ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1997/2004,

19. november 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 14/2004 Madeira veiselihasektori prognoositava tarnebilansi kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1453/2001, (1) millega kehtestatakse erimeetmed Assooride ja Madeira jaoks seoses teatavate põllumajandussaadustega ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1600/92 (Poseima), eriti selle artikli 3 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

Madeirale kehtestatud külmutatud veiseliha aastaste tarnebilansside praeguse täitmise alusel nähtub, et eespool nimetatud toodete kindlaksmääratud tarnekogused on vajadustest väiksemad ja seda ettenähtust suurema nõudluse tõttu.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 14/2004 III lisa osa 7 asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) EÜT L 198, 21.7.2001, lk 26. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1690/2004 (ELT L 305, 1.10.2004, lk 1).

(2) ELT L 3, 7.1.2004, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1796/2004 (ELT L 317, 16.10.2004, lk 23).

LISA

“7. osa Veiselihasektor Prognoositav tarnebilanss ja ühenduse toetus ühenduse toodete tarnimiseks kalendriaasta lõikes MADEIRA Kaupade kirjeldused Tootekood (1) Kogus Toetus (eurot tonni kohta) I II III Liha: — veiseliha, värske või jahutatud 0201 0201 10 00 9110 (1) 0201 10 00 9120 0201 10 00 9130 (1) 0201 10 00 9140 0201 20 20 9110 (1) 0201 20 20 9120 0201 20 30 9110 (1) 0201 20 30 9120 0201 20 50 9110 (1) 0201 20 50 9120 0201 20 50 9130 (1) 0201 20 50 9140 0201 20 90 9700 4 800 153 171 (2) 0201 30 00 9100 (2) (6) 0201 30 00 9120 (2) (6) 0201 30 00 9060 (6) 123 141 (2) — veiseliha, külmutatud 0202 0202 10 00 9100 0202 10 00 9900 0202 20 10 9000 0202 20 30 9000 0202 20 50 9100 0202 20 50 9900 0202 20 90 9100 1 400 119 137 (2) 0202 30 90 9200 (6) 95 113 (2)

(1) Asjaomased tootekoodid ja nendega seotud joonealused märkused on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1), muudetuna.

(2) Summa on võrdne toetussummaga, mida eraldatakse sama CN-koodi alla kuuluvatele toodetele määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 33 alusel. Kui määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 33 alusel määratud toetus on erinev, on toetuse summa võrdne sihtkohta B03 ettenähtud sama CN-koodi alla kuuluvate toodete jaoks antava eksporditoetusega, mis on kehtiv toetuse taotlemise hetkel.”
(1)

Määrus (EÜ) nr 998/2003 sätestab lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded ja sellise liikumise puhul kohaldatavate kontrollide eeskirjad. Nimetatud määruse II lisa C osas on loetletud kolmandad riigid, mille puhul on leitud, et oht marutaudi jõudmiseks ühendusse lemmikloomade liikumise tulemusel nende riikide territooriumidelt ei ole suurem kui lemmikloomade liikumisel liikmesriikide vahel.
2)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega: “Artikkel 8 Ühenduse osaluse määr ja abimäärad 1. Ühenduse osaluse määr ei tohi ületada 75 % abikõlblikest avalikest kogukuludest. Nimetatud ülemmääraks on siiski: a) 80 % artikli 2 neljandas, seitsmendas, üheteistkümnendas ja kuueteistkümnendas taandes osutatud meetmete ning mis tahes infrastruktuurialase projekti korral; b) 85 % mis tahes meetme vastavate projektide korral, kui komisjon teeb kindlaks, et toimunud on erakorraline loodusõnnetus; c) 100 % artikli 2 viieteistkümnendas taandes ja artikli 7 lõikes 4 osutatud meetme korral. 2. Riigiabi ei tohi ületada 50 % investeeringuga seotud abikõlblikest kogukuludest. Nimetatud ülemmääraks on siiski: a) 55 % noorte põllumajandustootjate talumajapidamistesse tehtavate investeeringute korral; b) 60 % mägipiirkondade talumajapidamistesse tehtavate investeeringute korral; c) 65 % mägipiirkondades noorte põllumajandusettevõtjate talumajapidamistesse tehtavate investeeringute korral; d) 75 % lõike 1 punktis b osutatud investeeringute korral; e) 100 % infrastruktuuri tehtavate investeeringute korral, mis ei anna olulist puhastulu; f) 100 % artikli 2 kuueteistkümnendas taandes osutatud meetmete korral. Riigiabi määra kindlaksmääramisel käesoleva lõike kohaldamisel ei võeta arvesse siseriiklikku abi, mis hõlbustab juurdepääsu krediidile, mis on saadud ilma käesolevas rahastusvahendis ettenähtud mis tahes ühenduse osaluseta. Ühenduse osalus ei tohi ületada Euroopa lepingutes riigiabi kohta ettenähtud abi määra ja kumulatsiooni ülempiiri. 3. Ühenduse osaluse summa väljendatakse eurodes.”
(5)

Vastavalt komisjoni 22. detsembri 1998 aasta määruse (EÜ) nr 2808/98 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris (4) ) artiklile 14 peavad ühise põllumajanduspoliitikaga seotud õigusaktide alusel korraldatud hankekonkursile laekunud pakkumistes noteeritud summad olema väljendatud eurodes. Sama määruse artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et sellisel juhul on vahetuskursi rakendusjuhuks pakkumiste esitamise viimane päev. Eespool nimetatud artikli lõigetes 3 ja 4 on määratletud ettemaksete ja tagatiste suhtes kohaldatavad rakendusjuhud.
(5)

Vastavalt komisjoni 22. detsembri 1998 aasta määruse (EÜ) nr 2808/98 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris (4)) artiklile 14 peavad ühise põllumajanduspoliitikaga seotud õigusaktide alusel korraldatud hankekonkursile laekunud pakkumistes noteeritud summad olema väljendatud eurodes. Sama määruse artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et sellisel juhul on vahetuskursi rakendusjuhuks pakkumiste esitamise viimane päev. Eespool nimetatud artikli lõigetes 3 ja 4 on määratletud ettemaksete ja tagatiste suhtes kohaldatavad rakendusjuhud.
(3)

Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Hispaania lipu all sõitvad või Hispaanias registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi süsisabapüügiks ICES V, VI, VII, XII alapiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla). Hispaania on keelustanud nende varude püügi alates 3. novembrist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
(3)

Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Portugali lipu all sõitvad või Portugalis registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi tursapüügiks ICES I alapiirkonnas, II b rajoonis. Portugal on keelustanud nende varude püügi alates 27. oktoobrist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
(3)

Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Saksamaa lipu all sõitvad või Saksamaal registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi tursapüügiks ICES I alapiirkonnas ja II b rajoonis. Saksamaa on keelustanud nende varude püügi alates 22. oktoobrist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
2.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega: “Artikkel 4 1. Keskusesse kuuluvad: a) haldusnõukogu; b) büroo; c) direktor. 2. Haldusnõukogusse kuuluvad: a) üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige; b) üks iga liikmesriigi tööandjate organisatsioone esindav liige; c) üks iga liikmesriigi töövõtjate organisatsioone esindav liige; d) kolm komisjoni esindavat liiget. Esimese lõigu punktides a, b ja c märgitud liikmed nimetab nõukogu liikmesriikide, tööandjate organisatsioonide ning töövõtjate organisatsioonide esitatud kandidaatide nimekirjade põhjal. Komisjon nimetab liikmed, kes teda esindavad. Nõukogu avaldab haldusnõukogu liikmete nimekirja Euroopa Liidu Teatajas ja keskuse veebilehel. 3. Liikmete ametiaeg on kolm aastat. Liikme võib uuesti ametisse nimetada. Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni. 4. Haldusnõukogu valib lõikes 5 nimetatud kolmest rühmast ja komisjoni esindajate hulgast kaheks aastaks, tähtaja pikendamise võimalusega, esimehe ja kolm aseesimeest. 5. Valitsuste esindajad ning tööandjate organisatsioonide ja töövõtjate organisatsioonide esindajad moodustavad igaüks oma haldusnõukogu siseselt toimiva rühma. Iga rühm määrab koordinaatori. Tööandjate ning töövõtjate rühmade koordinaatorid esindavad vastavalt oma organisatsioone Euroopa tasandil ja osalevad haldusnõukogu istungitel, omamata hääleõigust. 6. Esimees kutsub haldusnõukogu kokku kord aastas. Esimees kutsub kokku täiendavad koosolekud vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel. 7. Haldusnõukogu otsused võetakse vastu liikmete absoluutse häälteenamusega. 8. Haldusnõukogu moodustab büroo. Büroosse kuuluvad haldusnõukogu esimees ja kolm aseesimeest, iga lõikes 5 osutatud rühma koordinaator ja veel üks komisjoni talituste esindaja. 9. Liikmesriigid, lõikes 2 nimetatud organisatsioonid, nõukogu, komisjon ja haldusnõukogu püüavad, igaüks vastavalt oma pädevusele, tagada mees- ja naiskandidaatide võrdset esindatust lõikes 2 osutatud nimetamisteks, lõikes 4 osutatud valimisteks ja lõikes 8 osutatud nimetamisteks. 10. Büroo jälgib haldusnõukogu poolt volitatuna haldusnõukogu otsuste rakendamist ja võtab kõik vajalikud meetmed keskuse töö korraldamiseks haldusnõukogu istungite vaheajal, välja arvatud artikli 6 lõikes 1, artikli 8 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 1 osutatu korral, ilma et see piiraks direktori artiklites 7 ja 8 sätestatud ülesandeid. 11. Haldusnõukogu otsustab büroo iga-aastaste istungite kava. Esimees kutsub kokku büroo lisakohtumised selle liikmete taotlusel. 12. Büroo võtab otsused vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei ole võimalik saavutada, edastab büroo küsimuse haldusnõukogule otsustamiseks.”
(5)

Seepärast alustas komisjon omal algatusel määrusega (EÜ) nr 396/2004 (3) (edaspidi “algatamismäärus”) uurimise seoses väidetava kõrvalehoidmisega HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indoneesiast saadetud toruliitmike impordi teel, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte, ja andis tolliasutustele algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 alusel juhised registreerida Indoneesiast saadetud toruliitmikud, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte, CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931193), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931993), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993093) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999093) all alates 4. märtsist 2004. Komisjon teavitas HRV ja Indoneesia ametiasutusi uurimise alustamisest.
(3)

Komisjonile saadetud teabe kohaselt on Iirimaa lipu all sõitvad või Iirimaal registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi põhjaatlandi hõbekala püügiks ICES III, IV alapiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla). Iirimaa on keelustanud nende varude püügi alates 1. augustist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
(4)

On selgunud, et 2004. aasta A/B- ja C-tariifikvoodid sisaldavad veel vabu koguseid, vastavalt 5 731,658 tonni ja 5 642,248 tonni. Määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 5 lõike 3 kohaselt on soovitav kinnitada mõlema, nii traditsiooniliste A/B- kui C-ettevõtjate kategooria kõikide traditsiooniliste ettevõtjate individuaalsetele kvootidele kohaldatav korrigeerimiskoefitsient ning tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 2036/2003.
“LISA

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide “ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.
(96)

Teiseks väideti, et ühenduse tootmisharu on nüüd seotud ühe Hiina eksportijaga ja et Bensons – importija, kes on nüüdseks ühenduse tootmisharu ettevõtete grupi osa – on ainuõiguslik turustaja toodetele, mida müüb WWS – Hiina eksportija, kelle kontrolli all on ka Indias toimuv tootmine.
(4)

Tänaseks on olukord muutunud selles suhtes, et paljud mullad ei ole enam fosforivaesed, ning kuigi on mullastikuolusid või kultuure, mille puhul on jätkuvalt soovitav minimaalselt 93 % lahustuvus vees, on paljude Euroopa muldade ja kultuuride jaoks sama tõhus minimaalselt 85 % lahustuvus vees.
(2)

Väiksematel Egeuse mere saartel võidakse toetuste väljamaksete tegemiseks kasutada tarkvara, mis katab kogu asjaomast piirkonda. Kõnealune tarkvara võeti kasutusele katseprojekti raames 2003. aastal ja nüüd on vaja selles teha teatavaid muudatusi. Seepärast tuleb 2004. aastaks sätestada, et Kreeka võiks hektari kohta makstava kindlasummalise toetuse väljamaksmise ajavahemikku, mis on praegu igal kalendriaastal 16. oktoobrist kuni 30. novembrini, pikendada 16. oktoobrist 2004 kuni 31. jaanuarini 2005.
(5)

Ühenduse abi Serbiale ja Montenegrole, kaasa arvatud Kosovole, nagu see on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooniga nr 1244, ning endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile on kavandatud riigi strateegiadokumentidega ajavahemikuks 2002–2006 vastavalt ühenduse finantsperspektiividele. Komisjonis on ettevalmistamisel mitmeaastased näidisprogrammid nimetatud riikide ja territooriumide jaoks ajavahemikuks 2005–2006.
(3)

Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Prantsusmaa lipu all sõitvad või Prantsusmaal registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi norra salehomaari püügiks ICES VIII c rajoonis. Prantsusmaa on keelustanud nende varude püügi alates 23. oktoobrist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
(3)

Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Prantsusmaa lipu all sõitvad või Prantsusmaal registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi heeringapüügiks Põhjameres põhja pool 53° 30′ põhjalaiust. Prantsusmaa on keelustanud nende varude püügi alates 23. oktoobrist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
(3)

Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Prantsusmaa lipu all sõitvad või Prantsusmaal registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi heeringapüügiks ICES V b, VI a N, VI b rajoonis. Prantsusmaa on keelustanud nende varude püügi alates 23. oktoobrist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
(3)

Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Prantsusmaa lipu all sõitvad või Prantsusmaal registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi hariliku merikeele püügiks ICES VII b, c rajoonis. Prantsusmaa on keelustanud nende varude püügi alates 23. oktoobrist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
ET Euroopa Liidu Teataja L 369/13

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2135/2004,

14. detsember 2004,

Poola lipu all sõitvatel laevadel hariliku süvameregarneeli püügi keelamise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 19. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2287/2003 (millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) (3) on sätestatud hariliku süvameregarneeli 2004. aasta kvoodid.

(2) Tagamaks kvootidega reguleeritavate kalavarude koguselisi piiranguid käsitlevate sätete täitmist, peab komisjon kindlaks määrama kuupäeva, millest alates loetakse kvoot liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade saakide põhjal ammendatuks.

(3) Komisjoni saadud info põhjal on Poola lipu all sõitvate või Poolas registreeritud laevade NAFO rajooni 3L vetes hariliku süvameregarneeli 2004. aastaks määratud kvoot täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga loetakse Poola lipu all sõitvate või Poolas registreeritud laevade NAFO rajooni 3L vetes 2004. aastaks Poolale määratud kvoot täidetuks.

Pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva on Poola lipu all sõitvatel või Poolas registreeritud kalalaevadel NAFO rajooni 3L vetes hariliku süvameregarneeli püük keelatud, samuti on keelatud eespool nimetatud laevade püütud kalavarude pardale jätmine, ümberlaadimine ja lossimine.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. detsember 2004 Komisjoni nimel komisjoni liige Joe BORG

(1) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

(2) ELT L 289, 7.11.2003, lk 1.

(3) ELT L 344, 31.12.2003, lk 1.
1.

Laevaomanikud esitavad Euroopa Komisjonile riigiasutuste vahendusel 1. märtsiks või kolmkümmend päeva enne kalapüügiretke taotluse iga laeva kohta, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. Taotlused esitatakse Gröönimaa poolt selleks ettenähtud vormidel, mille näidised on lisatud (1. liide). Litsentsitaotlusega koos esitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu makstud. Tasud hõlmavad kõiki kohalikke ja riiklikke kalapüügiga seotud makse. Gröönimaa kalandusamet võtab haldustasuna ühe protsendi litsentsitasust. Euroopa Komisjon esitab Gröönimaa kalandusametile laevaomaniku koostatud taotluse iga laeva kohta, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda.
2.

Lisatakse järgmised artiklid: “Artikkel 6a Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud kolmandate riikide kodanike reisidokumendid tembeldatakse süstemaatiliselt riiki sisenemisel ja riigist väljumisel. Artikkel 6b 1. Kui kolmanda riigi kodaniku reisidokumendis puudub sissesõidutempel, võivad pädevad asutused eeldada, et reisidokumendi omanik ei täida või ei täida enam asjassepuutuvas liikmesriigis kohaldatavaid viibimise kestust käsitlevaid nõudeid. 2. Selle eelduse võib ümber lükata, kui kolmanda riigi kodanik tõendab usaldusväärsete vahenditega nagu reisipiletite või tõendiga tema väljaspool liikmesriikide territooriumit viibimise kohta, et ta on täitnud lühiajalise liikmesriikide territooriumil viibimise kestust käsitlevaid nõudeid. Sellistel juhtudel: a) kui kolmanda riigi kodanik leitakse Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi territooriumilt, märgivad pädevad asutused kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti kuupäeva ja koha, millal ja kus on isik ületanud ühe sellise liikmesriigi välispiiri; b) kui kolmanda riigi kodanik leitakse sellise liikmesriigi territooriumilt, mille suhtes ei ole vastu võetud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikes 2 vaadeldud otsust, märgivad pädevad asutused kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti kuupäeva ja koha, millal ja kus on isik ületanud selle liikmesriigi välispiiri; c) lisaks punktides a ja b nimetatud märkimisele võidakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule anda lisas toodud vorm; d) liikmesriigid teatavad üksteisele ning komisjonile ja nõukogu sekretariaadile oma siseriiklikest tavadest käesolevas artiklis nimetatud märkimise osas. 3. Juhul, kui lõikes 1 osutatud eeldust ei lükata ümber, võivad pädevad asutused kolmandate riikide kodanikud asjaomase liikmesriigi territooriumilt välja saata.”
(3)

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artikli 14 lõike 3 teise lõiguga nähakse ette, et alates 16. detsembrist pärast turustusaasta algust määratakse ettemakse summa korrigeeritud hinnangulise toodangu põhjal, millele lisatakse vähemalt 7,5 %. Silmas pidades turustusaastal 2004/2005 liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 15 lõike 4 punkti c alapunktis i esitatud andmeid järelevalve all ladustatud koguste viimase seisu kohta ja ebakindlust Kreeka toodangu olukorra osas, tuleks kohaldada kindlusvaruna protsendi suurendamist 12 % Kreeka ning 7,5 % Hispaania ja Portugali puhul.
(4)

Spekulatsiooni vältimiseks tuleks teha saadaolevad kogused kättesaadavaks ettevõtjatele, kes on võimelised tõendama, et nad on reaalselt tegevad ulatuslikus kolmandate riikidega kauplemises. Seda arvestades ning tõhusa haldamise tagamiseks tuleks nõuda, et kõnealused ettevõtjad oleksid 2003. aasta jooksul importinud vähemalt 50 looma, kuna 50 loomast koosnevat partiid võib käsitada tavapärase saadetisena. Kogemused on näidanud, et ühe partii ost on esmane nõue, et käsitada tehingut tõelise ja elujõulisena. Ungari, Poola, Tšehhi Vabariigi, Slovakkia, Sloveenia, Eesti, Läti, Leedu, Küprose ja Malta (edaspidi “uued liikmesriigid”) ettevõtjatel tuleks lubada taotluste esitamisel aluseks võtta import riikidest, mis olid nende jaoks 2003. aastal kolmandad riigid.
(3)

Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Prantsusmaa lipu all sõitvad laevad ja Prantsusmaal registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi heeringapüügiks ICES I, II alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed). Prantsusmaa on keelustanud nende varude püügi alates 23. oktoobrist 2004. See kuupäev tuleks ka käesolevas määruses aluseks võtta,
(3)

Algmääruse artikli 14 lõikes 4 on sätestatud dumpinguvastaste meetmete peatamise võimalus ühenduse huvides lähtuvalt olukorrast, et turu tingimused on ajutiselt sel määral muutunud, et peatamise tagajärjel on kahju jätkumine ebatõenäoline. Dumpinguvastaseid meetmeid võib komisjoni otsusega peatada üheksaks kuuks. Algmääruse artikli 14 lõikes 4 on täpsustatud, et peatamise tähtaega võib pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra, kui nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal nii otsustab.
(2)

Määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) sätestab, et vastavate aruannete koostamisel järgitavad raamatupidamiseeskirjad on kehtestatud riikide nende õigusaktidega, millega rakendatakse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 68/635/EMÜ pankade ja muude finantsasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta, (3) ja kõikide muude kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega. Pärast määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) vastuvõtmist on muudetud nii riikide raamatupidamise õigusakte kui ka rahvusvahelisi standardeid. Direktiivi 86/635/EMÜ on muudetud, et kajastada võimalust hinnata teatud finantsinstrumente õiglase väärtuse alusel. Ka rahvusvahelised raamatupidamisstandardid nõuavad teatud finantsinstrumentide hindamist õiglase väärtuse alusel.
1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: a) punktis 2 asendatakse viide “27. aprilli 2001. aasta otsus MEPC 94(46), mis jõustub 1. septembril 2002” viitega “4. detsembri 2003. aasta otsus MEPC 111(50), mis jõustub 4. aprillil 2005”; b) punktile 7 lisatakse järgmine lause: “kõik liigi 2 naftatankerid varustatakse kaitstult paigutatud eraldatud ballastitankidega (SBT/PL)”; c) punkt 10 asendatakse järgmisega. “10) topeltpõhja ja -parrastega naftatanker – a) naftatanker, mille kandevõime on 5 000 tonni või rohkem ja mis vastab MARPOL 73/78 I lisa määruse 13F topeltpõhja ja -parraste või samaväärsetele konstruktsiooninõuetele või MARPOL 73/78 I lisa määruse 13G nõuetele; või b) naftatanker, mille kandevõime on 600 tonni või rohkem, kuid vähem kui 5 000 tonni ja mis on varustatud MARPOL 73/78 I lisa määruse 13F lõike 7 punkti a sätete kohaselt topeltpõhjaga paakidega või ruumidega ja määruse 13F lõike 3 punkti a kohaselt küljetankide või -ruumidega ning mis vahemaa w osas vastab MARPOL 73/78 I lisa määruse 13F lõike 7 punktis b osutatud nõudele;”.
b)

need organid peavad esitama piisavad finantstagatised, mille on eelistatavalt andnud riigiasutus, eelkõige selleks, et komisjon saaks täielikult tagasi võlgnetavad summad;
(2)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 5 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 2142/2004 kehtestatud imporditollimakse kohandada,
(1)

2005. aasta esimeseks kvartaliks on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad saadaolevatest kogustest, ning need võib seetõttu täies ulatuses rahuldada.
(1)

2005. aasta asimeseks kvartaliks on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad või võrdsed saadaolevate kogustega, ning need võib täies ulatuses rahuldada.