ET Euroopa Liidu Teataja L 24/1

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/127,

20. jaanuar 2017,

millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning teiste nõuandvate organite aruandeid ja samuti nõuandekomisjonide antud mis tahes nõuandeid.

(3) Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad nendega funktsionaalselt seotud tingimused. Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 4 tuleks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 2 kohaseid ühise kalanduspoliitika eesmärke. Kooskõlas nimetatud määruse artikli 16 lõikega 1 tuleks kalapüügivõimalused eraldada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus.

(4) Lubatud kogupüük tuleks seepärast kehtestada vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 olemasoleva teadusliku nõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, ning samal ajal tagada eri kalandussektorite õiglane kohtlemine, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel nõuandekomisjonidega.

(5) Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus kehtestatakse püügipiirkondade kaupa. Kui püügi suhtes on kehtestatud lossimiskohustus, tuleks käesoleva määrusega hõlmatud piirkonnas lossida kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt lossimisele ning kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15, on komisjon lossimiskohustuse täieliku rakendamise ettevalmistamiseks vastu võtnud mitu delegeeritud määrust, milles on sätestatud tagasiheite erikava, mis on ajutine ega kehti kauem kui kolm aastat.

(6) Kui liikide suhtes kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017 lossimiskohustust, tuleks nende varude püügi võimalustega korvata varem kehtinud tagasiheitevõimalus ning püügivõimaluste aluseks peaksid olema teaduslikud andmed ja nõuanded. Selleks et võtta õiglaselt arvesse kalad, mida sai varem tagasi heita ja mis tuleb alates 1. jaanuarist 2017 lossida, tuleb suurendamist arvutada vastavalt järgmisele metoodikale: uus lossimise arvnäitaja saadakse selliselt, kui Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kogupüügi arvnäitajast lahutatakse kogused, mida lossimiskohustuse täitmise ajal endiselt tagasi heidetakse; järgmine lubatud kogupüügi arvnäitaja suurendamine peaks olema proportsionaalne uuel meetodil arvutatud lossimise arvnäitaja ja endise ICESi lossimise arvnäitaja vahelise muudatusega.

(7) Nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008 (2) on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/2094, (3) jättes välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatüki. Sellepärast, ja vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/2250 (4) kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 tursa osas lossimiskohustust ICESi IV alapiirkonnas, ICESi IIIa rajoonis ja ICESi IIa rajooni liidu vetes püütud tursasaagi suhtes, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse artiklitega 1 ja 3 ning lisaga. Seetõttu tuleks tursa püügivõimalused kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 2, võttes arvesse kalakoguseid, mis varem tagasi heideti ja mis nüüd tuleb lossida.

(8) Teaduslike nõuannete kohaselt on huntahvena (Dicentrarchus labrax) seisund Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–VIIh rajoonid) äärmiselt muret tekitav ja varud vähenevad jätkuvalt. Seepärast tuleks jätkata kaitsemeetmeid huntahvena püügi keelamiseks ICESi VIIa, VIIb, VIIc, VIIg, VIIj ja VIIk rajoonis, välja arvatud vetes, mis asuvad 12 meremiili piires lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Huntahvena kudekogumeid tuleks kaitsta, piirates töönduslikku püüki ka 2017. aastal. Sotsiaalset ja majanduslikku mõju arvestades tuleks lubada piiratud püüki õngekonksude ja -nööridega, kuid kudekogumite kaitseks tuleks ette näha keeluaeg. Lisaks peaksid põhjatraale ja nootasid kasutavad laevad huntahvena juhusliku ja vältimatu kaaspüügi tõttu piirduma kaaspüügi puhul 3 %ga pardal hoitava mereorganismide kogusaagi kaalust, maksimaalselt 400 kilogrammi kuus. Samadel põhjustel tuleks vainakkevõrkude puhul piirduda kaaspüügi puhul 250 kilogrammiga kuus. Harrastuskalastajate püügikogust põhjapoolsete varude osas ja ettevaatusprintsiibi tõttu Biskaia lahe varude osas tuleks piirata päeva piirnormiga.

(9) Teatavate varilõpuseste (haid ja railased) varude lubatud kogupüük on mõned aastad olnud nullis ning sellega on seotud säte, mille kohaselt tuleb juhupüügiga saadud saak viivitamata vabastada. Erikohtlemise põhjus on selles, et kõnealuste kalavarude kaitsestaatus on halb ning tänu nende kõrgele ellujäämismäärale ei põhjusta tagasiheide suuremat kalastussuremust, vaid tagasiheidet peetakse nende liikide kaitsmisel kasulikuks. Alates 1. jaanuarist 2015 tuleb siiski nende liikide pelaagilise püügiga saadud saak lossida, välja arvatud juhul, kui nende kohta kehtib mis tahes erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ette nähtud lossimiskohustusest. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti a kohaselt võib selliseid erandeid teha liikide suhtes, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis. Seetõttu on asjakohane keelata selliste liikide püük asjaomastes piirkondades.

(10) Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada kooskõlas sellises kavas sätestatud eeskirjadega. Seega peaks La Manche'i lääneosa hariliku merikeele varude, Põhjamere atlandi merilesta ja hariliku merikeele varude ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük olema kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu määrustes (EÜ) nr 509/2007, (5) (EÜ) nr 676/2007 (6) ja (EÜ) nr 302/2009 (7). Uusmeremaa merluusi puhul on nõukogu määruses (EÜ) nr 2166/2005 (8) eesmärgiks seatud selle varude biomassi ohutute bioloogiliste piiride taastamine, võttes arvesse teaduslikke andmeid. Kooskõlas teaduslike nõuannetega on kudekarja biomassi eesmärki käsitlevate lõplike andmete puudumise korral ning võttes arvesse muudatusi ohututes bioloogilistes piirides, asjakohane määrata kalavarude lubatud kogupüük kindlaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhjal, et aidata kaasa määruses (EL) nr 1380/2013 määratletud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele nii, nagu on ette näinud ICES.

(11) Varem merlangina määratletud IX ja X alapiirkonna ning liidu vete CECAF/Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee piirkonna Euroopa süsika varude puhul on asjakohane eraldada Portugalile lisakalapüügivõimalused, mis ei ületa 98 tonni. Merlangi lubatud kogupüük nendes piirkondades tuleks lõpetada.

(12) Hiljutise võrdlusaluse kasutamise põhjal andis ICES seoses Šotimaast läände jäävate vete heeringavaruga nõu VIa, VIIb ja VIIc rajooni (Šotimaa lääneranniku veed, Iirimaa lääneosa) kombineeritud heeringavarude kohta. See nõuanne hõlmab kahte eraldiseisvat lubatud kogupüüki (ühelt poolt VIaS, VIIb ja VIIc rajooni ning teiselt poolt Vb, VIb ja VIaN rajooni kohta). ICESi sõnul tuleb välja töötada kõnealuste kalavarude taastamise kava. Kuna teaduslike nõuannete kohaselt ei saa põhjapoolsete varude majandamise kava (9) kombineeritud varude puhul kohaldada, ning pole võimalik kehtestada eraldi püügivõimalusi kõnealusele kahele kalavarule, kehtestati piiratud lubatud kogupüük, et lubada ärilistel alustel teaduslikku proovivõtuprogramm.

(13) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi määramisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ja segapüügiga seotud aspektide kohta.

(14) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (10) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased paindlikkussätted ettevaatusprintsiibil põhineva ja analüütilise lubatud kogupüügi kohta. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise ülekandmise paindlikkuse mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

(15) Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda sellele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus määrata kõnealuse lubatud kogupüügi maht. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi mahtu kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju.

(16) On vaja kehtestada 2017. aasta püügikoormuse ülemmäärad kooskõlas määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9.

(17) Kalapüügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks on asjakohane lubada samade bioloogiliste varude puhul paindlikkust teatavate lubatud kogupüügi piirkondade vahel. Seega on asjakohane lubada eelkõige piiratud piirkondadevahelist paindlikkust Vb ja VIa kuni IIa ja IV piirkonna kilttursa suhtes.

(18) Teatavate liikide, näiteks mõne hailiigi kaitsmist võib tõsiselt ohustada isegi piiratud püük. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada.

(19) Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni osaliste 11. konverentsil, mis toimus 3.–9. novembrini 2014 Quitos, lisati mitu liiki konventsiooni I ja II lisas nimetatud kaitstud liikide loetellu alates 8. veebruarist 2015. Seepärast on asjakohane ette näha kõnealuste liikide kaitse seoses kõigis vetes kalastavate liidu kalalaevadega ja liidu vetes kalastavate liitu mittekuuluvate riikide kalalaevadega.

(20) Käesolevas määruses sätestatud ning liidu kalalaevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (11) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta komisjonile andmete saatmisel.

(21) ICESi nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes tobiapüügi ja seotud kaaspüügi reguleerimise erisüsteem. Kuna ICESi teaduslikud nõuanded peaks avaldatama alles 2017. aasta veebruaris, on asjakohane kehtestada kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük ja kvoodid nulltasemel kuni nõuannete avaldamiseni.

(22) Liit on Norra (12) ja Fääri saartega (13) sõlmitud kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ette nähtud korras pidanud kõnealuste partneritega konsultatsioone kalapüügiõiguste üle. Kalandussuhteid Gröönimaaga käsitlevas lepingus ja protokollis (14) sätestatud korra kohaselt on ühiskomitee kehtestanud liidule 2017. aastaks kalapüügivõimalused Gröönimaa vetes. Seetõttu tuleb need püügivõimalused lisada käesolevasse määrusesse.

(23) Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC) võttis oma 2016. aastal peetud aastakoosolekul vastu Irmingeri mere kahe meriahvenavaru kaitse meetmed. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

(24) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) otsustas 2016. aastal peetud aastakoosolekul pikendada Põhja-Atlandi ja Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni ning Põhja-Atlandi ja Lõuna-Atlandi mõõkkala lubatud kogupüügi ja kvootide ning kulduim-tuuni kogupüügi kehtivust. Lisaks kehtestas ICCAT Põhja-Atlandi sinihai ning Ida-Atlandi ja Lääne-Atlandi purikala püügi piirnormid, Vahemere mõõkkala lubatud kogupüügi ning kinnitas juba varem 2016. aastaks kehtestatud hariliku tuuni ja suursilm-tuuni lubatud kogupüügid ja kvoodid. Sinise marliini ja valge odanina osas kinnitas ICCAT juba varem 2017. aastaks kehtestatud lubatud kogupüügid ja kiitis heaks ELi pakutud tagasimaksmiskava Hispaania ülepüügi eest 2014. ja 2015. aastal. Nagu juba hariliku tuuni varude puhul, on asjakohane, et kõikide muude ICCATi kalavarude harrastuspüügi suhtes tuleks kohaldada selle organisatsiooni vastuvõetud püügi piirnorme. Lisaks tuleks selliste liidu kalalaevade suhtes, mille pikkus on vähemalt 20 meetrit ja millega püütakse suursilm-tuuni ICCATi konventsiooni alal, kohaldada ICCATi poolt soovituses 15–01 vastu võetud võimsusepiiranguid. Kõik need meetmed tuleks rakendada liidu õiguses.

(25) Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid 2016. aastal toimunud 35. aastakoosolekul vastu siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid aastateks 2016/2017 ja 2017/2018. Sellise kvoodi täituvust 2016. aastal tuleks 2017. aasta kalapüügivõimaluste kehtestamisel arvesse võtta.

(26) India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) võttis 2016. aastal peetud aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni (Thunnus albacares) püügi piirnormid. Ühtlasi võttis see komisjon vastu meetme, millega vähendada peibutuspüügivahendite ja piirata varustuslaevade kasutust. Kuna varustuslaevade tegevus ja peibutuspüügivahendite kasutamine on seinnoodalaevade püügikoormuse lahutamatu osa, tuleks seda meedet rakendada liidu õiguses.

(27) Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) aastakoosolek peetakse 18.–22. jaanuarini 2017. On asjakohane, et praegused meetmed jäävad SPRFMO konventsiooni alal ajutiselt kehtima kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni. Siiski ei tohiks tšiili stauriidi püüda sihtliigina enne, kui kõnealuse aastakoosoleku tulemusena on kehtestatud lubatud kogupüük.

(28) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) ei suutnud oma 90. aastakoosolekut 2016. aastal lõpule viia ning erakorraline koosolek toimub 7.–10. veebruarini 2017. On asjakohane, et praegused meetmed kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni suhtes jäävad IATTCi konventsiooni piirkonnas ajutiselt kehtima kuni erakorralise koosoleku toimumiseni.

(29) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2016. aastal peetud aastakoosolekul kaitsemeetmena vastu patagoonia kihvkala, süvamere punakrabi, limapeade ja kultkala kahte aastat hõlmava lubatud kogupüügi. Võeti vastu ka atlandi karekala kahte aastat hõlmav lubatud kogupüük rajoonis B1, kuid nimetatud liikide lubatud kogupüük ülejäänud SEAFO konventsiooni alal piirati üheks aastaks. SEAFO poolt vastu võetud praegu kohaldatavaid kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevaid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

(30) Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) kinnitas oma 13. aastakoosolekul olemasolevad kaitse- ja majandamismeetmed. Neid meetmeid tuleks liidu õiguses jätkuvalt rakendada.

(31) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis 2016. aastal peetud 38. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2017. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooni ala alapiirkondades 1–4. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

(32) Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) võttis 2016. aastal peetud 40. aastakoosolekul 2017. ja 2018. aastaks vastu GFCMi lepinguga hõlmatud piirkonna geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 (Aadria meri) teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügi piirnormid ja nende püügi koormuse piirangud. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. IL lisas kehtestatud maksimaalsed püügi piirnormid on kindlaks määratud vaid üheks aastaks ja ei ole eeskujuks mis tahes muudele tulevikus võetavatele meetmetele ega mis tahes võimalikule liikmesriikide vahelise eraldamise kavale.

(33) Võttes arvesse Sloveenia laevastiku eripärasid, nende marginaalset mõju väikeste pelaagiliste liikide varudele, on asjakohane säilitada olemasolevaid püügitavasid ja tagada Sloveenia laevastiku juurdepääs väikeste pelaagiliste liikide miinimumkogusele.

(34) Teatavad rahvusvahelised meetmed, millega luuakse liidu kalapüügivõimalused või piiratakse neid, võetakse asjakohastes piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastu aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja, et sätteid, millega neid meetmeid rakendatakse liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi konventsiooni alal kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alal kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2016, on asjakohane kohaldada käesoleva määruse asjakohaseid sätteid alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alal kala ilma loata püüda.

(35) Seoses atlandi arktikakrabi püügivõimalustega Svalbardi ümbruses tagab 1920. aasta Pariisi leping kõigile selle lepingu osalistele võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu ressurssidele, sealhulgas seoses püügitegevusega. Liidu seisukoht nimetatud juurdepääsu kohta seoses atlandi arktikakrabi püügivõimalustega Svalbardi ümbritseval mandrilaval on esitatud 25. oktoobri 2016. aasta verbaalnoodis Norrale atlandi arktikakrabi püüki Norra mandrilaval käsitleva Norra õigusakti kohta, mis liidu arvates ei võtta arvesse Pariisi lepingu, eelkõige selle artiklite 2 ja 3 konkreetseid sätteid. Et tagada atlandi arktikakrabi varude kasutamine Svalbardi ümbruses viisil, mis on kooskõlas nimetatud lepingu piires selles piirkonnas suveräänseid õigusi ja jurisdiktsiooni omava Norra kehtestatud mittediskrimineerivate majandamisnormidega, on asjakohane määrata kindlaks selliste laevade arv, millel on selline püük lubatud. Nimetatud püügivõimaluste jaotus liikmesriikide vahel on piiratud 2017. aastaga. Tuletatakse meelde, et esmavastutus kohaldatava õiguse järgimise tagamise eest lasub lipuliikmesriikidel.

(36) Vastavalt liidu avaldusele, milles käsitletakse ELi vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis, (15) on vaja määrata kindlaks Venezuela Bolívari Vabariigile liidu vetes riffahvena püügi võimalused.

(37) Arvestades, et teatavaid sätteid tuleb kohaldada järjepidevalt, ning selleks, et vältida õiguslikku ebakindlust ajavahemikul 2017. aasta lõpust kuni 2018. aastaks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist käsitleva määruse jõustumiseni, on asjakohane näha ette, et püügi keelamist ja püügiks suletud ajavahemikke käsitlevaid sätteid kohaldatakse jätkuvalt 2018. aasta alguses kuni määruse jõustumiseni, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2018. aastaks.

(38) Selleks et tagada ühetaolised tingimused konkreetsele liikmesriigile loa andmisel tema kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi alusel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

(39) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused täiendavate merepäevade andmiseks püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning teadusliku vaatlemise tõhustamise eesmärgil, samuti selleks, et kehtestada liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalikud tabelivormid.

(40) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2017, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2017, ning teatavaid piirkondi käsitlevad erisätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist.

(41) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täies kooskõlas kohaldatava liidu õigusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu kalalaevade kalapüügivõimalused teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügiks teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2017. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2018. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruarist 2017 kuni 31 jaanuarini 2018, välja arvatud juhul, kui artiklites 25 ja 26 ning IIE lisas on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud tähtajad;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2016 kuni 30. novembrini 2017;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused 2017. ja 2018. aastal IATTCi konventsiooni alal, mis on täpsustatud artiklis 27.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu kalalaevad;

b) liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjakohastes sätetes selgelt viidatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 mõisteid. Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:

a) „kolmanda riigi laev“– kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

b) „harrastuspüük“– mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

c) „rahvusvahelised veed“– veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla;

d) „lubatud kogupüük“ (TAC)–

i) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus;

ii) igast kalavarust aastas lossida lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

e) „kvoot“– liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „analüütiline hindamine“– asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

g) „võrgusilma suurus“– kalavõrgu silma suurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008 (17);

h) „liidu laevastikuregister“– register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3;

i) „püügipäevik“– määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“– määruse (EÜ) nr 218/2009 III lisas määratletud geograafilised alad (18);

b) „Skagerrak“– geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat“– geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“– geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

— 53° 30′ N 15° 00′ W

— 53° 30′ N 11° 00′ W

— 51° 30′ N 11° 00′ W

— 51° 30′ N 13° 00′ W

— 51° 00′ N 13° 00′ W

— 51° 00′ N 15° 00′ W

— 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 26“– geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

— 43° 00′ N 8° 00′ W

— 43° 00′ N 10° 00′ W

— 42° 00′ N 10° 00′ W

— 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 27“– geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

— 42° 00′ N 8° 00′ W

— 42° 00′ N 10° 00′ W

— 38° 30′ N 10° 00′ W

— 38° 30′ N 9° 00′ W

— 40° 00′ N 9° 00′ W

— 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) „Cádizi laht“– ICESi IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7°23′48″ W ida poole;

h) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (19) II lisas määratletud geograafilised alad;

i) „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 (20) III lisas määratletud geograafilised alad;

j) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“– Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (21) määratletud geograafiline ala;

k) „ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni) konventsiooni ala“– rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis (22) määratletud geograafiline ala;

l) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni) konventsiooni ala“– määruse (EÜ) nr 601/2004 (23) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

m) „IATTCi (Ameerika – Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala“– Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga (24) moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis määratletud geograafiline ala;

n) „IOTCi (India Ookeani Tuunikomisjoni) pädevusalasse kuuluv ala“– India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus (25) määratletud geograafiline ala;

o) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“– avamerepiirkond 10° põhjalaiusest lõuna pool, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool, SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, (26) ning Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

p) „WCPFCi (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) konventsiooni ala“– Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (27) määratletud geograafiline ala;

q) „GFCMi (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) geograafilised alapiirkonnad“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (28) I lisas määratletud alad;

r) „Beringi mere avameri“– Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust;

s) „IATTCi ja WCPFCi vaheline kattuv piirkond“– järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala:

— 150° läänepikkust,

— 130° läänepikkust,

— 4° lõunalaiust,

— 50° lõunalaiust.

II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes või teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadel on lubatud kala püüda I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 (29) ja selle rakendussätetes esitatud tingimustele.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Need kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt:

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemusena: i) kasutatakse analüütilise hinnangu olemasolu korral varusid alates 2017. aastast ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel; ii) järgitakse juhul, kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, varude kasutamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2017 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüügid;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;

c) teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

Artikkel 7

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 kehtestatud lossimiskohustuseta püüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui:

a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja see kvoot ei ole ammendatud, või

b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 kohane sihtliiki mittekuuluva liigi varu, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjakohasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike jooksul kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:

a) IIA lisa kohaldatakse atlandi merilesta- ja hariliku merikeele varu majandamisel ICESi IV alapiirkonnas.

b) IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamisel ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse hariliku merikeele varu majandamisel ICESi VIIe rajoonis.

Artikkel 9

Huntahvena püügi meetmed

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda huntahvenat ICESi VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning ICESi VIIa ja VIIg rajooni vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Liidu kalalaevadel on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida.

2. Keelatud on liidu kalalaevade teostatav ja igasugune kaldalt toimuv töönduslik huntahvena püük järgmistes piirkondades ning seal püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida:

a) ICESi IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh rajoon;

b) veed, mis asuvad 12 meremiili ulatuses lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi VIIa ja VIIg rajoonis.

Erandina esimesest lõigust kohaldatakse esimeses lõigus osutatud piirkondades huntahvena suhtes järgmisi meetmeid:

a) põhjatraale ja -nootasid (30) kasutav liidu kalalaev võib hoida pardal vältimatu kaaspüügina püütud huntahvena saaki, mis ei ületa 3 % päeva jooksul pardal hoitava mereorganismide kogusaagi kaalust. Selle erandi alusel liidu kalalaeva pardal hoitava huntahvena saak ei tohi ületada 400 kilogrammi kuus;

b) õngekonkse ja -nööre (31) kasutavad liidu kalalaevad võivad püüda huntahvenat 2017. aasta jaanuaris ja 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2017 ning kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida, kui püütud kogus ei ületa kümmet tonni aastas laeva kohta.

c) vainakkevõrke (32) kasutavad liidu kalalaevad võivad hoida pardal vältimatu kaaspüügina püütud huntahvena saaki, mis ei ületa 250 kilogrammi kuus;

Eespool nimetatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük: punktis b õngekonksude ja -nööridega ning punktis c vainakkevõrkudega.

3. Lõikes 2 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühelt laevalt teisele. Liikmesriigid teatavad komisjonile püütud huntahvena saagi püügivahendi liigi kaupa hiljemalt 20 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

4. 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2017 on ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoonis huntahvena harrastuspüügi puhul, sealhulgas kaldalt püügi puhul, lubatud üksnes püüa-ja-vabasta kalastamisviis. Sel ajal on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida.

5. Harrastuspüügi, sealhulgas kaldalt püügi puhul tohib üks kalamees jätta endale kuni ühe huntahvena päevas järgmistel ajavahemikel ja järgmistes piirkondades:

a) alates 1. juulist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoon;

b) alates 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 ICESi VIIj ja VIIk rajoon.

6. 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis tohib harrastuspüügi puhul üks kalamees jätta endale kuni viis kala päevas.

Artikkel 10

Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste omavahel vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist;

g) käesoleva määruse artikli 15 kohast kvootide ülekandmist ega omavahel vahetamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisaga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 11

Püügikeeluaeg

1. Porcupine'i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2017 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine'i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine'i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.

2. ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 millimeetrit, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2017.

Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmanda riigi selliste laevade suhtes, millel on lubatud tobiate püük ja seotud kaaspüüki ICESi IV alapiirkonna liidu vetes.

Artikkel 12

Keelud

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõigis vetes;

c) hall lühiogahai (Centrophorus squamosus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

d) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

e) hiidhai (Cetorhinus maximus) kõigis vetes;

f) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

g) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

h) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

i) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

j) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

k) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

l) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

m) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) kõigis vetes;

n) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõigis vetes;

o) järgmised merisarvikute liigid kõigis vetes: i) vahemere merisarvik (Mobula mobular); ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei); iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana); vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

p) järgmised saagraide (Pristidae) liigid kõigis vetes: i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidata); ii) väike saagrai (Pristis clavata); iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); iv) harilik saagrai (Pristis pristis); v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

q) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

r) norra rai (Dipturus nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

s) musterrai (Raja undulata) ICESi VI ja X alapiirkonna liidu vetes;

t) valgerai (Rostroraja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

u) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

v) harilik ogahai (Squalus acanthias) liidu vetes, välja arvatud kaaspüügivältimisprogrammi puhul, nagu on ette nähtud IA lisas;

w) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 13

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas esitatud kalavarukoode.

II PEATÜKK

Load kalapüügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 14

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased kalapüügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.

III PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

Artikkel 15

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2018, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt liidule ja nende kvootide edasise jaotamisega liikmesriikide vahel.

1. jagu

ICCATi konventsiooni ala

Artikkel 16

Püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1. Selliste liidu söödaga õngelaevade ja landipüügilaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Selliste rannalähedase väikesemahulise püügiga tegelevate liidu kalalaevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Selliste liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Selliste kalalaevade arvu ja kogumahutavusena väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel hariliku tuuni püüdmiseks kasutatavate püüniste arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni suurimat kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

7. ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade suurimat arvu piiratakse IV lisa punkti 7 kohaselt.

Artikkel 17

Harrastuskalapüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuskalapüügiks.

Artikkel 18

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sugukonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluvate vasarhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimuva püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. jagu

CCAMLRi konventsiooni ala

Artikkel 19

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Uurimusliku kalapüügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas esitatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 20

Uurimuslik kalapüük

1. Liikmesriigid võivad 2017. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Sellises püügis osaleda kavatsev liikmesriik teavitab sellest CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2017.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 meetrisest sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 21

Tavalise hiilgevähi püük 2017./2018. aasta püügihooajal

1. CCAMLRi konventsiooni alal 2017./2018. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) püüda kavatsev liikmesriik teavitab hiljemalt 1. maiks 2017 komisjoni oma kavatsusest tavalist hiilgevähki püüda, kasutades selleks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teated CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. maiks 2017.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. CCAMLRi konventsiooni alal tavalist hiilgevähki püüda kavatsev liikmesriik teatab oma kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.

3. jagu

IOTCi pädevusalasse kuuluv ala

Artikkel 22

IOTCi pädevusalasse kuuluval alal kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTCi pädevusalasse kuuluval alal troopikatuune püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VI lisa punktile 1.

2. IOTCi pädevusalasse kuuluval alal mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VI lisa punktile 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et kui kavandatakse püügivõimsuse ülekandmist nende laevastikku, on asjaomased laevad IOTCi laevaregistris või mõne muu tuunipüüki käsitleva piirkondliku kalandusorganisatsiooni registris. Üle ei tohi kanda selliste laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 23

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1. Seinnoodalaev ei tohi korraga kasutada rohkem kui 425 aktiivset triivivat peibutuspüügivahendit.

2. Liidu varustuslaevade arv ei tohi ületada poolt liidu seinnoodalaevade arvust. Käesoleva lõigu kohaldamisel määratakse liidu varustuslaevade ja liidu seinnoodalaevade arv kindlaks IOTCi aktiivsete laevade nimekirja alusel.

Artikkel 24

Haid

1. Kõigi sugukonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõigi pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teevad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ja püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Lõikes 1 ja 2 osutatud liikide juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

4. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 25

Pelaagiline kalapüük

1. Üksnes liikmesriigid, kes tegelesid 2007., 2008. või 2009. aastal SPRFMO konventsiooni alal aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad selles piirkonnas püüda pelaagilisi liike kooskõlas IJ lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügiga.

2. Lõikes 1 osutatud liikmesriigid piiravad 2017. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse (GT) taset kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, s.o 78 600 GTni.

3. IJ lisas kindlaks määratud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alal aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta, et edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 26

Põhjalähedane kalapüük

1. Liikmesriigid piiravad 2017. aastal oma laevade põhjalähedast püüki või põhjalähedase püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal, piirdudes selle ala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi ja koormuse tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2. Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjalähedase püügiga või kellel ei ole olnud selle püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.

5. jagu

IATTCi konventsiooni ala

Artikkel 27

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoodalaevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2017 või 18. novembrist 2017 kuni 18. jaanuarini 2018 järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust, — 40° lõunalaiust, — 40° lõunalaiust,

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2017 järgmiste piiridega määratud alal: — 96° läänepikkust, — 110° läänepikkust, — 4° lõunalaiust, — 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli 2017. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 kindlaks määratud piirkondades valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTCi konventsiooni alal tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu, või

b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 28

Pikkuim-hallhaide püügi keeld

1. IATTCi konventsiooni alal on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning nimetatud alal püütud pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Laeva käitajad peavad need isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad:

a) registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks.

Artikkel 29

Merisarviklaste püügi keeld

IATTCi konventsiooni alal on liidu kalalaevadel keelatud püüda (sugukonna Mobulidae, sh perekondade Manta ja Mobula) merisarviklasi ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui liidu kalalaevad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad nad need kalad võimaluse korral elusana ja vigastamata vette tagasi laskma.

6. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 30

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alal on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— tont-musthai (Apristurus manis),

— sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

— lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— railased (Rajidae),

— harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

— harilik ogahai (Squalus acanthias).

7. jagu

WCPFCi konventsiooni ala

Artikkel 31

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFCi konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, ei ületa suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügiks eraldatud päevade arv 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFCi konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2017. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.

4. Liikmesriigid tagavad, et 2017. aastal ei ole suursilm-tuuni (Thunnus obesus) kaaspüük seinnoodalaevadega üle 2 857 tonni.

Artikkel 32

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

1. WCPFCi konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutuspüügivahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2017 (kell 00.00) kuni 31. oktoobrini 2017 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFCi konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev ühelgi ajahetkel

a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;

b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

2. Kõik lõike 1 kohases WCPFCi konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu, või

c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 33

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFCi konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade suurim arv on esitatud VII lisas.

Artikkel 34

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFCi konventsiooni alal on keelatud pardal hoida, ümber laadida, ladustada ja lossida järgmiste liikide rümpasid või nende osi:

a) siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis),

b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 35

IATTCi ja WCPFCi vaheline kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFCi registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti s kohases IATTCi ja WCPFCi vahelises kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFCi kui ka IATTCi registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTCi registrisse, peavad järgima artikli 27 lõike 1 punktis a, sama artikli lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklis 28 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti s kohases IATTCi ja WCPFCi vahelises kattuvas piirkonnas.

8. jagu

GFCMi lepinguga hõlmatud piirkond

Artikkel 36

Väikeste pelaagiliste liikide varud geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18

1. Liidu kalalaevadega geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 püütud väikeste pelaagiliste liikide kogus ei ületa 2014. aasta kogust vastavalt käesoleva määruse IL lisale ja selle kohta esitatakse aruanne määruse (EL) nr 1343/2011 artikli 24 kohaselt.

2. Geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 pelaagilisi liike püüdvate liidu kalalaevade püügipäevade arv ei ületa 180 päeva aastas. Nimetatud 180 püügipäeva jooksul võib maksimaalselt 144 päeval püüda (sihtliigina) sardiini ja maksimaalselt 144 päeval anšoovist.

9. jagu

Beringi meri

Artikkel 37

Kalapüügikeeld Beringi mere avamerel

Beringi mere avamerel on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).

III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 38

Lubatud kogupüügid

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 39

Kalapüügiload

Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükis sätestatud tingimusi. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade suurim arv on esitatud VIII lisas.

Artikkel 40

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 39 sätestatud lubade alusel.

Artikkel 41

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) järgmised saagraide liigid liidu vetes: i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidata); ii) väike saagrai (Pristis clavata); iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); iv) harilik saagrai (Pristis pristis); v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

c) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;

d) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

e) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

f) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

g) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

h) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

i) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) liidu vetes;

j) hiid-sarvikrai (Manta birostris) liidu vetes;

k) järgmised merisarvikute liigid liidu vetes: i) vahemere merisarvik (Mobula mobular); ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei); iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana); vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

l) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

m) norra rai (Dipturus nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

n) musterrai (Raja undulata) ICESi VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ning valgerai (Rostroraja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

o) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

p) harilik ogahai (Squalus acanthias) liidu vetes;

q) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 43

Üleminekusäte

Artiklit 9, artikli 11 lõiget 2 ning artikleid 12, 18, 19, 24, 28, 29, 30, 34, 37 ja 41 kohaldatakse mutatis mutandis ka 2018. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2018. aastaks.

Artikkel 44

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Artiklit 8 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2017.

Artiklitega 19, 20 ja 21 ning IE ja V lisaga ettenähtut teatavate kalavarude püügi võimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. detsembrist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 20. jaanuar 2017 Nõukogu nimel eesistuja L. GRECH

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

(2) Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 20).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2094, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (ELT L 330, 3.12.2016, lk 1).

(4) Komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2250, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes (ELT L 340, 15.12.2016, lk 2).

(5) Nõukogu 7. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 509/2007, millega kehtestatakse La Manche'i lääneosa merikeelevarude säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 122, 11.5.2007, lk 7).

(6) Nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 676/2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava (ELT L 157, 19.6.2007, lk 1).

(7) Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 96, 15.4.2009, lk 1).

(8) Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).

(9) Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude majandamise ja püügi mitmeaastane kava (ELT L 344, 20.12.2008, lk 6).

(10) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

(11) Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

(12) Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).

(13) Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12).

(14) Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline kalandusalane partnerlusleping (ELT L 172, 30.6.2007, lk 4) ning protokoll, millega määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 293, 23.10.2012, lk 5).

(15) ELT L 6, 10.1.2012, lk 8.

(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(17) Komisjoni 10. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 517/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks (ELT L 151, 11.6.2008, lk 5).

(18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

(20) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 217/2009 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 42).

(21) Sõlmitud nõukogu otsusega 2002/738/EÜ (EÜT L 234, 31.8.2002, lk 39).

(22) Liit ühines sellega nõukogu otsusega 86/238/EMÜ (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).

(23) Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) nr 1721/1999 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 16).

(24) Sõlmitud nõukogu otsusega 2006/539/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).

(25) Liit ühines sellega nõukogu otsusega 95/399/EÜ (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).

(26) Sõlmitud nõukogu otsusega 2008/780/EÜ (ELT L 268, 9.10.2008, lk 27).

(27) Liit ühines sellega nõukogu otsusega 2005/75/EÜ (ELT L 32, 4.2.2005, lk 1).

(28) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

(29) Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).

(30) Igat liiki põhjatraalid, sh ankurdatud ja ankurdamata põhjanoodad, sh OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS ja TB.

(31) Kogu õngejadade või ritvõngedega kalapüük, sealhulgas LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX ja LLS.

(32) Kõik vainakkevõrgud ja mõrrad, sealhulgas GTR, GNS, FYK, FPN ja FIX.

LISADE NIMEKIRI I LISA: Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA: ICCATi konventsiooni ala IE LISA: Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IG LISA: Siniuim-tuun – levikualad IH LISA: WCPFCi konventsiooni ala IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala IK LISA: IOTCi pädevusalasse kuuluv ala IL LISA: GFCMi lepinguga hõlmatud piirkond IIA LISA: Kalalaevade püügikoormus ICESi IV alapiirkonnas IIB LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes IIC LISA: Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche'i lääneosas ICESi VIIe rajoonis IID LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu kalalaevade püügilubade suurim arv IV LISA: ICCATi konventsiooni ala V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VI LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala VII LISA: WCPFC konventsiooni ala VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud

I LISA LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH, IJ, IK ja IL lisa tabelites esitatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused. Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 (1) sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34. Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsete nimetustega on esitatud liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused on antud selguse huvides. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavuse tabelit: Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Täht-sünkrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Luits-nokkhai Dicentrarchus labrax BSS Huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Istiophorus albicans SAI Purikala Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Prionace glauca BSH Sinihai Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Rostroraja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Dipturus nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Sardina pilchardus PIL Sardiin Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus albacares YFT Kulduim-tuun Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks: Tavanimetus Kolmetäheline kood Teaduslik nimetus Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik makrell MAC Scomber scombrus Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Huntahven BSS Dicentrarchus labrax Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kulduim-tuun YFT Thunnus albacares Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Limapead ALF Beryx spp. Luits-nokkhai DCA Deania calcea Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Dipturus nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Ogarai RJC Raja clavata Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Purikala SAI Istiophorus albicans Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sardiin PIL Sardina pilchardus Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) Sinihai BSH Prionace glauca Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Šagräänrai RJF Raja fullonica Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Tursk COD Gadus morhua Täht-sünkrai RJR Amblyraja radiata Täpiline rai RJM Raja montagui Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Rostroraja alba Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesuulest LEM Microstomus kitt Ümar helerai RJI Raja circularis (1) Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1). IA LISA SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED Liik: tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1) Taani 0 (2) Ühendkuningriik 0 (2) Saksamaa 0 (2) Rootsi 0 (2) Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 Lubatud kogupüük (TAC) 90 Ennetuslik TAC

Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna liidu veed (ARU/34-C) Taani 911 Saksamaa 9 Prantsusmaa 7 Iirimaa 7 Madalmaad 43 Rootsi 35 Ühendkuningriik 16 Liit 1 028 Lubatud kogupüük (TAC) 1 028 Ennetuslik TAC

Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 296 Prantsusmaa 6 Iirimaa 274 Madalmaad 3 091 Ühendkuningriik 217 Liit 3 884 Lubatud kogupüük (TAC) 3 884 Ennetuslik TAC

Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (3) Prantsusmaa 6 (3) Ühendkuningriik 6 (3) Muud 3 (3) Liit 21 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 21 Ennetuslik TAC

Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (USK/3A/BCD) Taani 15 Rootsi 7 Saksamaa 7 Liit 29 Lubatud kogupüük (TAC) 29 Ennetuslik TAC

Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 64 Saksamaa 19 Prantsusmaa 44 Rootsi 6 Ühendkuningriik 96 Muud 6 (4) Liit 235 Lubatud kogupüük (TAC) 235 Ennetuslik TAC

Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 13 Hispaania 46 Prantsusmaa 548 Iirimaa 53 Ühendkuningriik 264 Muud 13 (5) Liit 937 Norra 2 923 (6) (7) (8) (9) Lubatud kogupüük (TAC) 3 860 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 6 696 Iirimaa 18 858 Ühendkuningriik 1 734 Liit 27 288 Lubatud kogupüük (TAC) 27 288 Ennetuslik TAC

Liik: heeringas (10) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A.) Taani 21 131 (11) Saksamaa 338 (11) Rootsi 22 104 (11) Liit 43 573 (11) Norra 6 767 Fääri saared 400 (12) Lubatud kogupüük (TAC) 50 740 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: heeringas (13) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N (HER/4AB.) Taani 82 745 Saksamaa 51 032 Prantsusmaa 23 561 Madalmaad 60 285 Rootsi 4 897 Ühendkuningriik 66 268 Liit 288 788 Fääri saared 200 Norra 139 666 (14) Lubatud kogupüük (TAC) 481 608 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: heeringas (16) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 1 151 (16) Liit 1 151 Lubatud kogupüük (TAC) 481 608 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: heeringas (17) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A-BC) Taani 5 692 Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 Lubatud kogupüük (TAC) 6 659 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: heeringas (18) Clupea harengus Püügipiirkond: IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 56 Taani 10 891 Saksamaa 56 Prantsusmaa 56 Madalmaad 56 Rootsi 53 Ühendkuningriik 207 Liit 11 375 Lubatud kogupüük (TAC) 11 375 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: heeringas (19) Clupea harengus Püügipiirkond: IVc ja VIId (20) (HER/4CXB7D) Belgia 9 308 (21) Taani 1 201 (21) Saksamaa 741 (21) Prantsusmaa 13 136 (21) Madalmaad 23 463 (21) Ühendkuningriik 5 105 (21) Liit 52 954 Lubatud kogupüük (TAC) 481 608 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (22) (HER/5B6ANB) Saksamaa 466 (23) Prantsusmaa 88 (23) Iirimaa 630 (23) Madalmaad 466 (23) Ühendkuningriik 2 520 (23) Liit 4 170 (23) Lubatud kogupüük (TAC) 4 170 Analüütiline TAC

Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIaS (24), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 482 Madalmaad 148 Liit 1 630 Lubatud kogupüük (TAC) 1 630 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI Clyde (25) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem Liit Kehtestatakse hiljem (26) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse hiljem (26) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 6 lõiget 2.

Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa (27) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 074 Ühendkuningriik 3 053 Liit 4 127 Lubatud kogupüük (TAC) 4 127 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ühendkuningriik 465 Liit 930 Lubatud kogupüük (TAC) 930 Ennetuslik TAC

Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg (28), VIIh (28), VIIj (28) ja VIIk (28) (HER/7G-K.) Saksamaa 161 Prantsusmaa 893 Iirimaa 12 502 Madalmaad 893 Ühendkuningriik 18 Liit 14 467 Lubatud kogupüük (TAC) 14 467 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: VIII (ANE/08.) Hispaania 29 700 Prantsusmaa 3 300 Liit 33 000 Lubatud kogupüük (TAC) 33 000 Analüütiline TAC

Liik: anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 5 978 Portugal 6 522 Liit 12 500 Lubatud kogupüük (TAC) 12 500 Ennetuslik TAC

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 14 Taani 4 596 Saksamaa 115 Madalmaad 29 Rootsi 804 Liit 5 558 Lubatud kogupüük (TAC) 5 744 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 324 (29) Saksamaa 7 (29) Rootsi 194 (29) Liit 525 (29) Lubatud kogupüük (TAC) 525 (29) Ennetuslik TAC

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 1 159 Taani 6 659 Saksamaa 4 222 Prantsusmaa 1 432 Madalmaad 3 762 Rootsi 44 Ühendkuningriik 15 275 Liit 32 553 Norra 6 667 (30) Lubatud kogupüük (TAC) 39 220 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (31) Liit 382 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12°00′ W ning XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 Lubatud kogupüük (TAC) 74 Ennetuslik TAC

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12°00′ W (COD/5BE6A) Belgia 0 Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 (32) Analüütiline TAC

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa (COD/07A.) Belgia 2 (33) Prantsusmaa 5 (33) Iirimaa 97 (33) Madalmaad 0 (33) Ühendkuningriik 42 (33) Liit 146 (33) Lubatud kogupüük (TAC) 146 (33) Analüütiline TAC

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 109 Prantsusmaa 1 789 Iirimaa 739 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 193 Liit 2 830 Lubatud kogupüük (TAC) 2 830 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId (COD/07D.) Belgia 88 Prantsusmaa 1 730 Madalmaad 51 Ühendkuningriik 190 Liit 2 059 Lubatud kogupüük (TAC) 2 059 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 Taani 7 Saksamaa 7 Prantsusmaa 43 Madalmaad 34 Ühendkuningriik 2 540 Liit 2 639 Lubatud kogupüük (TAC) 2 639 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56–14) Hispaania 646 Prantsusmaa 2 518 Iirimaa 736 Ühendkuningriik 1 782 Liit 5 682 Lubatud kogupüük (TAC) 5 682 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VII (LEZ/07.) Belgia 370 (34) Hispaania 4 107 (35) Prantsusmaa 4 985 (35) Iirimaa 2 266 (34) Ühendkuningriik 1 963 (34) Liit 13 691 Lubatud kogupüük (TAC) 13 691 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Hispaania 748 Prantsusmaa 604 Liit 1 352 Lubatud kogupüük (TAC) 1 352 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 070 Prantsusmaa 53 Portugal 36 Liit 1 159 Lubatud kogupüük (TAC) 1 159 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (D/F/2AC4-C) Belgia 503 Taani 1 888 Saksamaa 2 832 Prantsusmaa 196 Madalmaad 11 421 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 588 Liit 18 434 Lubatud kogupüük (TAC) 18 434 Ennetuslik TAC

Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 478 (36) Taani 1 054 (36) Saksamaa 515 (36) Prantsusmaa 98 (36) Madalmaad 361 (36) Rootsi 12 (36) Ühendkuningriik 11 003 (36) Liit 13 521 (36) Lubatud kogupüük (TAC) 13 521 Ennetuslik TAC

Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 45 Taani 1 152 Saksamaa 18 Madalmaad 16 Ühendkuningriik 269 Liit 1 500 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56–14) Belgia 275 Saksamaa 314 Hispaania 294 Prantsusmaa 3 383 Iirimaa 765 Madalmaad 265 Ühendkuningriik 2 354 Liit 7 650 Lubatud kogupüük (TAC) 7 650 Ennetuslik TAC

Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VII (ANF/07.) Belgia 3 097 (37) Saksamaa 345 (37) Hispaania 1 231 (37) Prantsusmaa 19 875 (37) Iirimaa 2 540 (37) Madalmaad 401 (37) Ühendkuningriik 6 027 (37) Liit 33 516 (37) Lubatud kogupüük (TAC) 33 516 (37) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 368 Prantsusmaa 7 612 Liit 8 980 Lubatud kogupüük (TAC) 8 980 Ennetuslik TAC

Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 3 296 Prantsusmaa 3 Portugal 656 Liit 3 955 Lubatud kogupüük (TAC) 3 955 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed (HAD/3A/BCD) Belgia 10 Taani 1 667 Saksamaa 106 Madalmaad 2 Rootsi 197 Liit 1 982 Lubatud kogupüük (TAC) 2 069 Analüütiline TAC

Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed (HAD/2AC4.) Belgia 196 Taani 1 348 Saksamaa 858 Prantsusmaa 1 495 Madalmaad 147 Rootsi 136 Ühendkuningriik 22 225 Liit 26 405 Norra 7 238 Lubatud kogupüük (TAC) 33 643 Analüütiline TAC Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 19 641

Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (38) Liit 707 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 10 Saksamaa 36 Prantsusmaa 494 Iirimaa 411 Ühendkuningriik 3 739 Liit 4 690 Lubatud kogupüük (TAC) 4 690 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 4 (39) Saksamaa 5 (39) Prantsusmaa 204 (39) Iirimaa 605 Ühendkuningriik 2 879 (39) Liit 3 697 (39) Lubatud kogupüük (TAC) 3 697 (39) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 86 Prantsusmaa 5 168 Iirimaa 1 722 Ühendkuningriik 775 Liit 7 751 Lubatud kogupüük (TAC) 7 751 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIa (HAD/07A.) Belgia 33 Prantsusmaa 150 Iirimaa 898 Ühendkuningriik 993 Liit 2 074 Lubatud kogupüük (TAC) 2 074 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IIIa (WHG/03A.) Taani 929 Madalmaad 3 Rootsi 99 Liit 1 031 Lubatud kogupüük (TAC) 1 050 Ennetuslik TAC

Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed (WHG/2AC4.) Belgia 315 Taani 1 361 Saksamaa 354 Prantsusmaa 2 045 Madalmaad 787 Rootsi 3 Ühendkuningriik 9 838 Liit 14 703 Norra 1 300 (40) Lubatud kogupüük (TAC) 16 003 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56–14) Saksamaa 1 (41) Prantsusmaa 26 (41) Iirimaa 64 (41) Ühendkuningriik 122 (41) Liit 213 (41) Lubatud kogupüük (TAC) 213 (41) Analüütiline TAC

Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIa (WHG/07A.) Belgia 0 Prantsusmaa 3 Iirimaa 46 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 31 Liit 80 Lubatud kogupüük (TAC) 80 Ennetuslik TAC

Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) Belgia 268 Prantsusmaa 16 501 Iirimaa 7 646 Madalmaad 134 Ühendkuningriik 2 951 Liit 27 500 Lubatud kogupüük (TAC) 27 500 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIII (WHG/08.) Hispaania 1 016 Prantsusmaa 1 524 Liit 2 540 Lubatud kogupüük (TAC) 2 540 Ennetuslik TAC

Liik: merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) Rootsi 190 (42) Liit 190 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC

Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (HKE/3A/BCD) Taani 3 107 (43) Rootsi 264 (43) Liit 3 371 Lubatud kogupüük (TAC) 3 371 (44) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (HKE/2AC4-C) Belgia 56 (45) Taani 2 271 (45) Saksamaa 261 (45) Prantsusmaa 503 (45) Madalmaad 130 (45) Ühendkuningriik 707 (45) Liit 3 928 (45) Lubatud kogupüük (TAC) 3 928 (46) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 622 (47) Hispaania 19 944 Prantsusmaa 30 800 (47) Iirimaa 3 732 Madalmaad 401 (47) Ühendkuningriik 12 159 (47) Liit 67 658 Lubatud kogupüük (TAC) 67 658 (48) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/8ABDE.) Belgia 20 (49) Hispaania 13 787 Prantsusmaa 30 961 Madalmaad 40 (49) Liit 44 808 Lubatud kogupüük (TAC) 44 808 (50) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: euroopa merluus Merlucci