A.

I lisa muudetakse järgmiselt. 1. Punktis 1 asendatakse sõnad „II–XII lisas” sõnadega „II–XI ja XIII–XV lisas”. 2. Punkti 2 muudetakse järgmiselt: a) sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Käesolevas lisas ning II–XV lisas kasutatakse direktiivis 2003/87/EÜ kindlaksmääratud mõisteid. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „käitaja” siiski käitajat vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punktile f ja „õhusõidukite käitaja” mõiste on esitatud kõnealuse artikli punktis o.”; b) punkti 1 muudetakse järgmiselt: i) alapunkt c asendatakse järgmisega: „c) „heiteallikas” – käitise eraldi kindlaksmääratav osa (punkt või protsess), millest eraldub kasvuhoonegaase, või lennutegevuse puhul – üksik õhusõiduk;”; ii) alapunkt e asendatakse järgmisega: „e) „seiremetoodika” – toimingute summa, mida käitaja või õhusõidukite käitaja kasutab konkreetse käitise või lennutegevuse heite kindlaksmääramiseks;”; iii) alapunktis f asendatakse sõna „käitis” sõnadega „käitis või õhusõidukite käitaja;”; iv) alapunkt g asendatakse järgmisega: „g) „määramistasand” – konkreetne meetod tegevusandmete, heitekoefitsientide, aastaheite, aasta keskmise tunniheite ning oksüdatsioonikoefitsientide ja teisendustegurite, samuti kasuliku koormuse kindlaksmääramiseks;”; v) alapunkt i asendatakse järgmisega: „i) „aruandeperiood” – üks kalendriaasta, mille jooksul viiakse läbi heite ja tonnkilomeetriandmete seire ning antakse nende kohta aru;”; vi) alapunktis j asendatakse lõpus olev punkt järgmisega: „lennutegevuse puhul tähendab kauplemisperiood kõnealuse direktiivi artikli 3c lõigetes 1 ja 2 osutatud perioodi.”; c) punkti 2 alapunkt h asendatakse järgmisega: „h) „kaubanduslik standardkütus” – rahvusvahelisele standardile vastavad kaubanduslikud kütused, millele on omane 95 % usaldusvahemik mitte rohkem kui ± 1 % nende täpsustatud alumisest kütteväärtusest, kaasa arvatud gaasiõli, kerge kütteõli, bensiin, lambiõli, petrooleum, etaan, propaan ja butaan, lennukipetrooleum (Jet A1 või Jet A), reaktiivbensiin (Jet B) ja aviobensiin (AvGas).”; d) punkti 4 muudetakse järgmiselt: i) alapunkti a viimane lause asendatakse järgmisega: „Kui käitisel või õhusõidukite käitajal sellised varasemad andmed puuduvad, kasutatakse kontrollväärtusena sama või võrreldava tegevusega tegeleva käitise või õhusõidukite käitaja andmeid ja neid hinnatakse vastavalt nende tootmismahule.” ii) alapunkt c asendatakse järgmisega: „c) „vähese tähtsusega lähtevood” – väiksemate lähtevoogude rühm, mille on valinud käitaja ja mis koos võetuna eraldavad 1 kilotonni või vähem fossiilset CO2 aastas või mis lisavad vähem kui 2 % (fossiilse CO2 maksimaalne lisandumine kuni 20 kilotonni aastas) selle käitise või õhusõidukite käitaja fossiilse CO2 aastaheitele enne ülekantud CO2 lahutamist vastavalt sellele, kumma heite absoluutväärtus on suurem;”; iii) alapunkt e asendatakse järgmisega: „e) „väikesed lähtevood” – käitaja valitud lähtevood, mis koos võetuna eraldavad aastas 5 kilotonni või vähem fossiilset CO2 või mis lisavad vähem kui 10 % (fossiilse CO2 maksimaalne lisandumine kuni 100 kilotonni aastas) selle käitise või õhusõidukite käitaja fossiilse CO2 aastaheitele enne ülekantud CO2 lahutamist vastavalt sellele, kumma heite absoluutväärtus on suurem.”; e) punkti 5 muudetakse järgmiselt: i) alapunkt e asendatakse järgmisega: „e) „põhjendatud kindlustunne” – kõrge, kuid mitte absoluutne kindlustunde aste, väljendatuna tõendamisotsuses positiivselt kui kindlustunne selle kohta, et tõendamise objektiks olnud heitearuandes ei esine olulisi väärkajastamisi ja et käitises või õhusõidukite käitajal ei esine olulisi nõuetele mittevastavusi;”; ii) alapunkt g asendatakse järgmisega: „g) „kindlustunde aste” – määr, mille ulatuses kontrollija on kindel tõendamise tulemustes, mille kohaselt kogu käitise või õhusõidukite käitaja kohta esitatud teabes esinevad märkimisväärsed ebatäpsused või neid ei esine;”; iii) punkti 5 alapunktid h ja i asendatakse järgmistega: „h) „nõuetele mittevastavus” – tõendamise all oleva käitise või õhusõidukite käitaja tahtlik või tahtmatu tegu või tegevusetus, mis on vastuolus pädeva asutuse poolt heaks kiidetud käitise heiteloa tingimuste või direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3g kohase seirekava nõuetega; i) „oluline nõuetele mittevastavus” – pädeva asutuse poolt käitise või õhusõidukite käitaja heiteloa tingimuste või direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3g alusel heaks kiidetud seirekavas sisalduvad nõuetele mittevastavused, mis võivad mõjutada pädeva asutuse toimimisviisi käitise või õhusõidukite käitaja suhtes;”; f) lisatakse punkt 6: „6. Lennutegevuse heite ja tonnkilomeetriandmetega seoses kohaldatakse järgmisi mõisteid: a) „väljumiskoha lennuväli” – lennuväli, millelt algab direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevuste hulka kuuluv lend; b) „sihtkoha lennuväli” – lennuväli, millel lõpeb direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevuste hulka kuuluv lend; c) „lennuväljade paar” – paar, mille moodustavad väljumiskoha lennuväli ja sihtkoha lennuväli; d) „massi ja tasakaalu käsitlevad dokumendid” – dokumendid, mis on kindlaks määratud rahvusvahelistes või riigi eeskirjades, millega rakendatakse standardid ja soovituslikud tavad (SARP), nagu need on esitatud Chicago konventsiooni 6 lisas (Õhusõidukite käitamine), (1) sealhulgas nõukogu määruses (EMÜ) nr 3922/91 täpsustatud eeskirjades (EU-OPS), mida on muudetud komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 859/2008 III lisa allosas J või samaväärsetes rahvusvahelistes eeskirjades; e) “reisijad” – isikud, välja arvatud meeskonnaliikmed, kes on lennu ajal õhusõiduki pardal; f) “kasulik koormus” – lennu ajal õhusõiduki pardal asuva lasti, posti, reisijate ja pagasi üldkaal; g) “vahemaa” – väljumiskoha lennuvälja ja sihtkoha lennuvälja vaheline kaugust mööda suurringjoont, millele lisatakse kindlaksmääratud tegurina 95 km; h) “tonnkilomeeter” – 1 tonn kasulikku koormust, mis on veetud kaugusele 1 kilomeeter. 3. Punkti 3 muudetakse järgmiselt: a) teises lõigus asendatakse sõna „käitis” sõnadega „käitis või õhusõidukite käitaja”; b) viies lõik asendatakse järgmisega: „Tõesus. Tuleb tagada, et määratud heitetaseme väärtused ei oleks süstemaatiliselt suuremad või väiksemad tegelikest väärtustest. Mõõtemääramatuse allikad tehakse kindlaks ja neid vähendatakse niipalju, kui see on asjakohane. Hoolitsetakse, et heite arvutamine ja mõõtmine oleks võimalikult täpne. Käitaja esitab põhjendatud kinnituse selle kohta, et teatatud andmed heitetasemete kohta, mida oli vaja määrata, on terviklikud. Heitetasemete määramiseks kasutatakse käesolevates suunistes kindlaksmääratud sobivaid seiremeetodeid. Kõiki esitatavate seireandmete saamiseks kasutatavaid mõõteriistu ja muid katseseadmeid tuleb rakendada, hooldada, kalibreerida ja kontrollida nõuetekohaselt. Seireandmete talletamiseks ja kasutamiseks mõeldud arvutustabelites ei tohi olla vigu. Heiteandmete teatamisel ja nendega seotud asjaolude avalikustamisel tuleb hoiduda sisuliselt vääradest avaldustest, vältida erapoolikust teabe valimisel ja esitamisel ning anda käitise või õhusõidukite käitaja heite usaldusväärne ja tasakaalustatud kirjeldus.”; c) kuuenda lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega: „Seiremetoodika kirjeldab käitajale tegevusjuhiseid loogiliselt ja lihtsalt, vältides töö dubleerimist ning võttes arvesse käitises juba olemasolevaid või õhusõidukite käitaja poolt juba kasutatavaid süsteeme.” 4. Punkti 4.1 muudetakse järgmiselt: a) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Käitise või õhusõidukite käitaja seire ja andmetest teatamise kord hõlmab kogu käitises või õhusõidukite käitaja poolt teostatavate direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusalade juurde kuuluvatest allikatest ja/või lähtevoogudest pärinevat heidet, samuti tegevusalasid ja kasvuhoonegaase, mida liikmesriigid on lisanud nimestikku direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 alusel. Lisaks tagavad õhusõidukite käitajad, et oleksid kehtestatud dokumenteeritud menetlused, millega registreeritakse igasugused muudatused saasteallikate loetelus, nagu õhusõiduki liisimine või ost, ning tagatakse heiteandmete täielikkus ja hoitakse ära nende kahekordne arvessevõtmine.”; b) teise lõigu teine lause asendatakse järgmisega: „Seepärast nimetatakse loal või, lennutegevuse puhul, hõlmatakse seirekavaga kõik direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladega seotud kasvuhoonegaaside heite allikad ja lähtevood, mis kuuluvad seire ja aruandluse alla.”; c) kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Käitiste heite hinnangute koostamisel jäetakse välja transpordiks kasutatavatest sisepõlemismootoritest pärinev heide.”. 5. Punkti 4.2 esimene lause asendatakse järgmisega: „Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ IV lisale lubatakse käitiste heitetaseme määramisel kasutada:”. 6. Punkti 4.3 muudetakse järgmiselt: a) esimesse lõiku lisatakse järgmine lause: „Vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 3g esitavad õhusõidukite käitajad pädevale asutusele seirekava, milles esitatakse meetmed heite seire ja tonnkilomeetriandmete seireks ning nendest aruandmiseks.”; b) kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Pädev asutus kontrollib ja kiidab heaks käitaja ette valmistatud seirekava enne aruandeperioodi algust ja uuesti pärast iga olulist muudatust käitise või õhusõidukite käitaja poolt kasutatavas seiremeetodis. Seirekava esitatakse standardvormingus ja ettenähtud kuupäevaks, kui konkreetset tegevust reguleerivas lisas on seda nõutud.” 7. Punkti 5 muudetakse järgmiselt: a) punkti 5.1 kolmas lõik pärast pealkirja „Põlemisel tekkivad heitkogused” asendatakse järgmisega: „Tegevusandmed põhinevad kütuse tarbimisel. Kasutatud kütuse kogust väljendatakse energiasisaldusena teradžaulides (TJ), kui käesolevates suunistes pole määratud teisiti. Alumise kütteväärtuse kasutamist ei loeta vajalikuks mõne konkreetse tegevuse puhul, kui seda tegevust reguleerivas lisas on näidatud, et CO2 tonnides kütusetonni kohta väljendatud heitekoefitsienti kasutades võib saavutada sama täpsusastme. Heitekoefitsienti väljendatakse CO2 tonnides teradžauli kohta (t CO2/TJ), kui käesolevates suunistes pole määratud teisiti. Kütuse kasutamisel ei oksüdeeru kogu kütuses olev süsinik süsinikdioksiidiks (CO2). Mittetäieliku oksüdeerumise põhjuseks on ebatõhus põlemisprotsess, mille puhul osa süsinikku jääb põlemata või oksüdeeritakse osaliselt ning jääb tahma ja tuha sisse. Oksüdeerumata või osaliselt oksüdeerunud süsinik võetakse arvesse oksüdatsioonikoefitsiendi abil, mis esitatakse murdarvuna. Oksüdatsioonikoefitsient väljendatakse hariliku murruna. Sellekohane arvutusvalem on järgmine:”; b) punktis 5.2 asendatakse esimene lause järgmisega: „II–XI ning XIV ja XV lisas sätestatud tegevuspõhised suunised hõlmavad konkreetseid meetodeid järgmiste muutujate kindlaksmääramiseks: tegevusandmed (koosnevad kahest muutujast – kütuse-/materjalikulu ja alumine kütteväärtus), heitekoefitsiendid, andmed koostise kohta, oksüdatsioonikoefitsiendid ja teisendustegurid ning kasulik koormus.”; c) punkti 5.3 pealkiri asendatakse järgmisega: d) punkti 5.4 pealkiri asendatakse järgmisega: e) punkti 5.5 teine lõik asendatakse järgmisega: „Selleks et saavutada võimalikult suur läbipaistvus ja võimalikult suur ühtsus kasvuhoonegaaside riiklike andmekogudega, on põlemisel tekkiva heite korral kütuse heitekoefitsiendi väljendamine suhte t CO2/TJ asemel suhtega t CO2/t lubatud ainult juhul, kui muu lähenemise korral oleksid käitaja kulud põhjendamatult suured, samuti juhtudel, mis on määratletud kõnealuseid tegevuspõhiseid suuniseid käsitlevates lisades.” 8. Punkti 6 pealkiri asendatakse järgmisega: 9. Punkti 7.1 muudetakse järgmiselt: a) teine lõik asendatakse järgmisega: „Arvutusmeetodi kasutamise korral vastavalt punkti 5.2 sätetele peab pädev asutus olema heaks kiitnud käitise kõikide lähtevoogude puhul kasutatavate määramistasandite kombinatsiooni, samuti kõik muud asjaomase käitise seiremeetodi üksikasjad, mida sisaldab käitise luba, või, lennutegevuse puhul, õhusõidukite käitaja seirekava. Seda tehes lubab pädev asutus heakskiidetud seiremeetodi nõuetekohasest rakendamisest otseselt tuleneva mõõtemääramatuse ning selle tõenduseks on loa sisu või, lennutegevuse puhul, heakskiidetud seirekava sisu. Määramistasandite kombinatsiooni märkimine heitearuandes kujutab endast mõõtemääramatuse kohta aruandmist direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamise eesmärgil. Seega ei esitata arvutusmeetodi kohaldamise korral täiendavaid nõudmisi mõõtemääramatust käsitlevatest andmetest teatamise suhtes.”; b) viienda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega: „Käitaja esitab kõikidel juhtudel kirjaliku tõendi kõigi lähtevoogude tegevusandmete määramisega seotud mõõtemääramatustasandite kohta, et tõendada vastavust käesolevate suuniste II–XI ning XIV ja XV lisas esitatud mõõtemääramatustasandite künnistele.” 10. Punkti 8 muudetakse järgmiselt: a) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Aruandmise nõuded käitiste ja õhusõidukite operaatorite puhul on sätestatud direktiivi 2003/87/EÜ IV lisas. Koguseliste andmete aruandluse alusena kasutatakse käesoleva lisa punktis 14 esitatud aruandevormi, välja arvatud juhul, kui Euroopa Komisjon on avaldanud aastaaruannete jaoks samaväärse elektroonilise standardprotokolli. Kui tegevuspõhises lisas on esitatud konkreetne aruandevorming, kasutatakse aruandmiseks kõnealust vormingut ja selles nõutud teavet.”; b) üheteistkümnes lõik asendatakse järgmisega: „Et saavutada järjepidevus direktiivi 2003/87/EÜ alusel esitatavate andmete ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel liikmesriikide esitatavate andmete ja muude Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri (EPRTR) jaoks esitatavate andmete vahel, tähistatakse käitise või õhusõidukite käitaja iga tegevus, kasutades võimaluse korral järgmise kahe aruandlussüsteemi koode:”. 11. Punkti 9 muudetakse järgmiselt: a) esimene ja teine lõik asendatakse järgmistega: „Käitaja dokumenteerib ja arhiveerib käitise või õhusõidukite käitaja kõikidest direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladega seotud allikatest ning lähtevoogudest pärit ja seoses nende tegevusaladega täpsustatud kasvuhoonegaaside heite seire andmed. Dokumenteeritud ja arhiveeritud seireandmed peavad olema piisavad, et võimaldada käitaja poolt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 14 lõike 3 kohaselt käitise või õhusõidukite käitaja aastaheite kohta esitatud aruande tõendamist vastavalt direktiivi V lisas sätestatud kriteeriumidele.”; b) neljandas lõigus asendatakse sõnad „käitise käitaja” sõnaga „käitaja”; c) viienda lõigu viies taane asendatakse järgmisega: „— käitise või õhusõidukite käitaja ja selle lähtevoogude kohta tegevusandmete kogumise korraga seotud dokumendid;”; d) punkti 9 lõppu lisatakse järgmine lõik: „Lennutegevuse korral säilitatakse ka järgmine täiendav teave: — nii käitajale kuuluvate kui ka liisitud õhusõidukite loetelu ja vajalikud tõendid selle kohta, et osutatud loetelu on täielik; — igal aruandeperioodil toimunud lendude loetelu ja vajalikud tõendid selle kohta, et osutatud loetelu on täielik; — kasuliku koormuse ja vahemaa määramiseks kasutatud andmed aastatel, mille kohta esitatakse tonnkilomeetriandmed; — andmelünkade esinemise korral dokumendid andmelünkade täitmismeetodi kohta ja andmed, mida kasutati andmelünkade täitmiseks.” 12. Punkti 10 muudetakse järgmiselt: a) punkti 10.3.3 kolmandas lõigus asendatakse sõna „käitis” sõnadega „käitis või õhusõidukite käitaja”; b) punktis 10.4.1 asendatakse kolmas lõik järgmisega: „Käitaja esitab kontrollijale heitearuande, koopia oma heakskiidetud seirekavast või -kavadest ja muu asjakohase teabe.”; c) punkti 10.4.2 teise lõigu alapunktis a asendatakse teine taane järgmisega: „— saama arusaadava ülevaate igast käitises või õhusõidukite käitaja poolt teostatavast tegevusest, heite allikatest, käitises olevatest või õhusõidukite käitaja lennutegevusega seotud lähtevoogudest, tegevusandmete seireks või mõõtmiseks kasutatavatest mõõteseadmetest, heitekoefitsientide ja oksüdatsioonikoefitsientide ja/või teisendustegurite päritolust ja kohaldamisest, muudest heite arvutamiseks või mõõtmiseks kasutatud andmetest ning käitise või õhusõidukite käitaja tegevuskeskkonnast;”; d) punktis 10.4.2 asendatakse tabel 3 järgmise tabeliga: „Tabel 3 Olulisustase A- ja B-kategooria käitised või õhusõidukite käitajad aastaheitega kuni 500 kilotonni CO2 5 % C-kategooria käitised või õhusõidukite käitajad aastaheitega üle 500 kilotonni CO2 2 %” 13. Punkti 11 tabelisse 4 lisatakse pärast „petrooleumi” järgmised uued kanded: Kütus Heitekoefitsient (tCO2/TJ) Alumine kütteväärtus (TJ/Gg) IPCC suunised 2006 (v.a biomass) IPCC suunised 2006 „Aviobensiin (AvGas) 70,0 44,3 Reaktiivbensiin (Jet B) 70,0 44,3 Lennukipetrooleum (Jet A1 või Jet A) 71,5 44,1” 14. Punkti 13.5.2 esimese lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega: „Sellised laboratooriumid ja analüüsimeetodid loetletakse seirekavas.” 15. Punkti 14 esimese lõigu esimene lause asendatakse järgmisega: „Kui tegevuspõhises lisas ei ole ette nähtud teisiti, kasutatakse aruandluse alusena järgmisi tabeleid ning neid võib kohandada vastavalt tegevusalade arvule ning nende käitise, kütuste ja protsesside liigile, mille üle teostatakse seiret.” 16. Punkti 15 muudetakse järgmiselt: a) punkti 15.1 tabeli osasse 1.A lisatakse enne rida „4. Muud sektorid” järgmised read: „3. Transport a. Tsiviillennundus” b) punkti 15.1 tabeli osasse „TÄIENDAVAD KIRJED” lisatakse pärast rida „CO2 heitkogused biomassist” järgmine rida: „Rahvusvahelised punkrid, lennundus”