Rahastamisvahendi struktuur Kaasinvesteerimisrahastu raames tehakse omakapitaliinvesteeringuid VKEdesse, kasutades selleks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamakseid, finantsvahendaja omavahendeid ja erasektori kaasinvestorite vahendeid. Finantsvahendaja on eraõiguslik juriidiline isik, kes teeb kõik investeeringute ja investeeringutest väljumisega seotud otsused professionaalselt juhilt eeldatava hoolsusega ning heas usus. Finantsvahendaja on korraldusasutusest ja fondifondist majanduslikult ning õiguslikult sõltumatu. Erasektori kaasinvestorid on eraõiguslikud isikud, mis on finantsvahendajast õiguslikult sõltumatud. Kaasinvesteerimisrahastu tehakse kättesaadavaks sellise tegevuse raames, mis kuulub Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatava programmi prioriteetsete suundade hulka ja mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 37 nõutud eelhindamise käigus.

Vahendi eesmärgid Vahendi eesmärgid on järgmised: 1) investeerida VKEdesse ettevõtja loomise, käivitamise ja laienemise etapis või olemasolevate ettevõtjate uute projektide elluviimisse, uutele turgudele sisenemisse või uutesse arengusuundadesse, sõlmides tehingupõhiseid kaasinvesteerimise lepinguid (partnerlusel põhinev lähenemisviis) kaasinvestoritega. Sellised investeeringud tehakse komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (*) kohaldamisalas; 2) pakkuda rohkem kapitali VKEde investeeringumahtude suurendamiseks. Kõnealuste eesmärkide suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamakse kaasinvesteerimisrahastu ei tohi välja tõrjuda muude era- või avaliku sektori investorite pakutavaid rahastamisvõimalusi. Kaasinvesteerimisrahastust eraldatav summa ja määrad kehtestatakse vastavalt sellele, mida on vaja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 kohases rahastamisvahendi eelhindamises kindlaks määratud omakapitali puudujäägi kõrvaldamiseks. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmist pakutakse kaasinvesteerimisrahastule rahalisi vahendeid, et luua VKEdesse tehtavate investeeringute portfell. Kaasinvesteerimisrahastu osaleb koos finantsvahendaja ja kaasinvestoritega tehingupõhiselt. Fondifondide struktuuri korral kannab fondifond osamakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmilt üle kaasinvesteerimisrahastu eest vastutavale finantsvahendajale. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamaksele võib fondifond anda omavahendeid. Kui fondifondi pakutavate ressursside puhul on tegemist riigi vahenditega, kohaldatakse riigiabi eeskirju. Kui fondifondi vahenditega on ühendatud muid riigiabi vahendeid, kohaldatakse ka määruse (EL) nr 651/2014 artiklit 21.

Riigiabi mõju Kaasinvesteerimisrahastu investeeringut rakendatakse kui riigiabi sisaldavat vahendit. Seda käsitatakse siseturuga kokkusobivana ja selle kohta ei ole vaja teha juhtumipõhist teavitamist, tingimusel et määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 kohased nõuetele vastavuse tingimused on täidetud. Riigiabi olemasolu tuleb hinnata fondifondi, finantsvahendaja, erainvestorite ja lõppsaajate tasandil. Eelkõige peab erasektori osaluse määr VKE tasandil juhtumipõhiselt ulatuma vähemalt järgmiste künnisteni: a) 10 % abikõlblikele ettevõtjatele antud riskifinantseerimisest enne nende esimest kaubanduslikku müüki mis tahes turul; b) 40 % abikõlblikele ettevõtjatele antud riskifinantseerimisest, kui nad on tegutsenud mis tahes turul vähem kui seitse aastat alates nende esimest kaubanduslikust müügist; c) 60 % sellistele abikõlblikele ettevõtjatele antud riskifinantseerimisest, kes vajavad algset riskifinantseerimisinvesteeringut, mis uue toote või geograafilise turu jaoks koostatud äriplaani kohaselt moodustab rohkem kui 50 % nende aastasest keskmisest käibest eelneva viie aasta jooksul, või jätkuinvesteeringuteks abikõlblikesse ettevõtjatesse pärast seitsmeaastast ajavahemikku alates esimesest kaubanduslikust müügist. Erasektori osalusena käsitatakse siin eraõiguslike juriidiliste isikute tehtud investeeringuid. Kaasinvesteerimisrahastu puhul on abi lubatud lõppsaajate tasandil, kui: a) abi erasektori kaasinvestoritele on lubatud; b) finantsvahendajat juhitakse äriliste põhimõtete alusel ja selle rahastamispõhimõtted on sõltumatud ja kasumile orienteeritud; c) määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 10 sätestatud erasektori osaluse määr on saavutatud. Kulud, mis on seotud investeerimisprojektide arendamisega, hoolsuskohustuse auditi ja lõppsaajate abistamisega, kaetakse kaasinvesteerimisrahastut haldava finantsvahendaja halduskuludest ja -tasudest. Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist toetatavate tegevuste suhtes kohaldatakse üldisi riigiabi eeskirju.

Investeerimispoliitika a) Väljamaksmine korraldusasutuselt või fondifondist kaasinvesteerimisrahastule Pärast korraldusasutuse ja fondifondi ning finantsvahendaja vahelise rahastamislepingu allkirjastamist kannab asjaomane korraldusasutus või fondifond osamakse programmist üle kaasinvesteerimisrahastusse. Ülekantud summa peab katma investeeringute ning halduskulude ja -tasudega seotud vajadused. Ülekanne tehakse osade kaupa. Eesmärgiks seatud investeeringumaht kinnitatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 kohases eelhindamises. Kaasinvesteerimisrahastu investeerimispoliitika hõlmab selget väljumisstrateegiat. Nimetatud strateegiat kirjeldatakse rahastamislepingus. b) Väljamaksmine kaasinvesteerimisrahastust abikõlblikele VKEdele Kaasinvesteerimisrahastu kaasinvesteerib koos finantsvahendaja ja muude erainvestoritega eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku vältel. Valitud finantsvahendaja kaasab juhtumipõhiselt finantsvahendajalt või sellega seotud ettevõtjalt lisarahastamist vähemalt 1 % ulatuses, et tagada huvide tasakaal, samuti lisarahastamist kaasinvestoritelt, st erainvestoritelt. Investeerimisotsused peavad olema kasumile orienteeritud. Et käsitada investeeringut kasumile orienteerituna, peab see vastama järgmistele tingimustele: i) finantsvahendaja on asutatud kohaldatava õiguse kohaselt ning nähakse ette hoolsuskohustuse menetlus, et tagada äriliselt usaldusväärne investeerimispoliitika, sealhulgas riskide asjakohane hajutamine, eesmärgiga saavutada investeerimisportfelli majanduslik elujõulisus ning tõhusus portfelli suuruse ja territoriaalse hõlmavuse seisukohast; ii) investeeringud abikõlblikesse VKEdesse põhinevad elujõulisel äriplaanil, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta ning milles on eelnevalt kindlaks tehtud investeeringu elujõulisus; iii) iga investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia. Finantsvahendaja peab rakendama järjekindlat investeerimispoliitikat, mis vastab kohaldatavatele majandusharu standarditele ning on kooskõlas korraldusasutuse finantshuvide ja poliitikaeesmärkidega. c) Väljamaksmine kaasinvestoritelt abikõlblikele VKEdele Finantsvahendaja peab tegema kindlaks lõppsaajatesse potentsiaalselt tehtavad kaasinvesteeringud ning võimalikud kaasinvestorid ning neid jälgima ja hindama. Finantsvahendaja peab tegema hoolsuskohustuse auditi juhtumipõhiselt. Hoolsuskohustuse auditis hinnatakse selliseid põhitegureid nagu äriplaan, investeeringu elujõulisus ja väljumisstrateegia. Äriplaan sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta. Abikõlblike VKEde erasektori osaluse määr peab vastama määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 21 sätestatud miinimumkünnisele. Finantsvahendaja ja kaasinvestorite vahelises kaasinvesteerimise lepingus määratakse kindlaks lõppsaajatesse tehtavate investeeringute tingimused ja leping peab vastama komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 (**) artikli 1 lõikele 3, kui kõnealust artiklit kohaldatakse.

Fondi osamakse rahastamisvahendile: summa ja määr (toote üksikasjad) Kaasinvesteerimisrahastu pakub kapitali noteerimata VKEdele, kes vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest: a) VKEd ei ole tegutsenud ühelgi turul; b) VKEd on tegutsenud mis tahes turul vähem kui seitse aastat alates nende esimest kaubanduslikust müügist; c) VKEd vajavad algset riskifinantseerimisinvesteeringut, mis uue toote või geograafilise turu jaoks koostatud äriplaani kohaselt moodustab rohkem kui 50 % nende aastasest keskmisest käibest eelneva viie aasta jooksul; d) VKEd vajavad jätkuinvesteeringuid abikõlblikesse ettevõtmistesse, sealhulgas pärast seitsmeaastast ajavahemikku alates esimesest kaubanduslikust müügist. Kaasinvesteeringu summa ja määr määratakse kindlaks, võttes arvesse vähemalt järgmisi tegureid: a) kaasinvesteerimisrahastu suurus ja suunitlus; b) kaasinvestorite osalemine; c) kaasinvesteerimisrahastu eeldatav stimuleeriv mõju; määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 10 sätestatud künniste raamesse jäämine. Investeeringutest saadud summasid, mis tagastatakse kaasinvesteerimisrahastusse rahastamislepingus sätestatud investeerimisaja jooksul, tuleb kasutada uuesti määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 44 ja 45 kohaselt. Erainvestoritele makstav soodustasu, mille eesmärk on üksnes asümmeetriline kasumi jagamine, tuleb kehtestada kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 44 lõikega 1 ja määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõike 13 punktiga b.

Programmist rahastamisvahendile eraldatav osamakse (tegevus) Kaasinvesteerimisrahastust rahastatavate alustehingute portfell peab sisaldama lõppsaajate kasuks tehtud investeeringuid. Portfelli lisamist käsitlevad kriteeriumid määratakse kindlaks vastavalt liidu õigusaktidele, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmile, riiklikele rahastamiskõlblikkuseeskirjadele ning koos finantsvahendajaga. Finantsvahendajal peab olema portfelli riskiprofiili kohta mõistlik prognoos. Kaasinvesteeringud tehakse lõppsaajatesse nõutud ajavahemikuks enne väljumist investeerimispoliitika kohaselt.

Korraldusasutuse kohustused Korraldusasutuse kohustused rahastamisvahendi suhtes on sätestatud delegeeritud komisjoni määruse (EL) nr 480/2014 (***) artiklis 6. Kaasinvesteerimisrahastu likvideerimisel peab finantsvahendaja tegema kaasinvesteerimisrahastu vastu esitatud nõuetega seotud ohu põhjaliku analüüsi ja tagama, et tinghoiukontodel hoitakse piisavaid summasid selliste nõuete rahuldamiseks.

Kestus Kaasinvesteerimisrahastu kavandatud kestus on kümme aastat, mida võib korraldusasutuse nõusolekul pikendada. Rahastamisvahendi investeerimisperiood sätestatakse eesmärgiga tagada, et määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 42 osutatud programmimakseid kasutataks investeeringuteks, mis makstakse välja lõppsaajatele hiljemalt 31. detsembril 2023. Pärast 31. detsembrit 2020 tehtud investeeringute puhul hinnatakse nende vastavust riigiabi eeskirjadele, mis jõustuvad pärast kõnealust kuupäeva.

Investeerimine ja riskijagamine finantsvahendaja tasandil (huvide kooskõlastamine) Korraldusasutuse ja finantsvahendaja vaheline huvide kooskõlastamine saavutatakse järgmiste vahenditega: — delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklites 12 ja 13 sätestatud tulemustasud; — finantsvahendaja tasu, mis vastab turul kehtivatele tasustamistingimustele võrreldavas olukorras, sealhulgas võimalik teenitud intress; — erasektori kaasinvestorite kaasrahastamine, mis vastab määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõike 10 kohasele miinimumkünnisele; — finantsvahendaja omavahenditest kaasrahastamine juhtumipõhiselt vähemalt 1 % ulatuses samadel tingimustel nagu kaasinvesteerimisrahastu puhul; finantsvahendaja täiendava kaasinvesteerimise suhtes kohaldatakse samu tingimusi nagu kaasinvesteerimisrahastu suhtes; — muude kaasinvestorite kaasrahastamine, mida tehakse samadel tingimustel kui kaasinvesteerimisrahastu puhul, välja arvatud juhul, kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 punktis c eelhindamise põhjal leitakse, et avaliku või erasektori vahel tuleb kehtestada asümmeetriline kasumi jagamine; sellised toimingud tehakse kooskõlas määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõike 13 punktiga b; — finantsvahendaja ei või osaleda sama tüüpi lõppkasutajatele suunatud uue investeerimisettevõtja raames toimuvates investeerimistoimingutes, enne kui 75 % kaasinvesteerimisrahastu kohustustest on investeeritud ja ülejäänud 25 % investeerimine on ette nähtud või kui kaasinvesteerimisrahastu investeerimisperiood on lõppenud, kui see kuupäev on varasem. Finantsvahendaja, kaasinvestorite ja investeerimisobjektide vahelise huvide konflikti vältimiseks ette nähtud menetlused tuleb sätestada enne, kui valitud finantsvahendaja investeerib lõppsaajasse.

Abikõlblikud finantsvahendajad ja kaasinvestorid Valitud finantsvahendaja (kaasinvesteerimisrahastu fondivalitseja) peab olema liikmesriikides rahvusvahelisel, riiklikul või piirkondlikul tasandil asutatud eraõiguslik isik. Sellisel isikul on seaduslik õigus pakkuda omakapitali liikmesriikides asutatud ettevõtetele, nagu finantseerimisasutused või mis tahes muu asutus, millel on õigus pakkuda rahastamisvahendeid. Eraõiguslikke isikuid käsitatakse eraõiguslike juriidiliste isikutena, keda omavad oma vastutusel ja omavahenditest investeerivad era- või avaliku sektori investorid. Korraldusasutus ja fondifond peavad finantsvahendajate valimisel järgima liidu õigusakte. Finantsvahendajate valimine peab olema avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Finantsvahendajate valimisel tuleb kehtestada asjakohased riskijagamise kokkulepped soodustasu puhul ja määrata kindlaks võimalik teenitud intress. Finantsvahendaja peab oma valikuga seoses täpsustama kaasinvestorite hindamise kriteeriumid. Need peavad olema potentsiaalsetele kaasinvestoritele mõistetavad ja kättesaadavad. Finantsvahendaja peab järgima mittediskrimineerivat lähenemisviisi kaasinvestorite leidmiseks ja nendega koos investeerimiseks. Kaasinvestorite hindamist võidakse kontrollida tagantjärgi. Finantsvahendajaid juhitakse äriliste põhimõtete alusel. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 15 sätestatud tingimused on täidetud. Kaasinvesteerimisrahastu püüab kaasata parimaid tavasid rakendavaid kaasinvestoreid. Kaasinvestorid peavad olema omavahendeid investeerivad pikaajalised erainvestorid, sealhulgas riskikapitalifondid, äriinglid, varakad eraisikud, perekonnapangad või äriühingud, kellel on tõendatud oskusteave ja toimevõime. Kaasinvestoritena käsitatakse mis tahes investoreid, kes finantsvahendaja mõistliku prognoosi kohaselt on investorid, kes tegutsevad turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte kohastes tingimustes, olenemata nende õiguslikust laadist ja omandivormist. Kaasinvestorid ja finantsvahendaja on investeeringu lõppsaajatest sõltumatud, välja arvatud sellistesse lõppsaajatesse tehtavate jätkuinvesteeringute puhul, mis on juba osa kaasinvesteerimisrahastust.

Lõppsaajate abikõlblikkus Lõppsaajad peavad olema abikõlblikud liidu ja siseriikliku õiguse, asjaomase Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi, rahastamislepingu ning määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 5 osutatud tingimuse kohaselt. Investeeringu allkirjastamise kuupäeval peavad lõppsaajad täitma järgmisi rahastamiskõlblikkuskriteeriume: a) nad on mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) (sealhulgas üksikettevõtjad / füüsilisest isikust ettevõtjad), nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (****); b) nad ei kuulu määruse (EL) nr 651/2014 artikli 1 lõigetes 2–5 sätestatud erandite kohaldamisalasse; c) nad ei tegutse ühes ega mitmes piirangutega sektoris (*****); d) nad ei ole määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 kohane raskustes olev äriühing; e) neil ei tohi olla finantsvahendaja sisesuuniste ja standardlaenupoliitika kohaselt tehtavate kontrollide järgi finantsvahendaja või muu finantseerimisasutuse antud ühegi teise laenu või liisingu maksuvõlga või tasumata makseid; f) nad on asutatud ja tegutsevad asjaomases Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi piirkonnas/õigusruumis; g) riigiabiga seotud kaalutlustel ei tehta investeeringut börsil noteeritud äriühingutesse (VKEsid, mis on noteeritud alternatiivsel kauplemisplatvormil, ei käsitata käesoleva vahendi kohaldamisel noteeritud ettevõtjatena); h) nad ei saa investeeringut asenduskapitalina (sealhulgas juhtkonnapoolne väljaost või sisseost); i) nad vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 (******) artiklites 10 ja 11 sätestatule, kui nad on kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevad VKEd.

Lõppsaajatele ettenähtud toote iseloomulikud jooned Kaasinvesteerimisrahastu summad ja määrad ühtlustatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõikes 2 osutatud eelhindamise tulemustega ning on kooskõlas määrusega (EL) nr 651/2014. Finantsvahendaja investeerib VKEdesse omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringutena, mida rahastatakse ühiselt programmi avaliku sektori osalusest, finantsvahendaja oma osamaksetest ja kaasinvestorite osamaksetest (erasektori osamakse võidakse lisada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamiseks programmi erasektori osamaksena) finantsvahendaja ja kaasinvestorite vahelise kaasinvesteerimise lepingu raames. Sellise kaasinvesteerimisrahastuga aidatakse kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi eesmärgi saavutamisele. Avaliku ja erasektori vahendeid ühendav koguinvesteering (st üks või enam investeerimistsüklit, sealhulgas jätkuinvesteering) ei või ületada 15 000 000 eurot abikõlbliku lõppsaaja kohta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 9. Lubatud koguinvesteeringut abikõlbliku lõppsaaja kohta kontrollitakse, kaasates muude riskifinantseerimismeetmete raames tehtud riskifinantseerimisinvesteeringud.

Aruandlus ja eesmärgiks seatud tulemused Finantsvahendaja esitab korraldusasutusele või fondifondile standardses vormis ja ulatuses teavet vähemalt kord kvartalis. Aruanne peab sisaldama kõiki asjakohaseid elemente, mis võimaldavad korraldusasutusel täita määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 tingimusi. Liikmesriigid peavad täitma ka määruse (EL) nr 651/2014 kohaseid aruandluse ja läbipaistvusega seotud kohustusi. Näitajad peavad olema vastavuses rahastamisvahendit rahastava Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi asjaomase prioriteedi konkreetsete eesmärkidega ja eelhindamise käigus täpsustatud oodatavate tulemustega. Neid mõõdetakse ja neist antakse kaasinvesteerimisrahastu puhul aru vähemalt kord kvartalis ning need peavad olema vastavuses vähemalt määruse (EL) nr 1303/2013 nõuetega. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi prioriteetse suuna ühistele näitajatele kuuluvad muude näitajate hulka: a) VKEdesse investeeritud summa (jaotatuna); b) rahastatavate VKEde arv; c) rahastatavate investeeringute väärtus; d) investeeringust tulenev tulu või kulu (kui see on asjakohane); e) toetust saavate VKEde töötajate arv „investeerimishetkel“ ja töötajate arv „väljumishetkel“.