Nõukogu määrus (EÜ) nr 1697/2002,

23. september 2002,

millega kehtestatakse teatavate Tšehhi Vabariigist, Poolast, Taist, Türgist ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi "algmäärus"), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 540/2002 [2] (edaspidi "ajutine määrus") ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Tšehhi Vabariigist, Poolast, Taist, Türgist ja Ukrainast pärinevate ning CN-koodide ex73063051, ex73063059, ex730630711 ja ex73063078 (TARICi koodid 7306305110, 7306305910, 7306307110, 7306307120, 7306307810 ja 7306307820) alla kuuluvate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes.

B. JÄRGNENUD MENETLUS

(2) Pärast seda, kui olid avaldatud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada, anti selleks võimalus.

(3) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja selle õigsuse kindlakstegemist.

(4) Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada teatavate Tšehhi Vabariigist, Poolast, Taist, Türgist ja Ukrainast pärinevate rauast ja legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(5) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(6) Kuna pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 12–15 kirjeldatud esialgseid järeldusi.

D. DUMPING

Poola ja Ukraina

(7) Dumpingu osas uusi väiteid ei olnud ning ajutise määruse põhjendustes 37–43 Poolat käsitlevad ning põhjendustes 60–85 Ukrainat käsitlevad esialgsed järeldused kiidetakse heaks.

Tšehhi Vabariik

(8) Üks Tšehhi eksportiv tootja, Železárny Veselí, vastas komisjoni esialgsetele järeldustele väites, et Tšehhi Vabariigi siseturul müüdavate toruliikide suhtes kohaldatakse kõrgemaid tehnilisi katsestandardeid kui ühenduse turule eksporditavate toruliikide suhtes. Tuleb märkida, et see väide esitati väga hilises uurimisjärgus ning seepärast ei olnud võimalik seda uurida eksportija tööruumides tehtud kohapealse kontrollimise käigus. Peale selle ei esitanud Tšehhi eksportiv tootja oma väite kinnituseks ühtki tõendit. Lisaks sellele väitis kõnealune äriühing komisjoni küsimustikule antud vastuses vastupidiselt oma hilisemale väitele, et Tšehhi Vabariigis ja välisriikides vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud standardid on võrreldavad ning hinnavõrdluse osas ei ole vaja teha kohandusi. Ka uurimise käigus saadud muu teave vaatlusaluse toote müügi kohta Tšehhi turul ei osuta põhjendatud erinevuste olemasolule tehnilistes standardites. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

(9) Seepärast kinnitatakse kõnealuse tootja osas esialgne dumpingutase.

(10) Teine Tšehhi eksportiv tootja, Jäkl Karvina, esitas põhjendatud väite normaalväärtuse kindlaksmääramiseks valitud toruliigi ja ühendusse eksportimiseks müüdud toruliigi füüsikalistes karakteristikutes esinevate erinevuste kohta.

(11) Seda väidet peeti õigustatuks ja lõplik dumpingumarginaal arvutati ümber, saades selleks 28,3 %.

Türgi

(12) Kolm Türgi äriühingut esitas taotluse väikeste muudatuste tegemiseks igapäevastes vahetuskurssides ja intressimäärades ning põhjendatud taotluse korral need rahuldati.

(13) Pärast lõplike arvutuste kättesaamist väitsid äriühingud, et dumpingumarginaali oleks pidanud kindlaks määrama, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ja kogu ühendusse suunatud ekspordi tehingute kaalutud keskmist, sest ekspordis ei esinenud märkimisväärseid erinevusi eri ostjate, piirkondade ja ajavahemike osas. Nende äriühingute puhul ei olnud tegemist sihtotstarbelise dumpinguga, vaid olukorraga, mis oli tingitud Türgi liiri devalveerimisest 2001. aasta veebruaris, st uurimisperioodi keskel. Nende äriühingute väiteid kontrolliti ja leiti, et hinnaerinevused ei ole märkimisväärsed. Seepärast on arvutamisel aluseks võetud eespool märgitud meetod. Selle tulemusel langesid asjaomaste äriühingute dumpingumarginaalid.

(14) Valimisse kuuluvate koostööd tegevate äriühingute lõplikud dumpingumarginaalid on järgmised:

— Noksel Celik Boru Sanayi AS, Ankara | 0 %, |

— Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS, Istanbul ja Mannesmann Boru Endüstrisi AS, Istanbul | 5,0 %, |

— Cayirova Boru San Ve Tic AS, Istanbul ja Yücel Boru Profil Endüstrisi AS, Istanbul | 0 %, |

— Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Kayseri | 6,0 %. |

(15) Selle tulemusel määrati järgmiste valimiväliste koostööd tegevate äriühingute uueks kaalutud keskmiseks dumpingumarginaaliks 5,2 %:

- Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Adapazari,

- Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI, Eregli,

- Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd Sti, Istanbul,

- Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS, Eregli,

- Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS, Istanbul,

- Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS, Iskenderun,

- Özborsan Boru San.ve Ticaret AS, Istanbul.

(16) Türgi tegi tihedat koostööd ning lõplik dumpingu jääkmarginaal määrati koostööd tegevate äriühingute jaoks kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel, s.o 6,0 %.

Tai

(17) Pärast ajutise määruse avaldamist tehti kohapealne kontroll ainsa koostööd teinud Tai eksportiva tootja, äriühingu Saha Thai Steel Pipe Co. Ltd tööruumides. Kõnealune Tai tootja vastas alguses küsimustikule, kuid tal ei olnud võimalik kohapealse kontrolliga õigeaegselt nõustuda.

Normaalväärtus

(18) Normaalväärtuse kindlaksmääramisel on ainsa koostööd tegeva Tai tootja puhul kohaldatud ajutise määruse põhjendustes 17–24 sätestatud üldist metoodikat, mis käsitleb kõiki asjaomaseid turumajanduslikke riike.

(19) Järgnevalt esitatakse ainult konkreetset äriühingut käsitlevad järeldused.

(20) Normaalväärtus määrati kindlaks ühendusse eksporditud liikidega otseselt võrreldavate vaatlusaluse toote liikide omamaise müügi alusel. Ainult juhul, kui siseturul puudus võrreldavate toruliikide müük, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Selleks kasutati koostööd tegeva eksportiva tootja enda tootmiskulusid ning äriühingu enda müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit.

Ekspordihind

(21) Taist pärinevate toodete ekspordihinna kontrollimisel järgiti sama korda ja samu meetodeid, mida on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 25, st otsene eksportmüük ühenduses asuvale sõltumatule kliendile määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

Võrdlus

(22) Kooskõlas ajutise määruse põhjenduses 26 järgitud meetoditega korrigeeriti transpordi-, lisa- (pangale makstavad tasud), kindlustus- ja krediidikulusid ning erinevusi füüsikalistes karakteristikutes ja tollimaksude tagastamisel.

Dumpingumarginaal

(23) Kooskõlas ajutise määruse põhjenduses 27 järgitud meetoditega võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda ning tuvastati dumpingu olemasolu ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja puhul.

(24) Selle äriühingu lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, on järgmine:

Saha Thai Steel Pipe Co. Ltd | 21,7 % |

(25) Kuna Tai koostöötase oli väga madal, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 28 ja 48 sätestatud jääktollimaksu kindlaksmääramise metoodika. Dumpingu jääkmargimaal, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, oli 37,6 %.

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

(26) Ühenduse toodangu ja ühenduse tootmisharu määratluse kohta ei ole uusi väiteid ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 83–85 kirjeldatud esialgseid järeldusi.

F. KAHJU

1. Ühenduse tarbimine

(27) Kuna pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei esitatud ühenduse tarbimise kohta ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 86–88 kirjeldatud esialgseid järeldusi.

2. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

(28) Väideti, et kooskõlas eelnevate tavadega [3] ei tohiks Tšehhi Vabariigist pärit importi kumuleerida teistest asjaomastest riikidest pärit impordiga, sest Tšehhi Vabariigi impordi ja hindade areng erines vaatlusperioodil teistes asjaomastes riikides täheldatud arengust. Teiseks väideti, et Tšehhist pärit import ei alanda ühenduse tootmisharu hindu ja ei konkureeri teistest uuritavatest riikidest pärit impordiga, sest erinevalt teiste riikide impordist on see suunatud Saksamaale.

(29) Tuleks märkida, et eespool osutatud juhtudel ei olnud impordi- ja hinnasuundumuste erinevustel otsustavat tähtsust, sest need moodustasid vaid ühe arvessevõetud teguri. Otsused kumuleerimise või sellest loobumise kohta tehti paljude teiste tegurite alusel. Otsustava tähtsusega on algmääruse artikli 3 lõikes 4 loetletud tingimused (miinimumtasemest kõrgem dumpingumarginaal, impordimaht, mis ei ole tühine, ning samad tingimused importtoodete omavahelises ning importtoodete ja ühenduse samasuguste toodete vahelises konkurentsis).

(30) Esiteks tuleks märkida, et Tšehhi impordi dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem.

(31) Teiseks, ehkki alates 1998. aastast vähenes Tšehhi Vabariigist pärit import pidevalt, ei olnud impordimaht uurimisperioodil tühine. Peale selle tuleks märkida, et ehkki Eurostati andmete kohaselt on Tšehhi Vabariigist pärit impordi keskmised hinnad alates 1999. aastast pidevalt tõusnud, olid need uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad, nagu ka teistest uuritud riikidest pärit impordi hinnad. Sellega seoses tuleks märkida, et kuna vaatlusalune toode hõlmab erinevaid eri hindadega mudeleid, tehti arvutused vaatlusaluse toote võrreldavate mudelite kohta samal kaubandustasemel, et kajastada täielikult asjaomaste riikide hinnadünaamikat.

(32) Kolmandaks, vastupidiselt Tšehhi eksportijate esitatud seisukohale on kumuleerimine konkurentsitingimusi silmas pidades asjakohane. Sellega seoses tuleks märkida, et Tšehhi Vabariigist pärit import on asendatav muu impordiga ja ühenduse tootmisharu müügiga. Seda importi turustatakse ühenduses võrreldavate müügikanalite kaudu. On leitud, et nii ühenduse tootmisharu kui ka kõigis uuritavates riikides asuvad eksportijad müüvad osa toodangust Saksamaale. Peale selle näitab Eurostati statistika, et liikmesriikidevahelised kaubavood on märkimisväärsed, mis kinnitab, et turg hõlmab kogu ühenduse. Ei ole leitud ühtki muud tõendit selle kohta, et Tšehhist pärit vaatlusaluse toote müük ei konkureeri teistest uuritavatest riikidest pärit müügi ja ühenduse tootmisharu müügiga. Järelikult ei ole ühtki märki turu jaotumise kohta erinevateks piirkondadeks.

(33) Peale selle vaidlustasid Tšehhi eksportijad kumuleerimise ka lähtuvalt turu väidetavast segmentimisest. Kinnitati, et ühenduse turu väidetavast segmentimisest annab tunnistust Euroopa konkurentsiõiguse rikkumine kahe äriühingu poolt, kes moodustavad ühenduse tootmisharu. Kõnealustel äriühingutel oli varasem ebaseaduslik kokkulepe turu jagamise kohta, ehkki see ei hõlmanud vaatlusalust toodet.

(34) Üksnes asjaolu, et uurimisperioodile eelneval ajal rikkusid kaks äriühingut konkurentsiõigust toodete osas, mis ei hõlmanud vaatlusalust toodet, ei saa käesoleval juhul käsitleda tõendina turu segmentimise kohta, kuna puuduvad muud tõendid sellise tegevuse kohta uurimisperioodil ja vaatlusaluse toote osas. Käesoleva uurimise käigus ei leitud tõendeid selle kohta, et ühenduse tootmisharusse kuuluvatel äriühingutel võis olla samasuguseid kokkuleppeid vaatlusaluse toote osas. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

(35) Mõned eksportijad kordasid taotlust, et Tšehhi Vabariigist pärit importi ei tohiks kumuleerida, sest see ei põhjusta ühenduse tootmisharule kahju ega ohusta seda, kuna impordimaht on nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1968/93 [4] kehtestatud maksimumkvoodist väiksem. Lisaks toetasid Tšehhi eksportijad kumulatsioonist loobumist põhjusel, et vaatlusperioodil kasvas ühenduse eksport Tšehhi Vabariiki. Tuleks märkida, et määrusega (EMÜ) nr 1968/93 kehtestatud kvoot kehtis ainult 1995. aasta lõpuni ning käesoleva uurimise raames kasutati kahju analüüsimiseks 1997. aasta ja uurimisperioodi vahelist ajavahemikku. Peale selle ei toeta ka ühendusest Tšehhi Vabariiki eksportimise tase väidet, et Tšehhi eksporti ei tohiks kumuleerida. Seepärast lükatakse see seisukoht tagasi.

(36) Väideti, et kuna Tšehhi Vabariigi ekspordi suhtes kohaldati järelevalvet nõukogu määrusega (EÜ) nr 87/98 [5] kehtestatud topeltkontrolli süsteemi kohaselt, tuleks see käesolevast dumpinguvastasest menetlusest välja jätta. Järelevalvesüsteemi abil siiski üksnes kontrollitakse Tšehhi importi. Üksnes selle olemasolu ei ole piisav argument ei kumuleerimise poolt ega vastu. Seepärast ei saa see toetada taotlust kumuleerimisest loobumiseks. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

(37) Mõned eksportijad kordasid väidet, et nad tegutsevad teistsugustes konkurentsitingimustes kas seetõttu, et erinevalt teiste eksportivate tootjate müügist toimus nende müük ühendusse seotud äriühingu kaudu, või seetõttu, et tooraine ei olnud neile vahetult kättesaadav ja sellest tulenevalt olid nende tarnetähtajad pikemad.

(38) Uurimine näitas, et need eksportijad müüsid vaatlusalust toodet ühendusse peamiselt selliste müügikanalite kaudu, mis on võrreldavad nii teiste eksportijate kui ka ühenduse tootmisharu eksportijate kasutatavate müügikanalitega (st hulgimüüjad). Igal juhul kehtestatakse algmääruse artikli 3 lõikes 4 nimetatud konkurentsitingimused riikide kaupa ja neid ei uurita iga eksportija osas eraldi. Seepärast lükatakse need seisukohad tagasi.

(39) Peale selle väideti, et Ukrainast pärit impordi väikest mahtu silmas pidades ei tohi seda kumuleerida teistest asjaomastest riikidest pärineva impordiga.

(40) Sellega seoses rõhutatakse, et isegi kui Ukraina turuosa oleks teiste uuritavate riikide turuosast väiksem, ei saa seda pidada tühiseks vastavalt määratlusele algmääruse artikli 5 lõikes 7 ja 1994. aasta üldise tolli ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakenduslepingu artikli 5 lõikes 8. Lisaks olid täidetud kõik teised algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kumuleerimise tingimused.

(41) Eespool öeldut silmas pidades ja kuna puuduvad uued faktid selle kohta, et kumuleerimise tingimused ei olnud asjaomastes riikides täidetud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 89–97 kirjeldatud esialgseid järeldusi impordi mõju kumulatiivse hindamise kohta.

3. Asjaomastest riikidest pärit import

i) Maht, turuosa, hindade liikumine

(42) Uute väidete puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 98–104 kirjeldatud esialgseid järeldusi asjaomastest riikidest pärit impordi mahu, turuosa ja hindade liikumise kohta.

(43) Pärast ajutise määruse avaldamist leiti, et veel kaks Türgi äriühingut ei tegelnud dumpinguga. Kui nende eksportivate tootjate import välja arvata, oleks, nagu on näidatud järgmises tabelis, dumpinguhinnaga impordi mahu kasv siiski märkimisväärne ehk 20 %. Ülejäänud dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusperioodil 5,9 %. Uurimisperioodil moodustas dumpinguhinnaga import jätkuvalt üle 24 % ühenduse turust.

Dumpinguhinnaga import | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) | 161759 | 192989 | 168406 | 222489 | 193963 |

Indeks: 1997 = 100 | 100 | 119 | 104 | 138 | 120 |

Turuosa | 18,2 % | 22,2 % | 19,9 % | 25,6 % | 24,1 % |

ii) Hinna allalöömine

(44) Türgist pärit impordi osas kinnitatakse, et keskmine hinna allalöömise tase oli 14,0 %. On kindlaks tehtud, et kui jätta välja nende eksportivate tootjate import, kes dumpinguga ei tegelnud, ei muudaks see märkimisväärselt hinna allalöömise taset.

(45) Tšehhi Vabariigist pärit impordi osas väideti, et Eurostati statistikas või mõningatel üksikjuhtudel esitatud Tšehhi ekspordihindade võrdlemisel ühenduse tootmisharu hindadega ei tuvastatud hinna allalöömist. Seepärast esitati taotlus, et hinna allalöömise arvutus tuleks vastavalt läbi vaadata.

(46) Tavapärase korra kohaselt võrreldi hinna allalöömise arvutamisel ühenduse tootmisharu ja eksportijate kontrollitud keskmisi hindu kogu uurimisperioodi vältel tooteliikide kaupa ja samal kaubandustasemel. See võrdlus kinnitas hinna allalöömise olemasolu ning seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

(47) Väideti, et kuna Eurostati statistika kohaselt on Saksamaa hinnad teiste liikmesriikide hindadest madalamad, tuleks hinna allalöömise arvutamisel võrrelda eksportivate tootjate hindu ühenduse tootmisharu poolt igas liikmesriigis kehtestatud hindadega.

(48) Sellega seoses tuleks märkida, et dumpinguvastastes menetlustes käsitletakse ühendust ühtse turuna ning hinna allalöömise täielikuks kajastamiseks on tavapärane, et hinna allalöömise arvutamisel võrreldakse iga eksportiva tootja hinda ühenduse tootmisharu kui terviku keskmiste hindadega. Peale selle tuleks märkida, et vaatlusaluse toote müük toimub peamiselt hulgimüüjate kaudu, kes müüvad seda edasi ühenduse turu mis tahes osas paiknevatele klientidele. Seda kinnitab Eurostati statistika, mille kohaselt ühendusesisese kaubanduse osa on märkimisväärne.

(49) Koostööd tegev Tai eksportija väitis, et vaatlusaluse toote võrdlemiseks samal kaubandustasemel oleva ühenduse tootmisharu tootega tuleks importtoodete CIF-väärtust 10 % võrra korrigeerida, et võtta arvesse importijate müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.

(50) Tuleks märkida, et vaatlusaluse imporditud toote hindu on tõstetud 10 euro võrra tonni kohta, et võtta arvesse importijate impordijärgseid kulutusi. Nii ühenduse tootmisharu kui ka eksportijad müüvad peamiselt sama liiki klientidele ehk importivatele hulgimüüjatele, kes müüvad toodet edasi kasutajatele. Kui eksportijate hinnad peaksid taotluse kohaselt tõusma, kajastaksid need hindu ühenduse tootmisharu hindadest erineval kaubandustasemel. Selle taotluse toetuseks ei ole esitatud mingeid tõendeid. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

(51) Võttes arvesse parandatud kirjavigu ja asjaolu, et hinna allalöömise arvutamise metoodika kohta ei ole esitatud uut teavet, müüdi uurimisperioodil asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluseid tooteid ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest keskmiselt madalamad, moodustades ühenduse tootmisharu hindadest järgmise protsendimäära: Tšehhi Vabariik 14,8 %, Poola 14,5 %, Tai 21,4 %, Türgi 14,0 % ja Ukraina 33,0 %.

4. Ühenduse tootmisharu olukord

(52) Kuna ei ole esitatud uut teavet, mis mõjutab ühenduse tootmisharu olukorda käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 107–139 kirjeldatud esialgseid järeldusi.

5. Järeldus kahju kohta

(53) Ühenduse tootmisharu olukorra kohta ei ole uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 140–142 kirjeldatud esialgseid järeldusi ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kohta, välja arvatud põhjenduses 140 esitatud allalöömise keskmine tase, mille kohandatud väärtus on 16,6 %.

G. PÕHJUSLIK SEOS

(54) Huvitatud isikud ei esitanud uusi väiteid või tõendeid põhjuslike seoste kohta. Sellest hoolimata uuriti põhjalikumalt, millist mõju avaldasid ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule kolmandate riikide kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed ja muudest kolmandatest riikidest pärit import.

(55) Kolmandate riikide kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete osas leiti, et isegi juhul, kui ühenduse tootmisharu ekspordi kogumaht oleks püsinud 1997. aasta tasemel, oleksid ühenduse tootmisharu toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste 1997. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus siiski märkimisväärselt vähenenud. See on tingitud asjaolust, et eksport moodustab vaid väikese osa müügi kogumahust. Ehkki 1997. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus vähenes eksport kõikidesse riikidesse (st mitte ainult kaubanduse kaitsemeetmed kehtestanud riikidesse), moodustas see ühenduse kogumüügist 1997. aastal ainult umbes 9,5 % ja uurimisperioodil umbes 8 %. Järelikult oli kolmandate riikide kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete mõju tühine. Isegi stabiilne eksport ei oleks suutnud tasuvuse vähenemissuundumust mõjutada.

(56) Rumeeniast ja Ungarist pärit impordi osas ning Türgist pärit sellise impordi osas, mis ei toimunud dumpinguhinnaga, leiti, et 1997. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus vähenes nende kumulatiivne maht 25 %. See negatiivne suundumus sarnaneb suundumusega, mida täheldati sõltumatutele klientidele suunatud ühenduse tootmisharu müügi puhul, mis vähenes 17 %. Lisaks on see suundumus vastupidine viiest uuritud riigist pärit dumpinguhinnaga impordi 20 % suurusele kasvule. Peale selle võib kõnealuse impordi mahu vähenemissuundumuse ja väikeste turuosade põhjal eeldada, et see import ei muuda põhjuslikke seoseid käsitlevaid järeldusi.

(57) Eespool öeldut silmas pidades kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 143–168 kirjeldatud järeldusi.

H. ÜHENDUSE HUVID

(58) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitas ühenduse tootmisharu ainsad märkused ühenduse huvide kohta ning need toetasid komisjoni esialgseid järeldusi, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei põhjusta tõenäoliselt kasutajate kulude märkimisväärset kasvu ega mõjuta märkimisväärselt nende olukorda. Tuleks märkida, et vaatlusaluse toote peamiseks kasutajaks on ehitustööstus ning nende kasutajate jaoks on torude paigaldus-, monteerimis- ja hoolduskulud, mis on seotud tööjõukuludega, palju olulisemad kui torude enda maksumus. Peale selle moodustavad torustiku paigalduskulud üksnes väga väikese osa ehituse kogumaksumusest.

(59) Peale selle tuleks märkida, et kuna vaatlusalust toodet müüakse peamiselt hulgimüüjate kaudu, sõltuvad lõppkasutajate tegelikud hinnad hulgimüüjate hinnakujunduspoliitikast.

(60) Eespool öeldut silmas pidades ja kuna ei ole esitatud uut teavet konkreetse juhtumiga seotud ühenduse huvide analüüsi kohta ning eelkõige seetõttu, et kasutajad ei ole teinud koostööd ega reageerinud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 169–196 kirjeldatud esialgseid järeldusi.

(61) Väideti, et vajalikuks peetavast kõrgema kaitsetaseme vältimiseks tuleks käesolev dumpinguvastane menetlus lõpetada, sest vaatlusalune toode on hõlmatud 28. märtsil 2002. aastal algatatud kaitsemeetmeid käsitleva uurimisega [6].

(62) Vaatlusalune toode on tõesti hõlmatud kaitsemeetmeid käsitleva uurimisega. Tuleks siiski märkida, et selle suhtes ei kohaldata ajutisi kaitsemeetmeid. Kui komisjon teeb ettepaneku võtta kõnealuse toote suhtes vastu lõplikud kaitsemeetmed, peab ta ühtlasi kaaluma, kas eri liiki meetmete ühendamisega võib kaasneda vajalikust kõrgem kaitsetase ning kas dumpinguvastast tollimaksu tuleks vastavalt muuta. Huvitatud isikutele antakse võimalus esitada asjakohaseid märkusi.

I. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(63) Mõned eksportijad on väitnud, et mittekahjustavate hindade kehtestamise algetapis kasutatud metoodika põhjustas kunstlikult kõrgete hindade tekkimise. Seepärast taotleti selle metoodika läbivaatamist.

(64) Kõigi tootemudelite ja kaubandustasemete mittekahjustavate hindade kehtestamiseks algetapis kasutatud metoodika hõlmas järgmist:

- kasumiläve kindlaksmääramiseks tõsteti või alandati kõigi ühenduse tootmisharusse kuuluvate äriühingute tegelikke kaalutud keskmisi müügihindu vastavalt nende tegelikule kahjumile ja kasumile,

- sellele kasumilävele lisati 5 %line kasumimarginaal.

Lõppetapis vaadati metoodika läbi ning kõigi tootemudelite ja kaubandustasemete mittekahjustavad hinnad arvutati järgmiselt:

- kasumiläve kindlaksmääramiseks alandati kõigi ühenduse tootmisharusse kuuluvate äriühingute tegelikke kaalutud keskmisi müügihindu vastavalt ühenduse tootmisharu tegelikule keskmisele kasumile,

- sellele kasumilävele lisati 5 %line kasumimarginaal.

(65) Tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu kaalutud keskmise kasumi kasutamine, nagu tehti lõppetapis, võimaldab täielikult arvesse võtta ühenduse tootmisharu olukorda hindade, tasuvuse ja asjaomaste koguste seisukohalt.

(66) Peale selle väideti, et läbivaadatud metoodika põhjustas teatud tootemudelite puhul lahknevusi tootmiskulude ja mittekahjustavate hindade vahel. Selles osas tuleks märkida, et kuna mittekahjustavad hinnad põhinevad ühenduse tootmisharu tegelikel hindadel, kajastavad need ka iga tootemudeli turuolukorda. Järelikult võimaldab see metoodika õiglast hinnavõrdlust.

(67) Hinna allalöömise arvutustes tehtud kirjavigade parandamist kohaldati ka kahjumarginaali arvutamisel.

(68) Kuna lõppetapis tegi koostööd ainult üks Tai äriühing ja kogu Tai koostöö oli vähene ning selleks, et vältida koostöös mitteosalemise soodustamist, kehtestati kahju jääkmarginaal Tai puhul Eurostati esitatud teabe alusel kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 6.

(69) Läbivaadatud kahjuvälistusmarginaalid olid järgmised:

Riik | Äriühing | Kahjumarginaal |

Türgi | Yücel Boru Profil Endüstrisi AS. | 27,8 % |

Cayirova Boru San Ve Tic AS. | 27,8 % |

Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS. | 20,3 % |

Mannesmann Boru Endüstrisi AS. | 20,3 % |

Noksel Celik Boru Sanayi AS. | 17,2 % |

Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS. | 10,9 % |

Valimivälised koostööd tegevad äriühingud

— Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS. | 22,3 % |

— Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI | 22,3 % |

— Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd Sti. | 22,3 % |

— Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS. | 22,3 % |

— Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS. | 22,3 % |

— Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS. | 22,3 % |

— Özborsan San.ve Ticaret AS. | 22,3 % |

Kõik teised äriühingud | 27,8 % |

Tšehhi Vabariik | Jäkl Karvina | 17,9 % |

Železárny Veselí as. | 52,6 % |

Kõik teised äriühingud | 52,6 % |

Poola | Huta Buczek | 0,0 % |

Kõik teised äriühingud | 23,0 % |

Ukraina | OJSC Nihnedeneprovsky Tube Rolling Plant | 56,2 % |

Kõik teised äriühingud | 56,6 % |

Tai | Saba Thai Steel Pipe Co. Ltd | 33,8 % |

Kõik teised äriühingud | 35,2 % |

2. Lõplikud dumpinguvastased meetmed

(70) Väideti, et ükski meede ei tohi ületada taotletava kasumimarginaali ja ühenduse tootmisharu poolt uurimisperioodil saadud kasumi vahet. Taotletav kasumimarginaal, mis on 5 % ühenduse tootmisharu eeldatavast käibest kahjustava dumpingu puudumisel, kehtestati ajutise määruse põhjenduses 199.

(71) Tuleks märkida, et iga koostööd tegeva äriühingu ja iga uuritava riigi suhtes tollimaksude kehtestamisel järgitakse väiksema tollimaksu reeglit. Peale selle tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu mittekahjustavate hindade kehtestamisel kasutatavas metoodikas on arvesse võetud 5 %list taotletud kasumit, kuid tuvastatud kahjutaseme määrab tegelikult kindlaks eksportijate kehtestatud tegeliku hinnataseme ja ühenduse tootmisharu mittekahjustavate hindade vahe. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

(72) Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks kehtestada Tšehhi Vabariigist, Poolast, Taist, Türgist ja Ukrainast pärit impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastab tuvastatud dumpingumarginaalide tasemele või tuvastatud kahjumarginaalide tasemele, kui need on madalamad.

(73) Eespool öeldu alusel on kavandatavad lõpliku tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Riik | Äriühing | Tollimaksu määr |

Türgi | Yücel Boru Profil Endüstrisi AS. | 0,0 % |

Cayirova Boru San Ve Tic AS. | 0,0 % |

Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS. | 5,0 % |

Mannesmann Boru Endüstrisi AS. | 5,0 % |

Noksel Celik Boru Sanayi AS. | 0,0 % |

Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS. | 6,0 % |

Valimivälised koostööd tegevad äriühingud

— Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS. | 5,2 % |

— Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI | 5,2 % |

— Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd Sti. | 5,2 % |

— Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS. | 5,2 % |

— Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS. | 5,2 % |

— Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS. | 5,2 % |

— Özborsan San.ve Ticaret AS. | 5,2 % |

Kõik teised äriühingud | 6,0 % |

Tšehhi Vabariik | Jäkl Karvina | 17,9 % |

Kõik teised äriühingud | 52,6 % |

Poola | Huta Buczek | 0,0 % |

Kõik teised äriühingud | 23,0 % |

Ukraina | OJSC Nihnedeneprovsky Tube Rolling Plant | 30,9 % |

Kõik teised äriühingud | 44,1 % |

Tai | Saba Thai Steel Pipe Co. Ltd | 21,7 % |

Kõik teised äriühingud | 35,2 % |

(74) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(75) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [7] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

3. Kohustus

(76) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist pakkusid mitu eksportivat tootjat, nimelt Tšehhi Vabariigi tootjad Jäkl Karvina ja Železárny Veselí, Tai tootja Saha Thai ja Türgi tootja Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS/Mannesmann Boru Endüstrisi hinnakohustuste võtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

(77) Sellega seoses on komisjon märkinud järgmist:

- vaatlusaluse toote puhul on tegemist toorainega, mille hinnad võivad ka väga lühikese aja jooksul varieeruda, ning seepärast ei sobi see toode eriti hästi kindlaksmääratud hinnakohustuse võtmiseks,

- hindade volatiilsus on tingitud kõikumistest tooraine, eelkõige kuumvaltsrullmaterjalide ja tsingi hindades, mis on tootmiskulude põhiline, kuid muutuv komponent. Volatiilsus on seotud ka vahetuskurssidega, mis püsivad ühenduses stabiilsena, välja arvatud Ühendkuningriigi, Rootsi ja Taani puhul, kuid muutuvad kiiresti USA dollari suhtes, mida kasutatakse tehingute tegemiseks eelkõige Tais ja Türgis. Hinnad tuleb igakuiselt läbi vaadata,

- kui minimaalsed impordihinnad seotaks kuumvaltsrullmaterjalide ja tsingi hindadega, tuleks igale toote alarühmale kehtestada erinev indekseerimisvalem, sest toote tonni kohta tarbitav energia ja tööjõud on vastavalt toote suurusele erinevad. Sellise valemite läbivaatamissüsteemi rakendamisel tuleb iga tootekategooria jaoks kehtestada 3–4 osavalemit vastavalt toote suuruskategooriale.

(78) Mõned hinnakohustuste võtmist pakkunud tootjad ekspordivad erinevaid terasetooteid, näiteks keevistorud, ehitustorud, legeerimata terasest torud, nelinurksed torud, täisnurksed torud jne, mida dumpinguvastane uurimine hõlmab ainult osaliselt. Seepärast on suur oht, et samadele klientidele eksporditavate eri toodete hinnaerinevusi püütakse kompenseerida. Peale selle väitis ühenduse tootmisharu üldiselt, et samadel põhjustel ei ole kohustused ja seega ka miinimumhinnad vaatlusaluse toote puhul asjakohased meetmed. Eespool öeldut silmas pidades lükati hinnakohustuste pakkumised tagasi.

4. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

(79) Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Tšehhi Vabariigist, Poolast, Taist, Türgist ja Ukrainast pärit ning CN-koodide ex73063051, ex73063059, ex73063071 ja ex73063078 (TARICi koodid 73063051*10, 73063059*10, 73063071*91, 73063078*91) alla kuuluvate rauast või legeerimata terasest ümmarguse ristlõikega ja kuni 168,3 mm välisdiameetriga keevistorude impordi suhtes, välja arvatud gaasi- ja naftajuhtmetes ja nafta- ja gaasipuuraukudes kasutatavad torud ja tsiviillennunduses kasutatavad külgeühendatud liitmikega torud, mis ei ole täppistorud.

2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Riik | Äriühing | Tollimaksumäär | TARICi lisakood |

Türgi | Yücel Boru Profil Endüstrisi AS. | 0,0 % | A330 |

Cayirova Boru San Ve Tic AS. | 0,0 % | A331 |

Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS. | 5,0 % | A332 |

Mannesmann Boru Endüstrisi AS. | 5,0 % | A333 |

Noksel Celik Boru Sanayi AS. | 0,0 % | A334 |

Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS. | 6,0 % | A335 |

Valimivälised koostööd tegevad äriühingud

— Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS. | 5,2 % | A336 |

— Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI | 5,2 % | A337 |

— Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd Sti. | 5,2 % | A338 |

— Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS. | 5,2 % | A339 |

— Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS. | 5,2 % | A340 |

— Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS. | 5,2 % | A341 |

— Özborsan San.ve Ticaret AS. | 5,2 % | A342 |

Kõik teised äriühingud | 6,0 % | A999 |

Tšehhi Vabariik | Jäkl Karvina | 17,9 % | A343 |

Kõik teised äriühingud | 52,6 % | A999 |

Poola | Huta Buczek | 0,0 % | A344 |

Kõik teised äriühingud | 23,0 % | A999 |

Ukraina | OJSC Nizhnedeneprovsky Tube Rolling Plant | 30,9 % | A345 |

Kõik teised äriühingud | 44,1 % | A999 |

Tai | Saba Thai Steel Pipe Co. Ltd | 21,7 % | A405 |

Kõik teised äriühingud | 35,2 % | A999 |

3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ajutise määruse kohaselt kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud tollimaksude ulatuses või ajutise tollimaksu ulatuses, kui see on väiksem. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Kui mõni Türgi osapool esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et ta ei ole uurimisperioodil eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud vaatlusaluseid tooteid, et ta ei ole seotud ühegi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud meetmeid, ning et ta on eksportinud vaatlusaluseid kaupu pärast uurimisperioodi lõppu või et ta on võtnud tühistamatute lepingutega kohustusi märkimisväärsete koguste ühendusse eksportimiseks, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lihthäälteenamusega muuta käesoleva määruse artikli 1 lõiget 2, et kehtestada selle osapoole suhtes valimiväliste koostööd tegevate tootjate/eksportijate suhtes kohaldatav 5,2 % suurune tollimaks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. september 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Fischer Boel

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT L 83, 27.3.2002, lk 3.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 3319/94 Bulgaariast ja Poolast pärit karbamiidi ja ammooniumnitraadi lahuste kohta (EÜT L 350, 31.12.1994, lk 20) ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2022/95 Venemaalt pärit ammooniumnitraadi kohta (EÜT L 198, 23.8.1995, lk 1).

[4] EÜT L 180, 23.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1005/95 (EÜT L 101, 4.5.1995, lk 35).

[5] EÜT L 13, 19.1.1998, lk 43. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 844/2002 (EÜT L 135, 23.5.2002, lk 1).

[6] EÜT C 77, 28.3.2002, lk 39.

[7] Euroopa Ühenduste KomisjonKaubanduse peadirektoraatDirektoraat BB- 1049 Brüssel.

--------------------------------------------------