NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/307/ÜVJP,

14. aprill 2008,

Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks laboratooriumide bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

Kuuendal läbivaatamiskonverentsil kinnitasid konventsiooni osalisriigid oma pühendumust võtta vajalikke siseriiklikke meetmeid vastavalt BTWC artiklitele I, III ja IV, et tagada mikroobide või teiste bioloogiliste mõjurite või toksiinide ohutus ja turvalisus laboratooriumides ja teistes rajatistes ja transportimisel ning et tõkestada ilma loata isikute juurdepääsu kõnealustele mõjuritele ja toksiinidele ning nende väljaviimist laboratooriumidest ja teistest rajatistest. Samuti paluti konverentsil nendel konventsiooni osalisriikidel, kellel on asjaomane kogemus BTWC sätete rakendamiseks vajalike õigus- ja haldusmeetmete osas, osutada taotluse korral asjakohast abi konventsiooni teistele osalisriikidele. Konverentsil ergutati sellise abi osutamist piirkondlikul tasandil.

Kuuendal läbivaatamiskonverentsil märgiti seoses BTWC artikliga VII samuti, et konventsiooni osalisriikide siseriiklik valmisolek annab panuse rahvusvahelisele võimekusele reageerida haiguspuhangutele, sealhulgas nendele, mille väidetavaks põhjuseks on bioloogiliste või toksiinrelvade kasutamine, ning uurida ja leevendada nende mõju.

15. juunil 2007 jõustusid rahvusvahelised tervise-eeskirjad (edaspidi „IHR”). Tervise-eeskirjadega reguleeritakse kontrolli nakkushaiguste puhangute liikumise üle ja puhangutele reageerimist olenemata nende päritolust ning nõutakse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) liikmesriikidelt laboratooriumide põhivõimekuste loomist ja järelevalve teostamist, mis võimaldab IHRi rakendada. WHO sekretariaat toetab WHO liikmesriike nende IHRi riiklike tegevuskavade rakendamisel, kasutades selleks WHO peakorterit ja piirkondlikke kontoreid, sealhulgas WHO kontorit Lyonis. WHO bioloogilise ohu vähendamise haldamise programmis antakse juhiseid, kuidas laboratooriumid peaksid toimima, kasutades normatiivseid juhiseid, töörühmi ja bioloogilise ohutuse tavasid käsitlevat koolitust, laboratooriumide bioloogilist julgeolekut ja bioteaduste teadusuuringute toimimisjuhendeid. Lisaks on WHO sekretariaadil roll nakkusohtlike ainete transpordialaste ÜRO suuniste kehtestamisel. IHRi kohaselt osalevad rahvatervise laboratooriumid bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude käsitlemise ettevalmistamisel. Bioloogilise ohutuse ja laboratoorse bioloogilise julgeoleku määratlused on esitatud laboratoorse bioloogilise ohutuse WHO käsiraamatus (3. trükk, 2004) ning bioloogilise riski haldamise ja laboratoorse bioloogilise julgeoleku WHO juhistes (2006).

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1. ELi strateegia asjakohaste osade viivitamatuks ja praktiliseks kohaldamiseks toetab EL BTWC kuuenda läbivaatamiskonverentsi osalisriikide poolt tehtud otsuste rakendamist, järgides alljärgnevaid eesmärke:

2. Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks algatab EL projekte, mis sisaldavad järgmisi meetmeid:

valitud riikidele abi osutamine, et vaadata läbi rahvatervise sektori reageerimisvõimekus seoses siseriikliku bioloogilise valmisoleku suurendamisega ning bioloogilise ohu vähendamise tegevuskava väljatöötamise ja rakendamisega, eelkõige seoses laboratooriumides kasutatavate tavade ja laboratooriumide ohutusega, ning et ühtlustada need riiklike integreeritud valmisoleku kavadega, ning et tugevdada riikide laboratooriumide tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust, ühendades nad piirkondlike ja rahvusvaheliste võrgustikega.

Kõnealuste projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud käesoleva ühismeetme lisas.

Artikkel 2

1. Käesoleva ühismeetme rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja. Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud.

2. Artikli 1 lõikes 2 osutatud meetmete tehnilist rakendamist teostab WHO, sealhulgas WHO kontor Lyonis.

WHO ülesannete täitmist kontrollib peasekretär/kõrge esindaja, kes abistab eesistujariiki. Sel eesmärgil lepib peasekretär/kõrge esindaja WHOga kokku vajalike korralduste osas.

3. Eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning komisjon teavitavad oma pädevuse piires korrapäraselt teineteist käesoleva ühismeetme rakendamisest.

Artikkel 3

1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud meetmete rakendamise lähtesumma on 2 105 000 eurot ja seda rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2. Lõikes 1 nimetatud summast rahastatavaid kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse menetlustele ja eeskirjadele.

3. Järelevalvet lõikes 2 osutatud toetusena antavate kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon WHOga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et WHO tagab ELi rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele ning kajastab ELi ekspertide osalemist.

4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu võimalikult kiiresti pärast käesoleva ühismeetme jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist raskustest selle protsessi jooksul ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

Eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, annab nõukogule aru käesoleva ühismeetme rakendamisest WHO kvartaliaruannete alusel. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud. Komisjon esitab nõukogule aruande käesoleva ühismeetme rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Ühismeede kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest või 6 kuu möödumisel pärast ühismeetme vastuvõtmist, kui selleks ajaks ei ole sõlmitud rahastamislepingut.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 65, 7.3.2006, lk 51.

(2) ELT C 57, 9.3.2006, lk 1.

(3) ELT L 88, 25.3.2006, lk 65.

LISA

RAHASTATAVATE PROJEKTIDE KIRJELDUS:

1. Üldeesmärgid

Käesoleva ühismeetme üldine eesmärk on toetada allpool kirjeldatud projektide abil eelkõige selliste BTWC aspektide rakendamist, mis seonduvad mikroobide või teiste bioloogiliste mõjurite ja toksiinide ohutuse ja julgeolekuga laboratooriumides ja teistes rajatistes, sealhulgas transportimisel, et tõkestada ilma loata isikute juurdepääs kõnealustele mõjuritele ja toksiinidele ning nende väljaviimist laboratooriumidest ja teistest rajatistest.

Samuti annab käesolev ühismeede panuse bioloogilise ohu haldamise tavade alase teadlikkuse suurendamisele ning edendab, eelkõige projekti nr 2 kaudu, siseriiklikke laboratooriumide häid tavasid ja reageerimist bioloogilistele mõjuritele, mis on ühtlustatud üldise riikliku bioloogilise valmisolekuga.

2. Projektipõhised erieesmärgid

Allpool kirjeldatud projektid käsitlevad kolme enim murettekitavat küsimust haiguste tahtmatu või tahtliku levimise valdkonnas:

1. Oht, et terroristid või teised kurjategijad saavad juurdepääsu ohtlikele bioloogilistele patogeenidele/toksiinidele. Terroristide kavatsust omandada patogeene ja toksiine ning kasutada neid relvana tuleb ohjeldada. Sellised juhtumid, nagu 2001. aastal Ameerika Ühendriikides esinenud siberi katku eoseid sisaldavad kirjad, võivad tekitada suuri poliitilisi ja majanduslikke häireid.

2. Uute laboratooriumide, eelkõige kõrgetasemeliste isoleerimislaboratooriumide arvu märkimisväärne suurenemine, kus ei järgita nõuetekohaselt bioloogilise ohutuse ja julgeoleku standardeid. Viimastel aastatel on märkimisväärne arv riike, sealhulgas piiratud ressurssidega riike, eraldanud rahalisi vahendeid kõrgetasemeliste isoleerimislaboratooriumide ehitamiseks. See peaks kõnealuste riikide teadlastel võimaldama omandada kogemusi ohtlike patogeenide (nagu SARSi koroonaviirus või viirusliku hemorraagilise palaviku viirused) käitlemise osas, kuid võib kaasa tuua ka ohte, eriti nendes riikides, kes ei ole võimelised eraldama piisavalt rahalisi vahendeid oma rajatiste pikaajaliseks hoolduseks ning ei koolita oma töötajaid piisavalt.

3. Vahejuhtumite esinemine laboratooriumides ning väga ohtlike biomaterjalide tahtmatud lekked, mille põhjuseks oli laboratooriumides ja teistes rajatistes kasutatavate bioloogilise ohutuse ja julgeoleku tavade puudulikkus ning nakkusohtlike ainete pakendamist ja transporti käsitlevate ÜRO eeskirjade mittejärgimine. 2003. ja 2004. aastal Aasia laboratooriumides kolm eraldi toimunud õnnetusjuhtumit seoses SARSi viirusega, hiljutine surmajuhtum Venemaal, mille põhjustas laboratooriumist saadud Ebola viiruslik hemorraagiline palavik ning bioloogilise ohutuse tavade rikkumised Ameerika Ühendriikides, mille tagajärjeks olid laboratooriumist saadud nakkushaigused (tulareemia ja melioidoos) on juhtumid, mis näitavad bioloogilise ohutuse ja laboratooriumide bioloogilise julgeolekuga seonduvaid ohte, mida tuleb paremini käsitleda, kasutades selleks juhtimistavasid ja töötajate koolitust, hoolimata sellest, millist liiki laboratooriumis (inim-, looma- või põllumajanduslaboratoorium) töötaja tegutseb.

2.1. Projekt 1: Bioloogilise ohu vähendamise edendamine piirkondlikul ja riikide tasandil teavitamise kaudu

Projekti eesmärk

Kõnealuse projekti eesmärk on innustada riike võtma vastutust programmide väljatöötamise eest, mis on suunatud tahtmatute kokkupuudete või lekete vältimisele ning bioloogiliste mõjurite tahtliku omastamise või väärkasutamise tõkestamisele laboratooriumides. Projekt hõlmab riikide tervisepoliitika kujundajaid ning laboratooriumide juhtkonda ja töötajaid, et innustada nende pühendumust osaleda bioloogilise ohutuse ja julgeoleku kultuuri kujundamises. Samuti annab projekt panuse bioloogilise ohu vähendamise programmide väljatöötamisele riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, kasutades seejuures ka laboratooriumide võrgustikke ning bioloogilise ohutuse ja laboratooriumide bioloogilise julgeoleku määratluse ühtlustamist piirkonna riikides, mille eesmärgiks on edendada läbipaistvust ja bioeetika põhimõtete järgimist (sealhulgas massihävitusrelvade leviku tõkestamise edendamine). Erilist tähelepanu pööratakse sektoritevahelisele võrgustiku loomisele rahva tervise ja teiste sektorite vahel, nagu näiteks loomatervise ja keskkonnasektor, et tagada kooskõlastatud ja kõikehõlmav lähenemisviis bioloogilise ohu vähendamisele.

Projekti tulemused

i) Piirkonnad ja riigid peavad aktiivset dialoogi küsimustes, mis seonduvad ohtlike bioloogiliste mõjurite ja toksiinide ohutuse ja julgeolekuga laboratooriumides ja teistes rajatistes;

ii) kaardistatakse laboratooriumide bioloogilise ohutuse ja julgeoleku olemasolevad tavad;

iii) toetatakse riiklike kavade väljatöötamist, järgides eelkõige IHRi, patogeene käsitlevaid eeskirju ning väga suure nakkusohuga materjalide käitlemise ohutuse ja julgeoleku tõhustamise kontrollimeetmeid;

iv) töötatakse välja koolitusprogramm, mille eesmärk on pidevalt kaasata poliitikakujundajaid, laboratooriumide juhtkonda ja töötajaid bioloogilise ohu vähendamise alasesse tegevusse (see hõlmab ka bioeetikat ja toimimisjuhendite edendamist);

v) sätestatakse abinõud siseriiklike sidusrühmade nii omavaheliseks kui rahvusvaheliste organisatsioonidega ühendamiseks (sealhulgas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon ja rahvusvaheline taimekaitsekonventsioon), mis võimaldab neil üksteise tegevust täiendada ja saada piirkondlikes kutseühingutes ja rahvusvahelistes võrgustikes tõsiseltvõetavateks ülemaailmseteks partneriteks.

Projekti kirjeldus

a) Piirkondlikud teavitusseminarid, mille eesmärk on suurendada bioloogilise ohu vähendamise juhtimisteadlikkust ning kavandada bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas konkreetsed riigipõhised operatiivalgatused

2006. aastal korraldas WHO bioloogilise ohu vähendamise juhtimisteadlikkuse suurendamise alaseid seminare Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Vahemere idapiirkonna riikides ja inglisekeelsetes Aafrika riikides. WHO viib ülejäänud piirkondades lõpule teadlikkuse suurendamise alaste üldiste teavitusseminaride esimese tsükli ning tagab kõnealuste jõupingutuste järelmeetmete võtmise, kasutades selleks sihtotstarbelisemat teavitust, et täita valitud piirkondade riikide erivajadusi, sealhulgas bioeetika ja toimimisjuhendi osas. WHO konsulteerib käimasolevate projektide ja abivajaduse osas asjaomaste sidusrühmade ja abiandjatega (rahvusvahelised osapooled ja valitsusvälised organisatsioonid), et vältida jõupingutuste dubleerimist ning kooskõlastada ja ühtlustada lähenemisviise.

Kavandatud on viis piirkondlikku seminari, mis võivad hõlmata järgmisi piirkondi: Saharast lõunasse jäävad Aafrika riigid, Lõuna-Ameerika, Lõuna- ja Kagu-Aasia, Ida-Aasia/Vaikse ookeani lääneosa riigid, Kesk-Aasia ja Ida-Euroopa riigid (sealhulgas Venemaa).

b) Konsultatsioonid asjaomaste pädevate asutustega, mille eesmärk on kohustada neid osalema bioloogilise ohu vähendamise juhtimises tervisesektoris

WHO konsulteerib asjaomaste sektorite pädevate asutustega ja asjaomaste laboratooriumide juhtkondadega, et neid innustada osalema bioloogilise ohu vähendamise juhtimises. Kavandatud on vähemalt neli visiiti. Külastatavad riigid valitakse juhtivkomitees toimuva konsultatsiooniprotsessi tulemusel ning riikide valik peegeldab nende pühendumust massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika rakendamisele.

c) Põhjalikud teemapõhised töörühmad, mis käsitlevad bioloogilise ohu vähendamise tavasid

WHO korraldab vähemalt kaks piirkondlikku töörühma, et koos tervisepoliitika kujundajate ning laboratooriumide juhtkondade ja töötajatega käsitleda spetsiifilisi küsimusi ning suurendada teadmisi bioloogilise ohu vähendamise tavadest. Käsitletakse õigusaktide ja juhtimisega seonduvaid küsimusi ning seda, kuidas võrgustike, seminaride ja kutseühingute abil kavandada programmide jätkusuutlikkust. Seminaride peamiseks sihtrühmaks on Vahemere idapiirkonna ja Ida-Euroopa riigid või teised riigid, kes vastavad projekti nr 2 valikuprotsessi kriteeriumitele.

2.2. Projekt 2: Julgeoleku ja laboratooriumide juhtimistavade tugevdamine bioloogiliste ohtude vähendamise eesmärgil (näidismudel riikidele)

Projekti eesmärgid

i) Määrata kindlaks ja hinnata rahvatervise sektori reageerimisvõimekust, eelkõige seoses bioloogiliste mõjurite ja toksiinide ning riikliku bioloogilise valmisoleku suurendamisega, ühendades tervisesektori välissuhete, justiits-, keskkonna-, kaubandus-, põllumajandus- (ja loomatervise) ja luuresektoritega;

ii) luua foorum, mille abil teavitatakse ja ühendatakse riikide asjaomaseid osapooli seoses rahvatervise sektori ettevalmistatuse ja reageerimisvõimekusega;

iii) töötada välja bioloogilise ohu vähendamise haldamise tegevuskava, eelkõige seoses laboratooriumides kasutatavate tavade ja laboratooriumide ohutusega ning et ühtlustada need riiklike integreeritud valmisoleku kavadega;

iv) rakendada bioloogilise ohu vähendamise juhtimise riiklik kava, eelkõige seoses laboratooriumides kasutatavate tavade ja nende ohutusega;

v) määrata kindlaks ja tugevdada riikide laboratooriumide toimimist, võimekust ja jätkusuutlikkust, ühendades nad piirkondlike ja rahvusvaheliste laboratooriumide võrgustikega.

Projekti tulemused

i) Tugevdatakse valitud riikide programme, mille eesmärk on vähendada bioloogilisi ohte;

ii) suurendatakse siseriiklike sidusrühmade teineteisemõistmist ja vastastikust usaldust rolli osas, mis rahvatervise sektoril on bioloogilistele vahejuhtumitele reageerimisel;

iii) siseriiklikud sidusrühmad ühendatakse bioloogilistele vahejuhtumitele reageerimise raames laboratooriumide bioloogilise komponendiga;

iv) parandatakse laboratooriumide ohutust, kvaliteeti ja toimimist;

v) piirkondliku ja rahvusvahelise valideerimise abil tagatakse laboratooriumide heakskiidetud kvaliteedi taseme püsimine ja omavaheline ühendamine;

vi) riikidel aidatakse täita IHRile vastavaid laboratooriumide põhivõimekusi.

Projekti kirjeldus

Eespool kirjeldatud eesmärkide saavutamiseks rakendatakse projekti asjakohase ajavahemiku jooksul, mis nõuab nii taotlejariigilt kui ELilt pikaajalist pühendumist. Projekti rakendatakse etapiviisiliselt. Riigis läbiviidava projekti juhiks tuleks määrata ELi poolt rahastatud lähetatud ekspert.

Ettevalmistav etapp

WHO teeb kindlaks mitmed kandidaatriigid projektis osalemiseks, et esitada juhtivkomitee kaudu ELi liikmesriikidele soovitus sobiva kandidaadi osas. Valikukriteeriumid kajastavad esmatähtsatena massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaseid probleemküsimusi. WHO ja eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, peavad kandidaatriikidega uurimuslikke läbirääkimisi. Kõnealuste läbirääkimiste tulemuste põhjal teostab WHO asjaomastesse riikidesse esialgseid hindamiseelseid visiite, mis on vajalikud projekti järgmiseks etapiks. WHO määrab ametisse projektijuhi, kes on ELi liikmesriigi kodanik.

Kõnealuse ettevalmistava etapi tulemusel allkirjastavad EL (keda antud eesmärgil esindab eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja), WHO ja valitud riik vastastikuse mõistmise memorandumi.

Hinnangu andmise etapp

Hinnangu andmise etapis annab WHO hinnangu valitud riigi bioloogilisele tegevusele ja vahenditele ning aitab riigil ühtlustada oma riiklikku valmisolekut reageerida bioloogilistele vahejuhtumitele. See hõlmab bioloogiliste vahejuhtumite hindamise lõpuleviimist ja koordinatsioonikava koostamist, mille abil teavitatakse kõiki sidusrühmi riigi valmisoleku tasemest reageerida bioloogilistele vahejuhtumitele; lisaks hõlmab see algatust ühtlustada rahvatervise sektori ülesanded, mis on kehtestatud bioloogiliste ohtude ja/või rahvatervise rahvusvahelise tähtsusega hädaolukordade osas reageerimise riikliku valmisoleku kavades.

Tehnilise abi etapp

Käesoleva etapi eesmärk on tugevdada laboratooriumides kasutatavaid tavasid, et reageerida rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealastele vahejuhtumitele ja tagada laboratooriumide toimimise ohutus ning selle tulemuste riigisisene, piirkondlik ja rahvusvaheline valideerimine. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks osutatakse koolitust rahvatervise ja bioloogilistele vahejuhtumitele reageerimise eest vastutavatele sidusrühmadele. Töötatakse välja laboratooriumide infrastruktuuri kavad ning bioloogilise ohutuse valdkonna riiklikud eksperdid ühendatakse rahvusvaheliste võrgustikega, mis hõlmab ka osalemist bioloogilise ohutuse alaste rahvusvaheliste assotsiatsioonide iga-aastastel kohtumistel ja konverentsidel.

Hindamisetapp

WHO koostab igas kvartalis ja koostöös valitud riigiga aruandeid, milles hinnatakse bioloogilise valmisoleku riiklike kavade rakendamist ning riigi laboratooriumide toimimist bioloogilise ohutuse ja julgeoleku vaatepunktist, ning edastab need aruanded eesistujariigile, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ja komisjonile.

3. Kestus

Käesoleva ühismeetme rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

4. Kasusaajad

Kasusaajateks on BTWC osalisriigid või riigid, kes on algatanud BTWC ratifitseerimise või sellega ühinemise protsessi. Ühismeetme peamisteks kasusaajateks on riigid ja piirkonnad, mis on haavatavad, kuna nende bioloogilistes laboratooriumides kasutatavad tavad ei ole ohutud, mis toob endaga kaasa ohtlike mikroorganismide ja nendepõhiste toodete kadumise, varguse ja väärkasutamise suurema ohu.

5. Rakendusüksus

Käesoleva ühismeetme rakendamise ja rakendamise järelevalve eest vastutab eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja. Eesistujariik teeb tehnilise rakendamise WHO ülesandeks.

Projekte rakendavad WHO töötajad, kes teevad vajadusel koostööd WHO liikmesriikide (ekspertide) ning eelkõige ELi liikmesriikidega. Projekti rakendamise eesmärgil uute töötajate värbamise korral tuleks eelistada ELi liikmesriikide kodanikke. Ühismeetme rakendamise järelevalvet teostab juhtivkomitee, mis koosneb WHO, ELi eesistujariigi, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ja komisjoni esindajatest. Juhtivkomitee koosolekud toimuvad vajaduse korral, kuid vähemalt kaks korda aastas, et vaadata läbi tehtud edusammud ning käsitleda rakendamisega seonduvaid küsimusi. Selle eesmärgiks on projektide üldise rakendamise ja hindamisaruannete ühtlustamine. Samuti toimib juhtivkomitee projekti 1 projekti kirjelduse punktis b kirjeldatud tegevuses ja projektis 2 osalevate riikide valimise mehhanismina.