4)

I osa „Statistilised väljundid“ muudetakse järgmiselt: a) punkti 1.1 „Euroopa 2020“ esimene lõik asendatakse järgmisega: „Strateegia „Euroopa 2020“ on märkimisväärselt mõjutanud liidu strateegilist kava ja riikide poliitikat järgnevateks aastateks. Strateegilises kavas on mitu eesmärki ja algatust, mille kohta ESS peab statistilisi näitajaid esitama mitmes valdkonnas, nagu innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse tingimuste parandamine, inimväärsete töökohtade edendamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine, liidu kliimamuutuste ja energiaeesmärkide täitmine, ressursitõhusus, haridustaseme tõstmine, sealhulgas haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamine, elukestva kutseõppe ja õpiliikuvuse suurendamine, tervena ja aktiivsena vananemine, sotsiaalse kaasatuse parandamine ja vaesuse vähendamine. Asjakohasel juhul vajatakse soo alusel liigendatud statistikat, et mõista soopõhise diskrimineerimise sisu, pöörates seejuures erilist tähelepanu soolisele vägivallale.“; b) eesmärki 1.1.1 muudetakse järgmiselt: i) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Pakkuda strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise seireks kvaliteetset usaldusväärset statistilist teavet, mis peab olema Euroopa poolaasta jaoks õigel ajal kättesaadav. Uued näitajad peavad niivõrd kui võimalik põhinema olemasoleval statistilisel teabel.“; ii) teise lõigu neljas taane asendatakse järgmisega: „— osa- ja täistööaega ning ajutist ja alalist töölepingut eristavad tööhõivenäitajad, samuti töötuse näitajad, milles võetakse arvesse aktiveerimismeetmetega, näiteks koolitusega, hõlmatud inimesi. Need näitajad peaksid hõlmama ka andmeid soopõhiste erinevuste kohta.“; c) eesmärgi 1.2.1 all asendatakse teise lõigu teine taane järgmisega: „— antakse statistilist teavet tõhustatud stabiilsuse ja kasvu pakti jaoks, eelkõige eesmärgiga teha ja pakkuda kvaliteetset statistikat valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta; — antakse statistilist teavet majandusliku ebavõrdsuse tõhusaks jälgimiseks.“; d) eesmärki 1.3.1 muudetakse järgmiselt: i) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Parandada liidu otsustajate ja avalikkuse jaoks kättesaadavaid majanduse globaliseerumist ja üleilmseid väärtusahelaid kajastavaid näitajaid ja statistilist teavet. Selline teave peaks aitama paremini mõista globaliseerumise majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju.“; ii) teise lõigu kolmas taane asendatakse järgmisega: „— esitatakse andmeid, mis võimaldavad analüüsida positiivseid ja negatiivseid tagajärgi liidu turu ja eelkõige liidu tööturu jaoks; — analüüsitakse üleilmseid väärtusahelaid, võimaluse korral asjakohaste sisendite/väljundite tabelite abil, ning väliskaubandus- ja ettevõtlusstatistikat, sealhulgas mikroandmete linkimist; analüüsi väljundid kooskõlastatakse liidu huvidele vastavate rahvusvaheliste algatustega, ning“; e) punkt 2 „Arvepidamisraamistikud“ asendatakse järgmisega: „2. Arvepidamisraamistikud Komisjoni 20. augusti 2009. aasta teatis „SKP täiendamine. Edu mõõtmine muutuvas maailmas“ (edaspidi „SKP täiendamine“) ning Stiglitz-Sen-Fitoussi aruanne majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kohta on andnud uue hoo ESSi kesksete probleemide lahendamisele, eriti sellele, kuidas saada paremat statistikat valdkondadevaheliste küsimuste kohta ning paremini integreeritud statistikat, mis kirjeldaks keerulisi sotsiaalseid, keskkonna- ja majanduslikke nähtusi laiemalt kui traditsioonilised majandustoodangu mõõtmise viisid. ESSis SKP täiendamise raames tehtavas töös on tähelepanu keskmes kolm eelisvaldkonda: kodumajapidamise sektori jaoks mõeldud statistika ning tulude jaotust, tarbimist ja jõukust mõõtev statistika, elukvaliteedi mõõtmine mitmemõõtmelisel viisil ja keskkonnasäästlikkuse mõõtmine. Edasist arengut sel alal ajendavad 2015. aastal vastu võetud uued ülemaailmsed kestliku arengu eesmärgid. Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (ESA) moodustab kogu majandusstatistika integreeritud ja sidusa raamistiku, mida peaksid täiendama muud näitajad, et saada igakülgsemat teavet poliitika kujundamiseks ja otsuste tegemiseks. ESA 2010 täielikku rakendamist toetab korrapärane kvaliteedi- ja vastavushindamine, milles võetakse arvesse erandite järkjärgulist aegumist kuni aastani 2020, mis toob kaasa näitajate ajakohasuse ja kättesaadavuse edasise paranemise.“; f) punkt 2.1 „Majanduslik ja sotsiaalne suutlikkus“ asendatakse järgmisega: „2.1 Majanduslik ja sotsiaalne suutlikkus Majanduskriis on suurendanud vajadust kvaliteetsete makromajanduslike näitajate järele, et paremini mõista ja analüüsida konjunktuurimuutusi ja majandusliku ebavõrdsuse arengut ning nende mõju ühiskonnale ja sellega hõlbustada otsuste tegemist. Üha enam globaliseerunud tootmine nõuab sidusa raamistiku loomist, mis lihtsustaks eri valdkondade statistika tõlgendamist ja integreerimist.“; g) eesmärgi 2.1.1 all muudetakse teist lõiku järgmiselt: i) teine taane asendatakse järgmisega: „— töötatakse välja sissetulekute, tarbimise ja jõukuse jagunemise näitajad kodumajapidamiste kaupa ning ühendatakse rahvamajanduse arvepidamise koondnäitajad kodumajapidamisi käsitlevate uuringute andmetega või haldusandmetega;“ ii) neljas taane asendatakse järgmisega: „— sotsiaalkaitse, tervise ja hariduse valdkonnas tugevdatakse seoseid rahvamajanduse arvepidamisega; — töötatakse välja elukvaliteedi mõõtmise raamistik, tugevdades kodumajapidamiste vaatenurka rahvamajanduse arvepidamises; — töötatakse välja SKP täiendamisega seotud näitajad, millega mõõdetakse keskkonnasäästlikkust ja välismõjusid rahvamajanduse arvepidamise vaatenurgast;“ iii) viienda taande järele lisatakse järgmised taanded: „— arendatakse edasi ajakohaseid sotsiaalseid näitajaid, sealhulgas täiustatud meetodeid lähiprognooside ja kiirhinnangute jaoks; — toetatakse rahvusvahelist makromajandusandmete jagamist, et vähendada statistika tegijate koormust ning parandada võrreldavate ja järjepidevate andmete kättesaadavust kasutajate jaoks; — töötatakse välja ja täpsustatakse sissetuleku ja varandusliku ebavõrdsuse aspektide koondnäitajad; — mõõdetakse ja analüüsitakse soolist ebavõrdsust, sealhulgas soolist palgalõhet;“ h) eesmärgi 2.1.2 all asendatakse teise lõigu viimane taane järgmisega: „— tehakse kättesaadavaks harmoneeritud eluasemehindade statistika kõigi liikmesriikide kohta ja laiendatakse seda.“; i) eesmärgi 2.2.1 all asendatakse teine lõik järgmisega: „Eesmärk saavutatakse järgmiselt: — arendatakse edasi sidusat keskkonnaalase arvepidamise süsteemi rahvamajanduse arvepidamise nn satelliitkontona, mis annab teavet järgmiste valdkondade kohta: heited atmosfääri, energiatarbimine, loodusvarade vood, toorainekaubandus, keskkonnamaksud ja keskkonnakaitsekulutused, võimaluse korral ka keskkonnahoidlik majanduskasv / keskkonnahoidlikud hanked; — arendatakse edasi ökosüsteemi eksperimentaalset arvepidamist, mis võimaldaks kasutada olemasolevaid andmeid, sealhulgas liidu institutsioonide, organite ja asutuste koostatud andmeid; — jätkatakse arendustegevust, et paremini kasutada olemasolevaid andmekogumeid kliimamuutustega seotud statistika jaoks, ning — arendatakse edasi keskkonnaalaste „jalajälgede“ mõõtmise näitajaid, toetudes olemasolevatele andmetele.“; j) eesmärki 3.1.1 muudetakse järgmiselt: i) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Suurendada statistika tegemise protsesside tõhusust ja tulemuslikkust. Kooskõlas parema õigusloome tegevuskavaga tuleb ühtlustada olemasolevaid ettevõtlusstatistikaga seotud õigusakte. Seejuures tuleks kooskõlas komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga (REFIT) nõuetekohaselt arvestada statistika tegijate käsutuses olevate ressursside piiratust ja andmeesitajatele langevat üldist halduskoormust. Pakkuda kvaliteetset statistikat peamistes valdkondades, kus ettevõtted on tähelepanu keskmes, nt ettevõtlusstatistika, lühiajalised näitajad, investeeringud inimkapitali ja oskustesse, rahvusvahelised tehingud, globaliseerumine, siseturu seire, teadus-ja arendustegevus, innovatsioon ning turism. Erilist tähelepanu tuleks pöörata andmete kättesaadavusele suure lisandväärtusega tööstusharude ja teenussektori puhul, eelkõige nn rohelise majanduse, digitaal- ja jagamismajanduse, tervishoiu, hariduse ja sotsiaalmajanduse sektoris.“; ii) teise lõigu esimene taane asendatakse järgmisega: „— kasutatakse uuesti statistikasüsteemis või ühiskonnas olemasolevaid andmeid, kehtestatakse ühine õiguslik alus ettevõtlusalasele statistikale ja luuakse ühine taristu ja ühised töövahendid;“ k) eesmärki 3.2.1 muudetakse järgmiselt: i) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Pakkuda statistikat sotsiaalpoliitika peamistes valdkondades, kus kodanikud on tähelepanu keskmes, nagu heaolu; kestlikkus; sotsiaalne ühtekuuluvus; vaesus; ebavõrdsus; demograafilised probleemid, eeskätt elanikkonna vananemine, rahvastikukadu, hajaasustus ja ränne; tööturg; haridus ja koolitus, sealhulgas laste haridus, täiskasvanuharidus, kutseõpe ning noorte õpiliikuvus; kultuur, füüsiline aktiivsus; elukvaliteet; ohutus; tervis; puuded; tarbimine; vaba liikumine ja siseturg; noorte liikuvus; tehnoloogiline innovatsioon ja uued elustiilivalikud. Asjakohasel juhul eristatakse statistikat sooliselt rühmade puhul, kes pakuvad sotsiaalpoliitika kujundajatele erilist huvi. Prioriteedid määratakse kindlaks vastavalt artiklile 6. Kooskõlas parema õigusloome tegevuskavaga tuleb ühtlustada olemasolevaid sotsiaalstatistikaga seotud õigusakte. Seejuures tuleks kooskõlas REFITiga nõuetekohaselt arvestada statistika tegijate käsutuses olevate ressursside piiratust ja andmeesitajatele langevat üldist halduskoormust.“; ii) teise lõigu neljas taane asendatakse järgmisega: „— pakutakse statistikat tulude ebavõrdsuse kohta selliste näitajate abil nagu Gini indeks ja sissetulekute jaotuse ülemiste detsiilide areng ning esitatakse võrreldav põhinäitaja riigi kohta, samuti andmed põhikaupade ja -teenuste ebavõrdse kättesaadavuse kohta;“ iii) teise lõigu seitsmes taane asendatakse järgmisega: „— viiakse ellu tööprogrammi meetmed, mis käsitlevad rändestatistika peavoolustamist, võttes arvesse uusi probleeme, eriti rahvusvahelisi arengusuundi; — esitatakse rahvastikuprognoose ja nende iga-aastaseid uuendusi; — töötatakse välja üksikasjalikud näitajad, mis käsitlevad rändajate olukorda liidus; — süvendatakse pagulaste olukorraga seotud koostööd spetsialiseeritud asutuste ja organisatsioonidega; — koostöös valdkonnas tegutsevate Euroopa institutsioonide, organite, büroode ja ametitega töötatakse välja metoodika soolist vägivalda käsitleva vabatahtliku uuringu läbiviimiseks; — kehtestatakse ühine õiguslik alus sotsiaalvaldkonna statistikale ning luuakse ühine taristu ja ühised töövahendid.“; l) punktis 3.3 „Georuumiline, keskkonna-, põllumajandus- ja muu sektoristatistika“ asendatakse kolmas lõik järgmisega: „Põllumajandus jääb endiselt oluliseks liidu poliitikavaldkonnaks. Ühine põllumajanduspoliitika rõhutab vajadust elujõulise toidutootmise, loodusvarade jätkusuutliku majandamise ja kliimameetmete järele, samuti tasakaalustatud territoriaalse arengu järele, mis on selle peamised eesmärgid. Tähelepanu keskmes on keskkonna, elurikkuse/ökosüsteemide, majanduse, inimeste tervise ja ohutuse ning sotsiaalne mõõde.“; m) eesmärki 3.3.1 muudetakse järgmiselt: i) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Toetada tõenduspõhist poliitika kujundamist, kasutades paindlikumalt ja rohkem ruumilist infot, mis on kombineeritud sotsiaalse, territoriaalse, majandusliku ja keskkonnaalase statistilise teabega piirkondade, piirkonnatüpoloogiate, linnade ja linnastumise astme kohta.“; ii) teise lõiku lisatakse järgmised taanded: „— rakendatakse maakasutuse ja maakatte statistikat; — koordineeritakse statistilisi andmeid piirkondade, linnade ja piirkonnatüpoloogiate kohta.“; n) eesmärki 3.3.3 muudetakse järgmiselt: i) esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik: „Kooskõlas komisjoni Euroopa energialiidu prioriteediga ja võimalikult suures ulatuses olemasolevatele andmetele toetudes pööratakse erilist tähelepanu statistikale, mis on seotud energiatarbimise, energiatõhususe, taastuvenergiaallikate, energiasõltuvuse, kütteostuvõimetuse aspektide, varustuskindluse ning ringmajandusega. Lisaks sellele peab energiastatistika toetama kliima- ja energiapoliitika raamistikku aastani 2030, mille eesmärk on muuta liidu majandus ja energiasüsteem konkurentsivõimelisemaks, turvalisemaks, jätkusuutlikumaks ja säästvamaks.“; ii) teise lõiku lisatakse järgmine taane: „— energiasõltuvus ja varustuskindlus.“; o) eesmärki 3.3.4 muudetakse järgmiselt: i) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Pakkuda kestlikkuse ja maaelu arenguga seotud ning liidu strateegilisi eesmärke kajastavat põllumajandus-, kalandus- ja metsandusstatistikat ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika arendamiseks ja seireks, võttes regulaarseid meetmeid statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks. Kooskõlas parema õigusloome tegevuskavaga tuleb ühtlustada olemasolevaid põllumajandusstatistikaga seotud õigusakte. Seejuures tuleks kooskõlas REFITiga nõuetekohaselt arvestada statistika tegijate käsutuses olevate ressursside piiratust ja andmeesitajatele langevat üldist koormust.“; ii) teise lõiku lisatakse järgmised taanded: „— 2020. aastaks kavandatud põllumajandusloenduse ettevalmistamine ja läbiviimine; — kehtestatakse põllumajandusvaldkonna statistika ühine õiguslik alus ning luuakse ühine taristu ja ühised töövahendid.“