ET Euroopa Liidu Teataja L 142/26

KOMISJONI OTSUS,

22. september 2004,

riigiabi kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb anda äriühingule British Energy plc

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3474 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/407/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest punkti,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eelkõige selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles teinud huvitatud pooltele ettepaneku nende selgituste esitamiseks vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende selgitusi

ning arvestades järgmist:

I. MENETLUS

(1) 9. septembril 2002 koostas Ühendkuningriik elektriettevõtjale British Energy plc (edaspidi “BE”) abipaketi äriühingu päästmiseks. 27. novembril 2002 tegi komisjon otsuse selle küsimuse suhtes vastuväiteid mitte esitada (2). Vastavalt sellele otsusele pidid Ühendkuningriigi ametivõimud esitama hiljemalt 9. märtsiks 2003 BE ümberkorraldamis- või likvideerimiskava või tõendama, et abi on tagasi makstud.

(2) 7. märtsil 2003 esitasid Ühendkuningriigi ametivõimud komisjonile ümberkorralduste kava. Kava esitamine Ühendkuningriigi valitsuse poolt registreeriti riigiabi kaasuse numbriga NN 45/03, kuna teatavad ümberkorraldamismeetmed, mis võisid abi sisaldada, olid juba jõustunud. Järgnev teave edastati 13. märtsil 2003. Komisjoni ja Ühendkuningriigi ametivõimude esindajad kohtusid 28. märtsil 2003. 21. aprillil 2003 saatis komisjon Ühendkuningriigile teabenõude, millele Ühendkuningriigi ametivõimud vastasid 2. mail 2003.

(3) 23. juuli 2003. aasta kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.

(4) Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus huvitatud pooltel esitada selgitused.

(5) Ühendkuningriigi ametivõimud esitasid komisjonile oma selgitused menetluse algatamise kohta 22. augusti 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni samal päeval.

(6) Komisjon sai selgitusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus neile reageerida; Ühendkuningriigi selgitused saadeti 29. oktoobri 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni 30. oktoobril 2003.

(7) Komisjon kohtus Ühendkuningriigi ametivõimudega 7. oktoobril 2003. Selle kohtumise järel edastas Ühendkuningriik teabe enda 5. novembri 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni 10. novembril 2003. Järgmine kohtumine leidis aset 28. novembril 2003. 5. detsembril 2003 saatis komisjon Ühendkuningriigile teabenõude, millele Ühendkuningriik vastas 22. detsembril 2003. Järgmine kohtumine toimus 2. veebruaril 2004. Ühendkuningriik edastas teabe 4. veebruaril 2004. 10. märtsil 2004 edastas Ühendkuningriik uue teabe. Kohtumine toimus 22. märtsil 2004. 19. aprillil 2004 saatis komisjon uue teabenõude, millele Ühendkuningriik vastas 11. mail 2004. Kohtumine leidis aset 7. juunil 2004. 1. juulil 2004 edastati uus teave ning kohtumine toimus 29. juulil 2004. Ühendkuningriik edastas täiendava teabe 23. augustil 2004.

II. ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1. Abisaaja

a) British Energy plc grupp

(8) BE on elektritootja. Ta erastati Ühendkuningriigi ametivõimude poolt 1996. aastal. Kui välja arvata kolm eriaktsiat, mis kuuluvad Ühendkuningriigi ametiasutustele (üks BE aktsia ja üks selle mõlema peamise Ühendkuningriigi tütarühingu aktsia), kuulub BE nüüd täielikult erainvestoritele.

(9) Erastamise ajal kuulusid BE põhiosa hulka kuus tuumaelektrijaama Inglismaal ja kaks tuumaelektrijaama Šotimaal. BE hoiab neid jaamasid jätkuvalt töös ning nende kinnitatud koguvõimsus on 9 820 MW, millest 7 281 MW jaguneb Inglismaa ja Walesi vahel ning 2 539 MW langeb Šotimaale. BE on ainus eraomanduses olev tuumaelektrijaamade operaator Ühendkuningriigis. Ta tarnib elektrienergiat hulgiturule ning mõningatele suurtele tööstus- ja äritarbijatele, kuid muus osas jaemüügiga ei tegele.

(10) Erastamisest alates on BE omandanud viiekümneprotsendilise osaluse Ameerika Ühendriikide ühisettevõttes (nimega Amergen), eesmärgiga osta ja juhtida USA tuumaelektrijaamasid ning sai 82,4 % liisinguosalusest Kanadas, Ontarios asuvas äriühingus Bruce Power LP. Ühendkuningriigis omandas BE 1999. aastal jaemüügiettevõtte South Wales Electricity (mis müüdi seejärel 2000. aastal) ning 2000. aastal omandas ta Eggborough kivisöejõujaama, võimsusega 1 970 MW, et oma tegevust paindlikumaks muuta ning kindlustada ennast tuumaelektrijaamade avariide vastu.

(11) Ühendkuningriigi kaheksast BE tuumaelektrijaamast seitse on kaasaegsed gaasijahutusega reaktorid, mille tehniline lahendus ja tehnoloogia on ainuomased Ühendkuningriigile. Kaheksas, Sizewell B, on surveveereaktor, mille tehniline lahendus ja tehnoloogia on rahvusvaheliselt laialdaselt kasutusel.

(12) BE peamised tütarettevõtjad Ühendkuningriigis on: — British Energy Generation Ltd (edaspidi “BEG”), kes omavad ja juhivad kuut tuumaelektrijaama Inglismaal ning kellel on otsemüügiluba, — British Energy Generation (UK) Ltd (edaspidi “BEGUK”), kes omavad ja juhivad kahte tuumaelektrijaama Šotimaal, — Eggborough Power (Holdings) Ltd (edaspidi “EPL”), kes omavad ja juhivad Eggborough kivisöejõujaam Inglismaal ning — British Energy Power & Energy Trading Ltd (edaspidi “BEPET”), kes müüb kogu BE toodangu (välja arvatud selle, mis on seotud otsemüügiga) ning tegeleb tururiskidega.

b) Viimased arengud

(13) Seoses elektrihindade olulise langemisega turul, kus BE tegutseb, ning BE riskikindlustuse puudumise ja jõujaamade plaaniväliste avariidega, vähenesid BE jõujaamade tulud 2002. aasta jooksul märkimisväärselt. Vältimatute kulude suur osakaal (4) BE tuumaelektrijaamade kulustruktuuris ei ole samuti eriti võimaldanud alanenud hindadele kulude vähendamisega vastata.

(14) 2002. aastale eelnenud kahel aastal toimunud hinnalangus 8,56 Inglise naela/MWh ulatuses tähendas tulude vähenemist 642 miljoni Inglise naela võrra aastas 75 TWh toodangu juures (BE jõujaamade toodang ühe majandusaasta jooksul). Selle hinnalanguse mõju BE tuludele ei ole oluliselt leevendanud elektritootmislepingud ega ka otsemüük.

(15) Nende tegurite tulemusena halvenes 2002. aasta suvel BE rahaline olukord märkimisväärselt: kassa ja pangakonto jääk vähenes 2002. aasta aprilli alguse 231 miljoni Inglise naela tasemelt 2002. aasta augusti lõpuks vaid 78 miljonile Inglise naelale ning langus kiirenes alates 2002. aasta juuni lõpust. Lisaks kassa ja pangakonto jäägi olulisele vähenemisele oli BE prognoosinud olulisi väljamakseid ajavahemikus 2002. aasta septembrist 2003. aasta märtsini. Need maksed sisaldasid makseid äriühingule British Nuclear Fuel Limited (edaspidi “BNFL”) seoses kasutatud tuumkütuse käitluslepingutega, olulisi kapitalikulusid BE Kanada rajatises Bruce Power ning võlakirjade esimese osa tagasimaksmist, mille tähtpäev oli 25. märts 2003.

(16) 5. septembril 2002, seoses suvise võlakirjade müügi läbikukkumisega ja murega kasutamata laenuvõimalustele juurdepääsu saamise pärast, sai BE juhatus juriidilist nõustamist, mille kohaselt ei olnud äriühingul enam võimalik laenuinstrumente kasutada. Tõepoolest, kuna direktorid (juhatuse liikmed) ei saanud kinnitada, et nad usuksid äriühingu võimesse laene tagasi maksta, oleks laenuinstrumentide kasutamine tõenäoliselt võrdunud tegutsemisena ilma mingi kaalutletud väljavaateta maksejõuetusest tulenevat likvideerimist vältida. Selle tagajärjel pöördus BE rahalise abi saamiseks Ühendkuningriigi ametivõimude poole, et vältida pankrotimenetlust. Oma 27. novembri 2002. aasta otsuses kinnitas komisjon, et selle rahalise toetuse puhul oli tegemist ettevõtte päästmisabiga.

(17) Otsuses viidati Ühendkuningriigi valitsuse kohustusele esitada hiljemalt 6 kuu jooksul ettevõtte päästmisabi kinnitamisest komisjonile likvideerimis- või ümberkorralduste kava või tõendusmaterjalid vahendite täieliku tagasimaksmise kohta ja/või antud garantii lõpetamise kohta. 7. märtsil 2003 edastas Ühendkuningriigi valitsus BE ümberkorralduste kava komisjonile.

2. Ümberkorralduste kava

a) BE raskuste tekkepõhjused

(18) Ühendkuningriigi valitsus on tuvastanud, et BE raskuste tekkepõhjused on järgmised:

(19) Erinevalt teistest suurtest erasektori elektrienergia tootjatest puudub BE-l jaemüügitegevus, mis annaks loomuliku garantii elektri hulgimüügi hinnariski vastu. Selle asemel müüb BE elektrit peamiselt hulgiturul ja väikese osa ka suurtele tööstus- ja äritarbijatele.

(20) BE positsioon suurte tööstus- ja äritarbijate jaeturul ei pakkunud kaitset hulgihindade languse vastu. See turg on olnud täielikult konkurentsile avatud alates 1994. aastast. Tegemist on tiheda konkurentsiga turuga, mille tarbijad on hinnatundlikud. Ka sellel turul on hinnad langenud. Hinnalangus antakse enamjaolt otse edasi tarbijatele. Seega ei ole toimunud vähimatki jaehinnamarginaali kasvu, mis kompenseeriks langevate hulgihindade mõjusid.

(21) Tuumaelektrijaamade kulustruktuuridele on iseloomulik vältimatute kulude väga suur ja raskesti välditavate kulude väike osakaal (5).

(22) Mõned BE vältimatutest kuludest on ainuomased tuumaelektrijaamadele. Esiteks ei ole tuumajaama sulgemise kohustused toodanguga seotud, välja arvatud nende ajastus, mis sõltub jaamade sulgemise ajastamisest. Teiseks ei ole kasutatud tuumkütuse käitlemiskulud — kasutatud tuumkütuse töötlemise, ladustamise ja lõpliku kõrvaldamise kulud — samuti välditavad selle kütuse puhul, mis on juba reaktorisse lisatud.

(23) Ühest küljest on tuumaelektrijaamade välditavad kulud väiksemad kui süsteemi teiste jaamade kulud, sealhulgas ka muude baaskoormuselektrijaamade kulud.

(24) Turuhindade languse tulemusena on suurel määral vähenenud BE tulumarginaalpärast välditavate kulude katmist. Selle tulemusena on oluliselt vähenenud rahaliste vahendite hulk, mis oli mõeldud suurte vältimatute kulude katmiseks, milleks olid peamiselt varasemast tegevusest tulenevad tuumaenergiakohustused ja finantseerimiskulud. See on põhjustanud raskusi võlausaldajatele maksete tasumisel, kes on nõudnud äriühingu finantside ümberkorraldamist.

(25) Lisaks pikaajalistele vältimatutele kuludele, mis tulenevad tuumaenergiakohustustest, on BE samuti kannatanud kahju suurte lühemaajaliste vältimatute kulude tõttu finantseerimiskulude näol, mis on kasvanud seoses kapitali tagastamisega aktsionäridele ja Eggborough ning Põhja-Ameerika jaamade omandamisega ning energiaostu lepingute maksumusega.

(26) Elektri hulgihindade langemise tagajärjel saamata jäänud tulu tõttu tekkinud BE olukorda võimendasid veelgi ulatuslikud plaanivälised avariid BE jaamades Torness 2 ja Dungeness B. 13. augustil 2002 teatas BE, et Tornessi plaaniväliste avariide tagajärjel oli Ühendkuningriigi planeeritud tuumaenergia tootmist vähendatud 67,5 TWh-lt 63 TWh-le (± 1 TWh).

b) Ümberkorraldamismeetmed

(27) Ümberkorralduste pakett hõlmab järgmist 7 meedet, mille suhtes BE, tema peamised võlausaldajad (sealhulgas riigiomandis tuumkütuse töötlemisettevõte BNFL), ja Ühendkuningriigi valitsus jõudsid kokkuleppele: — Meede A : tuumaenergiakohustuste rahastamisega seotud meetmed, — Meede B : BNFLiga kooskõlastatud kütusetsüklit käsitlevad meetmed, — Meede C : maksete peatamise meetmed, — Meede D : peamistele võlausaldajatele suunatud ümberkorralduste pakett, — Meede E : uue kauplemisstrateegia juurutamine, — Meede F : varade müük ümberkorraldamise rahastamise toetamiseks, — Meede G : kohalike maksudeajatamine.

(28) Neid meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjendustes (29) kuni (102).

(29) Tuumaenergiakohustused tekivad peamiselt seoses kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise, ladustamise ja kõrvaldamise vajadusega (edaspidi “lõppfaasikohustused”) ning vajadusega tuumaelektrijaamad nende kasuliku eluea lõppedes kasutuselt kõrvaldada (edaspidi “tuumajaama sulgemise kohustused”).

(30) Osade lõppfaasikohustuste suhtes on BE-l lepingud BNFLiga kasutatud tuumkütuse käitlemiseks (edaspidi “lepinguga kaetud kohustused”). Lepinguga kaetud kohustused hõlmavad tasusid, mida BE on lepingu järgi kohustatud tulevikus maksma BNFLile gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja/või ladustamise eest ja muude teenuste eest seoses kasutatud tuumkütuste käitlemisega. Lepingud hõlmavad gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ja seonduvate jäätmete ümbertöötlemist ja ladustamist vähemalt aastateni 2038 või 2086. Need lepingud on sõlmitud eelkõige fikseeritud hinnaga ning nende järgi vastutab BNFL kõigi tehniliste tuumkütuse ladustamise ja ümbertöötlemise riskide eest. Kogu kasutatud tuumkütuse ja enamike seonduvate jäätmete omandiõigus jääb BE-le kogu lepingute kehtivusaja jooksul.

(31) Lisaks on ka teisi lõppfaasikohustusi, mis võivad, kuid ei pea olema seotud sama kasutatud tuumkütusega, mille kohta ei ole praegu teenuslepinguid sõlmitud (edaspidi “lepinguga katmata kohustused”). Lepinguga katmata kohustused on peamiselt seotud kasutatud tuumkütuse, plutooniumi, uraani ja gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemisel tekkinud jäätmete lõpliku kõrvaldamisega, surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse ladustamise ja lõpliku kõrvaldamisega, sealhulgas ka kuivhoidla ehitamisega jõujaamas Sizewell B ning tootmisjäätmete ladustamise ja kõrvaldamisega.

(32) Tuumajaama sulgemise kohustused on seotud kütuse eemaldamisega tuumaelektrijaamadest, nende saastatusest puhastamise ja demonteerimisega pärast seda kui need on elektritootmise lõpetanud. Tavaliselt kujutatakse likvideerimist kolme etapina: — 1. etapp: kütuse eemaldamine reaktorist üsna varsti pärast selle sulgemist ja kütuse kõrvaldamine tuumajaamast, — 2. etapp: üleliigsete kõrvalhoonete demonteerimine ja reaktorikompleksi ohutuks ja ilmastikukindlaks muutmine, mille järel seda hooldatakse ja jälgitakse, tehes seda üldiselt pikema aja jooksul, — 3. etapp: reaktori demonteerimine, et selle asukohta oleks võimalik uuesti kasutada (gaasijahutusega reaktorite puhul vähemalt 85 aastat pärast töö lõpetamist ja surveveereaktorite puhul kuni 50 aastat pärast töö lõpetamist).

(33) Praeguseks on tuumaenergiakohustuste rahastamiseks võetud kasutusele mitmeid abinõusid. Erastamise ajal asutati eraldiseisev Tuumajaamade Likvideerimisfond (edaspidi “NDF”) kui piiratud vastutusega äriühing, mille aktsiad kuuluvad sõltumatule trustile. Selle eesmärgiks on olnud moodustada eraldatud fond, mida kasutatakse äriühingute vabastamiseks osadest tuumajaama sulgemise kohustustest. Kõigi teiste tuumaenergiakohustuste rahastamist on prognoositud BE praeguse tegevuse rahakäibest. Siiski ei ole BE tulude vähenemise tõttu olemasolevad abinõud tuumaenergiakohustuste rahastamiseks piisavad.

(34) Ühendkuningriigi valitsus on ümberkorralduste kavas näinud ette erinevaid instrumente, et võtta enda peale finantsvastutus vähemalt osade tuumaenergiakohustuste rahastamise eest. Need uued instrumendid luuakse samaaegselt uute kokkulepetega BE poolt raha eraldamiseks, et katta tuumaenergiakohustuste täitmiseks vajalikud kulud ning hallata BE tuumaenergiakohustusi.

(35) Ümberkorralduste kava näeb ette praeguse NDFi laiendamise või täiendamise uue fondi kaudu, milleks on Tuumaenergiakohustuste Fond (edaspidi “NLF”). NLF on plaanis luua piiratud vastutusega äriühinguna, mille aktsiad kuuluvad sõltumatule trustile kuuluvad. NLF on kavandatud lepinguga katmata kohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste kulude katmiseks, ning see hõlmab: a) kogu gaasijahutusega reaktorites kasutatavat tuumkütust, mis on lisatud BE reaktoritesse enne seda kuupäeva, mil kõik ümberkorralduste jõustumise tingimused on täidetud, hõlmates sealhulgas ka komisjoni otsust kogu surveveereaktorites kasutatud tuumkütuse ümberkorralduste kava kohta (edaspidi “ümberkorralduste jõustumiskuupäev”) ning samuti elektrijaamade tegevusjäätmete ladustamist ja kõrvaldamist; b) kõiki BE 1. etapi tuumajaama sulgemise kohustusi; c) kõiki BE 2. ja 3. etapi tuumajaama sulgemise kohustusi selles ulatuses, mil määral NDF kogunenud väärtus ei ole 2. ja 3. etapi tuumarajatise sulgemise kohustuste täitmiseks maksetähtpäeva saabudes piisav.

(36) Kui ümberkorraldamine on paika pandud, teeb BE NLFi makseid järgmiselt: a) fikseeritud sulgemistasud 20 miljoni Inglise naela ulatuses aastas – indekseeritud jaehinnaindeksiga –, mis järjest kahanevad jaamade sulgemisega; b) 150 000 Inglise naela, mis on indekseeritud jaehinnaindeksiga, iga surveveereaktorites kasutatud tuumkütusetonni kohta, mis on lisatud Sizewell B reaktorisse pärast ümberkorralduste jõustumiseks vajalike tingimuste täitmise kuupäeva. Ühendkuningriigi ametivõimude andmetel on 150 000 Inglise naela tonni kohta võrreldav rahvusvaheliste kasutatud tuumkütuse käitluskuludega; c) 275 miljonit Inglise naela NFLile uute võlakirjade ostmiseks. Uued võlakirjad on kõrge noteeringuga ja tagatiseta; d) makseid, mis esialgselt moodustavad 65 % BE konsolideeritud rahakäibest pärast maksude ja finantseerimiskulude mahaarvamist ja kassatagavara täiendamist (edaspidi “NLFi maksed”). Neid makseid on siinkohal nimetatud mõistega “sularahainstrumendid”. NFLi usaldusisikutel on samuti õigus aeg-ajalt konverteerida kõik või osa NLF maksetest BE aktsiateks. Seni kuni nende aktsiate omanikuks on NLF, on need hääleõiguseta aktsiad, niivõrd kui muidu annaksid need aktsiad vähemalt 30 % BE häältest.

(37) NLFi maksete aluseks oleva rahakäibe protsendimäära võidakse aeg-ajalt õiglasel ja põhjendatud alusel korrigeerida, et aktsionärid saaksid järelejäänud rahakäibest ja BE aktsiate uute märkimiste tuludest kasu ning et NLFile ja aktsionäridele ei avaldaks negatiivset mõju mis tahes eraldumised, väärtpaberite emiteerimine aktsionäridele või muud äriühinguõiguslikud tegevused.

(38) Fikseeritud tasude maksmist NLFile või NDFle 20 miljoni Inglise naela ulatuses aastas (indekseeritud ning jaamade sulgemisega kahanevad) tuumajaama sulgemise kohustuste täitmiseks kiirendatakse netonüüdisväärtuse alusel (diskonteeritakse NLFi või NDFi diskontomääraga, vastavalt olukorrale) ning BEG või BEGUKi maksejõuetuse korral tuleb need koheselt tasuda. Kiirendatud maksei(d) garanteerivad kõik BE kontserni peamised äriühingud ning tagatisena arvestatakse tasu nende varadelt.

(39) NLFi usaldusisikutel ei ole mingit rolli ega kohustusi peale fondi ja selle investeeringute juhtimise ja maksete tegemise vastavate kulude korral. See hõlmab ka hinnanguid sellele, kas NLFile oleks kasulik teatavad NLFi maksed ajatada või konverteerida NLFi maksed omakapitaliks. NLFi usaldusisikutel puuduvad volitused kohustuste või rahastamisnõuete ülevaatamiseks või BE sissemaksete määramiseks.

(40) Seoses tuumaenergiakohustuste rahastamisega võtab Ühendkuningriigi valitsus neli järgmist meedet:

— BE varasematest kasutatud tuumkütuse lepingutest tulenevate kohustuste eest vastutuse ülevõtmine

(41) Ühendkuningriik võtab endale vastutuse BE kohustuste eest, mis tulenevad lepingust BE ja BNFLi vahel (edaspidi “varasemad kasutatud tuumkütuse lepingud”), seoses (i) sellise gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja/või ladustamisega, mis lisati reaktoritesse enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva ning (ii) muude teenustega, mis on seotud kolbide hooldamisega, oksiidide kontrollimisega ja raudteeveoga, vastavalt olemasolevatele lepingutele BNFLga.

(42) See vastutus ei hõlma makseid kütuse eest, mis on lisatud gaasijahutusega reaktoritesse pärast ümberkorralduste jõustumiskuupäeva, mille kulusid peab uute BE ja BNFLi äriläbirääkimiste tulemusena sõlmitud lepingute järgi jätkuvalt kandma BE. See ei hõlma makseid seoses surveveereaktoris kasutatud tuumkütusega, kuna surveveereaktoris kasutatud tuumkütust ei töötle ümber BNFL, vaid see käideldakse otse – või siis täpsemalt, ladustatakse – BE poolt.

— Kohustus katta kõik puudujäägid NLFi rahastamises seoses 1. etapi tuumarajatise sulgemise kohustustega ja lepinguga katmata kohustustega

(43) Ühendkuningriigi valitsus võtab endale kohustuse katta kõik puudujäägid NLFi rahastamises seoses 1. etapi tuumajaama sulgemise kohustustega ja lepinguga katmata kohustustega (sealhulgas ka Sizewell B jaama kuivhoidla ehitamiskulud ja kütuse lõplik kõrvaldamine).

— Kohustus katta puudujäägid NLFi rahastamises seoses 2. ja 3. etapi tuumajaama sulgemise kohustustega

(44) Ühendkuningriik võtab endale kohustuse katta kõik puudujäägid NLFi rahastamises seoses 2. ja 3. etapi tuumajaama sulgemise kohustustega.

— Eriomane maksuvabastus

(45) Ühendkuningriigi valitsuse eelnimetatud kohustused võetakse BE bilansis arvele varadena, koos vastava krediteerimisega kasumiaruandes. Tavatingimustes oleks see kohustus maksustatav. Vastavalt Ühendkuningriigi valitsusele nõuaks see viimaselt BE-le ümberkorraldamisprotsessi jooksul osutatava abi “suurendamist” seoses kohustuse võtmisega kaasnevate maksudega, et kindlustada BE maksejõulisus pärast ümberkorraldamist.

(46) Selle vältimiseks on Ühendkuningriigi ametivõimud algatanud maksuvabastust andva seadusemuudatuse elektrienergia seaduse raames. Ilma õiguspärase maksuvabastuseta tekiks maksustatav tulu ligikaudu 3 152 miljoni Inglise naela ulatuses. Vastavalt Ühendkuningriigi valitsusele sätestatakse maksuvabastus selliselt, et tulevikus ei anta BE-le mingilgi määral ebasümmeetrilist maksuvabastust.. Igasugune võetud kohustuse väärtuse suurenemine, mille tingib kas hindade muutus või revalveerimine, on maksustatav, olles seega vastavuses maksuvabastusega, mida BE saab lisakulutuste kasumiaruandes kajastamisega.

(47) Allpool esitatud tabel 1 sisaldab Ühendkuningriigi ametivõimude hinnangut eespool kirjeldatud abimeetmetelele. Need hinnangulised väärtused on suhteliselt ebamäärased. Nii vähendatud tuumaenergiakohustuste kulud kui ka BE osa nende kulude katmises on väga raskesti kindlaks määratavad. Tõepoolest, vastutusest vabanemine toimub äärmiselt pika aja jooksul. Näiteks BE ei prognoosiks gaasijahutusega reaktori täieliku demonteerimise alustamist enne, kui selle tootmise lõpetamisest on möödas vähemalt 85 aastat, samas kui kasutatud tuumkütuse käitlemine peab jätkuma määramata aja jooksul. Lisaks on mitmeid ülesandeid, sealhulgas ka gaasijahutusega reaktorite sulgemine, mille kohta täna otsesed kogemused puuduvad. Abi hinnanguline väärtus on pärast selle teavitamist muutunud. See on peamiselt tingitud seoses sularahatehingutest (cash sweeps) saadava tulu BE tegevuse tulemuslikkuse eeldatava suurenemise tõttu, inflatsiooni mõju, varasemate kasutatud tuumkütuse lepingute kohustusest tulenevate summade ajakohastamine, varasemalt gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütusekoguste suurenemine seoses hilisema ümberkorraldamise jõustumiskuupäevaga ning Tuumaenergia Tootmise Likvideerimisfondis paiknevate varade väärtuse kasvuga vastavalt viimasele turuväärtusele. Tabel 1 Abimeetme A instrumentide väärtuse hindamine vastavalt 2004. aasta juulis tehtud prognoosidele (6) (miljonites Inglise naelades) Esialgsed andmed Praegused prognoosid Netonüüdis väärtus (diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 % (7)) Tulevased sularahamaksed kokku (diskonteerimata) Netonüüdis väärtus (diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 % (7)) Tulevased sularahamaksed kokku (diskonteerimata) Kohustus varasemate kasu tatud kütuse lepingute suhtes 2 185 3 218 2 377 3 067 Lepinguga katmata kohustuste suhtes võetud kohustus 750 3 166 951 3 375 Tuumajaama sulgemise kohustuste suhtes võetud kohustus 879 4 917 1 115 5 062 BE poolt NLFile makstavad summad – 1 432 – 1 845 – 2 007 – 2 510 Riigisekretäri poolt makstavad netosummad 197 6 238 59 5 927 Maksuvabastus 916 946 1 047 1 077 Kokku 3 298 10 402 3 483 10 071 Esialgsed andmed: eeldatav rahakäive 2003. aasta märtsis, 2002. aasta detsembris kehtinud hindadega. Praegused prognoosid: eeldatav rahakäive 2004. aasta märtsis, 2004. aasta märtsis kehtinud hindadega.

(48) BNFL varustab tuumkütusega kõiki BE gaasijahutusega reaktoreid ning töötleb või ladustab selle kütuse kasutamisjärgselt (8).

(49) Osana ümberkorralduste kavast on BNFL, kui BE suurim üksikvõlausaldaja nõustunud muutma oma lepinguid BEga nii kütusetarnete kui kasutatud tuumkütuse töötlemise osas.

(50) Ümberkorraldamiseelsed kütusetarnete kokkulepped BE ja BNFLi vahel olid sõlmitud aastatel 1997 ja 1995, vastavalt BEG ja BEGUKi osas. Need pidid kehtima kuni 31. märtsini 2006 tingimusel, et need lepingud vaadatakse üle ja pikendatakse BEGi puhul pärast seda kuupäeva, samas kui BEGUKi puhul jäeti pikendamine lahtiseks.

(51) Kütusetarnete kulud hõlmasid fikseeritud aastatasu ning lisaks muutuvtasu iga tarnitud kütuseelemendi kohta. Tasud määrati kindlaks ning neid korrigeeriti vastavalt inflatsiooniindeksile.

(52) Läbivaadatud kütusetarne tingimused jõustusid 1. aprillist 2003 eelnevate lepingute lisadena. Uued tingimused on samuti aluseks gaasijahutusega reaktorite uutele alalistele kütusetarne lepingutele pärast 31. märtsi 2006, jõustudes 1. aprillist 2006.

(53) Uute tingimuste kohaselt vähendatakse eelnevate kokkulepetega fikseeritud aastatasusid 5 miljoni Inglise naela ulatuses ning lisaks antakse täiendavat hinnaalandust seoses baaskoormuselektrienergia hindadega, kuid selle ülempiiriks on 15 miljonit Inglise naela (mõlemal juhul on tegemist 2003. aasta hindadega, mille suhtes kohaldatakse jaehinnaindeksit). Muus osas jäävad kehtima eelnevates lepingutes määratud hinnad.

(54) Alates 1. aprillist 2006 toimuvate kütusetarnete suhtes ning tingimusel, et seitsmest gaasijahutusega reaktorist vähemalt neli jätkavad tööd, kehtestatakse BE poolt makstavaks fikseeritud aastatasuks 25,5 miljonit Inglise naela, millest arvatakse maha eespool nimetatud hinnaalandus, ning muutuvtasu (nagu olemasolevate lepingute puhul) 191 000 Inglise naela ühe tonni uraani kohta. Need hinnad on raha 2002. aasta juuli väärtuses ning neid indekseeritakse vastavalt jaehinnaindeksile.

(55) Ajavahemikuks, mil töösse jäävad vaid kolm või vähem jõujaama, võidakse hind määrata BE ja BNFLi ühisrühma soovituste põhjal, pärast BNFLi tuumkütuse tootmistehase sulgemise optimeerimiskava analüüsimist.

(56) 1995. aastal sõlmisid BEG ja BEGUKi (vastavalt Nuclear Electric ja Scottish Nuclear) õiguslikud eelkäijad pikaajalised lepingud BNFLiga gaasijahutusega reaktorite kiiritatud kütuse ladustamiseks ja ümbertöötlemiseks ning seonduvate teenuste osutamiseks. 1995. aastal sõlmis BEGUK (then Scottish Nuclear) täiendava lepingu kogu gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse pikaajaliseks ladustamiseks lisaks juba varasemate lepingutega ümbertöötlemiseks ettenähtud kogusele. 1997. aastal allkirjastas BEG veel ühe täiendava lepingu kasutatud tuumkütuse käitlemisteenuste kohta, mis käsitles kogu gaasijahutusega reaktorite eluajal tekkivat kiiritatud tuumkütust, lisaks nendele BEG reaktoritest pärinevatele kogustele, mille kohta oli sõlmitud leping 1995. aastal. Kõigile eespool viidatud lepingutele viidatakse siinkohal kui “olemasolevatele kasutatud tuumkütuse käitluslepingutele”. Nende kohaselt toimub teenuste osutamine vähemalt aastateni 2038 või 2086 (sõltuvalt jäätmete liigist).

(57) Olemasolevate kasutatud tuumkütuse lepingute kohaselt jääb kogu kasutatud tuumkütus BE omandusse. Lõpuks peavad BEG ja BEGUK saama BNFLi ladudest klaasistatud väga radioaktiivsed jäätmed, kasutatud tuumkütuse, teatavad keskmise radioaktiivsusega jäätmed ja ümbertöödeldud uraani ja plutooniumi, täitmaks nende kõrvaldamise kohustust.

(58) Nende lepingute hinnad on üldiselt fikseeritud ning neid korrigeeritakse vastavalt inflatsioonile, ja ladustamis- ja ümbertöötlemiskohustuste puhul vastavalt tarnitud kütusetonnidele. Esialgsete 1995. aastal sõlmitud lepingute hinnakujundus hõlmab samuti summasid Stellafieldis asuva jaama THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant) sulgemiseks, milles töödeldakse gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütust. Arvestades BNFLi poolt osutatud teenuste laadi, on BE kohustatud tegema jätkuvaid makseid seoses tarnitud tuumkütusega, olenemata sellest, kas lepingud tarnimata tuumkütuse suhtes lõpetatakse või mitte.

(59) 1995. aasta ladustamis- ja ümbertöötlemislepingute maksevood on fikseeritud ning need kehtivad kuni lepingute lõppemiseni 2086. aastal, kusjuures makseid tehakse igakuiselt. 1997. aasta lepingu maksevoog põhineb BNFLile tarnitud tuumkütuse koguste ajalisel jaotumisel ja tarnitud tonnidel. Need fikseeritud maksed on vastavuses põhisummaga, mis makstakse fikseeritud maksegraafiku kohaselt.

(60) Uuesti läbi vaadatud kasutatud tuumkütuse käitluslepinguid (edaspidi “uued kasutatud tuumkütuse käitluslepingud”) kohaldatakse erinevalt, sõltuvalt sellest, kas käideldud tuumkütus oli võetud kasutusele enne või pärast ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva.

(61) Enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva kasutusele võetud kütuse suhtes tehakse järgmised olulised muudatused: a) maksegraafikut lühendatakse selliselt, et tulevaste maksete netonüüdisväärtus, mis arvutatakse Ühendkuningriigi avaliku sektori diskontomäärasid kasutades, jääb muutumatuks; b) lepingute lõpetamise sätteid muudetakse nii, et juhul kui BE peaks vaatamata ümberkorraldustele muutuma maksujõuetuks, kaotaks lepingud kehtivuse ilma regressiõiguseta BE vastu. Ühendkuningriigi ametivõimud on osutanud, et sellisel juhul oleks tõenäoline, et tekiks vajadus jätkata tuumkütuse käitlemist BNFLi Stellafieldi jaamas, ning et kas Ühendkuningriigi valitsus, NLF, või õigusjärglasest äriühing peaks astuma lepingulistesse suhetesse BNFLiga. Ühendkuningriigi ametivõimud on andnud mõista, et need uued kokkulepped peaksid põhinema kõigi ajakohaste asjaolude kaalumisel, sealhulgas ka olemasolevate lepingutingimuste ülevaatamisel.

(62) Ümberkorralduste jõustumiskuupäeval või pärast seda kasutusele võetud tuumkütuse suhtes tehakse järgmised olulised muudatused: a) kasutatud tuumkütus läheb üle BNFLi omandusse sel hetkel, mil see võtab endale riski kasutatud tuumkütuse käitlemiseks (s.t kasutatud tuumkütuse BNFLile üleandmisel), pärast mida ei vastuta BE selle eest mingilgi moel; b) kasutatud tuumkütusega seotud teenuste eest tasumine toimub vastavalt kiiritamata kütuse BE reaktoritesse laadimise ajale, mitte hilisemate etappide järgi (nagu näiteks kasutatud tuumkütuse BNFLile üleandmisel) ning see põhineb laadimiskaval, mille vastavust kontrollitakse kord aastas; c) kasutatud tuumkütuse alghinnaks kehtestatakse 150 000 Inglise naela ühe tonni uraani kohta, mis makstakse kiiritamata tuumkütuse laadimisel, kasutades 2003. aasta hindu. Seejärel see indekseeritakse vastavalt jaehinnaindeksile. Igal aastal korrigeeritakse seda hinda ülespoole või allapoole, vastavalt valemile, mis põhineb gaasijahutusega reaktorites toodetud elektri kogusel ning Inglismaa ja Walesi baaskoormuselektrienergia väärtusel, võimaldades seega BE-le kaitset elektrihinna kõikumiste eest. Enne üles- või allapoole korrigeerimist on kasutatud tuumkütuse käitlemise alghind ligikaudu 0,6 Inglise naela/MWh.

(63) Tabel 2 näitab BNFLi kütusetarnelepingute muutmise mõju BE-le, mida Ühendkuningriigi ametivõimud on hinnanud kolme võimaliku elektrituru edasise arengu stsenaariumi kohaselt. Tabel 2 BNFLi kütusetarnelepingute muutmise mõju (miljonites Inglise naelades) Kütusetarnete kokkuhoiu arvestamine Aasta kuni 31. märtsini 2004 2005 2006 2007 2008 Ümberkorraldamis- eelsed kulud — Pangajuhtum ja positiivne juhtum 221 247 232 203 213 — Negatiivne juhtum 216 241 227 198 208 Ümberkorraldamis- järgsed kulud — Pangajuhtum 206 231 218 188 201 — Positiivne juhtum 207 231 227 198 207 — Negatiivne juhtum 200 220 205 176 186 Kokkuhoid — Pangajuhtum 15 16 14 15 12 — Positiivne juhtum 14 16 5 5 6 — Negatiivne juhtum 16 21 22 22 22

(64) Ühendkuningriigi ametivõimud on tunnistanud, et pärast 2006. aastat saavutatava kokkuhoiu kohta BEs oleks raske täpseid hinnanguid anda, kuna ümberkorraldamiseelsed kütusetarnelepingud pidid plaanikohaselt kehtima 2006. aastani. Seega hinnates muutuste kasu BE-le, peaks igal juhul võtma teatud moel arvesse BNFLi poolt saadavat kasu lepingute pikendamisest kuni BE tuumajaamade eluea lõpuni, mis peegeldub uute lepingute hindades. Neid ebamäärasusi arvesse võttes on Ühendkuningriigi ametivõimud osutanud sellele, et BE ettevõttesisene eeldatav kulude kokkuhoid tuumajaamaeluaja jooksul oleks 239 miljonit Inglise naela (diskonteerimata) ja 140 miljonit Inglise naela (diskonteeritud tegeliku määraga 3,5 % (9)). Tabelis 3 on kujutatud BNFLi gaasijahutusega reaktorites kasutatud kütuste lepingute muutmise mõju BE-le, mida on hinnanud Ühendkuningriigi ametivõimud, kasutades sama kolme võimalikku stsenaariumi (10). Netonüüdisväärtus arvutatakse Ühendkuningriigi avaliku sektori tegeliku diskontomääraga 3,5 %. Tabelis kajastub ainult ümberkorralduste jõustumiskuupäeval või pärast seda kasutusele võetud tuumkütuse kohta sõlmitud lepingute hinnamuutuste mõju. Enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva kasutusele võetud kütuse kohta sõlmitud lepingute muutuste mõju on raske kvantifitseerida, kuivõrd see realiseeruks vaid BE maksejõuetuse korral. Lisaks sellele on Ühendkuningriigi ametivõimude seisukohalt raske hinnata BE poolt saadavat kasu kasutatud tuumkütuse omandiõiguse loovutamisest ning sellega seonduvast vastutusest vabanemisest. Sellele vaatamata on Ühendkuningriigi ametivõimud selgitanud, et BE poolt omandiõiguse loovutamisest saadav kasu oleks hinnanguliselt 1 421 miljonit Inglise naela (diskonteerimata) ja 148 miljonit Inglise naela (diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 %). See kasu ei kajastu tabelis 3. Tabel 3 Gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütust käsitlevate tulevaste lepingute muutmise mõju netonüüdisväärtuses (11) (miljonites Inglise naelades) NETONÜÜDISVÄÄRTUS Diskonteerimata maksed kokku Ümberkorraldamiseelne — Pangajuhtum 592 1 117 Ümberkorraldamisjärgne — Pangajuhtum 418 558 — Positiivne juhtum 881 1 204 — Negatiivne juhtum 3 4 Kokkuhoid — Pangajuhtum 174 559 — Positiivne juhtum – 289 – 87 — Negatiivne juhtum 589 1 113

(65) Algselt omandasid praegu BEG ja BEGUKi nime all tegutsevad äriühingud ise uraani BNFLile edastamiseks, kes kasutas seda gaasijahutusega reaktorites kasutatava tuumkütuse tootmisel ja valmistamisel. Praegu BEGUKi nime all tegutsev äriühing loovutas seejärel enda uraani hankelepingud BNFLile. Need varasemad lepingud olid pikaajalised ning olid piisavad ainult BEGUKile vajalike suhteliselt väikeste ainekoguste jaoks ning seega andis see muudatus BNFLile vaid piiratud võimaluse uraanihangete ja müügi arendamiseks.

(66) Vaadates üle lepinguid BE edaspidiseks varustamiseks BNLFi poolt toodetud tuumkütusega, jõudsid BE ja BNFL kokkuleppele, et BEG peaks samuti andma oma uraani hankelepingud üle BNFLile, kes muutub seega vastutavaks BEGi gaasijahutusega reaktorite tuumkütuse jaoks uraani hankimise edasise korraldamise eest.

(67) Samal ajal ostab BNFL BEGi uraani varud, mille hinnanguline bilansiline väärtus on kuni 67 miljonit Inglise naela.

(68) Osana ümberkorralduste kavast on BE sõlminud kokkulepped (edaspidi “maksete peatamise kokkulepped”) tasumisele kuuluvate maksete teatavatel tingimustel peatamiseks BNFL-ile ja kindlale arvule olulistele võlausaldajatele (edaspidi “peamised võlausaldajad”), kelle hulka kuuluvad enamike 2003., 2006. ja 2016. aastal BE poolt emiteeritud naelsterlingites lunastatavate võlakirjade omanikud (edaspidi “võlakirjade omanikud”), Eggborough pankade sündikaat, kuhu kuulub the Royal Bank of Scotland kui akreditiivi avaja (edaspidi “RBS”) (koos nimetatud “pangapoolsed laenuandjad”) ja kolme rahalise katteta energiaostu kokkuleppe (edaspidi “PPA”) osapooled ja hinnavahelepingute osapooled: Teaside Power Limited (edaspidi “TPL”), Total Fina Elf (edaspidi “TFE”); ning Enron (edaspidi koos nimetatud “PPA osapooled”).

(69) Maksete peatamise kokkulepete kohaselt algab maksete peatamise periood 14. veebruaril 2003 ja lõppeb kõige varem 30. septembril 2004 või kokkulepete lõpetamise või ümberkorralduste lõpuleviimisega. BNFL ja olulised võlausaldajad on jõudnud BE-ga kokkuleppele, et selle ajavahemiku jooksul ei võta nad mingeid meetmeid pankrotimenetluse algatamiseks või BE-lt saadaolevate summade sissenõudmiseks või nende maksmise kiirendamiseks.

(70) BE ja BNFLi ning peamiste võlausaldajate kohustusi tulenevalt maksete peatamiselepingutest on kirjeldatud põhjendustes (71) kuni (73).

(71) Maksete peatamise kokkulepete kohaselt: a) maksab BE jätkuvalt intressi võlakirjade omanikele ja Eggborough pankadele vastavalt kehtivatele kokkulepetele; b) maksab BE 6 % intressi per annum RBSile (seoses akreditiiviga) summalt 34 miljonit Inglise naela ja PPA osapooltele nende nõuete summadelt (RBS 37,5 miljonit Inglise naela; TPL 159 miljonit Inglise naela; TFE 85 miljonit Inglise naela; Enron 72 miljonit Inglise naela); c) maksab BE EPLile summad, mis seonduvad selle tegevus- ja kapitalikuludega; d) BE jätkab TPLilt energia ostmist fikseeritud hindadega praegusele elektrihinna kõvera tasemele vastavalt, kuni ümberkorralduste lõpuleviimiseni; e) BNFLile tasutakse intressi 1. aprillist 2003 kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingute alusel tasumisele kuuluvate summade pealt ning ümberkorralduste toimumisel nende sissenõudmisest loobutakse. Kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingute alusel kogunevad summad, mis on seotud enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva kasutusele võetud tuumkütusega, külmutatakse niivõrd, kuivõrd need ületavad summat, mis oleks tulnud tasuda, kui uued kasutatud tuumkütuse käitluslepingud oleks jõustunud 1. aprillist 2003. Ümberkorralduste toimumisel nende sissenõudmisest loobutakse.

(72) Maksete peatamise kokkulepete kohaselt: a) külmutab BNFL alates 2002. aasta novembrist kuni 31. märtsini 2003 kõik maksetähtaja ületanud maksed, mis on seotud 1. aprillist 2003 kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingutega, BNFL peatab kehtivate ja uute kasutatud kütuse käitluslepingute alusel saadaolevate summade hinnavahe sissenõudmise; b) peatavad võlakirjade omanikud 2003. aasta võlakirjade järgi maksmata võla põhisumma sissenõudmise; c) Eggborough pangad peatavad põhisumma tagasimaksed ja muud maksed, mis tulenevad Capacity and Tolling Agreement'st (edaspidi “CTA”), välja arvatud need, mis kuuluvad BE jätkuvate kohustuste hulka; d) RBS peatab kõigi summade sissenõudmise, mis on seotud RBSi vastugarantiiga, ühisgarantiiga või akreditiiviga ning e) PPA osapooled peatavad kõigi PPAst tulenevate summade sissenõudmise, välja arvatud need summad, mis kuuluvad BE jätkuvate kohustuste hulka.

(73) Peamise võlausaldaja kohustused tulenevalt maksete peatamise kokkuleppest kaotavad kehtivuse järgmistel tingimustel ning juhul kui peamine võlausaldaja teavitab BEd kokkuleppe lõpetamisest: a) peamise võlausaldaja poolt saadaolevate ajatamata summade maksmises esineb viivitusi, mis on pikemad kui 20 tööpäeva; b) tehakse avaldus või määrus BE või tema tütarettevõtete äritegevuse lõpetamise või pankrotihalduri määramise kohta; c) Ühendkuningriigi valitsus esitab kirjaliku nõude laenuinstrumentide kokkuleppe tagasimaksmiseks või muudest kommertspankadest soetatud asendusinstrumentide tagasimaksmiseks, mida garanteerib Ühendkuningriigi valitsus ning millele on antud BE ja selle tütarettevõtete vastugarantii Ühendkuningriigi kasuks; d) ei ole saadud vajalikku heakskiitu Eggborough laenuinstrumentide esindajalt, RBSilt, TPL pankade sündikaadilt või Enronilt. e) BE või selle tütarettevõtted väljastavad dokumendid, mis näevad ette teistsuguse maksete jaotumise peamiste võlausaldajate vahel kui see oli kokku lepitud peamiste võlausaldajate põhitingimustes.

(74) Tabel 4 kajastab Ühendkuningriigi ametlikke arvutusi BE poolt kokkuhoitava raha kohta seoses maksete peatamise kokkulepetega, kui ümberkorraldused jõustuvad 31. märtsil 2004. Tabel 4 BE rahaline kokkuhoid maksete peatamise meetmete kaudu (miljonites Inglise naelades) 2003. aasta märtsis lõppev aasta 2004. aasta märtsis lõppev aasta BNFL 132 265 Võlakirjade omanikud 110 0 Eggborough pangad 47 40 TPL 13 33 TFE 3 14 Enron 4 19 Käibemaksu mõju 0 – 8 Intressi mõju – 9 – 21 Maksete peatamise mõju 300 342 Kogunenud raha 300 642

(75) Lisaks maksete peatamise kokkulepetele näeb ümberkorralduste kava ette peamiste võlausaldajate nõuete ümberstruktureerimise ja uue ajastamise. 14. veebruaril 2003 jõudis BE peamiste võlausaldajatega mittesiduvale kompromiss- ja nõuete jaotamise kokkuleppele.

(76) Kompromisslepingu esemeks olevad kohustused oluliste võlausaldajate ees, olid vastavalt BE kuue kuu auditeerimata finantsaruannetele kuni 30. septembrini 2002 järgmised: — võlakirjade omanikud: 408 miljonit Inglise naela, — pangapoolsed laenuandjad: 490 miljonit Inglise naela, — PPA osapooled: 365 miljonit Inglise naela.

(77) Vastavalt põhitingimustele on ümberkorralduste paketi jaoks PPAdega seotud nõude suuruseks määratud 316 miljonit Inglise naela.

(78) Kohustused restruktureeritakse ja ajastatakse uuesti järgmiselt: a) võlakirjade omanikele, pangapoolsetele laenuandjatele, RBS-le, TPL-le, TFE-le ja Enronile emiteeritakse uusi võlakirju 275 miljoni Inglise naela ulatuses; b) Eggborough pankadega sõlmitakse muudetud CTA, mis annab pankadele finantskasu, mis võrdub uute võlakirjade väärtusega 150 miljonit Inglise naela; c) BE lihtaktsiaid emiteeritakse võlakirjade omanikele, pangapoolsetele laenuandjatele, RBSile, TPLile, TFE-le ja Enronile;

(79) BE on vaadanud üle oma kauplemisstrateegia, otsides võimalusi toodanguga seotud riskide ja hinnariskide vähendamiseks. Tehtud parandused moodustavad ühe osa ümberkorralduste paketi nendest punktidest, mis aitavad tõsta BE finantsstabiilsust.

(80) BE on Ühendkuningriigi üks suurimaid elektritootjaid, andes üle 20 % Ühendkuningriigi elektritoodangust. Elektritootmine hõlmab tuumaelektrijaamasid (83 % võimsusest) ja kivisöejõujaama (17 % võimsusest), mille tootmisvõimsus on ligikaudu 75 TWh aastas.

(81) BE kauplemisega tegelev äriühing BEPET vastutab BE toodetava elektri müügi eest, kaitseb BEd elektrituru hinnakõikumiste eest ning maksimeerib BE müügihinnad vastavalt turule. Kuna 83 % BE tootmisvõimsusest põhineb tuumaenergial, on BEPETi põhitähelepanu suunatud peamiselt jätkuva tuumaenergia toodangu müümisele.

(82) Eggborough kivisöejõujaam moodustab samuti olulise osa kauplemisportfellist. See võimaldab paindlikumat tootmist, et kohanduda tarbijate poolt nõutavate koguste muutumisega ning pakkuda väärtuslikku “kindlust” tuumaelektrijaamade rikete korral. See võimaldab paindlikkust arvestamaks suurte tööstus- ja äritarbijate seatud eesmärkidega ning samuti osana äriühingu hulgimüügist.

(83) Et kaitsta BEd turuhindade kõikumise eest, samas maksimeerides turul saadavaid müügihindu, müüb BEPET oma toodangut ette. BEPET on, sarnaselt teistele tootjatele, seadnud eesmärgiks müüa enne elektritootmise alustamist toodangut ette 100 % ulatuses, et pakkuda selle tasakaalustava mehhanismiga kaitset tüüpiliselt kõikuvate hindade eest. Toodangu ettemüümisega suudab äriühing kindlustada, et tulevane toodang müüakse sel hetkel valitseva hinnaga, ning et osaliselt on tulevase toodangu müügihinnad kindlaks määratud.

(84) BEPETil on mitmeid kanaleid, mille kaudu tal on võimalik BE toodangut müüa ning 32 % selle kogutoodangust müüb ta otsemüügi teel. Otsemüük on kasvanud orgaaniliselt ning see kujutab endast BE äristrateegia põhiosa.

(85) Jaeturu osakaal on BE toodangu jaoks väike võrreldes teiste oluliste Suurbritannia elektritootjatega. BE kasv sellel turul on ajendatud pigem eesmärgist mitmekesistada toodangu müügikanaleid, mitte niivõrd jaeturuga endaga seonduvatest eesmärkidest. Otsemüügi puhul on BE marginaal ligikaudu 2 %, (12) mis väljendab kõnealuse turu tihedat konkurentsi.

(86) Põhjused, miks BE 2002. aasta septembris rahalistesse raskustesse sattus, hõlmasid kolme rahalise katteta energiaostu lepingut ja hinnavahelepinguid, mida BE oli sõlminud seoses äriühingu varasema kauplemise ja tegevusega. Kõik need lepingud hõlmati kompromisslepinguga, mis sõlmiti peamiste võlausaldajatega ümberkorralduste paketi raames.

(87) Neist lepingutest esimene on leping TFEga. Võrreldes praeguste valitsevate turuhindadega on selles lepingus määratud hind väga kõrge. Kokkulepe sõlmiti 1997. aastal, ajal, mil keskmised hinnad olid tunduvalt kõrgemad kui praegu. BE jaoks on see leping põhimõtteliselt tulutu ning TFE nõue on 85 miljonit Inglise naela.

(88) Teine leping puudutab Enroniga 1. aprillil 1996 sõlmitud swap-tehingut, mille puhul on tegu rahaliselt määratud instrumendiga, mis põhineb kartellihindade kõrgeima ja madalaima taseme erinevusel. BE sõlmis lepingu enne Eggborough jõujaama omandamist. See oli mõeldud kaitseks BE kasvava tööstus- ja äritarbijate hulga muutumise vastu. Selle tulutu PPA raames ümberkorralduste paketis kajastuv võlg Enronile on 72 miljonit Inglise naela.

(89) Kolmas leping puudutab kokkulepet TPLiga, mis läks BE-le üle 1999. aastal SWALECi omandamise kaudu. See leping allkirjastati algselt 26. juunil 1991. Lepingu täitmiseks puudub raha. Seoses selle PPAga on ümberkorralduste paketis kajastuv võlg TPLile 159 miljonit Inglise naela.

(90) Ümberkorralduste paketi raames on BE võtnud eesmärgiks suurendada toodangu müüki keskpika tähtajaga fikseeritud hindadega. Ühendkuningriigi valitsuse sõnul vähendab selle strateegia elluviimine rahakäibe kõikumist ning kindlustab äriühingu pikaajalise majandusliku elujõulisuse.

(91) Uue strateegia kohaselt aitab fikseeritud hindadega forward-müük äriühingul suurema osa oma toodangust järgneva 3–5 aasta jooksul fikseeritud hindadega ette müüa, nii et BEPET saab fikseerida suurema osa edaspidise toodangu hinna.

(92) Uue kauplemisstrateegia põhieesmärkideks on (i) hinnariskide piiramine fikseeritud hinnaga lepingute laialdasema sõlmimisega, (ii) elujõuliste müügikanalite säilitamine oluliste tootmismahtude tarbeks ning (iii) täiendava raha muretsemine piisavate rahavarude kindlustamiseks.

(93) Alates uue strateegia esitamisest 2002. aasta detsembri algul on BE suutnud müüa või laiendada müügitegevust otsemüügi kaudu täiendavalt 14,8 TWh võrra aastateks 2003 kuni 2006, tehes seda aastaste lepingute uuendamisega või mitmeaastaste kokkulepete täiendamisega. 6. märtsiks 2003 oli BE juba pidanud mitme hulgimüügiettevõtjaga läbirääkimisi kauplemise korrastamiseks.

(94) 6. veebruaril 2003 allkirjastati oluline leping äriühinguga British Gas Trading Limited ligikaudu 10 TWh müügiks aastas kuni 1. aprillini 2007ssellest rohkem kui pool fikseeritud hinnaga.

(95) Uued lepingud BNFLiga aitavad samuti elektrihinna kõikumisega seotud riske teatud määral maandada tänu elektrihindadega seotud muutuvhinnale, mida tuleb maksta gaasijahutusega reaktorite kütusetarnete eest ja gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse käitlemisteenuste eest. Kehtivates turuhindades arvestatuna pakuvad need uued kokkulepped BNFLiga osalist riskimaandust ligikaudu 60 % ulatuses BE gaasijahutusega reaktorite toodangust, mis on ligikaudu 58 TWh aastas.

(96) BE teeb ettepaneku keskenduda enda keskmise tähtajaga strateegias järgmistele eesmärkidele: a) BE tuumajaamade töökorra tagamine vastavalt maailmas kehtivatele ohutus- ja jõudlustasemetele; b) ohutuse suurendamine, tõstes samal ajal tootlikkust ja konkurentsivõimet; c) Ühendkuningriigis kehtivate elektri hulgihindade mõju vähendamine, säilitades samas kindlad turustuskanalid. See saavutatakse erinevate lepingutingimuste kaudu, paindliku tootmise rajamisega Eggborough’is ja otsemüügi kaudu, keskendudes peamiselt tööstus- ja äritarbijate sektorile; d) tasuvate taastuvenergiate kasutuselevõtt, et toetada otsemüügi konkurentsivõimet; e) jätkuv kohustus toetada ELi rahastatud ohutusega seonduvaid tegevusi endises Nõukogude Liidus ja Ida-Euroopas.

(97) 23. detsembril 2002 teatas BE, et oli sõlminud siduvad kokkulepped, et müüa 82,4 % oma osalusest äriühingus Bruce Power järgmiselt: 79,8 % konsortsiumile, kuhu kuuluvad Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust ja TransCanada PipeLines Limited (edaspidi koos nimetatud “konsortsium”) ning 2,6 % ühingule Power Workers' Union Trust No1 and The Society. Lisaks sellele oli konsortsium nõus ostma BE 50 % osaluse äriühingus Huron Wind, mille puhul on tegemist tuuleturbiini projektiga Ontarios. Äriühingute Bruce Power ja Huron Wind müük konsortsiumile vormistati 14. veebruaril 2003. Tehingu lõpetamisel sai BE 678 miljonit Kanada dollarit. Lisaks sellele loodab BE saada kuni 140 miljonit Kanada dollarit kahe Bruce A üksuse taaskasutusse võtmise ja tingdeponeerimiskontode kaudu.

(98) Esialgsed tulud 275 miljoni Inglise naela ulatuses, millest on maha arvatud teatud osa tehingukulusid, on tasutud DTI poolt heaks kiidetud kontole ja DTI nimele ettevõtte päästmisabi laenuinstrumentide kokkuleppe kohaselt.

(99) Seoses BE osalustega AmerGenis on Exelon Generation Company, LLC (edaspidi “Exelon”) ja British Energy Investment Ltd. teinud ettepanekuid BE osaluste müügiks. 22. detsembril 2003 kiitsid BE aktsionärid heaks BE 50 % Amergeni osaluse müügi äriühingule Exelon Generation Company LLC. Selle tehingu eest sai BE ligikaudu 277 miljonit Ameerika Ühendriikide dollarit.

(100) Mitmed kohalikud asutused on leppinud kokku ajatada BE kohalike maksude tasumine ilma intressi määramata.

(101) Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud teabele, on need asutused järgmised: — Lancasteri linnavolikogu, seoses Heyshami jaamaga, 1 775 240 Inglise naela ulatuses, — Shepway ringkonnanõukogu, seoses Dungenessi jaamaga, 578 524 Inglise naela ulatuses, — Hartlepooli linnavolikogu, seoses Hartlepooli jaamaga, 447 508 Inglise naela ulatuses, — North Ayrshire’i volikogu, seoses Hunterstoni jaamaga, 735 947 Inglise naela ulatuses, — East Lothian’i volikogu, seoses Tornessi jaamaga, 765 986 Inglise naela ulatuses.

(102) Kokku ajatati 2002. aasta novembrist 2003. aasta veebruarini 4 303 205 Inglise naela ulatuses kohalikke makse. Meetme G raames tasus BE need kohalikud maksud täies ulatuses 2003. aasta veebruaris, tasudes maksete hilinemise tõttu 7. oktoobril 2003. aastal intressi 65 656,24 Inglise naela ulatuses. Intressimäär arvutati vastavalt komisjoni baasmääradele Ühendkuningriigi kohta, mis 31. detsembrini 2002 oli 6,01 % ning pärast seda 5,42 %.

c) Ümberkorralduste paketi finantsmõju

(103) Enne kui selgitati ümberkorralduste kava mõju BE elujõulisusele, kirjeldasid Ühendkuningriigi ametivõimud tuumaenergia tootmise ökonoomikat. Hinnates BE tootmistegevuse ökonoomikat, eristati BE jaamade juhtimisega seonduvaid välditavaid kulusid ja vältimatuid kulusid. Tuumajaamadele on omane väga suur vältimatute kulude ning suhteliselt madal välditavate kulude osakaal, eelkõige lühiajaliste piirkulude näol. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on tuumajaamade ekspluatatsioon majanduslikult otstarbekas, sest elektri tootmise otsuse määrab välditavate kulude suurus, samal ajal kui tuumajaamade lühiajalised piirkulud on kõige madalamad.

(104) Ühendkuningriigi ametivõimud väidavad seejärel, et kui BE ümberkorraldamine õnnestub, ei ole äriühing oma struktuurilt kahjumit tootev. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on kava suuteline käsitlema BE raskuste tekkepõhjuseid ning taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Eelkõige aitab see täiustada BE kauplemisstrateegiat, et tasakaalustada selle kindlusetut positsiooni, aitab varasemate tuumaenergiakohustuste ülevõtmisega vähendada osaliselt BE väga suuri püsikulusid ning võimaldab sellel moodustada piisava sularahavaru oma tegevuste tagamiseks.

(105) BE ümberkorralduste kava eesmärgiks on korraldada ümber BE kulud ja kohustused ning kehtestada stabiilne kapitali struktuur, et BE-l oleks võimalik jätkata pikaajalist tegevust majanduslikult elujõulise üksusena. Et BEd saaks pidada majanduslikult elujõuliseks, on Ühendkuningriigi valitsus eeldanud, et teatud aja möödudes peab äriühing olema tulutoov, selle rahakäive peab olema positiivne ning ta peab olema suuteline oma tegevusi jooksvalt rahastama.

(106) Ümberkorralduste kava järgmised osad töötati välja selleks, et saavutada majandusliku elujõulisuse eesmärki: a) BE osaluste müük äriühingutes Bruce Power ja AmerGen, et koguda äriühingus sularahavaru, suurendada stabiilsust ja vähendada tegevuspiire; b) BE praeguse kulubaasi vähendamine olemasolevate peamiste võlausaldajatega peetavate kaubandusläbirääkimiste kaudu, et leida lahendused nende varasemate nõuete suhtes ning sõlmida maksete peatamise kokkulepped, mis kehtivad ümberkorraldamise jõustumiseni, vastukaaluks BE uutele võlgadele ja uuele omakapitalile ümberkorraldamise lõpuleviimise järel; c) teatavate tuumaenergiakohustuste kulude kandmine Ühendkuningriigi valitsuse poolt; ja kaubandusläbirääkimised BNFLiga tuumkütuse alg- ja lõppfaasi lepingute osas; uued kaubanduskokkulepped BNFLiga on samuti vähendanud BE riski elektrihinna negatiivsete kõikumiste suhtes; d) uue kauplemisstrateegia rakendamine, vähendamaks BE kindlustamatust elektri hulgituru ja hinnariskide suhtes.

(107) Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on ümberkorralduste kava koostatud nii, et see võtaks peamise nõudena arvesse majanduslikku elujõulisust, täpsemalt äriühingu suutlikkust oma tegevusi rahastada. Kuna äriühingul tekib eeldatavalt raskusi rahastamise saamisega pangast või võlakirjaturgudelt, eelkõige arvestades suhteliselt väikest laenuandjate arvu, kes on valmis rahastama tuumaenergia tootmisega tegelevat äriühingut, peab ümberkorralduste kava käsitlema kui alternatiivi välisfinantseeringute otsimisele. See prognoosib sularahavaru teket ja suurendamist. Selle sularahavaru eesmärgiks oleks võimaldada äriühingul sõlmida tagatisvahendeid nõudvaid elektrimüügilepinguid, ning taluda sularahadefitsiiti välisfinantseeringutest abi otsimata. Vastavalt sellele näeb ümberkorralduste kava ette kahe reservi loomist: rahaline tagatisreserv ning avarii- ja likviidsusreserv. Kuigi eristatakse kahte erinevat reservi, on eesmärgiks nende reservide asendatavus, mis võimaldab kasutada avarii- ja likviidsusreservi täiendavate tagatisnõuete täitmiseks ja vastupidi. See aitab BEd veelgi stabiilsemaks muuta.

(108) BE on võtnud kasutusele mitmeid abinõusid oma rahalise olukorra parandamiseks. Ta on: a) vähendanud hooajalisuse mõju võimaluste piires makseprofiilide kujundamisega; b) täiendavalt algatanud kulude kokkuhoidu; c) on paigutanud otsemüügi debitoorsed võlgnevused väärtpaberitesse.

(109) Lisaks sellele tegi BE läbi äriplaani koostamise protsessi, mille tulemusena ajakohastati finantsprognoosid. Samuti teostati põhjalik analüüs tema jaamade tegevuse tulemuslikkusega seotud küsimuste kohta.

(110) 31. märtsil 2004 lõppeval majandusaastal moodustati sularahavaru kahe rahastamisallika kaudu: maksete peatamise kokkulepete kaudu (meede C) ja varade realiseerimisega (meede F), ning maksti tagasi ettevõtte päästmisabi laenuinstrumentide kokkuleppest maksmata kreditoorsed võlgnevused.

(111) Ühendkuningriigi ametivõimud on töötanud välja kolm finantsstsenaariumi, arvestamaks muutujaid, mis eriti mõjutavad BE rahalist seisu: toodangu maht ja elektrihinnad. Finantsprognoose hindasid Deloitte & Touche kui Ühendkuningriigi ametivõimude majandus- ja energiaturu konsultandid. Äriplaani kaasustes arvestatud eeldusi toodangu ja investeeringute eelarve suhtes on üle vaadanud WS Atkins kui BE ja Citigroup’i tehniline nõustaja ning ka Stone & Webster Management Consultants, Inc. kui Ühendkuningriigi valitsuse tehniline nõustaja.

(112) Analüüsi puhul võeti arvesse kolme peamist muutust, mis on toimunud pärast esmast teavitamist 2003. aasta märtsis, ning täpsemalt elektrihindade taset, tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi, mille eesmärgiks on täiustada tuumajaama töökindlust ning müügitagatisi.

(113) Elektrihinnad on viimastel kuudel oluliselt tõusnud. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele ületavad elektrihinnad praegu 28 Inglise naela/MWh, võrreldes 16,4 Inglise naela/MWh tasemega 2003. aasta märtsis. Elektrihinna prognoosides peamisi muudatusi põhjustavateks teguriteks on peamiste kütuste (kivisüsi, gaas, nafta) hinnakõikumised, Euroopa heitkogustega kauplemise skeemiga kasutusele võetud süsiniku hinnakujundus ja võimsusreservi varud.

(114) BE tuumaelektrijaamade tegevus on olnud varasematel aegadel vähem tulemuslik kui sarnaste rahvusvaheliste tuumajaamade tegevus. Vanimad jaamad on kannatanud alainvesteeringute all ning kõikides jaamades tuleks teha täiustusi, sest valitseb suur lühiajaline oht avariide tekkeks. Seetõttu on BE töötanud välja jaamade taastamiskavad. Tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi kasutegurid peaksid ilmnema tänu kultuurilistele ja organisatoorsetele muudatustele ja suurematele investeeringutele kapitali ja personali. Seega peaks see aja jooksul tõstma jaamade töökindlust ja suurendama toodangut.

(115) BE on samuti võtnud arvesse viimasel ajal nõutavate tagatiste mahu kasvu tingituna turuhindade kasvust.

(116) Et määrata kindlaks tootmismahtude ja elektrihindade alternatiivprognooside mõju BE finantsseisundile, on BE kaalunud ühte positiivset ja ühte negatiivset tootluse taset, mis võtavad arvesse elektrihindade kujunemist, tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi positiivset mõju ja hinnangulisi tagatiste prognoose: a) “Positiivne juhtum”, mis on BE aastaeelarve aluseks ning mida kasutatakse tegevuseesmärkide seadmiseks; see on üldjoontes võrdväärne “positiivse juhtumiga”, mida on kirjeldatud otsuses menetluse algatamise kohta; b) “Noteeringujuhtum”, mis on aluseks avalikustamisele avalikes aruannetes ja börsiprospektis. Seda tuleb vaadelda kui “pangale suunatud juhtumit”. “Noteeringujuhtumi” hinnad tuletatakse forvardkursi kõvera abil, kasutades turumudelit, mis arvestab BE seisukohti kütusekulude ja süsiniku hinnakujunduse kohta; c) “halvim mõeldav stsenaarium”, mis on võrdväärne negatiivse juhtumiga ning mis võtab arvesse hindade ja toodanguga seotud ebamäärasusi; halvima mõeldava stsenaariumi hinnad põhinevad BE poolt koostatud hinnakõveral.

(117) Ühendkuningriigi valitsus on BE elujõulisuse hindamise aluseks võtnud äriühingu tulemid. Ajavahemikuks 2005-2010 on nad esitanud järgmised hinnangud: Tabel 5 Tulemid (miljonites Inglise naelades) Noteeringujuhtum/Pangajuhtum 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Likviidsusreserv […] (14) Hooajalisuse ja debitoorsete võlgnevuste mõju Tulem pärast hooajalisust Raha, toodangu ja ettevõtte riskivaldkondade kumulatiivne mõju (13) Tulem pärast riskivaldkondi Juhtkonna tegevuste kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele Tulem pärast juhtkonna tegevusi Halvim mõeldav juhtum/negatiivne juhtum Likviidsusreserv Hooajalisuse ja debitoorsete võlgnevuste mõju Tulem pärast hooajalisust Juhtkonna tegevuste kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele Tulem pärast riskivaldkondi Juhtkonna tegevuse kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele Tulem pärast juhtkonna tegevusi

(118) Ühendkuningriigi ametivõimud on samuti esitanud kasumiaruande prognoosi ajavahemikuks 2005/2009 noteeringujuhtumi kohta. Tabel 6 Kasumiaruanne noteeringujuhtumi korral 5aastane prognoos Kasumiaruanne 2005 2006 2007 2008 2009 Toodetava tuumaenergia maht TWh […] Tulu Toodangu müük Muu müük Kogutulu Tegevuskulud Kütusekulud Personalikulud Materjalid ja teenused Kapitalikulu P/L kohta Kulum & amortisatsioon Tegevuskulud kokku Tegevuskasum/(kahjum) Tulu uutest äritegevustest (kasum enne intresside ja maksude mahaarvamist): AmerGen (enne revalveerimist) Kasum enne finantskulude ja maksude mahaarvamist Finantskulud Revalveerimine (neto) Netointressid & muud finantskulud Finantskulud kokku Maksueelne kasum 17 171 186 336 355 Vähemusosalused (osakaal maksueelsest kasumist) 0 0 0 0 0 Maksueelne kasum (& valitsusepoolne hüvitis) 17 171 186 336 355 Valitsusepoolse hüvitise muutumine 0 – 96 – 133 – 206 – 156 Maksueelne kasum (& erakorraline kasum/kahjum) 17 75 53 130 199 Erakorraline kasum/kahjum 4 068 0 0 – 40 0 Maksueelne kasum (pärast erakorralise kasumi/kahjumi mahaarvamist) 4 085 75 53 90 199 Maksud 0 0 0 – 26 – 87 Maksujärgne kasum ja erakorraline kasum/kahjum (enne erakorralisest kasumist/kahjumist maksude mahaarvamist) 4 085 75 53 64 112 Allikas: BE Märkus: 2004/05 majandusaasta näitajad on esitatud esialgsetena (st selleks, et muuta andmed raamatupidamise eesmärkidel kergemini võrreldavaks, peegeldavad kütusekulud ja revalveerimisnäitajad uute lepingute koguseid, ehkki tehniliselt ei jõustu need enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva).

(119) See prognoos näitab, et kasum, millest on maha arvestatud maksud, vähemusosalused, Ühendkuningriigi valitsuse kohustused ja erakorraline kasum/kahjum, kasvab 2005. aasta 17 miljonilt Inglise naelalt järgnevate aastate jooksul tasemeteni 171–355 miljonit Inglise naela. 2005. aasta erakorraline kulu on seotud meetmes A viidatud Ühendkuningriigi valitsuse võetud tuumaenergiakohustuste rahastamise kohustuse arvestusse kaasamisega.

(120) Maksueelset kasumit vähendavad olulisel määral sissemaksed NLFi alates 2005. aastast. Need sissemaksed moodustavad 65 % olemasolevast rahakäibest pärast võlgade tasumist ning neid ei tehta, kui rahakäive on negatiivne või kui raha tuleb üle kanda planeeritud sularahavaru taseme säilitamiseks.

(121) BE finantsprognooside analüüs näitab, et noteeringujuhtumi korral prognoositakse ümberkorraldatud äri kasumlikkust ja rahakäivet, mis võimaldab tasuda võlad erinevatele huvirühmadele ning samuti prognoositakse enne aktsionäridele väljamaksete tegemist olulisi sissemakseid lepinguga katmata kohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste täitmiseks.

3. Menetluse algatamise põhjused

(122) Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et ümberkorraldamiskava andis BE-le valikulise konkurentsieelise liikmesriikidevahelise kaubandusega sektoris. Meetmed A ja G hõlmavad otseselt Ühendkuningriigi riigieelarvet või kohalike asutuste eelarveid ehk seega riigi ressursse. Nende puhul on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Lisaks on võimalik, et meede B ning vähemalt osaliselt ka meede C hõlmavad riigi ressursse juhul, kui riigiomandis äriühing BNFL ei oleks tegutsenud turumajandusliku erainvestori põhimõtte kohaselt. Seega ilmneb, et ka need meetmed hõlmavad riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

(123) Komisjon analüüsis abi vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (15) (edaspidi “suunised”).

(124) See analüüs tekitas järgmiseid kahtlusi seoses abi ühisturuga kokkusobivusega:

(125) Komisjonil tekkisid kahtlused, kas kava võimaldaks taastada BE elujõulisuse mõistliku aja jooksul. Tõepoolest, osad meetmed olid kavandatud väga pika aja peale (kuni vähemalt 2086. aastani). Lisaks sellele tundub, et BE olukorra paranemine on tingitud vaid valitsuse ja peamiste võlausaldajate poolt osutatud välisabist, mitte niivõrd selle sisemisest füüsilisest ümberkorraldamisest. Lisaks, kui on tegemist riigiabiga, võib tarnitava kütuse ja kasutatud tuumkütuse käitlemishindade uuesti läbivaatamist BNFLiga vaadelda kui eluaegset tegevusabi tuumajaamadele, mis ei oleks vastavuses nõudega, et BE peab ümberkorraldamise lõpuleviimisel tegutsema turul vaid oma jõududega, ning seda saastaja maksab põhimõttel.

(126) Komisjon kahtles, kas seda abi võiks lubada ilma ühegi kompenseeriva meetmeta, mis tasakaalustaks abi mõju konkurentidele. Seoses sellega tunnistas komisjon, et on väga tõenäoline, et asjassepuutuval turul oli väga väike või isegi olematu struktuuriline tootmise ülevõimsus. Komisjon kaalus siiski võimalust, et selle äärmiselt konkurentsitiheda turu tingimustes ning abi suurust arvestades vajatakse ühisturuga kokkusobivuseks tõenäoliselt kompenseerivat meedet, kuigi see kompenseeriv meede ei peaks tähendama ilmtingimata jõujaamade pöördumatut sulgemist.

(127) Komisjonil oli kahtlusi, kas abi puhul piirduti vajamineva miinimumiga. Seoses sellega märkis komisjon, et kava nägi ette mehhanismi, mille kohaselt BE kannaks osa ümberkorraldamise kuludest protsentuaalselt kasutamata rahakäibest. Samas, võttes eelkõige arvesse suurt ebamäärasust antava abi ulatuse suhtes, ei olnud komisjonil toona võimalik hinnata, kas abi puhul piirduti vajamineva miinimumiga või mitte.

(128) Võttes arvese eelnevaid kaalutlusi jõudis komisjon järeldusele, et kahtlused, kas ümberkorralduste kava vastas suunistes kehtestatud kriteeriumidele ning kas Ühendkuningriigi valitsuse poolt BE-le antud ja antavat abi võiks pidada kokkusobivaks ühisturuga, jäid püsima. Seega otsustas komisjon algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

(129) Samas otsuses lisas komisjon samuti, et menetluse algatamise otsus ei piiranud Euratomi asutamislepingu kohaldamist. Osasid meetmeid, täpsemalt meetmeid A ja B, tuleb hinnata lähtuvalt Euratomi asutamislepingu eesmärkidest. Seega nõudis komisjon Ühendkuningriigilt kogu taolise teabe esitamist, mis võiks aidata analüüsida meetmeid, eelkõige meetmeid A ja B vastavalt Euratomi asutamislepingu eesmärkidele.

III. HUVITATUD ISIKUTE SELGITUSED

(130) Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist ning teatavaks tehtud tähtaja jooksul esitasid komisjonile selgitusi kakskümmend kolmandat isikut, sealhulgas ka BE ise. Need võib kokku võtta järgmiselt:

(131) BE rõhutab, et antud olukord on ebatavaline tingituna elektrituru eriomasest korraldusest ning tuumajaamade majanduslikust struktuurist.

(132) BE rõhutab asjaolu, et BE ei suutnud kanda enda varasemaid tuumaenergiakohustuste täitmisega seonduvaid kulusid seoses elektrihindade märkimisväärse langusega Ühendkuningriigis. Ümberkorralduste kava alusel on BE kohustatud suunama rahalisi vahendeid varasemate perioodide kulude katmisesse. Seoses sulgemiskuludega ja muude tuumaenergiakohustustega, mida BNFLiga sõlmitud uued lepingud ei hõlma, tehakse sissemaksed NDF/NLFi kaudu. Muud BEd ja selle investoreid mõjutavad meetmed hõlmavad BE Põhja-Ameerika varade müüki, olemasolevate lihtaktsionäride kõigi investeeringute kadumist ja kokkulepet olemasolevate investoritega, samuti uute võlakirjade emiteerimist.

(133) BE rõhutab, et ühekordse makse tegemine saajale ei oleks otstarbekas, seda eelkõige seetõttu, et teatud osa asjaomastest kuludest tekib väga kauges tulevikus. BE ümberkorralduste kava tagasilükkamine põhjusel, et see vabastaks BE jäädavalt teatud üldiselt, küll mitte koguseliselt, määratletavatest kohustustest, looks pretsedendi varasematest kuludest tingitud ümberkorraldamisabi heakskiitmise küsimuses.

(134) BE on arvamusel, et eraomandis võlausaldajatega sõlmitud kokkulepete võrdlemisest ei ole võimalik mingeid järeldusi teha. BE jaamade elujõuetuse korral oleks eelkõige BNFLi puhul oluline osa selle põhitegevusest ohustatud ning tõenäoliselt ka elujõuetu.

(135) BE rõhutab, et BNFL võttis äärmiselt jäiga seisukoha ning seda oleks suutnud viimaks mõjutada vaid mure BE maksujõuetuse pärast. Uuesti läbi vaadatud tingimused olid vähimad, mida BE arvas end majanduslikult suutvat täita, stabiliseerudes pärast ümberkorraldusi. BE arvates võis komisjon vääriti mõista BNFLi uute lepingute ärilist sisu seoses asjaolude ja eelkõige nende kronoloogia vääritimõistmise tõttu. BE täiendab enda selgitust lisaga, mis näitab põhjuseid, miks BE arvab, et uutes lepingutes kehtestatud hinnad ei ole talle eriti soodsad.

(136) BE meenutab, et ümberkorralduste kavaga lahendada soovitav probleem seisnes peamiselt selles, et tunduvalt madalamate elektri hulgihindade tingimustes ei suutnud BE enam kanda “mineviku kulusid”. BE arvates suudab ümberkorralduste kava selle probleemi täielikult lahendada.

(137) Seoses abipaketi mõjuga konkurentsile väidab BE, et kuna BE tuumajaamade lühiajalised piirkulud on märksa madalamad kui kõigi teiste baaskoormuselektrienergia tarnijate lühiajalised piirkulud, on BE tuumajaamad määratud alatiseks töötama. Kuid BE lühiajaliste piirkulude täpne suurus ei mõjuta elektrihindu, mis peegeldavad väheolulise tarnija kõrgemaid lühiajalisi piirkulusid.

(138) BE selgitab, et tuumajaamad on tehniliselt ja majanduslikult jäigad ning et taoliste jaamade tööshoidmine muul eesmärgil kui baaskoormusenergia tootjatena, on ebapraktiline. Seoses BE kauplemisstrateegiaga selgitab BE, et tuumaenergia tootmise ökonoomika tõttu keskendub BE üldiselt oma toodangu ettemüümisele pikemaajalistel turgudel.

(139) BE seisukohalt ei ole Suurbritannia elektritootmises liigset tootmisvõimsust. Seoses kompenseerivate meetmetega väidab BE, et mis tahes BE tuumajaama enneaegse sulgemise nõue oleks majanduslikult ebaefektiivne, kuna abipaketi eesmärk on säilitada BE tuumavõimsus, mis on elektrienergia tootmise tingimustes minimaalse välditavate ressursside kulu seisukohalt kõige efektiivsem tootmisvõimsus Briti turul. Lisaks rikuks see Ühendkuningriigi õigust rakendada oma pädevust Ühendkuningriigi energiavarustuse allikate suhtes ning suurendaks keskkonnaohtlike gaaside paiskumist atmosfääri.

(140) BNFL on riigiomandis äriühing, mis tegutseb tuumaenergia sektoris. See tarnib, töötleb ümber või ladustab BE AGR-tuumkütust. Lisaks kütusetsükliga seotud tegevustele juhib BNFL samuti mõnede Magnoxi tuumajaamade tööd ning tegeleb tuumajaamade projekteerimisega.

(141) BNFLi selgitused keskenduvad küsimusele BE-le antava abi olemasolust meetmetes B ja C. BNFL selgitab, et kõik BNFL sekkumised BE ümberkorralduste kavasse olid kooskõlas turumajandusliku erainvestori põhimõttega ning ei hõlma seega abi elemente.

(142) BNFL selgitab, et järgides finantsnõustajate soovitusi (NM Rothschild & Sons Limited – edaspidi “Rothschild”), jõudis BNFL juba 2002. aasta aprillis järeldusele, et BE pankrotile tuleb siiski eelistada “korralikku päästeabi paketti”, mis omaks väärtust ka BNFLile, arvestades BNFLi kui BE suurima võlausaldaja äärmiselt kaitsetut olukorda, tema kindlusetust ja õigusliku seisundi nõrkust. BNFL lisab, et tema juhatus oli siiski nõus BE olemasolevate lepingute ümberkujundamisega tingimusel, et BE pankrotti ei välditaks iga hinnaga, ning et iga BE-le pakutav pakett annaks ärilise eelise BNFLile, arvestades tema enda negatiivset bilanssi.

(143) BNFL esitab mõlema poole kõikide ettepanekute ja vastuettepanekute üksikasjad, lisades Rothschild’i arvamuse nende kohta. Lisaks esitab BNFL väga BE ja BNFLi vahel toimunud arutelude üksikasjaliku kronoloogia ja nende sisu, mis näitab, et BNFL väljendas enda valmidust aidata BE-d juba enne, kui see pöördus abi saamiseks Ühendkuningriigi valitsuse poole, kuid mõistis siis, et ilma globaalse ümberkorralduste kavata olnuks see võimatu. Läbirääkimised algasid juba 2000. aasta mais, mil BE esmakordselt taotles – edutult – lepingutes sisalduva raskustes äriühingu sätte kohaldamist. Uued läbirääkimised algatati 2002. aastal.

(144) Lisaks rõhutab BNFL, et ta ei olnud mingil moel seotud BE ja Ühendkuningriigi vahel toimunud läbirääkimistega. Sõltumatute õigus- ja finantsnõustajate analüüsi põhjal järeldas BNFL, et likviidset ümberkorraldamist hõlmav meede oli selle parimates majanduslikes huvides ning sõlmis BEga 28. novembril 2002 kokkuleppe lõplike lepingutingimuste kohta. Alles pärast seda, kui BNFL oli BEga leppinud kokku lõplikes lepingutingimustes, sai ta teada Ühendkuningriigi sekkumise üksikasjadest.

(145) Võrreldes 3. septembri lepingutingimusi ja lõplikke lepingutingimusi, järeldab BNFL, et nende kahe vahel on märkimisväärseid sarnasusi, ning et lõpptulemus oli tunduvalt sarnasem BNFLi algpositsioonile kui BE omale.

(146) BNFL esitab üksikasjaliku hinnangu BE likviidsest ümberkorraldamise ärilistest eelistest võrreldes tema maksejõuetusega, tuginedes finants- ja õigusnõustajate teostatud analüüsile. Selles tuvastatakse BE maksujõuetusega kaasnevad märkimisväärsed riskid BNFLile, eelkõige seoses asjaoluga, et BE grupi äriühingute omavaheliste dokumenteerimata laenude jääk oli küllalt suur ning et BNFLi kokkulepped BEga olid mitmes mõttes unikaalsed ning varasemate pankrotiasjade hulgast ei olnud võimalik leida selget pretsedenti. Lisaks oleks Ühendkuningriigi valitsusel kui ainukesel võlausaldajal, kes sai BE tuumaelektrijaamadele pandud tagatisest kasu, olnud pankroti lõpptulemuses keskne roll. Samas ei olnud BNFLil mingit ülevaadet Ühendkuningriigi valitsuse võimalikust lähenemisest mis tahes pankrotimenetluse korral.

(147) Samas, kui võiks eeldada, et BNFLi kui BE peamise tarnija seisund oleks andnud talle tugeva läbirääkimispositsiooni igasuguse maksejõuetuse korral, vähendasid mitmed tegurid BNFLi usutavust ähvardamaks BEd temale teenuste ja kaupade tarnimise lõpetamisega. BNFL märgib eelkõige seda, et BNFL kui BE suurim üksik võlausaldaja kaotaks ka rahaliselt kõige enam, kui BE tuumaelektrijaamad ähvarduste elluviimise tulemusena suletaks. Lisaks on kaheldav, kas tal oleks olnud võimalik seaduslikult lepingud lõpetada ning tagastada BE-le juba saadud kasutatud tuumkütus ja jäätmed, kuna seda ei võimaldaks Ühendkuningriigi tuumaenergia ohutuse seadusandlus. Lõpuks, usaldusväärse tuumaenergia teenuste osutajana pidi BNFL jätkama teenuste osutamist BE-le niivõrd, kuivõrd teenuste mitteosutamine oleks ohtlik või seda võiksid pidada ohtlikuks kolmandad isikud.

(148) BNFLi teostatud BE maksejõuetuse analüüs keskendus kolmele võimalikule tulemusele, milleks olid BE tuumajaamade sulgemine, mis oleks tähendanud nõuete minimaalset rahuldamist, BE tuumajaamade omandamine BNFLi poolt, mis oleks tähendanud kõigi BE tuumaenergiakohustuste ülevõtmist, mis on äärmiselt riskantne ja ebameeldiv, ning BE omandamine Ühendkuningriigi valitsuse poolt, mille tulemusena oleks olemasolevad võlausaldajad pidanud leppima nõuete olulise vähendamisega.

(149) Seega näis pakutud likviidne ümberkorraldamine majanduslikult soodsam, kuna see vähendanuks BNFLi riske seoses BEga ning pakkunuks BNFLile suuremat ning kindlamat tuluvoogu kui tema pankrot. BNFL käitus seega nii, nagu iga teine eravõlausaldaja oleks käitunud.

(150) Viimasena võrdles BNFL enda tulu teiste peamiste võlausaldajate saadava tuluga, kindlustamaks, et need tingimused pakkusid BNFLile rahuldavat tehingut. Et oma olukorda täiendavalt kaitsta, lisas BNFL lõplikesse lepingutingimustesse sätte, mis võimaldanuks tal kõigist pakutud järeleandmistest loobuda, juhul kui mõnele teisele suuremale võlausaldajale pakutaks soodsamaid tingimusi kui BNFLile. Pärast seda kui BE oli teiste peamiste võlausaldajatega täpsetes tingimustes kokku leppinud, ajakohastas Rothschild oma analüüsi ning kinnitas, et BNFLi kokkulepped ei olnud tegelikkuses sugugi halvemad kui teiste peamiste võlausaldajate omad. Lisaks sellele ei jõustu ükski muudetud lepingutest enne kui ümberkorralduste lõppu, seega vaid ümberkorralduste toimumisel.

(151) Seoses meetmega C selgitab BNFL, et kontrollis Rothschildi abiga, et ta ei olnud maksete peatamise suhtes teinud enam järeleandmisi kui teised peamised võlausaldajad. Saades teada, et BNFL sai teada, et teiste võlausaldajate maksete peatamise kokkulepete tingimused olid soodsamad kui BNFLi tingimused (kuigi BNFLi olukord ei olnud otseselt võrreldav BE teiste peamiste võlausaldajate omaga), kaalus BNFL, kas taotleda kokkulepete ülevaatamist või nõuda intressi maksmist. BNFL jõudis järeldusele, et oleks ebatõenäoline, et BE suudaks maksta intressi ning koguda maksete peatamise perioodil piisava sularahavaru, et tema likviidne ümberkorraldamine võiks jätkuda. Lisaks oleks BNFLil võimalik nõuded tõenäolisemalt rahuldada, kui likviidne ümberkorraldamine jätkuks, hoolimata tema seisundist seoses maksete peatamise kokkulepetega.

(152) BNFL selgitab, et tema otsus sõlmida kokkulepped BEga oli BNFLi iseseisev otsus ning seda ei ajendanud Ühendkuningriigi valitsuse korraldus. Asjaolu, et BNFL on riigiomandis äriühing, ei ole piisav arvamaks, et BNFLi otsused oleksid omistatavad Ühendkuningriigi valitsusele. Kuigi Ühendkuningriigi valitsus on BNFLi ainuaktsionär, on BNFL oma igapäevases majandustegevuses Ühendkuningriigi valitsusest sõltumatu ning tema tegevus peab põhinema ärilistel kaalutlustel. Selle tõenduseks esitab BNFL oma õiguslikku seisundit kinnitava dokumendi. BNFL lisab, et BEga toimunud läbirääkimiste jooksul teavitas BNFL oma aktsionäri (DTI) BEga peetavatest läbirääkimistest. Ta kirjeldab seda kui tüüpilist ärisituatsioooni, kus äriühingul on kontrolli omav aktsionär. DTI tunnistas BNFLile, et ta kiidaks BEga sõlmitud kokkulepete muutmise heaks (vastavalt BNFLi äriühingu juhtimise kokkulepetele DTIga) vaid siis, kui see tugineks BNFLi puhul ärilistel kaalutlustel.

(153) Greenpeace Limited on organisatsiooni Greenpeace International Ühendkuningriigi haru, mille kaks põhitegevust hõlmavad kampaaniaid tuumaenergia kasutuselt kõrvaldamiseks ja keskkonnasõbralike ning taastuvenergiate kasutamise edendamiseks Ühendkuningriigis.

(154) Greenpeace selgitab, et BE poolt tuumaenergiakohustuste rahastamiseks tehtavate maksete piiramise kaudu hõlmab meede A põhjendamatut tegevusabi BE-le ja/või BE aktsionäridele, kuna see kujutab endast võimalust suurendada turul tegutsevate investorite huvi BE vastu.

(155) Greenpeace’i sõnul hõlmavad meetmed B ja C põhjendamatut tegevusabi, kuna need toetavad jätkuvalt BNFLi, kes käitub, või arvatavalt käitub riigina või riigi korraldusel, tingimustes, kus: a) BNFL on kiratsev äriühing, kes suudab tegutseda ainult riigiabi toel; b) BNFL oli osapooleks kolmepoolsetel läbirääkimistel valitsuse ja BEga, mille tagajärjel koostati BE ümberkorralduste pakett kohe pärast seda kui BNFL oli keeldunud BEga sõlmitud lepingute tingimuste muutmisest; seega palus Greenpeace, et komisjon paluks BNFLil esitada BNFLi sisedokumentide koopiad, et näha, kas BNFL osales BE läbirääkimistes Ühendkuningriigi valitsusega; c) kokkulepped ei ole oma olemuselt täiesti ärilised; Greenpeace’i sõnul ei põhine praegused ega varasemad BNFLi ja BE vahelised kokkulepped ärilistel alustel ning nende puhul näib pigem olevat tegu kunstliku vahendiga, mille eesmärgiks on tagada BNFLile kindel tuluvoog; ümberkorraldamisabi pakett võimaldab BNFLile seda tuluvoogu jätkuvalt pakkuda; d) uus hinnakujundus ei peegelda osutatud teenuse tegelikke kulusid, vaid on seotud hulgihindadega; kuna lepingutega saadav kasu on jätkuv ning tähtajatu, hõlmab abi BE pikaajalist toetamist, mitte ühekordset toetust, mille eesmärgiks oleks taastada BE elujõulisus; seega on saadava kasu puhul tegemist “tegevus-” mitte “ümberkorraldamisabiga” ning seda ei saa pidada kokkusobivaks ühisturuga.

(156) Greenpeace toetab kõiki komisjoni kahtlusi ning järeldab, et abi ei ole EÜ asutamislepinguga kokkusobiv. Greenpeace rõhutab eelkõige seda, et ümberkorraldamisabi ei mõjutaks mitte ainult tegutsevaid ettevõtjaid, vaid takistaks konkureerivate ettevõtjate turule tulekut, sest tegutsevatel ja uutel turuosalistel ei võimaldataks ära kasutada oma tõhusust. Tuumaenergia tootjate toetamine oleks lisaks vastuolus valitsuse avaldusega energiaallikate, sealhulgas ka taastuvenergiate, mitmekesisuse kohta.

(157) Mis puudutab liigset tootmisvõimsust, siis on Greenpeace arvamusel, et riikliku elektrivõrgu poolt kasutatav “tootmise planeerimise piirmäär”, mille eesmärgiks on planeerida tulevase tootmismahu vajadus, et säilitada ohutu võimsus, ei anna sobivaid andmeid turul esineva tootmise ülevõimsuse hindamiseks. Greenpeace’i sõnul on tõenäoline, et juba praegu on asjassepuutuval turul märkimisväärne struktuuriline tootmise ülevõimsus ning see suureneb veelgi.

(158) Greenpeace kahtleb selles, et osade BE jaamade sulgemine oleks maksumaksjatele kallim, kuna BE suutlikkus tasuda olemasolevatest kohustustest tulenevad võlgnevused on kaheldav. Greenpeace lisab, et lühiajalises plaanis ei ole mingit põhjust uskuda, et Ühendkuningriik ei suudaks saavutada oma eesmärke seoses Kyoto protokolliga.

(159) Greenpeace selgitab, et vastavalt tema poolt esitatud aruannetele on tuumajaamade kohene või järk-järgult sulgemine nii reaalne kui ka ohutu. Greenpeace järeldab, et BE jaamade osalise või järk-järgult sulgemise tagajärjel võib vajatava abi intensiivsus väheneda.

(160) Greenpeace on arvamusel, et Euratomi asutamisleping ei välista riigiabi analüüsimist EÜ asutamislepingu seisukohast. Kuna Euratomi asutamislepingus puuduvad tuumatööstusele antava abi erisätted, tuleks kohaldada EÜ asutamislepingu riigiabi üldsätteid. Greenpeace osundab ühendatud kohtuasju 188 ja 190/80 Prantsusmaa jt v. komisjon (16). Lisaks väidab Greenpeace, et abimeetmed on seotud Euratomi asutamislepinguga reguleeritavate küsimustega ainult sel määral, kuivõrd need on seotud tuumarajatiste ohutusega seoses nende sulgemise ohutusega. Greenpeace järeldab, et kõnealused meetmed ei ole püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud ning et igasuguse abi edasine osutamine ei ole vajalik tagamaks ohutust olukorras, kus eksisteerib turvaline ja elujõuline võimalus BE tuumajaamade järkjärguliseks täielikuks või osaliseks sulgemiseks. Greenpeace’i sõnul peaks komisjon võtma arvesse ühenduse suuniseid keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (17).

(161) Powergen on üks peamisi Inglismaa ja Walesi elektrienergia sektori turuosalisi. Powergeni osa tootmisvõimsusest on 11 % (BE-l 14 %), ning ta on oluliseks elektrienergia müüjaks eelkõige suurtele tööstus- ja äritarbijatele, kuid ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja kodutarbijatele. Selle omanik on E-ON.

(162) Powergen on abipaketi rakendamise vastu. Ta selgitab, et abi võimaldab BE-l jätkata oma tuumajaamade käigushoidmist, mis vastasel korral oleks tulnud sulgeda. Seoses sellega vaidlustab Powergen Ühendkuningriigi ametivõimude seisukoha, et jaamade töö jätkuks igal tingimusel. Powergen kardab, et abi võimaldab BE-l pakkuda kunstlikult madalaid hindu, et suurendada suurtarbijatele suunatud müügi turuosa ning alustada elektrimüüki kodutarbijatele. BE võib lisaks rahastada investeeringuid tuumaenergiat mittekasutavatesse tootmisviisidesse.

(163) Seoses kompenseerivate meetmetega soovib Powergen, et need kooskõlastataks temaga ning pakub välja kolm võimalikku meedet:

(164) Esiteks, Dungeness B tuumareaktori varasem sulgemine 2004. aasta aprillis. Powergeni sõnul võimaldaks varasemast sulgemisest õigel ajal ette teatamine jätta turule aega vastava võimsuse kogumiseks, et säilitada piisav varu.

(165) Teiseks, abi ringkaitse, keelates ristsubsideerimise BE kahjumlike varade (gaasijahutusega reaktorid) ja BE muu äri vahel, luues BE tootmise ja müügi jaoks eraldi üksused koos eraldiseisva raamatupidamisega ning kehtestades spetsiaalsed kontrollmehhanismid BE rahakasutuse jälgimiseks, tagamaks, et see ei kasuta riigi poolt tuumaenergiakohustuste täitmiseks eraldatud raha muul otstarbel. Need meetmed peaksid kehtima seni kuni ümberkorralduste kava meetmed on paigas.

(166) Kolmandaks, vältida konkurentsmoonutusi elektri jaeturul, keelates BE-l energia müümise alla omahinna (energia soetusmaksumus hulgiturul pluss muud müügiga seotud kulud), kehtestades ülempiiri BE poolt tööstus- ja äritarbijatele müüdavale elektrile (soovituslik turuosa 20 %), ning keelates BE-l uutele jaeturgudele sisenemise. Need meetmed peaksid kehtima seni, kuni ümberkorralduste kava meetmed on paigas, ning pärast 5aastast rakendamist peaks komisjon hindama nende tõhusust.

(167) Seoses BE elujõulisuse taastamisega selgitab Powergen, et Ühendkuningriigi ametivõimude poolt käsitletud stsenaariumid BE tulevase elujõulisuse hindamiseks on liiga optimistlikud, eelkõige selles osas, mis puudutab BE jaamade kasutamisvalmidust võrreldes varasemate võrdlusandmetega.

(168) Viimaks leiab Powergen, et “kinnistunud on arusaam, et EÜ asutamislepingu riigiabi sätted kehtivad ka tuumatööstuse suhtes vaatamata Euratomi asutamislepingu olemasolule”. Ta viitab samale 1990. aasta kohtuasjale nagu Greenpeace.

(169) InterGen on globaalne energiatootja, kes on tegev kõigil kontinentidel. Tema tootmisvõimsuse osakaal Inglismaal ja Walesis on 2 %, ning tal on seal töös kaks jaama ja ühte veel ehitatakse (BE tootmisvõimsuse osa on 14 %). InterGen müüb enamiku elektrienergiast hulgiturul, ning osa pikaajaliste lepingute kaudu. Lisaks on InterGen tegev ka kütuseturul. Selle omanikeks on Shell ja Bechtel.

(170) Intergen selgitab, et Ühendkuningriigis tuntakse muret energiavarustuse ohutuse küsimuses, ning et tuumaohutusega võiksid tegeleda äriühingu pankrotihaldurid. Intergen juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et BE-le antav abi on kahjustanud ja kahjustab ka praegu InterGeni, ning samuti asjaolule, et erinevalt InterGenist saavad ümberkorralduste kava raames kasu ka teised InterGeni konkurendid, nagu Teeside Power Limited, kes kuuluvad BE võlausaldajate hulka. InterGen selgitab, et juhul kui komisjon kiidab abi heaks, tuleks talle ja tema sidusettevõttele tekkiv kahju hüvitada.

(171) See kolmas isik selgitab, et ajakirjanduses avaldatud artiklites väidetakse, et ümberkorraldamiseelne ümbertöötlemishind BE-le on ligikaudu 1 000 Inglise naela/kg raskmetalli kohta. Pärast BE ümberkorraldamist on BNFL ja BE leppinud kokku hinnas, mis on ligikaudu 150 Inglise naela/kg raskmetalli kohta, olles 85 % võrra madalam esialgselt kokkulepitust. Ta lisab, et esialgsed ümbertöötlemislepingud BNFLi ja BE vahel hõlmasid hindu, mis sisaldasid nii kulusid kui maksumust, mis tähendab, et baaskoormuselektrienergia tarbijatel oli lepingu kohaselt võimalik kasutada ümbertöötlemist vaid juhul, kui nad olid nõus kandma (pro rata) kõik töötlemiskulud ning lisanduva kasumimarginaali. Arvestades seda tausta, mille kohaselt on baaskoormuselektrienergia tarbijatega kokku lepitud ümbertöötlemiskulud kaetud vaid tasemel 1 000 Inglise naela/kg raskemetalli kohta, tähendab see seda, et praegu BEga kokkulepitud hind ei võimalda mingil juhul kulusid katta. Isegi uute lepingute puhul ulatub see hind 1 000 Inglise naela/kg raskmetalli kohta (2003. aasta hinnad).

(172) Anonüümseks jääda sooviv kolmas isik järeldab, et need hinnad viitavad sellele, et BEga läbirääkimisi pidades ei ole BNFL toiminud turumajandusliku erainvestori põhimõtte kohaselt, kui ta just ei soovi neid soodsaid tingimusi ka teistele klientidele laiendada.

(173) Drax on suurim kivisöel põhinev elektritootja Lääne-Euroopas. Varasemalt kuulus see Ameerika energiagruppi AES Corporation, mis tegeleb elektrienergia tootmise, turustamise ja müügiga üle kogu maailma. 5. augustil loovutas AES Corporation kontrolli Draxi üle selle võlausaldajatele. 30. augustil 2003 teatas Drax, et oli sõlminud eksklusiivse kokkuleppe äriühinguga International Power plc, kes osales Draxi ümberkorraldamises.

(174) DRAXi sõnul on meetmete A, B ja G puhul tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. DRAX nõustub sellega, et meetmed D, E ja F riigiabi ei sisalda. DRAX on arvamusel, et abi suurust on raske hinnata. Seoses meetmega A leiab DRAX, et selle ulatus võib olla oluliselt suurem kui praegu on hinnatud, eelkõige seoses asjaoluga, et tuumajaama sulgemise kohustused ei ole Ühendkuningriigis õiguslikult reguleeritud ning et on ebatõenäoline, et BE aitaks tuumaenergiakohustustest tulenevaid kulusid tasuda. Ühendkuningriigi valitsusele jääb alati lõplik vastutus lõppfaasikohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste täitmise eest. Ühendkuningriigi valitsus ei lase BE-l pankrotistuda. DRAX on arvamusel, et ainuüksi maksuvabastusest tuleks teavitada kui riigiabist.

(175) Seoses BNFLiga sõlmitud kokkulepete ülevaatamisega leidis DRAX, et ükski erainvestor ei oleks kunagi nõustunud selliste mitteäriliste tingimustega, mis tekitavad nii praegu kui ka tulevikus märkimisväärset kahju, olenemata lepingutes sisalduvale raskustes äriühingu sättest ning asjaolust, et BE on BNFLi suurim klient. On selge, et kokkulepete ülevaatamine halvendas tõsiselt BNFLi olukorda. Selle tagajärjel väheneb iga-aastane püsimakse kütusemüügilepingu kohaselt 5 kuni 20 miljoni Inglise naela võrra aastas. Seda kinnitab ka BNFLi 2004. aasta aruanne. Lisaks tundub, et isegi kui BE suhtes tuleks algatada pankrot, jätkaksid BE jaamad tööd ning nende kütusevajadus ning kasutatud kütuse käitlemis-, töötlemis- ja kõrvaldamisteenuste vajadus jääks samaks. Seega peaks küsimus seisnema selles, kas BE pankrotihaldur oleks suutnud BNFLilt need tingimused välja kaubelda. Lisaks võiks BNFL otsida muid ärivõimalusi kui selle äritegevus BE-ga väheneks. BNFLi tegevus ei ole korraldatud turumajandusliku investori põhimõttel. Seega hõlmab meede B riigiabi.

(176) DRAX on arvamusel, et meetmes C sisalduv BNFLi maksete peatamise kokkulepe hõlmab samuti riigiabi, kuna erinevalt teistest asjaomastest võlausaldajatest ei saa BNFL maksete peatamise ajal intressi.

(177) Drax tegi lisaks märkusi abipaketi kokkusobivuse kohta. DRAX ei kahtle selles, et BE puhul on tegu raskustes oleva äriühinguga. Samas leiab ta, et BE kindlusetu positsioon tulenes vaid tema juhtkonna kaheldavast otsusest müüa kogu jaekaubanduse osa. Lisaks oleks BE võinud kulusid vähendada, sulgedes mõned või kõik jaamad, kuna osade tuumajaamade käigushoidmine on kulukam kui nende ajutine sulgemine.

(178) Seoses elujõulisuse taastamisega on DRAX arvamusel, et pakutud kava ei ole tegelikult ümberkorralduste kava. Veelgi enam, BE olukord on alati erinenud konkurentidest ning seda ka edaspidi. BE jätkab elektri tootmist ning selle turustamist mis tahes hinnaga ning avaldab jätkuvalt survet hindade alandamiseks, mis omakorda kahjustab kõiki teisi konkurente.

(179) DRAX vaidlustab selle, et Ühendkuningriigi valitsuse kasutatud lühiajalised piirkulud oleks õige kriteerium hindamaks BE elujõulisust. Ümberkorraldamine vabastab BE olulisematest tuumaenergiatootja kohustustest. Äriühing langetab otsuse mingile turule sisenemise või sellel turul konkureerimise jätkamise kohta tuginedes sellele, kas ta suudab mõistliku aja jooksul katta kõik oma keskmised kulud ning saada investeeringutelt mõistlikku kasu. BE puhul see ei kehti, kuna äriühingult on võetud äririskid.

(180) Seoses abi kestusega on DRAX seisukohal, et niivõrd kauges tulevikus tekkivate tähtajatute kohustuste rahastamine, ei ole suunistega kooskõlas. Lisaks väitis DRAX, et jätkuva tegevusabi suhtes ei saa samuti väita, et seda oleks piiratud miinimumini. BE panuse kohta märgib DRAX, et varade müügist saadava tulu suhtes valitseb teatav ebamäärasus ning et BE sissemaksed NLFi tehakse abi tõttu tekkivast rahakäibest, mida ei saa arvesse võtta.

(181) Seoses tootmise ülevõimsusega ja võlausaldajatele hüvitiste maksmisega märgib DRAX, et menetluse algatamise otsuses viidatud võimsuspiir 20 % puudutab ainult talvist maksimaalset nõudlust. NGC sõnul ületab tootmisvõimsus talvise maksimaalse nõudluse 20,3 % võrra. DRAXi arvates teeks ükskõik milline BE operaator mõistliku otsuse vähendada suvekuudel tootmisvõimsust. See aitaks kulusid kokku hoida.

(182) DRAX leiab, et kõne alla võiksid tulla erinevad kompenseerivad meetmed ja/või ümberkorralduste kava muudatused, mis aitaksid tagada ümberkorraldamise vastavuse suunistele ning pakkuda hüvitisi abi mittesaavatele konkurentidele. DRAX teeb järgmise ettepaneku: a) Kõrvaldada BE konkurentsiturult, luues süsteemi tuumaenergia kohustuslikuks ostmiseks fikseeritud hinnaga, mis sarnaneks taastuvenergiate kasutamise kohustusega. BEd ei ole kunagi võimalik niivõrd põhjalikult ümber korraldada, et võimaldada tal konkureerida abi mittesaavate turuosalistega samadel alustel. Kui BE toodangut ei ole võimalik turult eemaldada, on parimaks lahenduseks BE toodangu eemaldamine konkurentsiturult. Tuumaenergia abil toodetud elektri hinda tuleks reguleerida ning seda vastavalt kapitalikuludele ja muudele tavapärastele hinnakujunduse kriteeriumidele. See aitaks lahendada Ühendkuningriigi valitsuse mure energiavarustuse ohutuse ja tuumaohutuse suhtes ning konkurentsimoonutusi ei esineks. b) lühendada BNFLi lepingute tähtaegu ja tasakaalustada nende lepingute riskid BNFLi kasuks; c) Eggborough loovutamine; d) keelata täiendavate osaluste omandamine ja turuliidrina käitumine; e) kohustada Ühendkuningriigi valitsust rakendama põhimõtet, et ühekordne abi jääb ühekordseks abiks.

(183) DRAX esitas samuti selgitused Euratomi ja EÜ asutamislepingu vahekorra kohta. DRAX on arvamusel, et EÜ ja Euratomi asutamislepingud taotlevad täiendavaid, mitte vastukäivaid eesmärke.

(184) Selgitusi esitasid samuti Ohutu tuumaenergia ametiühingu liikmed (tasakaalustatud energiapoliitika raames) – TUSNE, (18) hr Robert Freer, (19) Ühendkuningriigi Keemiatööstuste Liit (The UK Chemical Industries Association, edaspidi “CIA”), (20) John Hall Associates (edaspidi “JHA”), (21) Energia Suurtarbijate Grupp (the Energy Intensive Users Group, edaspidi “EIUG”), (22) Terra Nitrogen, (23) Energywatch, (24) Teollisuuden Voima Oy (edaspidi “TVO”), (25) National Grid Transco, (26) Kuninglik Tehnikateaduste Akadeemia (the Royal Academy of Engineering), (27) Enfield Energy Centre Limited (“EECL”), (28) Energy Information Centre Ltd (edaspidi “EIC”), (29) Major Energy Users' Council Ltd (edaspidi “MEUC”) (30) ning teine anonüümseks jääda sooviv kolmas isik.

(185) TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC and MEUC on kõik mures Ühendkuningriigi varustuskindluse pärast ning selgitavad, et BE tuumajaamade sulgemine põhjustaks voolukatkestuste tekke ohu ning oleks vastuolus tarbijate huvidega. Lisaks rõhutavad neist osad, et BE tuumajaamade tootmise sulgemine muudaks Ühendkuningriigi Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmise väga raskeks kuna tuumajaamad mitmekesistavad kasutatavaid energiaallikaid. Nad selgitavad, et BE pankrotistumine läheks majandusele märksa kallimaks kui selle ümberkorraldamine, ning et abi osutamine on vajalik.

(186) Anonüümseks jääda sooviv kolmas isik selgitab, et BE kasutab riigi abi selleks, et dumpinguhindadega agressiivselt hõivata turuosa. Ta osundab juhtumitele, mille korral BE pakutavad hinnad olid väidetavalt 10 kuni 15 % konkurentsihindadest madalamad. Ta selgitab, et taolisi pakkumisi ei ole võimalik ilma riigi abita teha, ning et seega ei saa väita, et abi aitaks taastada äriühingu elujõulisust.

(187) TVO selgitab, et BE poolt kogetud raskustest ei tohiks järeldada, et tuumaenergia ei saa liberaliseeritud elektrituru tingimustes olla konkurentsivõimeline.

(188) National Grid Transco selgitab, et praegune Inglismaa ja Walesi võimsuspiir on algselt kavandatust väiksem ning seda ei saa käsitleda struktuurilise tootmise ülevõimsusena. National Grid Transco viitab 20 % tagatisvarule kui tasemele, mille ületamise korral võiks eeldada liigse tootmisvõimsuse olemasolu. National Grid Transco näeb ette, et tagatisvaru on optimistlike prognooside kohaselt väiksem kui 20 % vähemalt kuni 2006. aastani. Pessimistlike prognooside kohaselt jääb tagatisvaru alati väiksemaks kui 20 %, langedes isegi 8,5 %ni 2009. aastal. National Grid Transco järeldab, et kui kompenseeriva meetmena nõutakse osade jaamade sulgemist, tuleks turgusid sellest aegsasti teavitada (3-4 aastat ette), et turul oleks võimalik jaamade sulgemine kompenseerida.

(189) EECL selgitab, et Ühendkuningriigi madalad elektri hulgihinnad on avaldanud mõju kõigile elektritootjatele (mitte ainult BE-le). EECL ei ole nõus Ühendkuningriigi ametivõimude arvamusega, et lühiajalised piirkulud tuleks võtta võrdlusaluseks tuvastamaks abi moonutavat mõju, kuna need kulud ei peegelda elektrijaama keskmist ja pikaajalist elujõulisust. EECL selgitab, et madalad forward-tehingute hinnad aitavad kõige paremini tuvastada, kas turul on struktuurilist tootmise ülevõimsust.

IV. ÜHENDKUNINGRIIGI SELGITUSED MENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

(190) Ühendkuningriiki ametivõimud teavitasid komisjoni sellest, et kohalikud maksud tasuti ning maksudelt arvestati tavalist intressi.

(191) Eelmärkusena väidavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et isegi kui komisjon järeldab, et meede B hõlmab abi, tagab lepingute sõnastusviis selle, et BE poolt ajutiselt saadav kasu kõrvaldatakse automaatselt intressi näol, kui abipaketi rakendamist ei lubata. Uued lepingud näevad ette nende lõpliku jõustumise alles abipaketi lubamise korral.

(192) Ühendkuningriik esitab edasises selgitusi erainvestori testi kohta. Ühendkuningriik selgitab, et BNFL käitus samamoodi, nagu oleks käitunud iga eravõlausaldaja. Eelkõige väidavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et ei ole võimalik öelda, nagu oleksid BNFLIi poolt kokkulepitud tingimused soodsamad kui need, mida eravõlausaldaja oleks võrreldavates tingimustes andnud. Ühendkuningriik selgitab, et, asjaolu, kas BNFL käitus lepingute ülevaatamisel sarnaselt igale teisele erainvestorile, on vajalik analüüsida vastavalt Euroopa Kohtu määratlusele kohtuasjas DM Transport (31).

(193) Ühendkuningriik väidab, et komisjon on ilmselt sündmuste käiku vääriti mõistnud. Ühendkuningriigi ametivõimude sõnul ei olnud BNFL raskustes äriühingu sätte rakendamise vastu, vaid ta oli erinevalt komisjoni arvamusest väljendanud enda soovi kaaluda olemasolevate lepingute võimalikke muudatusi enne seda, kui BE teatas Ühendkuningriigi valitsusega läbirääkimiste alustamisest. Siiski, pärast BE-ga peetud arutelusid selgus, et ükski BNFLi jaoks võimalik äriline pakkumine ei oleks olnud piisav, et ainuüksi selle abil BE finantskriisi lahendada. Laiema ümberkorralduste kava väljatöötamine andis võimaluse uuteks läbirääkimisteks BE ja BNFLi vahel ning kokkulepe sõlmiti tingimustel, mis oli väga sarnane BNFLi esialgsele pakkumisele. Ühendkuningriik leiab, et BNFLi tegutses nagu erainvestor.

(194) Ühendkuningriik lisab, et BNFL kui Ühendkuningriigi ainuke tuumkütusetsükli teenuste osutaja, oleks BE maksejõuetuse korral tõsiselt ohustatud; tal puuduksid otsekohe tuluallikad talle juba tarnitud, gaasijahutusega reaktorites kasutatud suurte kütusekoguste ladustamiseks või ümbertöötlemiseks ning tema väljavaated nõuete rahuldamiseks BE pankroti korral oleksid väga piiratud. BNFL oleks pidanud sõlmima uue kasutatud tuumkütuse kokkuleppe pankrotihalduriga või valitsusega, millega oleks kaasnenud suur ebamäärasus edaspidiste teenustasude osas. Ühendkuningriik selgitab, et olles silmitsi samalaadse riski, lõhestumise ja ebakindlusega, oleks erainvestor soovinud kahtlemata ümberkorraldamises osaleda, mis oleks loomulikult hõlmanud lepingute ülevaatamist BEga maksimeerimaks kogutulu ja tagamaks BE elujõulisuse taastamine.

(195) Lisaks selgitab Ühendkuningriik, et asjaolu, et BNFL on riigiomandis äriühing, ei tähenda, et tema tegevus oleks seetõttu vähem ärihuvidest kantud. Ta märgib, et BNFL on riigiomandis äriühing, mis on moodustatud vastavalt 1985. aasta äriühinguseadusele. Temal on juhatus (direktorite nõukogu), kuhu kuuluvad tegevjuhid ning juhtimisega mitte tegelevad direktorid, kellel on korporatiivsed kogemused teistest erasektori valdkondadest. BNFLi juhatus on kohustatud tegutsema sõltumatult äriühingu huvides. Ühendkuningriik lisab, et Ühendkuningriigi valitsus ei sekkunud BNFLi otsesesse otsustusprotsessi, et ergutada teda käituma muul viisil kui ärilistel kaalutlustel.

(196) Viimaks on Ühendkuningriik esitanud võlausaldajate väidete analüüsi ning summad, mis pandi paika ümberkorralduste paketiga.

(197) Ühendkuningriigi ametivõimud järeldavad, et meedet B tuleks käsitleda kui riigiabi mitte sisaldavat meedet.

(198) Ühendkuningriik selgitab, et mitmed ühesugused väited, mis esitati põhjendustes (191) kuni (197) seoses meetmega B, kehtivad samuti ka meetme C kohta. Eelkõige väidab Ühendkuningriik, et BNFLi tegevust tuleb hinnata lähtuvalt selle erandlikust olukorrast BE peamise võlausaldajana ning asjaolust, et BE on BNFLi suurim klient. Võttes arvesse nende kahe pika-ajalist kestvat ärisuhet ning BE kohustuste mahtu BNFLi ees, ei ole üllatav, et maksete peatamine BNFLile moodustab suurima absoluutosa maksete peatamise kokkulepete alusel BE-le tekkivast kasust. BNFLiga samas olukorras oleval erainvestoril, kes oleks BE pankroti korral tõsiselt ohustatud, puuduksid sisuliselt teised valikud ning ta peaks käituma samuti.

(199) Ühendkuningriik selgitab lisaks, et BNFLi maksete peatamise kokkuleppeid ei saa võrrelda teiste eravõlausaldajate kokkulepetega. Ilma ühegi peamise võlausaldaja osaluseta ei toimiks need kokkulepped tervikuna. Ühendkuningriik esitab kõigi BE tasumata võlgade võrdluse iga osapoole panusega maksete peatamise kokkulepetesse ning järeldab, et võrreldes kohustustega BNFLi ees annab BNFL protsentuaalselt väiksema panuse kui enamik eravõlausaldajaid.

(200) Ühendkuningriigi ametivõimud selgitavad, et suuniste punkt 32 ei nõua, et abimeetmed peaksid olema piiratud kestusega. See nõuab, et ümberkorralduste kava oleks oma kestuselt võimalikult lühike ning, et pikaajaline elujõulisus taastataks “mõistliku aja jooksul”. Vastavalt Ühendkuningri