise mõju kohta märgib komisjon, et vastupidiselt huvitatud isikute väidetele oli muudatuste mõju väike. Komisjon osutab, et vanametalli hindu ja müüdud toodangu maksumust omahinnas korrigeeriti vahemikus 1–2 %. Seega ei mõjuta muudatused üldisi järeldusi kahju olemasolu kohta.

(65) Sõltumatutele klientidele suunatud müügist saadud rahavoo puhul võttis komisjon arvesse korrigeeritud andmeid, mis ei olnud algetapil kättesaadavad. Parandused ei mõjutanud seotud klientidele suunatud müügi rahavoogu ega muutnud järeldust, et rahavoogude seis halvenes pärast seda, kui algas import Hiinast. Investeeringutasuvuse ja tööjõukulude osas parandas komisjon trükivead ajutise määruse põhjenduste 83 ja 91 tabelite valemites. Need parandused kinnitasid järeldusi, et investeeringutasuvus halveneb ja tööjõukulude mõju kasvab.

a) Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu

(66) Valimisse kuuluvate liidu tootjate liidu sõltumatutele klientidele suunatud keskmine müügihind langes 2012. aastast kuni uurimisperioodini 16 %. Hinnalangus peegeldab üldist ülemaailmset toormaterjali hinna langussuundumust, mis hõlmas nii tükeldatud vanametalli hindu liidus kui ka Hiinas ja võrdlusriigis kasutatava rauamaagi hindu, nagu nähtub ka alljärgnevast tabelist. 2011 2012 2013 2014 Uurimisperiood Vanametalli hind eurodes tonni kohta (valimisse kaasatud liidu tootjad) 319 307 279 269 260 Indeks (2012 = 100) 104 100 91 88 85 Tükeldatud vanametalli hind eurodes tonni kohta (liidu turg) 318 285 254 261 251 Indeks (2012 = 100) 112 100 89 92 88 Rauamaagi hind eurodes tonni kohta (import Hiinasse) 124 100 96 72 60 Indeks (2012 = 100) 125 100 96 73 61 Hiina eksportivate tootjate esitatud rauamaagi hind eurodes tonni kohta (import Hiinasse) Andmeid ei ole esitatud. Andmeid ei ole esitatud. [90–110] [60–80] [50–70] Allikas: kaebuse esitaja, küsimustiku vastused, www.indexmundi.com, CISA

(67) Siiski langesid liidu tootmisharu müügihinnad 2012. aastast kuni uurimisperioodini kiiremini kui toorme (tükeldatud vanametalli) hinnad, seda nii absoluut- kui ka suhtarvudes. Nagu on näha allpool esitatud tabelist, tõi see kaasa kahjumi alates 2013. aastast. 2011 2012 2013 2014 Uurimisperiood Keskmine ühiku müügihind liidus seotud klientidele 529 540 483 464 458 Indeks (2012 = 100) 98 100 89 86 85 Keskmine ühiku müügihind liidus sõltumatutele klientidele 505 507 456 434 427 Indeks (2012 = 100) 100 100 90 86 84 Seotud klientidele müüdud toodete ühikumaksumus (eurot/tonn) 544 527 490 479 470 Indeks (2012 = 100) 103 100 93 91 89 Sõltumatutele klientidele müüdud toodete ühikumaksumus (eurot/tonn) 504 491 458 444 433 Indeks (2012 = 100) 103 100 93 90 88 Allikas: Küsimustiku vastused

b) Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(68) Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja nende tootjate kapitali kaasamise võime arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt: 2011 2012 2013 2014 Uurimisperiood Müügi kasumlikkus liidus seotud klientide puhul (protsent (%) müügikäibest) – 2,8 + 2,5 – 1,5 – 3,2 – 2,7 Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul kohandatuna võrreldavatele tooteliikidele (protsent (%) müügikäibest) + 0,2 + 4,8 + 0,9 – 1,9 – 0,5 Rahavoog seotud klientidele suunatud müügi puhul (eurodes) – 208 055 6 928 639 1 692 126 609 421 1 441 890 Rahavoog sõltumatutele klientidele suunatud müügi puhul (eurodes) 3 311 842 11 567 283 1 947 404 2 258 271 1 060 330 Investeeringud (eurodes) 7 176 323 6 546 524 5 880 627 4 504 181 5 030 792 Indeks (2012 = 100) 110 100 90 69 77 Investeeringutasuvus (%) – 3 8 – 2 – 7 – 5 Allikas: Küsimustiku vastused

(69) Kuna seotud klientidele suunatud müügi kasumlikkusega seotud muudatusi ei olnud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 84–85 esitatud järeldused.

(70) Korrigeeritud andmeid arvestades asendatakse ajutise määruse põhjendused 86–87 allpool toodud põhjendustega 71–72:

(71) Sõltumatutele klientidele suunatud müügi puhul oli suundumus seotud äriühingutele suunatud müügiga sarnane. Sõltumatutele klientidele suunatud müük oli enne 2012. aastat kasumlik, 2013. aastal peaaegu tasakaalus ja alates 2014. aastast kahjumlik.

(72) Rahavoog, mis näitab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida, oli sõltumatutele klientidele toimunud müügi puhul alguses enamasti positiivne, kuid vähenes alates 2013. aastast koos kasumi langusega. Seotud klientidele suunatud müügist tulenev rahavoog oli 2011. aastal negatiivne, kuid positiivne kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuna aga seotud klientidele suunatud müügi hinnad ei pruugi peegeldada turuhindu, ei saa seotud klientidele suunatud müügist tulenevaid rahavooge vaadelda liidu tootmisharu rahavoogude seisu peegeldavana.

(73) Kuna põhjenduses 68 esitatud näitajate kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 88–89 esitatud järeldused.

c) Varud

(74) Kuna varude kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 90 esitatud järeldused.

d) Tööjõukulud

(75) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist märkas komisjon, et ajutise määruse põhjenduse 91 tabelis on viga. See trükiviga oli seotud töötaja keskmiste kulude valemiga ajutise määruse põhjenduse 91 tabelis. Tekstiosa „13 % tootmise kogukuludest“ asendatakse tekstiosaga „4 % tootmise kogukuludest“. Ajutise määruse põhjenduses 91 olev tabel asendatakse järgmise tabeliga: 2011 2012 2013 2014 Uurimisperiood Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) 41 407 47 208 41 650 45 539 49 449 Indeks (2012 = 100) 88 100 88 96 105 Allikas: küsimustiku vastused

(76) Üks huvitatud isik märkis seoses ajutise määruse põhjendusega 91, et liidu tootmisharu tööjõukulud on alates 2012. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt kasvanud.

(77) Komisjon märgib, et eespool esitatud parandatud tabelist on näha, et keskmised tööjõukulud suurenesid alates 2012. aastast kuni uurimisperioodini mõõdukalt 5 %. Huvitatud isiku märkus on asjakohane ja seda on parandatud tabelis arvesse võetud. Parandus ei muuda üldist järeldust kahju kohta.

7. Järeldus kahju kohta

(78) Ajutise määruse põhjenduses 93 asendatakse tekstiosa „4 protsendipunkti“ tekstiosaga „üle 5 protsendipunkti“.

(79) Kuna kahju suhtes tehtud järelduse kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 92–94 esitatud järeldused, mille kohaselt liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E. PÕHJUSLIK SEOS

1. Dumpinguhinnaga import ja selle mõju

(80) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et liidu tootmisharu on ise vaatlusaluse toote asemel muudele toodetele keskendunud. Seega oleks vaatlusaluse toote müügi vähenemine liidu tootmisharu otsuste tagajärg, mitte Hiina impordist põhjustatud. Huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu ei ole seega kahju kandnud, kuna muud tooted on vaatlusaluse toote tootmismahu vähenemise kompenseerinud ning liidu tootmisharu olukord ei ole kokkuvõttes halvenenud. Sama väite esitasid kaks huvitatud isikut uuesti pärast lõplike järelduste teatavakstegemist.

(81) Komisjon märgib, et HFP sarrusvarraste ja muude toodete valmistamiseks on võimalik kasutada samu masinaid, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 72. See asjaolu ei anna siiski põhjust järeldada, et HFP sarrusvarraste tootmine vähenes muude toodete tootmise kasvu tõttu. Selline põhjuslik seos oleks olemas üksnes juhul, kui masinad töötaksid peaaegu täisvõimsusel. Allpool täisvõimsust, nagu käesoleval juhul, on võimalik muude toodete tootmist suurendada HFP sarrusvarraste tootmist vähendamata. Muude toodete toodangu kasv ei mõjuta eespool D jaos esitatud HFP sarrusvarrastega seotud kahju hinnangut. Komisjon ei leidnud tõendeid, nagu oleksid liidu tootjad aktiivselt otsustanud HFP sarrusvarraste tootmist vähendada, et keskenduda muudele toodetele. Seepärast tuleb väide tagasi lükata.

(82) Kuna muid märkusi dumpinguhinnaga impordi ilmumise ja mõju kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 95–99 esitatud järeldused.

2. Muude tegurite mõju

2.1. Liidu tootmisharu eksporditegevus

(83) Üks huvitatud isik väitis, et olulise kahju põhjuseks ei ole import Hiinast, vaid liidu tootmisharu ebatõhusus. Huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu ebatõhusust näitavad suutmatus eksportida kolmandatele turgudele ja kõrgetest hindadest olenemata toimuv import Türgist liitu. Huvitatud isik väitis, et seetõttu ei aitaks Hiina impordi vastaste meetmete kehtestamine ELi tootmisharu, vaid import Hiinast asenduks impordiga muudest riikidest. Sama väite esitasid kaks huvitatud isikut uuesti pärast lõplike järelduste teatavakstegemist.

(84) Komisjon märgib, et 2012. aastal enne Hiinast importimise algust oli liidu tootmisharu kasumlik. Ekspordimahud olid juba tollal väikesed, kuid see ei takistanud tootmisharu kasumit teenimast. Seega ei saanud liidu tootmisharu olukorra halvenemine olla põhjustatud ekspordi puudumisest kolmandatesse riikidesse. Komisjon täheldab, et liidu tootmisharu olukorra halvenemine langes kokku Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi algusega.

(85) Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 105, märgib komisjon, et Türgist pärit import moodustas uurimisperioodil vaid 2 % turuosast ning seega ei olnud Türgist pärit import nii suur, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos Hiina impordi ja materiaalse kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis.

(86) Komisjon ei ole leidnud tõendeid liidu tööstuse väidetava ebatõhususe kohta. Vastupidi, liidu tootmisharu tootmiskulud leiti olevat madalamad kui tootmiskulud võrdlusriigis. Seepärast tuleb väide tagasi lükata.

(87) Kuna liidu tootmisharu ekspordivõime kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 100 sätestatud järeldused.

2.2. Müük seotud isikutele

(88) Üks huvitatud isik märkis, et sõltumatutele klientidele suunatud müügi üldist vähenemist selgitab ühe liidu tootja müügi suurenemine seotud isikutele, mis toimus sõltumatute klientide arvelt. Huvitatud isik väitis, et sõltumatutele klientidele suunatud müügi vähenemist ei põhjustanud seega Hiinast importimine, vaid ühe liidu tootja müügi ümbersuunamine seotud klientidele.

(89) Komisjon märgib esiteks, et sellal kui liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele vähenes, tarbimine liidus kasvas, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 74–76. Müük seotud isikutele ei saa olla põhjuseks, miks liidu tootjad ei suutnud tarbimise kasvu tingimustes müüki suurendada. Teiseks on eespool toodud väide liidu tootmisharu müügist seotud isikutele vastuolus ajutise määruse põhjenduses 74 toodud tabeliga, millest nähtub, et müük seotud isikutele vaatlusalusel perioodil ei kasvanud, vaid püsis üldjoontes stabiilsena. Väide, et müük seotud isikutele kasvas sõltumatutele klientidele suunatud müügi arvelt, ei ole põhjendatud ega kaota seetõttu põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

(90) Kuna seotud isikutele suunatud müügi kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 101–103 sätestatud järeldused.

2.3. Import kolmandatest riikidest

(91) Kuna märkusi impordi kohta kolmandatest riikidest ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 104–106 esitatud järeldused.

2.4. Majanduskriis

(92) Kuna majanduskriisi kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 107–108 sätestatud järeldused.

2.5. Põhitooraine hinnad

(93) Üks huvitatud isik esitas uuesti ajutise määruse põhjendustes 109–110 käsitletud väite, et kahju algpõhjuseks on ELi tootmisharu kallimad tootmismeetodid ja toorained (vanametall ja elektriahjud) võrreldes Hiinaga (rauamaak ja kivisüsi). Ta väidab, et ajutise määruse põhjendustes 109–110 ei ole arvesse võetud rauamaagi ja vanametalli erinevaid tarbimismäärasid.

(94) Komisjon kordab, nagu ajutise määruse põhjenduses 110 juba märgitud, et kaks tootmismeetodit on erinevad ning põhinevad tooraine ja energia erineval kombinatsioonil. Huvitatud isik ei ole esitanud põhjendatud andmeid tootmismeetodi väidetava mõju kohta. Saadaolevast teabest lähtudes osutab komisjon, et liidu tootmisharus moodustab tooraine tootmiskulust umbes 60 % ning energiakulu on vahemikus 8–10 %. Alternatiivse tootmismeetodiga saavutatava kokkuhoiu tooraine hinnalt tasakaalustab vähemalt osaliselt suurem energiatarve. Komisjon järeldab seetõttu, et kahe erineva tooraine kulusid ei saa otseselt võrrelda. Olenemata sellest osutab komisjon, et dumpingumarginaal määrati kindlaks normaalväärtuse järgi Lõuna-Aafrikas, mitte Hiina tooraine- ja energiahindade alusel. Huvitatud isiku esitatud argumendid ei näita, et liidu tootmisharu kantud kahju olnuks tootmismeetodist põhjustatud. Seetõttu järeldab komisjon, et ehkki rauamaagi hinnalangus Hiinas võis Hiina eksportivaid tootjaid positiivselt mõjutada, ei saa tootmismeetod iseenesest olla liidu tootmisharu kantud kahju põhjuseks ega välistada põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. Seetõttu tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

(95) Kuna põhitooraine maksumuse kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 109–110 sätestatud järeldused.

2.6. Liidu tootjate vaheline konkurents

(96) Üks huvitatud isik väitis, et hinnalanguse ja liidu tootmisharu kantud kahju põhjuseks ei olnud import Hiinast, vaid liidu tootjate vaheline äge konkurents. Tema väitel kinnitab seda hinnalanguse jätkumine pärast uurimisperioodi, ehkki import Hiinast on lakanud.

(97) Komisjon märgib, et dumpinguhinnaga import Hiinast on hinnad ELis uurimisperioodil alla löönud ning on tuvastatud põhjuslik seos kahju ja Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi vahel. Uurimisperioodi järgse arenguga seoses märgib komisjon, et Hiina päritolu laovarud kasvasid oluliselt ja see hoiab arvatavasti endiselt hindu all, ehkki praegu importi ei toimu. Seepärast tuleb kõnealune argument tagasi lükata.

2.7. USD/GBP vahetuskurss

(98) Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast importimise põhjuseks olid Suurbritannia naelsterlingi (GBP) ja USA dollari (USD) vahetuskursi kõikumised. Väidetavalt muutis GBP tugevnemine USD suhtes Ühendkuningriigi tootja konkurentsivõimetuks ja tekitas nõudluse Hiina impordi järgi, mille hinnad on USA dollarites.

(99) Komisjon märgib, et hindade allalöömine ja turuhinnast madalama hinnaga müük tehti kindlaks Prantsusmaal, Portugalis ja Hispaanias asuvate liidu tootjate müügi põhjal ning dumpingu kindlaksmääramiseks kasutati Lõuna-Aafrika normaalväärtust. Neid järeldusi USD/GBP vahetuskursi kõikumised ei mõjuta. Lisaks tugevnes USA dollar Suurbritannia naelsterlingi suhtes alates 2012. aastast kuni uurimisperioodini. Seepärast tuleb see väide tagasi lükata.

2.8. Väidetavad muud tegurid

(100) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis mitu huvitatud isikut, et import Hiinast ei saanud tekitada kahju liidu tootjale, kelle tooteliigid ei vasta Hiinast imporditud tooteliikidele. Seda kinnitab väidetavalt selle tootja madalam kasumimäär võrreldes teiste liidu tootjate keskmise kasumiga. Huvitatud isikud väitsid, et peab olema mõni muu sellele tootjale kahju tekitanud tegur, mille komisjon on jätnud arvesse võtmata, kuid võimalikku muud põhjust nad ei täpsustanud. Huvitatud isikud väitsid, et seda liidu tootjat ei oleks pidanud kahju analüüsimisel arvesse võtma.

(101) Komisjon viitab esiteks ajutise määruse põhjendusele 69, milles on selgitatud, et täheldatud suundumusi ei oleks muutnud isegi see, kui kahju oleks kindlaks tehtud üksnes kokkusobivate tooteliikide alusel. Teiseks, nagu eespool põhjendustes 55–57 märgitud, on Hiinast imporditud tooteliigid kokkusobimatu toote asendustooted ja võivad seetõttu kahjustada ka seda liidu tootjat, kelle tooteliigid ei ole Hiinast imporditud tooteliikidega kokkusobivad. Kolmandaks võivad eri tootjate kasumid erineda tulenevalt iga tootja konkreetsest kulu- ja hinnastruktuurist. Pealegi ei ole huvitatud isik pakkunud välja ühtki muud kahju põhjust, mis välistaks põhjusliku seose. Neil põhjustel tuleb väide tagasi lükata.

2.9. Järeldus põhjusliku seose kohta

(102) Komisjon leiab, et mitte ükski väide, mille huvitatud isikud esitasid pärast esialgsete järelduste avalikustamist, ei muuda esialgseid järeldusi, mille kohaselt esineb põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja materiaalse kahju vahel, mida liidu tootmisharu uurimisperioodil kandis. Kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 111–114 esitatud järeldused.

(103) Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati ja eraldati kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehakse järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F. LIIDU HUVID

(104) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis mitu huvitatud isikut, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega.

1. Üldised kaalutlused

(105) Kuna üldiste kaalutluste kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115–117 sätestatud järeldused.

2. Liidu tootmisharu huvid

(106) Kuna liidu tootmisharu huvide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 118–124 sätestatud järeldused.

3. Kasutajate huvid

(107) Mitu huvitatud isikut väljendas muret seoses sõltumatute kasutajate varustamisega. Nad juhtisid tähelepanu, et import on nõudluse rahuldamiseks vajalik, kuna omamaine tootmisvõimsus jääb tarbimisele oluliselt alla. Nende huvitatud isikute andmeil tekib sõltumatutel kasutajatel raskusi vaatlusaluse toote hankimisel, kui import Hiinast muutub meetmete tõttu konkurentsivõimetuks. Nad väitsid, et alternatiivseid allikaid ei ole, kuna Ühendkuningriigis asuv liidu tootja eelistab endaga seotud kasutajaid, mistõttu sõltumatute kasutajate varustamine on piiratud ning nad võidakse turult välja tõrjuda. See toob omakorda kaasa konkurentsimoonutused järgturul ja seab ohtu suure osa praegustest töökohtadest sõltumatute kasutajate juures. Nad juhtisid tähelepanu, et järgtööstuses on kaalul rohkem töökohti, kui vaatlusalust toodet valmistavas liidu tootmisharus.

(108) Komisjon märgib, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole turu sulgemine dumpingut rakendavatele eksportijatele, vaid kahjustava dumpingu kaubandust moonutava mõju kõrvaldamine ja turul tõhusa konkurentsi taastamine. Kasutajad saavad pärast hinnadiskrimineerimise lõpetamist jätkata HFP sarrusvarraste ostmist Hiinast. Lisaks, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 132, on liidus olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, eriti väljaspool Ühendkuningriiki asuvatel tootjatel, kellel seotud kasutajad puuduvad. Komisjoni hinnangul ei ole esitatud ühtki argumenti, millest nähtuks, et sõltumatutel kasutajatel tekib neilt liidu tootjatelt ostmisega probleeme. Sellest järeldub, et sõltumatud kasutajad saavad turul edasi konkureerida. Seetõttu tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

(109) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaks huvitatud isikut, et meetmed ei ole liidu huvides, kuna Hiina impordi vastaste meetmete kehtestamine toob kasutajatele kaasa kahjumi. Huvitatud isikud ei esitanud põhjuseid, miks kasutajatel ei olnud võimalik kasutada alternatiivseid tarneallikaid. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

(110) Kuna kasutajate huvide kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 125–136 sätestatud järeldused.

4. Importijate huvid

(111) Mõni huvitatud isik väitis, et meetmete kehtestamisel oleks negatiivne mõju importijatele. Importijad ei saaks hinnatõusu klientidele edasi kanda ja see tooks neile kahjumit. Väikeseid kasumimarginaale arvestades võib see sundida neid oma äri lõpetama.

(112) Komisjon juhib siiski tähelepanu, et Ühendkuningriigi omamaine tootmine ei kata kogu tarbimist, mistõttu import on vajalik ka edaspidi. Importijad saavad tegevust jätkata, importides teistest tarneallikatest ja pärast tollimaksude kehtestamist ka Hiinast, ent mittekahjustavate hindadega. Seetõttu ei ole tõenäoline, et meetmetel oleks importijatele oluline negatiivne mõju.

(113) Kuna importijate huvide kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 137–139 sätestatud järeldused.

5. Järeldus liidu huvide kohta

(114) Kokkuvõttes ei viita ükski huvitatud isikute esitatud argumentidest mõjuvatele põhjustele, mis takistaksid meetmete kehtestamist vaatlusaluse toote importimisele Hiinast. Võimalikku negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele leevendab alternatiivsete tarneallikate olemasolu. Pealegi, kui arvestada dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis näib positiivne mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv positiivne mõju – üles kaaluvat võimaliku negatiivse mõju teistele huvirühmadele. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 140–142 esitatud järeldused.

G. TAGASIULATUVATE DUMPINGUVASTASTE TOLLIMAKSUDE KEHTESTAMINE

(115) Nagu märgitud põhjenduses 3, kehtestas komisjon kaebuse esitaja taotlusel Hiina Rahvavabariigist pärit HFP sarrusvarraste impordi suhtes registreerimisnõude alates 19. detsembrist 2015.

(116) Registreerida tuli import ajavahemikus 19. detsembrist 2015 kuni ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäevani, milleks oli 29. jaanuar 2016.

(117) Nagu märgitud põhjenduses 10, tegid koostööd kõik valimisse kaasatud liidu tootjad ja kolm sõltumatut importijat. Nende osakaal Hiinast pärit koguimpordis oli uurimisperioodil 70 %; uurimisperioodi järgselt, st ajavahemikul aprill 2015 – jaanuar 2016, oli vastav osakaal 79 %.

(118) Mitu huvitatud isikut esitas märkusi tollimaksude tagasiulatuva sissenõudmise vastu. Liidu tootmisharu oli aga tagasiulatuva kohaldamise poolt.

(119) Alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti b kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda, kui „lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud, nii et arvestades ajastamist, mahtu ja muid asjaolusid, võib see oluliselt kahjustada kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju.“

(120) Komisjon täheldab, et pärast registreerimisnõude kehtestamist peatus Hiinast pärit import, välja arvatud ligikaudu 10 000 tonni suurune kogus, mis saabus liitu pärast registreerimisnõude kehtestamist. Liikmesriikide tolliasutuste poolse kontrolli tulemusena alusmääruse artikli 6 lõike 4 kohase taotluse alusel ei leitud asjaomase TARICi koodi alla kuuluvaid muid deklaratsioone; seega näib komisjoni käsutuses olev impordistatistika usaldusväärne. Seega täheldab komisjon, et registreerimisnõue on olnud piisav, et peatada import peaaegu täielikult ja vältida edasist kahju liidu tootmisharule. Kokkuvõtteks märgib komisjon, et eespool osutatud saadetis ei kahjusta tõenäoliselt oluliselt tollimaksude parandavat mõju.

1. Järeldus tagasiulatuvuse kohta

(121) Sellest lähtudes leiab komisjon, et üks alusmääruse artikli 10 lõike 4 kohane õigusnõue ei ole täidetud ning seepärast ei saa registreeritud impordilt tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda.

H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

(122) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustasid liidu tootmisharu esindajad ajutise määruse põhjenduses 147 kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatud sihtkasumi, väites, et selle tase (+ 1,65 %) ei ole piisav ega esindav seda liiki tootmisharu jaoks dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Liidu tootmisharu esindajad väitsid, et komisjon peaks lähtuma kõrgemast kasumimäärast ning pakkusid sobiva kasumimäära kindlaksmääramiseks välja mitu alternatiivset meetodit. Nagu eespool põhjenduses 8 märgitud, esitasid liidu tootmisharu esindajad ka andmed varasemate kasumite kohta enne vaatlusalust perioodi ning soovitasid ühe võimaliku alternatiivina kasutada sobivaima võrdlusaastana 2008. aastat. Lisaks kõigele, nagu on selgitatud ka eespool põhjenduses 61, muudeti pärast liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi korrigeeritud kuluandmete kontrollimist ka nende kasumlikkust.

(123) Komisjon osutab, et vaatlusaluse konkreetse toote kasumlikkuse andmed on täpsem võrdlusalus kui muude terastoodete või kogu terasesektori kasumlikkuse andmed, millel põhinesid mõned liidu tootmisharu välja pakutud meetodid. Seetõttu lükati need meetodid tagasi.

(124) Komisjon osutab lisaks, et vaatlusaluse perioodi kasumlikkuse andmed – juhul kui sel perioodil oli mõni normaalsete konkurentsitingimustega aasta – on täpsem võrdlusalus kui kasumlikkuse andmed vaatlusalusele perioodile eelnenud ajast, millel põhinesid mõned teised liidu tootmisharu välja pakutud meetodid. Ajutise määruse põhjendustes 147–148 selgitatud põhjustel leidis komisjon, et 2012. aasta esindab kasumitaset, mida liidu tootmisharul oleks võimalik normaalsetes konkurentsitingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumise korral saavutada. Seetõttu lükati vaatlusalusele perioodile eelnenud aastate andmetel põhinevad meetodid tagasi.

(125) Komisjon märgib, et ajutise määruse põhjenduses 147 esialgselt kindlaks määratud kasumitase vastas 2012. aasta tuludele ja kuludele, mille liidu tootmisharu esindajad esitasid ja mida komisjon esialgsel etapil kontrollis.

(126) Nagu eespool põhjenduses 61 on selgitatud, muudeti pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitatud ja kontrollitud korrigeeritud andmete alusel mõningaid kasumlikkuse, rahavoogude, investeeringute ja investeeringutasuvuse näitajaid. Korrigeeritud andmeid kohaldati kogu vaatlusaluse perioodi lõikes. Nagu põhjendustes 66–68 esitatud tabelitest nähtub, muutusid seetõttu pisut kõigi aastate kulud ja kasumid. Eelkõige suurenes 2012. aasta sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus +4,8 %ni, samas kui esialgsel etapil oli kasumlikkus 1,65 %. Kasumlikkuse muutumise põhjuseks olid korrigeerimisel vähenenud kulud, mille tõttu kasum suurenes.

(127) Komisjon leidis, et 2012. aastal saavutatud kasum esindas kasumit, mida liidu tootmisharul olnuks võimalik normaalsetes konkurentsitingimustes dumpingu puudumise korral saavutada. Seetõttu kohaldati 2012. aastal saavutatud korrigeeritud kasumitaset lõppetapil sihtkasumina kahjumarginaalide kindlaksmääramiseks. Vastavalt tuleb ajutise määruse põhjenduses 147 asendada näitaja „1,65 %“ näitajaga „4,8 %“.

(128) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist märkisid liidu tootmisharu esindajad, et muid tooteid ja perioode ei tohiks normaalkasumi kindlakstegemise võimalike viisidena välistada. Liidu tootmisharu esindajad rõhutasid komisjoni rolli konkreetses olukorras täpseima kasumimarginaali kindlaksmääramisel. Käesoleva juhtumiga seoses väitsid liidu tootmisharu esindajad, et 2012. aastal ei olnud konkurentsitingimused normaalsed, kuna vanametalli hinnad olid kõrged, nõudlus väike ning ühe Ühendkuningriigi tootja likvideerimise tõttu tekkis turul täiendav pakkumine. Seetõttu tulnuks kasutada muude toodete ja/või perioodide kasumimarginaale.

(129) Komisjon märgib, et ta on eraldi analüüsinud turu olukorda vaatlusalusel perioodil, võttes arvesse vanametalli hindade, nõudluse ja tootja likvideerimisega seotud väiteid, mille liidu tootmisharu esindajad esialgsel etapil esitasid. Nagu ajutise määruse põhjenduses 148 selgitatud, leidis komisjon neid asjaolusid arvesse võttes, et 2011. aasta puhul ei olnud tegemist tavaliste turutingimustega perioodiga. Komisjon ei leia aga, et nimetatud tegurite tõttu tuleks kõrvale jätta ka 2012. aasta. Vanametalli hinnad tipnesid 2011. aasta alguses ja ajutise määruse põhjendusest 81 nähtub, et 2012. aastal jätkus vanametalli hinnalangus. Mis puudutab väidetavalt väikest nõudlust, siis ajutise määruse põhjendusest 57 nähtub, et aastatel 2011–2012 suurenes nõudlus 9 % võrra. Mis puudutab tootja likvideerimist, siis mõjutasid sellega seotud häired turgu eelkõige 2011. aastal ning 2012. aasta algul viidi likvideerimine lõpule.

(130) Neil põhjustel lükkab komisjon kaebuse esitaja väited tagasi ning kinnitab järeldust, et 2012. aasta oli tavaliste turutingimustega periood. Kuna uurimisperioodi sisse jääb normaalsete konkurentsitingimustega aasta, ei ole vaja normaalkasumi kindlaksmääramiseks kasutada muid perioode ega muid tooteid.

(131) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist seadis üks huvitatud isik kahtluse alla, kas liidu tootmisharu sihthinnad arvutati õigesti, ning eelkõige, kas komisjon arvutas tegeliku kasumi ja sihtkasumi iga toote kontrollnumbri kohta eraldi või kasutas kõikide kontrollnumbrite puhul samu kasumimarginaale.

(132) Vastuseks sellele küsimusele kinnitab komisjon, et kasutati standardmetoodikat: sihthinna arvutamiseks lisati iga eraldi toote kontrollnumbri kohta tootmiskuludele eespool nimetatud sihtkasum. Tegelikult saavutatud kasum oli aga iga kontrollnumbri puhul erinev ning võrdus keskmise müügihinna ja keskmiste kulude vahega iga kontrollnumbri kohta. Sellega loetakse huvitatud isiku küsimus vastatuks.

(133) Lõpetuseks, nagu eespool põhjendustes 40–49 selgitatud, kohandati Hiina impordi ja liidu tootjate vahelist hinnavõrdlust Ühendkuningriigis või Iirimaal mahalaaditud kaupade hindade tasemele. Sellele vastavalt muudeti ka kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutust, et võrdlus kajastaks Ühendkuningriigi või Iirimaa sadamas maale jõudnud toodete hindu. Selle tulemusena kahjumarginaal suurenes.

(134) Üks huvitatud isik juhtis tähelepanu, et Hiina eksportivate tootjate kahjumarginaalide ja dumpingumarginaalide suurused näivad olevat vastuolus, kuna kõrgema dumpingumarginaaliga tootjate kahjumarginaalid on madalamad.

(135) Komisjon märgib, et normaalväärtuse aluseks on võrdlusriik, mistõttu see on kõikide Hiina eksportivate tootjate jaoks sama. Nii võib tõepoolest eeldada, et kõrgem dumpingumarginaal tuleneb madalamatest CIF-ekspordihindadest, mille tõttu on ka turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal kõrgem. Üks Hiina eksportiv tootja (Xicheng Group) eksportis aga liitu Hiinas asuvate sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu. Dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud ekspordihinnad määrati sõltumatutele kaubandusettevõtetele esitatud arvetel olnud hindade järgi, kahjumarginaali arvutamiseks kasutatud CIF-hinnad aga liidus esimeste sõltumatute ostjate makstud hindade järgi. CIF-hinnad ületasid ekspordihindu vähemalt 20 % võrra. See müügikanalite erinevus suurendas selle eksportiva tootja puhul dumpingumarginaali ja kahjumarginaali vahet.

(136) Arvestades sihtkasumi muudatust, millele osutati eespool põhjenduses 121, ja kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 144–151 esitatud järeldused.

2. Lõplikud meetmed

(137) Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahjumarginaali tasemel. Komisjon märgib, et huvitatud isikute esitatud väited dumpingumarginaali kohta, isegi kui nendega oleks nõustutud, ei oleks seega meetmete ulatust muutnud.

(138) Eespool toodust lähtudes on kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised. Äriühing Kahjumarginaal (%) Dumpingumarginaal (%) Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr (%) Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. Jiangyin 18,4 62,1 18,4 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. Jiangyin 18,4 62,1 18,4 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. Zhangjiagang 22,5 48,1 22,5 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. Zhangjiagang 22,5 48,1 22,5 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. Zhangjiagang 22,5 48,1 22,5 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. Zhangjiagang 22,5 48,1 22,5 Kõik teised äriühingud 22,5 62,1 22,5

(139) Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute olukorda, mis tehti kindlaks kõnealuse uurimise ajal. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende vaatlusaluste toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate vaatlusaluste toodete puhul, mille tootja on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(140) Taotlus kohaldada nimetatud äriühingute jaoks ette nähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (8) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

(141) Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tollile kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

(142) Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.

3. Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

(143) Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, tuleks ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses,

(144) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks betoonis kasutatavatele kõrge väsimustugevusega rauast või terasest sarrusvarrastele, mis on valmistatud rauast, legeerimata terasest või legeeritud terasest (v.a roostevabast terasest, kiirlõiketerasest, ränimangaanterasest), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, kuid sealhulgas valtsimisjärgselt väänatud; need sarrusvardad sisaldavad süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone või on valtsimisjärgselt väänatud; väsimustugevus on suurus, mis iseloomustab materjali võimet taluda korduvat pinge rakendamist ilma purunemata ja konkreetselt võime taluda rohkem kui 4,5 miljonit väsimustsüklit, kui pingesuhe (min/max) on 0,2 ning pinge ületab 150 MPa; toode on pärit Hiina Rahvavabariigist ja kuulub praegu CN-koodide ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 ja ex 7228 30 89 (TARICi koodid 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010 ja 7228308910) alla.

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

Äriühing Tollimaksu määr (%) TARICi lisakood Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin 18,4 C060 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd., Jiangyin 18,4 C061 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang 22,5 C062 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang 22,5 C063 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang 22,5 C064 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang 22,5 C065 Kõik teised äriühingud 22,5 C999

3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel peab olema faktuurarve väljastanud juriidilise isiku töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (vaatlusaluse toote) (koguses …) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne“. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2016/113 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 28. juuli 2016 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2) Komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/113 ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes (ELT L 23, 29.1.2016, lk 16).

(3) ELT C 143, 30.4.2015, lk 12.

(4) Komisjoni 17. detsembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2386, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L 332, 18.12.2015, lk 111).

(5) Kuna normaalväärtuse arvutus põhineb üheainsa Lõuna-Aafrika ettevõtte andmetel, ei saa täpset näitajat avaldada.

(6) Vaekogu 16. novembri 2007. aasta aruanne „EÜ – dumpinguvastased meetmed Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes“ (WT/DS337/R).

(7) Otsus kohtuasjas C-26/96, Rotexchemie, 29. mai 1997, EU:C:1997:261, punkt 16.

(8) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR, 04/039, 1049 Brussels, Belgium