ET Euroopa Liidu Teataja L 21/21

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/99,

16. oktoober 2015,

millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalvekolleegiumide tegevuse üldtingimuste kindlaksmääramisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 51 lõiget 5 ja artikli 116 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

(1) Liidus ja kolmandates riikides konsolideerimisgrupi ettevõtjate kaardistamise väljatöötamise ja ajakohastamise protsessi peaks juhtima konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, kes peaks tagama, et võimalikel kolleegiumi liikmetel on võimalus teha märkusi ja anda oma panus järelevalve teostamisse, tagamaks et kõik konsolideerimisgrupi ettevõtjad on tulemuslikult kindlaks määratud ning kaardistamine kajastab täpset ja ajakohast teavet ettevõtjate, sealhulgas konsolideerimisgrupi filiaalide kohta. Kaardistamise lihtsustamiseks, kindlustamaks et kogutakse kõik vajalikud andmed ja need kajastuvad ettevõtjate konsolideerimisgrupi kaardistamisel, ning et vähendada nõuete täitmisest tulenevaid kulusid nii konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse või päritoluliikmesriigi pädevate asutuste kui ka teiste kolleegiumi liikmete jaoks, tuleks kaardistamisel kasutada ühtset vormi.

(2) Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kavatseb kutsuda selle vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi, kus on asutatud väheolulised filiaalid, kolmandate riikide järelevalveasutusi ja teisi asjaomaseid asutusi osalema kolleegiumis vaatlejana, peab ta tagama, et kolleegiumi liikmeid teavitatakse sellest kavatsusest eelnevalt ja neile antakse piisavalt aega selle ettepaneku hindamiseks, sellega nõustumiseks või sellele vastuvaidlemiseks. Tagamaks et protsessi juhitakse sobival viisil, peaks konsolideeritud järelevalvet teostav asutus esitama kutse kõigepealt ametiasutustele, keda saab kolleegiumi liikmeks vastu võtta, ja esitama seejärel kutsed kolleegiumi võimalikele vaatlejatele.

(3) Võimalikud kolleegiumi vaatlejad, kellele konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on saatnud kutse, peaksid enne selle vastuvõtmist tutvuma osalemise tingimustega, milles konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed on kokku leppinud. Konsolideeritud järelevalvet teostavalt asutuselt tuleks nõuda, et ta lisaks vaatleja osalemise tingimused kolleegiumi kirjalikku koordineerimis- ja koostöökorda.

(4) Kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra kokkuleppimise ja muutmise menetlust peaks juhtima konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, kes peaks tagama, et kolleegiumi liikmetel on võimalus teha märkusi ja anda oma panus kavandatud korda, sealhulgas vaatleja osalemise tingimustesse. Tagamaks, et järelevalvekolleegiumide kokkulepitud kord on struktuuri ja sätete osas järjepidev ning võimaldab samal ajal piisavat paindlikkust kolleegiumipõhise korra ja kokkulepete lisamiseks, tuleb see välja töötada ühtse vormi järgi.

(5) Korraldades kolleegiumi liikmetega konsultatsioone kolleegiumi töö eri korralduslike aspektide üle, peaks konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teatama selgelt sobiva lõpptähtaja, milleks kolleegiumi liikmetelt märkusi ja kommentaare oodatakse.

(6) Arvestades erinevaid järelevalvealaseid ülesandeid, mida konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja teised kolleegiumi liikmed peavad täitma, ja nende keerukust, tuleks kolleegiumi koosolekute eeldatavaks miinimumsageduseks määrata üks kord aastas.

(7) Arvestades, et järelevalvekolleegiumid võivad olla jaotatud eri allüksusteks, on oluline tagada, et kõiki kolleegiumi liikmeid teavitatakse konkreetsetes allüksustes toimunud aruteludest ja vastu võetud otsustest õigeaegselt ja asjakohaselt.

(8) Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse või päritoluliikmesriigi pädevate asutuste ja kolleegiumi liikmete vahel vahetatava teabe konfidentsiaalsuse kindlustamiseks tuleks soovitada, et järelevalvekolleegiumid kasutaksid turvalisi sidevahendeid.

(9) Järelevalvekolleegiumide tõhus ja tulemuslik toimimine eeldab, et kolleegiumi liikmed vahetaksid kõiki andmeid, mis on vajalikud selleks, et hinnata ja võtta meetmeid hoiustajate ja investorite huvide kaitsmiseks nende liikmesriikides ning finantsstabiilsust liidus. Seega, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus leiab, et teatav osa teabest ei ole kolleegiumi liikme jaoks oluline, peaks konsolideeritud järelevalvet teostav asutus oma otsust põhjendama, olles eelnevalt konsulteerinud kõnealuse liikmega, ja esitades talle olulisuse hindamiseks kõik vajalikud üksikasjad.

(10) Kui sisemudelite kasutamise loa pideva läbivaatamise käigus tulevad ilmsiks puudujäägid vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 101, on oluline, et konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed, kes teevad järelevalvet nende konsolideerimisgrupi ettevõtjate üle, keda nimetatud puudujäägid mõjutavad, teevad nende puudujääkide olulisuse hindamisel ja asjakohaste meetmete võtmise üle otsustamisel koostööd. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased kolleegiumi liikmed peaksid tegema kõik otsused lisakapitalinõuete kehtestamise või heakskiidetud mudeli tühistamise kohta ühiselt.

(11) Varajaste hoiatavate märkide, võimalike riskide ja nõrkade kohtade kindlakstegemise lihtsustamiseks konsolideerimisgrupi riskihindamise aruande ja likviidsusriski hindamise aruandega seotud teavitamise eesmärgil on oluline, et konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja teised kolleegiumi liikmed lepivad eelnevalt kokku näitajate kogumi, mida tuleb vahetada vähemalt kord aastas. Järjepidevuse ja võrreldavuse tagamiseks tuleks need näitajad välja arvutada järelevalveandmete alusel, mida koguvad pädevad asutused kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 680/2014 (2).

(12) Kolleegiumi eriolukordade raamistiku väljatöötamise ja ajakohastamise menetlust peaks juhtima konsolideeritud järelevalvet teostav asutus või päritoluliikmesriigi pädevad asutused, kes peaksid tagama, et kolleegiumi liikmetel on võimalus avaldada arvamust ja anda oma panus kavandatud raamistikku.

(13) Eriolukorras tuleks tagada, et konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja kõigi eriolukorrast mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud konsolideerimisgrupi ettevõtjate järelevalve eest vastutavate kolleegiumi liikmete vahel tehakse piisavat ja tulemuslikku koostööd ja et eriolukorra hindamine, järelevalvetegevus eriolukorras ning järelevalvetegevuse seire ja ajakohastamine toimub koordineeritult, kaasates asjakohaselt konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja kõik asjaomasest eriolukorrast mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud konsolideerimisgrupi üksuste järelevalve eest vastutavad kolleegiumi liikmed. Lisaks peab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teavitama kõiki kolleegiumi liikmeid vastuvõetud otsuste peamistest elementidest või eriolukorraga tegelemiseks vahetatud teabest.

(14) Käesoleva määruse sätted on üksteisega tihedalt seotud, sest need käsitlevad järelevalvekolleegiumide tegevust. Et tagada ühtsus nende sätete vahel, mis peaksid jõustuma samal ajal, ning muuta vastavate kohustustega isikute jaoks lihtsamaks neist tervikliku ülevaate saamine ja tagada neile kompaktne juurdepääs, on soovitatav koondada kõik direktiivi 2013/36/EL artikli 51 lõikes 5 ja artikli 116 lõikes 5 nõutud rakenduslikud tehnilised standardid ühte määrusesse.

(15) Kuna enamik järelevalvekolleegiume ELis on moodustatud direktiivi 2013/36/EL artikli 116 kohaselt, tundub olevat õigem määrata kõigepealt kindlaks kolleegiumide direktiivi 2013/36/EL artikli 116 kohane tegevus ja alles siis direktiivi 2013/36/EL artikli 51 kohane kolleegiumide tegevus, kuna paistab, et esimeste puhul on tegemist üldisema ja viimaste puhul erijuhtumiga.

(16) Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)) esitas komisjonile.

(17) EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu käsitlevad avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikke kaasnevaid kulusid ja tulusid ning palunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt asutatud pangandussektori sidusrühmade kogu arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega määratakse kindlaks direktiivi 2013/36/EL artikli 116 ja artikli 51 lõike 3 kohaselt moodustatud järelevalvekolleegiumide („kolleegiumide”) tegevuse üldtingimused.

2. PEATÜKK

DIREKTIIVI 2013/36/EL ARTIKLI 116 KOHASELT MOODUSTATUD KOLLEEGIUMIDE TEGEVUS

1. JAGU

Kolleegiumide moodustamine ja toimimine

Artikkel 2

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi kaardistamine ja kaardistuse ajakohastamine

1. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus esitab, komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/98 (4) artikli 2 kohaselt koostatud kaardistamise kavandi asutustele, keda on võimalik võtta delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 3 lõike 1 kohaselt vastu kolleegiumi liikmeks (edaspidi „kolleegiumi võimalikud liikmed”), paludes neil esitada arvamused ja määrates arvamuste esitamiseks asjakohase tähtaja.

2. Kaardistamise lõplikuks valmimiseks ja ilma et see piiraks direktiivi 2013/36/EL artikli 51 kohaldamist, kaalub konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kõiki kolleegiumi võimalike liikmete esitatud seisukohti ja reservatsioone.

3. Pärast kaardistamise lõpetamist edastab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus konsolideerimisgrupi kaardistuse kõigile kolleegiumi võimalikele liikmetele.

4. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ajakohastab kaardistust, kohaldades lõigetes 1–3 määratletud menetlust, vähemalt kord aastas või sagedamini, kui konsolideerimisgrupi struktuuris on olulisi muutusi.

5. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kasutab krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi kaardistamiseks ja selle ajakohastamiseks I lisas olevat vormi.

Artikkel 3

Kolleegiumi moodustamine

1. Kolleegiumi moodustamiseks teeb konsolideeritud järelevalvet teostav asutus järgmist:

a) konsolideeritud järelevalvet teostav asutus saadab kutsed delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 3 lõikes 1 viidatud asutustele;

b) konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teavitab käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kutse vastu võtnud kolleegiumi liikmeid oma kavatsusest saata väheolulise filiaali pädevale asutusele kutse osaleda kolleegiumis vaatlejana vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 3 lõikele 2;

c) konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teavitab käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kutse vastu võtnud kolleegiumi liikmeid oma kavatsusest saata kolmanda riigi järelevalveasutusele kutse osaleda kolleegiumis vaatlejana vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 3 lõikele 3;

d) konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teavitab käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kutse vastu võtnud kolleegiumi liikmeid oma kavatsusest saata ükskõik millisele delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 3 lõikes 4 osutatud asutusele kutse osaleda kolleegiumis vaatlejana.

Esimese lõike punktide b, c ja d kohaldamiseks lisatakse teatele konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ettepanek vaatleja kolleegiumis osalemise tingimuste kohta, mis tuleb lisada kirjalikule koordineerimis- ja koostöökorrale vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 5 punktile c.

Peale selle lisatakse esimese lõigu punkti c kohaldamisel teatele konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse arvamus kolmanda riigi asutuse suhtes kohaldatavate konfidentsiaalsus- ja ametisaladuse hoidmise nõuete võrdväärsuse hindamise kohta.

Teises lõigus osutatud teates määratakse piisav tähtaeg, mille jooksul võib iga kolleegiumi liige, kes ei ole ettepanekuga nõus, esitada kirjalikult oma täielikult põhjendatud vastuväited ettepaneku mis tahes aspektile või konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse arvamusele.

2. Kolleegiumi liikmete nõusoleku korral, mida järeldab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, kui tähtaja jooksul ei ole esitatud ühtegi vastuväidet, saadab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus lõike 1 punktides b, c või d osutatud asutusele kutse hakata kolleegiumi liikmeks. Kutsele lisatakse vaatleja osalemise tingimused, milles kolleegiumi liikmed on kokku leppinud ja mis on lisatud kirjalikule koordineerimis- ja koostöökorrale.

3. Asutused, kes saavad kutse hakata liikmeks või vaatlejaks, saavad selle staatuse kutse vastuvõtmisega. Asutused, kes saavad kutse hakata liikmeks või vaatlejaks, nõustuvad ka vaatleja osalemistingimustega, millest konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on neid teavitanud.

4. Lõike 1 punktides b, c ja d osutatud asutused võivad taotleda kolleegiumi vaatlejaks saamist. Vastav palve saadetakse konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus otsustab kutsuda need asutused osalema kolleegiumis vaatlejana, kohaldab ta vastavalt vajadusele lõike 1 punktides b, c ja d osutatud menetlusi.

Artikkel 4

Kontaktisikute nimekirja koostamine ja ajakohastamine

1. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus peab täielikku kontaktisikute nimekirja, sh kontaktandmed kasutamiseks eriolukordades töövälisel ajal, mida kasutada suhtlemiseks kolleegiumi liikmete ja vaatlejatega, ja jagab seda teistega, kasutades selleks II lisas olevat vormi. Kontaktisikute nimekiri ja eriolukorra kontaktisikute nimekiri lisatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklis 5 osutatud kirjalikule koordineerimis- ja koostöökorrale.

2. Kolleegiumi liikmed edastavad oma kontaktandmed konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele ja teavitavad konsolideeritud järelevalvet teostavat asutust põhjendamatu viivituseta kõigist muutustest nendes andmetes.

3. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab kõik kontaktisikute nimekirja ja eriolukorra kontaktasutuste nimekirja ajakohastatud versioonid kolleegiumi liikmetele.

Artikkel 5

Kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra kokkuleppimine ja muutmine

1. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus koostab ettepaneku kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra kokkuleppimiseks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 115 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklile 5.

2. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab oma ettepaneku kolleegiumi liikmetele, paludes neil esitada seisukohad ja määrates seisukohtade esitamiseks asjakohase tähtaja.

3. Kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra lõplikul kujundamisel võtab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus arvesse kolleegiumi liikmete esitatud seisukohti ja reservatsioone ning vajaduse korral selgitab, miks neid ei lisatud.

4. Pärast töö lõpetamist edastab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra kõigile kolleegiumi liikmetele.

5. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed peavad vajalikuks, katsetatakse kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra rakendamist vajaduse korral simulatsiooni teel või mis tahes muul viisil.

6. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed kaaluvad vajadust muuta kirjalikku koordineerimis- ja koostöökorda juhul, kui muutub selle ükskõik milline delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 5 kohastest elementidest.

Kirjalikku koordineerimis- ja koostöökorda muudetakse, et kajastada kõiki muudatusi kolleegiumi liikmesuses.

Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed vaatavad kindlaks määratavate vaheaegade tagant läbi kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra need elemendid, mis puudutavad kolleegiumi raamistikku eriolukordadeks valmistumisel ja nende kestel.

7. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed muudavad kirjalikku koordineerimis- ja koostöökorda, järgides lõigetes 1–4 kirjeldatud menetlust.

8. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kasutab kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra kokkuleppimiseks ja muutmiseks II lisas olevat vormi.

Artikkel 6

Kolleegiumi koosolekute ja tegevuse praktilised aspektid

1. Kolleegiumid kutsuvad kokku vähemalt ühe silmast silma kohtumise aastas. Võttes arvesse konsolideerimisgrupi eripärasid, võib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus siiski kõigi kolleegiumi liikmete nõusolekul otsustada kohtuda silmast silma muude ajavahemike tagant.

2. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kehtestab kolleegiumi koosolekute selged eesmärgid. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus tagab, et need eesmärgid kajastuvad koosolekute päevakorras, ja kutsub kõiki kolleegiumi liikmeid üles tegema ettepanekuid päevakorrapunktide lisamiseks. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võtab arvesse kõiki kolleegiumi liikmete päevakorrapunktide kohta tehtud ettepanekuid ja taotluse korral selgitab, miks neid ei lisatud.

3. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed, kes osalevad teatud tegevuses või kolleegiumi koosolekul, vahetavad dokumente ja töödokumentide jaoks tehtud kaastööd aegsasti, et kõik osalejad saaksid kolleegiumi koosolekutel aruteludes aktiivselt osaleda.

2. JAGU

Järelevalve kavandamine ja koordineerimine tavatingimustes

Artikkel 7

Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse, kolleegiumi liikmete ja vaatlejate vahelise teabevahetuse üldine raamistik

1. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus saab kolleegiumi liikmelt delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 9 lõikes 3 nimetatud teabe, edastab ta selle

a) kolleegiumi teistele liikmetele;

b) vaatlejatele, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus peab seda vajalikuks, kooskõlas vaatlejate kolleegiumis osalemise tingimustega.

2. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus leiab, et mis tahes lõikes 1 viidatud teave ei ole kolleegiumi konkreetse liikme jaoks oluline, konsulteerib ta enne selle liikmega ja edastab talle teabe põhipunktid, et liige saaks otsustada selle tegeliku olulisuse üle.

3. Kui kolleegium on korraldatud eri allstruktuurides, edastab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus õigeaegselt kõigile kolleegiumi liikmetele kogu teabe kolleegiumi eri allstruktuuride tegevuse või nende võetud meetmete kohta.

4. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed lepivad kokku teabevahetuse vahendid ja täpsustavad selle kokkuleppe delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklis 5 osutatud kirjalikus koordineerimis- ja koostöökorras.

Artikkel 8

Sisemeetodite kasutamise loa pidev läbivaatamine

1. Kui mõni liikmesriigilt tegevusloa saanud asutus, sealhulgas ELi emaettevõtja, ei täida enam sisemeetodite kasutamise suhtes kohaldatavaid nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikele 1, artikli 151 lõikele 4 või lõikele 9, artiklile 283, artikli 312 lõikele 2 või artiklile 363 või kui mõni asjaomane kolleegiumi liige artikli 11 lõike 1 tähenduses on teinud vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 101 kindlaks puudujäägid delegeeritud määruse (EL) 2016/98, teevad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja see kolleegiumi liige koostööd teineteisega tihedalt konsulteerides, et leppida ühiselt kokku sisemeetodi kasutamise loa kehtetuks tunnistamises, lisakapitalinõuete kehtestamises või sisemudeli kasutamise piiramises, nagu on osutatud nimetatud delegeeritud määruse artikli 11 lõike 2 punktides c ja d.

2. Heakskiidetud mudeli tühistamise otsuse võtavad vastu konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased kolleegiumi liikmed, kes tegelevad nende üksuste järelevalvega, kes kasutavad heakskiidetud mudelit ja keda lõike 1 kohaselt tuvastatud puudused mõjutavad. Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja nende kolleegiumi liikmete vahelises koostöös järgitakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/100 (5) kehtestatud protsessi.

3. Otsus, mille tulemusena kehtestatakse lisakapitalinõuded, võetakse vastu kapitali käsitleva ühisotsuse tegemise korras vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 113 lõike 1 punktile a.

4. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teavitab kõiki teisi kolleegiumi liikmeid lõike 1 kohaselt vastuvõetud otsusest, kui ta leiab, et selline teave võib mõjutada kolleegiumi muud tegevust või see on oluline kolleegiumi teiste liikmete ülesannete täitmiseks.

Artikkel 9

Sisemudelite väheolulistest laiendustest või muudatustest teatamine

1. Mudeli väheolulistest laiendustest või muudatustest, mis mõjutavad liikmesriigis tegevusloa saanud mis tahes krediidiasutusi ja investeerimisühinguid, sealhulgas ELi emaettevõtjat, teavitab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus viivitamata kõiki asjaomaseid kolleegiumi liikmeid delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 11 lõike 1 tähenduses.

2. Asjaomane kolleegiumi liige delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 11 lõike 1 tähenduses teavitab konsolideeritud järelevalvet teostavat asutust kõigist väheolulistest laiendustest või muudatustest, mis mõjutavad ükskõik millist selle asjaomase kolleegiumi liikme järelevalve all olevat krediidiasutust ja investeerimisühingut.

3. Kui asjaomasel kolleegiumi liikmel delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 11 lõike 1 tähenduses on kahtlusi seoses laienduse või muudatuse liigitamisega väheoluliseks, teatab ta nendest konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele, kes edastab selle teabe kolleegiumi asjaomastele liikmetele delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 11 lõike 1 tähenduses.

Kui konsolideeritud järelevalvet teostaval asutusel on kahtlusi seoses laienduse või muudatuse liigitamisega väheoluliseks, teatab ta nendest kõigile asjaomastele kolleegiumi liikmetele delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 11 lõike 1 tähenduses.

Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi asjaomased liikmed delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 11 lõike 1 tähenduses arutavad nende probleemide üksikasju eesmärgiga jõuda laienduse või muudatuse olulisuse suhtes ühisele seisukohale.

4. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased kolleegiumi liikmed delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 11 lõike 1 tähenduses leiavad, et asjaomane asutus on liigitanud sisemudeli laiendused või muudatused ekslikult väheoluliseks, teavitavad nad sellest seda krediidiasutust ja investeerimisühingut viivitamata.

Artikkel 10

Teabevahetus varajaste hoiatavate märkide, võimalike riskide ja nõrkade kohtade kohta

1. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja direktiivi 2013/36/EL artikli 113 lõike 2 punktis a osutatud konsolideerimisgrupi riskihindamise aruande või selle direktiivi artikli 113 lõike 2 punktis b nimetatud konsolideerimisgrupi likviidsusriski hindamise aruande koostamises osalevad kolleegiumi liikmed lepivad selleks, et jõuda ühisotsusteni krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiste usaldatavusnõuete kohta nimetatud artikli kohaselt, kokku näitajad delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklis 12 osutatud varaste hoiatavate märkide, võimalike riskide ja nõrkade kohtade kindlakstegemiseks.

Need näitajad arvutatakse välja teabe põhjal, mida pädevad asutused koguvad järelevalve alla kuuluvatelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt kooskõlas rakendusmäärusega (EL) nr 680/2014.

Kokkulepitud näitajad esitatakse kirjalikus koordineerimis- ja koostöökorras vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 5 lõikele 1.

2. Kui see on vajalik, teatab iga lõikes 1 osutatud kolleegiumi liige konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele tema järelevalvepädevusse kuuluvaid asutusi puudutavad kokkulepitud näitajate väärtused.

3. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab lõikes 2 nimetatud väärtused ja ELi emaettevõtja jaoks konsolideeritud alusel kokku lepitud näitajate väärtused igale lõikes 1 nimetatud kolleegiumi liikmele.

4. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja lõikes 1 nimetatud kolleegiumi liikmed vahetavad teavet kokkulepitud näitajate väärtuste kohta vähemalt kord aastas või sagedamini, kui nimetatud pädevad asutused on selles kokku leppinud.

Artikkel 11

Kolleegiumi järelevalvealase kontrolliprogrammi kehtestamine ja ajakohastamine

1. Kui direktiivi 2013/36/EL artikli 113 kohased ühisotsused asutusepõhiste usaldatavusnõuete kohta on vastu võetud, saadavad kolleegiumi liikmed konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele oma kaastöö, et kehtestada direktiivi 2013/36/EL artikli 116 lõike 1 punktis c osutatud järelevalvealane kontrolliprogramm vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklile 16.

2. Pärast kolleegiumi liikmetelt kaastööde saamist valmistab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ette järelevalvealase kontrolliprogrammi projekti.

3. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab järelevalvealase kontrolliprogrammi projekti kolleegiumi liikmetele, paludes neil esitada seisukohad ühistöö valdkondade kohta ja määrates seisukohtade esitamiseks asjakohase tähtaja.

4. Järelevalvealase kontrolliprogrammi projekti koostamisel võtab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kolleegiumi liikmete esitatud seisukohti ja reservatsioone arvesse ning vajaduse korral selgitab, miks neid ei lisatud.

5. Kui töö on valmis, edastab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus järelevalvealase kontrolliprogrammi kõigile kolleegiumi liikmetele.

6. Järelevalvealast kontrolliprogrammi ajakohastatakse vähemalt kord aastas või sagedamini, kui seda peetakse vajalikuks direktiivi 2013/36/EL artikli 97 kohase järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi tulemusena või nimetatud direktiivi artikli 113 kohaste ühisotsuste tulemusena asutusepõhiste usaldatavusnõuete kohta.

7. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ajakohastab järelevalvealast kontrolliprogrammi, järgides lõigetes 1–5 määratletud korda.

3. JAGU

Järelevalve kavandamine ja koordineerimine valmistumisel eriolukordadeks ja nende kestel

Artikkel 12

Kolleegiumi eriolukordade raamistiku kehtestamine ja ajakohastamine

1. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus valmistab ette ettepaneku kehtestada eriolukordadeks kolleegiumi raamistik vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklile 17.

2. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus esitab oma ettepaneku kolleegiumi liikmetele, paludes neil esitada seisukohad ja määrates seisukohtade esitamiseks asjakohase tähtaja.

3. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võtab arvesse kõiki kolleegiumi liikmete väljendatud seisukohti ja reservatsioone ning selgitab taotluse korral, miks neid ei lisatud.

4. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab kolleegiumi eriolukordade raamistiku lõpliku versiooni kolleegiumi liikmetele.

5. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed kaaluvad vähemalt kord aastas vajadust ajakohastada kolleegiumi eriolukordade raamistikku.

6. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed ajakohastavad kolleegiumi eriolukordade raamistikku, järgides lõigetes 1–4 sätestatud menetlust.

Artikkel 13

Teabevahetus eriolukordades

1. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus saab teada eriolukorrast, mis mõjutab või tõenäoliselt mõjutab krediidiasutust ja investeerimisühingut või konsolideerimisgrupi filiaali, mis on vastavalt kas saanud tegevusloa või asutatud liikmesriigis, hoiatab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus põhjendamatu viivituseta selle eest Euroopa Pangandusjärelevalvet ja kolleegiumi liiget, kes teostab järelevalvet krediidiasutuse ja investeerimisühingu või filiaali üle, keda eriolukord mõjutab või tõenäoliselt mõjutab.

2. Kui kolleegiumi liige saab teada eriolukorrast, mis mõjutab või tõenäoliselt mõjutab krediidiasutust ja investeerimisühingut või konsolideerimisgrupi filiaali, mis on vastavalt kas saanud tegevusloa või asutatud liikmesriigis, hoiatab kolleegiumi liige põhjendamatu viivituseta selle eest konsolideeritud järelevalvet teostavat asutust.

3. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus tagab, et kõiki teisi kolleegiumi liikmeid teavitatakse asjakohaselt järgmiste seikade peamistest üksikasjadest:

a) artiklis 14 nimetatud eriolukorra koordineeritud järelevalvealane hindamine;

b) artiklis 15 nimetatud koordineeritud järelevalvetegevus, sealhulgas võetud meetmed või meetmed, mida kavatsetakse võtta, ja selle artiklis 16 osutatud seire;

c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (6) artiklite 27, 28 ja 29 kohaselt võetud varajase sekkumise meetmed, kui see on asjakohane, võttes arvesse nende meetmete koordineerimise vajadust vastavalt selle direktiivi artiklile 30, või kriisilahenduse eeltingimuste kindlaksmääramine selle direktiivi artikli 32 kohaselt.

4. Kui artiklis 15 osutatud eriolukorra koordineeritud järelevalvetegevus on tõenäoliselt tulemuslikum, kui sellesse kaasatakse konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus, tütarettevõtjate kriisilahendusasutused või nende jurisdiktsioonide kriisilahendusasutused, kus asuvad olulised filiaalid, keskpangad, pädevad asutused ja hoiuste tagamise skeemid, kaalub konsolideeritud järelevalvet teostav asutus nende asutuste kaasamist.

5. Kui eriolukord piirdub konkreetse konsolideerimisgrupi ettevõtjaga, lahendavad olukorra kolleegiumi liikmed, kes vastutavad asjaomase konsolideerimisgrupi ettevõtja järelevalve eest, koostöös konsolideeritud järelevalvet teostava asutusega.

Artikkel 14

Eriolukorra järelevalvealase hindamise koordineerimine

1. Delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 19 kohaldamisel koordineerib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus eriolukorra koordineeritud järelevalvealase hindamise kavandi koostamist enda nende kolleegiumi liikmete hinnangu alusel, kes teostavad järelevalvet konsolideerimisgrupi ettevõtjate üle, keda eriolukord mõjutab või tõenäoliselt mõjutab.

2. Eriolukorra koordineeritud järelevalvealase hindamise kavand hõlmab mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud konsolideerimisgrupi ettevõtjaid. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võtab nende konsolideerimisgrupi ettevõtjate järelevalve eest vastutavate kolleegiumi liikmete seisukohti ja hinnanguid asjakohaselt arvesse.

3. Kui eriolukord piirdub konkreetse konsolideerimisgrupi ettevõtjaga, viib selle konsolideerimisgrupi ettevõtja järelevalve eest vastutav kolleegiumi liige koostöös konsolideeritud järelevalvet teostava asutusega läbi eriolukorra järelevalvealase hindamise.

Artikkel 15

Eriolukorra järelevalvetegevuse koordineerimine

1. Delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 20 kohaldamisel juhib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus eriolukorra koordineeritud järelevalvetegevuse kavandamist konsolideerimisgrupi ja selle mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud konsolideerimisgrupi ettevõtjate suhtes. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võtab nende konsolideerimisgrupi ettevõtjate järelevalve eest vastutavate kolleegiumi liikmete seisukohti ja hinnanguid asjakohaselt arvesse.

2. Kui eriolukord piirdub konkreetse konsolideerimisgrupi ettevõtjaga, kavandab selle konsolideerimisgrupi ettevõtja järelevalve eest vastutav kolleegiumi liige koostöös konsolideeritud järelevalvet teostava asutusega eriolukorra koordineeritud järelevalvetegevuse.

3. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kolleegiumi liikmed täidavad lõigetes 1 ja 2 nimetatud ülesanded põhjendamatu viivituseta.

4. Artiklis 14 nimetatud eriolukorra koordineeritud järelevalvealase hindamise läbiviimine ja selle eriolukorra suhtes järelevalvetegevuse väljatöötamine peaks toimuma samaaegselt.

Artikkel 16

Eriolukorra koordineeritud järelevalvetegevuse seire ja ajakohastamine

1. Delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 21 kohaldamisel koordineerib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus artiklis 15 osutatud koordineeritud järelevalvetegevuse raames kokkulepitud meetmete rakendamise seiret.

2. Mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud konsolideerimisgrupi ettevõtjate järelevalve eest vastutavad kolleegiumi liikmed teavitavad konsolideeritud järelevalvet teostavat asutust eriolukorra arengust ja vastavate konsolideerimisgrupi ettevõtjate suhtes kokku lepitud meetmetest, kui see on asjakohane.

3. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teatab kõigist koordineeritud järelevalvetegevuse seire ajakohastustest kolleegiumi liikmetele, sealhulgas Euroopa Pangandusjärelevalvele, ja need ajakohastused hõlmavad konsolideerimisgruppi ja mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud konsolideerimisgrupi ettevõtjaid.

4. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja eriolukorrast mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud konsolideerimisgrupi ettevõtjate järelevalve eest vastutavad kolleegiumi liikmed kaaluvad vajadust ajakohastada koordineeritud järelevalvetegevust, võttes arvesse üksteisele edastatud teavet, teostades samal ajal nende rakendamise üle seiret.

5. Lõigetes 1–4 sätestatud nõudeid kohaldatakse põhjendamatu viivituseta.

3. PEATÜKK

DIREKTIIVI 2013/36/EL ARTIKLI 51 LÕIKE 3 KOHASELT MOODUSTATUD KOLLEEGIUMIDE TEGEVUS

1. JAGU

Kolleegiumide moodustamine ja toimimine

Artikkel 17

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaardistamine ja kaardistuse ajakohastamine, kolleegiumi moodustamine, kontaktisikute nimekirjade koostamine ja ajakohastamine ning kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra kokkuleppimine ja muutmine

Direktiivi 2013/36/EL artikli 51 lõike 3 kohaselt moodustatud kolleegiumide jaoks viivad päritoluliikmesriigi pädevad asutused läbi krediidiasutuse ja investeerimisühingu kaardistamise ja ajakohastavad seda, moodustavad kolleegiumi, koostavad kontaktisikute nimekirja ja ajakohastavad seda ning lepivad kokku kirjaliku koordineerimis- ja koostöökorra ning teevad sellesse vajalikul määral muudatusi kooskõlas artiklitega 2–5.

Artikkel 18

Kolleegiumi koosolekute ja tegevuse praktilised aspektid

1. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused seavad kolleegiumi liikmetega sisse korrapärase koostöö, mis võib toimuda koosolekute või muus vormis.

2. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad kolleegiumi liikmeid, sealhulgas Euroopa Pangandusjärelevalvet kolleegiumi koosolekute ja muu tegevuse korraldusest ja nende eesmärkidest.

3. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused seavad kolleegiumi koosolekute selged eesmärgid. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused tagavad, et need eesmärgid kajastuvad koosolekute päevakorrapunktides, ja kutsuvad kõiki kolleegiumi liikmeid üles tegema ettepanekuid päevakorrapunktide lisamiseks. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võtavad arvesse kõiki kolleegiumi liikmete päevakorrapunktide kohta tehtud ettepanekuid ja taotluse korral selgitavad, miks neid ei lisatud.

4. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja kolleegiumi liikmed, kes osalevad teatud tegevuses või kolleegiumi koosolekul, edastavad dokumendid ja töödokumentide jaoks tehtud kaastöö aegsasti, et kõik kolleegiumis osalejad saaksid aruteludes aktiivselt osaleda.

2. JAGU

Järelevalve kavandamine ja koordineerimine tavatingimustes

Artikkel 19

Päritoluliikmesriigi pädevate asutuste, kolleegiumi liikmete ja vaatlejate vahelise teabevahetuse üldine raamistik

1. delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 28 lõike 3 kohaldamisel edastavad kolleegiumi liikmed teabe päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.

2. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad lõikes 1 nimetatud teabe

a) kolleegiumi liikmetele;

b) vaatlejatele, kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad seda vajalikuks, kooskõlas nende kolleegiumis osalemise tingimustega.

3. Kui päritoluriigi pädevad asutused leiavad, et mis tahes lõikes 1 viidatud teave ei ole kolleegiumi teatud liikme jaoks oluline, konsulteerib ta enne selle liikmega ja annab talle teabe põhipunktid, et liige saaks otsustada selle tegeliku olulise üle.

4. Kui kolleegium on korraldatud eri allstruktuurides, edastavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused õigeaegselt kõigile kolleegiumi liikmetele kogu teabe kolleegiumi eri allstruktuuride tegevuse või võetud meetmete kohta.

5. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja kolleegiumi liikmed lepivad kokku teabevahetuse vahendid ja täpsustavad selle kokkuleppe delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklis 5 osutatud kirjalikus koordineerimis- ja koostöökorras.

Artikkel 20

Kolleegiumi järelevalvealase kontrolliprogrammi kehtestamine ja ajakohastamine

1. Selleks et kehtestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL artiklis 99 nimetatud järelevalvealane kontrolliprogramm kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikliga 31, esitavad kolleegiumi liikmed oma kaastöö päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.

2. Pärast kolleegiumi liikmetelt kaastööde saamist valmistavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused ette järelevalvealase kontrolliprogrammi projekti.

3. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad järelevalvealase kontrolliprogrammi kolleegiumi liikmetele, paludes neil esitada seisukohad ühistöö valdkondade kohta ja määrates asjakohase tähtaja nimetatud seisukohtade esitamiseks.

4. Järelevalvealase kontrolliprogrammi projekti koostamisel võtavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused kolleegiumi liikmete esitatud seisukohti ja reservatsioone arvesse ning vajaduse korral selgitavad, miks neid ei lisanud.

5. Kui töö on valmis, edastavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused järelevalvealase kontrolliprogrammi kõigile kolleegiumi liikmetele.

6. Järelevalvealast kontrolliprogrammi ajakohastatakse vähemalt kord aastas või sagedamini, kui seda peetakse vajalikuks direktiivi 2013/36/EL artikli 97 kohase järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise menetluse tulemusena.

7. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad järelevalvealast kontrollikava, järgides lõigetes 1–5 määratletud menetlust.

3. JAGU

Järelevalve kavandamine ja koordineerimine valmistumisel eriolukordadeks ja nende kestel ning lõppsätted

Artikkel 21

Kolleegiumi eriolukordade raamistiku kehtestamine ja ajakohastamine

1. Eriolukordade raamistiku kehtestamiseks koostavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused ettepaneku vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklile 32.

2. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad oma ettepaneku kolleegiumi liikmetele, paludes neil esitada seisukohad ja määrates asjakohase tähtaja nende seisukohtade esitamiseks.

3. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võtavad arvesse kõiki kolleegiumi liikmete esitatud seisukohti ja reservatsioone ning vajaduse korral selgitavad, miks neid ei lisatud.

4. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad kolleegiumi eriolukordade raamistiku lõpliku versiooni kolleegiumi liikmetele.

5. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja kolleegiumi liikmed kaaluvad vähemalt kord aastas vajadust ajakohastada kolleegiumi eriolukordade raamistikku.

6. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja kolleegiumi liikmed ajakohastavad kolleegiumi eriolukordade raamistikku, järgides lõigetes 1–4 sätestatud menetlust.

Artikkel 22

Teabevahetus eriolukordades

1. Kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused saavad teada eriolukorrast, mis mõjutab või võib tõenäoliselt mõjutada krediidiasutust ja investeerimisühingut, hoiatavad nad selle eest põhjendamatu viivituseta Euroopa Pangandusjärelevalvet ja kolleegiumi liikmeid.

2. Kui kolleegiumi liige saab teada eriolukorrast, mis mõjutab või võib tõenäoliselt mõjutada tema jurisdiktsiooni kuuluvat filiaali, hoiatab ta selle eest põhjendamatu viivituseta päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi.

Artikkel 23

Eriolukorra järelevalvealase hindamise koordineerimine

Delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 34 kohaldamisel edastavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused eriolukorra järelevalvealase hinnangu kolleegiumi liikmetele, kes teostavad järelevalvet eriolukorrast mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud filiaalide üle.

Artikkel 24

Eriolukorra järelevalvetegevuse koordineerimine ja seire

1. Delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artikli 35 kohaldamisel kavandavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused eriolukorra koordineeritud järelevalvetegevust. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võtavad asjakohaselt arvesse sellest eriolukorrast mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud filiaalide üle järelevalvet teostavate kolleegiumi liikmete seisukohti.

2. Vajaduse korral koordineerivad päritoluliikmesriigi pädevad asutused järelevalvetegevuse raames sätestatud mis tahes meetmete rakendamise seiret.

3. Kolleegiumi liikmed teavitavad päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi eriolukorra arengust ja nende jurisdiktsioonis asuvate filiaalide suhtes kokku lepitud meetmete rakendamisest.

4. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad kolleegiumi liikmeid, sealhulgas Euroopa Pangandusjärelevalvet, kõikidest ajakohastustest, mida järelevalvetegevuse seires tehakse.

5. Artiklis 23 osutatud eriolukorra järelevalvealase hindamise läbiviimine ja selle olukorra suhtes järelevalvetegevuse kavandamine peaks toimuma samaaegselt.

Artikkel 25

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 16. oktoober 2015 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

(2) Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvealase aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).

(4) Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/98, 16. oktoober 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks järelevalvekolleegiumide toimimise üldtingimused (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 2).

(5) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/100, 16. oktoober 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks ühisotsuste tegemise protsess, mida järgitakse teatavate usaldatavusnõuetega seotud lubade taotlemisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 45).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL, 15. mai 2014, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

I. LISA Kaardistamise vorm ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing / ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja / ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja / krediidiasutus või investeerimisühing Varade ja bilansiväliste kirjete kogumaht (miljonites eurodes) Kas see on määratud kindlaks kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või süsteemselt oluline ettevõtja? Kas on tehtud erand vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 7 või 10 (loobumised omavahendite nõuetest)? (JAH/EI) Kas on tehtud erand vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 8 või 10 (loobumised likviidsusnõuetest)? (JAH/EI)

Liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutused ja investeerimisühingud / liikmesriigis tegevusloa saanud finantssektori ettevõtjad Kas krediidiasutus või investeerimisühing / finantssektori ettevõtja on konsolideerimisgrupi jaoks oluline? (JAH/EI) Kas krediidiasutus või investeerimisühing / finantssektori ettevõtja on oluline liikmesriigi jaoks, kus tal on tegevusluba? (JAH/EI) Krediidiasutuse või investeerimisühingu / finantssektori ettevõtja varade ja bilansiväliste kirjete kogumaht (miljonites eurodes) Vajaduse korral kriteeriumid, mida kasutatakse olulisuse kindlakstegemiseks liikmesriigi jaoks Vajaduse korral kriteeriumid, mida kasutatakse olulisuse kindlakstegemiseks konsolideerimisgrupi jaoks Kas on tehtud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 7 või 10 kohane erand (loobumised omavahendite nõuetest)? (JAH/EI) Pädev asutus / muu ametiasutus Liikmesriik Krediidiasutus või investeerimisühing / finantssektori ettevõtja Juriidilise isiku tunnuskood, kui selline kood on olemas (juriidilise isiku ajutised tunnused või juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse süsteem (Global Legal Entity Identifier System)) Kas krediidiasutus või investeerimisühing / finantssektori ettevõtja on kindlaks tehtud süsteemselt olulise ettevõtjana? Krediidiasutuse või investeerimisühingu otsene emaettevõtja / finantssektori ettevõtja Juriidilise isiku tunnuskood, kui selline kood on olemas (juriidilise isiku ajutised tunnused või juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse süsteem (Global Legal Entity Identifier System)) Kas otsene emaettevõtja on kindlaks tehtud süsteemselt olulise ettevõtjana? Kriisilahenduse kolleegium Liikmesriigid ja vaatlejariigid: Liikmesasutused ja vaatlejatest asutused: Kriisiohjerühm: Liikmesriigid: Liikmesasutused:

Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse nimi: Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse aadress: Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse kontaktisik (nimi, e-posti aadress, telefoninumber): Kas on tehtud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 8 või 10 kohane erand (loobumised likviidsusnõuetest)? (JAH/EI) Kas asjaomane ametiasutus on kolleegiumi liige või vaatleja? Kui on ja ta moodustab osa konkreetse kolleegiumi allstruktuurist, palun täpsustage. Liikmesriigis asutatud filiaalid Kas filiaal on konsolideerimisgrupi jaoks oluline? (JAH/EI)) Kriteeriumid, mida kasutati olulisuse kindlakstegemiseks, kui see on kohaldatav Kas filiaal on direktiivi 2013/36/EL artikli 51 kohaselt liikmesriigi jaoks oluline? (JAH/EI) Kas asjaomane ametiasutus on kolleegiumi liige või vaatleja? Kui on ja ta moodustab osa konkreetse kolleegiumi allstruktuurist, palun täpsustage. Pädev asutus / muu ametiasutus Liikmesriik Filiaal Krediidiasutus või investeerimisühing, mille all filiaal on asutatud Selle krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidilise isiku tunnuskood, mille all filiaal on asutatud, kui selline kood on olemas (juriidilise isiku ajutised tunnused või juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse süsteem (Global Legal Entity Identifier System)) Kas krediidiasutus või investeerimisühing, mille all filiaal on asutatud, on kindlaks tehtud süsteemselt olulise ettevõtjana? (JAH/EI)

Kolmandas riigis tegevusloa saanud krediidiasutused või investeerimisühingud ja asutatud filiaalid Kas krediidiasutus või investeerimisühing / filiaal on konsolideerimisgrupi jaoks oluline? (JAH/EI) Kriteeriumid, mida kasutati olulisuse kindlakstegemiseks, kui see on kohaldatav Kas konfidentsiaalsus- ja ametisaladuse hoidmise nõudeid, mida kohaldatakse kolmanda riigi järelevalveasutuse suhtes, on samaväärsed kõigi kolleegiumi liikmete hinnangul? (JAH/EI)) Kas kolmanda riigi järelevalveasutus on kolleegiumi vaatleja? Kui on ja ta moodustab osa konkreetse kolleegiumi allstruktuurist, palun täpsustage. Kolmanda riigi järelevalveasutus Kolmas riik Krediidiasutus või investeerimisühing / filiaal Krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidilise isiku tunnuskood, kui selline kood on olemas (juriidilise isiku ajutised tunnused või juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse süsteem (Global Legal Entity Identifier System)) Krediidiasutuse või investeerimisühingu otsene emaettevõtja Otsese emaettevõtja juriidilise isiku tunnuskood, kui selline kood on olemas (juriidilise isiku ajutised tunnused või juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse süsteem (Global Legal Entity Identifier System)) Kas on olemas mõni teine Euroopavälise kolleegiumi struktuur? (JAH/EI) (kui vastus on jaatav, märkige kolleegiumi nimi ja vastuvõttev järelevalveasutus): Liikmesriigid: Liikmesasutused: Kolleegiumi nimi