LISA

1. PÕHJENDUSED JA TAUST

Märgilise tähtsusega kestliku arengu tegevuskavas 2030 tunnistatakse olemuslikku seost rahumeelsete ühiskondade ja kestliku arengu vahel. Lisaks asetatakse mitmes ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava keskmesse konfliktide ennetamine, naiste mõtestatud ja võrdne osalemine ning rahu säilitamine. Üks peamine takistus rahule ja kestlikule arengule kogu maailmas on väikerelvade ebaseaduslik kaubandus ja nende laialdane väärkasutamine. Asjakohane väikerelvade leviku kontroll on ülioluline konfliktide, kuritegude ja vägivalla vähendamiseks. See on ühiskondliku stabiilsuse ja kestliku arengu eeltingimus.

Väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlevas ÜRO tegevuskavas („ÜRO tegevuskava“) nähakse ette ülemaailmne raamistik väikerelvade probleemi käsitlemiseks, kohustades kõiki riike parendama väikerelvi käsitlevaid riiklikke seadusi, impordi- ja ekspordikontrolle, varude haldamist, üleliigsete varude hävitamist, märgistamist ja päritolu kindlakstegemist ning osalema koostöös ja abi andmises. Kuigi on saavutatud edu, on vaja veel palju teha, et tugevdada väikerelvade leviku kontrolli tegevuskava rakendamise kaudu ja täita 2030. aasta tegevuskavas võetud kohustusi.

Väikerelvade küsimuse ainulaadne, sügavalt ühiskondlik iseloom nõuab soolise perspektiivi ulatuslikku arvesse võtmist kõikides väikerelvade leviku kontrolli mõõdetes. Seni ei ole soolisest perspektiivist piisavalt aru saadud, sellega ei ole piisavalt tegeletud ega seda väikerelvi käsitlevatesse poliitikatesse integreeritud. Kui soolisele mõõtmele ei pöörata väikerelvade kontrolli käsitlevates õigus- ja poliitikaraamistikes piisavalt tähelepanu, piirab see sekkumiste edukust ja tõhusust. Igatahes on sooküsimustega seotud lähenemisviiside kasutamine vajalikes väikerelvade leviku kontrollimeetmetes jätkuvalt algstaadiumis. Viimastel aastatel on väikerelvade tegevuskava lähendatud soolist võrdõiguslikkust ja naiste võimestamist käsitlevale laiemale rahvusvahelisele poliitikale ning käesolevas otsuses toetatakse seda veelgi.

2030. aasta tegevuskavas seoti väikerelvade leviku kontroll rahu-, julgeoleku ja arengukavaga, pakkudes seeläbi samaaegselt omavahel ühendatud eesmärkide raamistikku, mis läheb kaugemale julgeoleku mõõtmest ja milles rõhutatakse, et väikerelvade probleemil on mõju mitmetele kestliku arengu eesmärkide elluviimisele, sealhulgas soolist võrdõiguslikkust ja naiste võimestamist käsitlevale eesmärgile 5. Soolist võrdõiguslikkust kajastatakse eesmärgis 5, aga see on läbiv teema kogu 2030. aasta tegevuskavas. Käesolev otsus aitab kaasa soolise aspekti arvesse võtmisele ning naiste võrdsele ja mõtestatud osalemisele kõikides relvade kontrolliga seotud otsustamisprotsessides. Selles tunnistatakse ka seda, kui erinevalt mõjutab väikerelvade kasutamine ja väärkasutamine mehi, naisi, poisse ja tüdrukuid ning toetatakse meetmeid, mis on kavandatud selleks, et saavutada väikerelvade leviku kontrolli valdkonnas kaasavamad, tõhusamad ja kestlikumad poliitikatulemused.

Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja Pekingi deklaratsioon moodustavad tugeva normatiivse aluse naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava ning väikerelvade tegevuskava ühendamiseks. Relvakaubanduslepingu vastuvõtmine ning hiljuti käivitatud ELi ja ÜRO algatus „Spotlight“ on veelgi rõhutanud vajadust keskenduda kõnealusele küsimusele. Samal ajal kui kavandatavate meetmetega edendatakse soolise aspekti arvesse võtmist väikerelvade leviku kontrollis, aitavad selle protsessi tulemused otseselt kaasa kõigi vägivalla vormide ning naiste ja tüdrukute vastase diskrimineerimise kaotamisele. Tulirelvi käsitlevad turvameetmed ja nende ringlemise vähendamine kaotab ühe kõige tavalisema relvavaliku, mida kasutatakse kodu- ja soolises vägivallas ja feminitsiidide puhul. Naiste võimestamine ja relvi ümbritsevate sooliste stereotüüpide lõhkumine aitab käsitleda soolise vägivalla algpõhjuseid, mis hõlmavad patriarhaalseid süsteeme, ebavõrdset soolist suhtumist ja tavapärase mehelikkuse vägivaldseid aspekte.

Naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava ning väikerelvade leviku kontrolli tegevuskavade suurenevat lähenemist on kirjeldatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2242 (2015). Käesoleva otsusega toetatavate meetmetega rakendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu üleskutset osaleda selliste jõupingutuste kavandamises ja rakendamises, mis on seotud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku üleandmise ennetamise, sellevastase võitluse ja selle kaotamisega ning selliste relvade destabiliseeriva kuhjumise ja väärkasutamisega ning edendada naiste aktiivset rolli väike- ja kergrelvade ebaseadusliku üleandmise vastases võitluses. Käesoleva otsusega püütakse neid seoseid toimivaks muuta, toetades konkreetseid meetmeid.

2. EESMÄRGID

Käesoleva otsuse üldine eesmärk on toetada rahvusvahelist rahu, julgeolekut, soolist võrdõiguslikkust ja kestlikku arengut, parandades väikerelvade leviku kontrollimeetmete tõhusust, edendades lähenemisviise, mis põhinevad süstemaatilisel võrdõiguslikkuse analüüsil ja soolise perspektiivi integreerimisel. Käesoleva otsusega toetatud meetmete tulemused aitavad kaasa laiemale rahvusvahelisele soolist võrdõiguslikkust ja naiste võimestamist käsitlevale poliitilisele tegevusele.

Käesoleva otsusega toetatakse ÜRO tegevuskava täielikku ja tõhusat rakendamist ning 2018. aastal toimunud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevuskava rakendamise kolmanda läbivaatamiskonverentsi (RevCon3) soolise võrdõiguslikkusega seotud tulemuste rakendamist.

Käesolev otsus aitab samuti kaasa ÜRO peasekretäri desarmeerimiskava (1) rakendamisele, milles kutsutakse üles tegema suuremaid jõupingutusi selles suunas, et saavutada naiste võrdne, täielik ja tõhus osalemine kõikides desarmeerimisega seotud otsustamisprotsessides; tunnistatakse vajadust saada lahti seosest relvade omamise ja kasutamise ning mehelikkuse spetsiifiliste, kontrolli, võimu, domineerimise ja tugevusega seotud väljenduste vahel, kuna see toetab nii struktuurilist kui füüsilist naistevastast vägivalda; ning milles kutsutakse üles sooteadlikule relvade leviku kontrollile, et vähendada naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda nii avalikus kui privaatsfääris. Käesolev otsus aitab samuti kaasa desarmeerimiskava üleskutsele luua kodanikuühiskonna ja noortega tugevam partnerlus, et edendada desarmeerimise ja relvakontrolli tegevuskava.

Selle saavutamiseks toetab käesolev otsus järgmisi meetmeid:

— võtta kasutusele väikerelvade kontrolli rakendamise moodulite kogumi (MOSAIC) (2) moodulid „Naised, mehed ning väike- ja kergrelvade soopõhine olemus“ ning „Lapsed, noorukid, noored ning väike- ja kergrelvad“;

— töötada välja koolitusjuhend, mis toimiks suunava dokumendina ja tagaks, et kõik tegevused viiakse ellu kooskõlas kehtivate ÜRO standarditega;

— koolitada ÜRO piirkondlike keskuste töötajaid ja koolitajaid ning piirkondlike ja all-piirkondlike organisatsioonide sekretariaadi töötajaid seoses soolise perspektiivi integreerimisega väikerelvadega seotud poliitikatesse ja raamistikesse, et tagada sellele küsimusele süstemaatiline lähenemisviis;

— koolitada riiklikke ametnikke 18 riigis soolise aspekti arvesse võtmise ja väikerelvade leviku kontrolli alal;

— edendada soolist perspektiivi, soolise aspekti arvesse võtmist ja naiste võimestamist piirkondlikes algatustes;

— tugevdada väikerelvade leviku kontrolli komponenti naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava raamistikus ning kõnealust raamistikku ennast;

— panustada kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisse, eelkõige eesmärkidesse 16 ja 5, ning saavutada rahvusvaheliste soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavade lähendamine;

— tõhustada kodanikuühiskonna osalust soolise aspekti arvesse võtmisel väikerelvade leviku kontrollis partnerluses rahvusvahelise väikerelvade tegevusvõrgustiku (IANSA) ja IANSA naiste võrgustikuga;

— saavutada püsiv mõju tõhusa teadlikkuse suurendamise, propageerimise, teavitustegevuse ja partnerluste abil.

3. MEETMETE KIRJELDUS

3.1. Koolitusjuhendi väljatöötamine väikerelvade leviku kontrollis soolise aspekti arvesse võtmise kohta

3.1.1. Eesmärk

Kooskõlas käesoleva otsusega töötatakse välja koolitusjuhend, millega võetakse kasutusele MOSAICi moodulid „Naised, mehed ning väike- ja kergrelvade soopõhine olemus“ ning „Lapsed, noorukid, noored ning väike- ja kergrelvad“. Juhend toimib suunava dokumendina kõikide sidusrühmade jaoks, kes osalevad käesoleva otsuse kohaste meetmete rakendamisel, eelkõige UNODA piirkondlike keskuste poolt läbiviidavate riigisiseste koolitusprogrammide rakendamise jaoks. Koolitusjuhend tugineb olemasolevatele vahenditele, teabele ja oskusteabele, kui need on kättesaadavad ja tehakse pärast kontrollimist avalikult kättesaadavaks, et sellest saaks kasu laiemad praktikakogukonnad.

3.1.2. Meetmed

a) Tõlkida kaks MOSAICi moodulit inglise keelest araabia, prantsuse, portugali ja hispaania keelde.

b) Koostöös peamiste sidusrühmadega ja tuginedes MOSAICi moodulitele ning olemasolevatele koolitustele ja vahenditele, töötada välja koolitusjuhend väikerelvade leviku kontrollis soolise aspekti arvesse võtmise kohta, mis toimiks praktilise suunava dokumendina kõikidele sidusrühmadele, kes osalevad käesolevast otsusest tulenevate meetmete rakendamisel.

c) Tõlkida koolitusjuhend inglise keelest prantsuse, portugali ja hispaania keelde (UNODA piirkondlike keskuste töökeeled).

d) Teha koolitusjuhend ja lisamaterjal laiemale praktikakogukonnale veebis ja paberkandjal kättesaadavaks.

3.1.3. Rakendusasutuse kohustused

UNODA kaasab koolitusjuhendi väljatöötamiseks konsultandi, tehes tihedat koostööd asjakohaste ÜRO üksustega, eelkõige ÜRO arenguprogrammi Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskusega (UNDP SEESAC). IANSAt kutsutakse üles panustama juhendisse oma ekspertteadmistega.

3.1.4. Ajakava

Moodulid tõlgitakse ja koolitusjuhend töötatakse välja 2019. aastal, pärast seda tõlgitakse ja avaldatakse koolitusjuhend ning muud materjalid.

3.1.5. Oodatavad tulemused

Kaks asjakohast MOSAICi moodulit on tehtud (praegu üksnes ingliskeelsel) UNODA veebisaidil (3) kättesaadavaks araabia, prantsuse, portugali ja hispaania keeles ning juhend nende kasutusele võtmiseks on koostatud ja avaldatud prantsuse, portugali ja hispaania keeles. Projektipartnerid on juhendit kontrollinud ja andnud suunised käesoleva otsuse alusel elluviidavate meetmete rakendamiseks. Juhend on mõeldud kasutamiseks ka laiematele praktikakogukondadele ning jätkuvalt asjakohane ka väljaspool käesoleva otsuse ajaraamistikku.

3.2. Väikerelvade leviku kontrolli alal töötavate ÜRO töötajate ja koolitajate koolitamine

3.2.1. Eesmärgid

Töötatakse välja veebikoolitus, et pakkuda koolitust soolise aspekti arvesse võtmise kohta väikerelvade leviku kontrollis asjakohaste ÜRO osakondade töötajatele ja laiematele praktikakogukondadele, tagamaks, et ÜRO süsteem ja teised asjakohased osalejad pakuvad väikerelvade leviku kontrolliga seoses nõu ja abi, millesse on süstemaatiliselt integreeritud sooline perspektiiv. Piirkondlike keskuste töötajaid, kes osalevad käesoleva otsuse kohaste meetmete rakendamises vahetult, juhendab UNDP SEESACi sooliste küsimuste ja väikerelvade ekspert, kuidas rakendada meetmeid kooskõlas koolitusjuhendi suunistega ja läbi vajadustele kohandatud piirkondliku vaatenurga.

3.2.2. Meetmed

a) Koos ÜRO naiste koolituskeskusega töötada ÜRO töötajate ja laiemate praktikakogukondade jaoks välja veebipõhine koolitus soolise aspekti arvesse võtmise kohta väikerelvade leviku kontrollis. Koolituses kajastatakse asjakohaste MOSAICi moodulite ja seotud tegevuskavade sisu ning see tehakse kättesaadavaks araabia, inglise, prantsuse ja hispaania keeles.

b) Koostöös UNDP SEESACiga luua ÜRO piirkondlike keskuste töötajatele nõustamisprogramm, et suurendada nende teadlikkust ja tugevdada nende suutlikkust integreerida sooline perspektiiv väikerelvade leviku kontrolli vajadustele kohandatud sekkumiste kaudu nende piirkondades, eelkõige riigisiseste koolitusprogrammide [3.3.2] abisaajariikides. Nõustamisprogramm arendab edasi käesoleva otsuse alusel väljatöötatud koolitusjuhendit [3.1.2.b.] ja tugineb nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/2356 (4) alusel rahastatud UNDP SEESACi tööle ja kogemusele.

c) Pärast riigisiseste koolitusprogrammide katseetappi [3.3.2.a] kutsuda kokku projektimeeskonna seminar. Seminari läbiviimine maksimeerib projektimeeskonna koordineerimise ja koostöö; kontrollida koolitusjuhendit enne tõlkimist ja avaldamist; võimaldada teabe vahetamist käesoleva otsuse rakendamise, eelkõige riigisiseste koolitusprogrammide katseetappide kohta; ning kiita heaks nõutavad koolitusmaterjalid.

3.2.3. Ajakava

Veebikoolitus töötatakse välja 2019. aastal ja tehakse kättesaadavaks 2020. aasta algul. Nõustamisprogrammiga alustatakse 2020. aasta algul, pärast seda kui piirkondlike keskuste töötajad on tööle võetud ja koolitusjuhend välja töötatud. Projektimeeskonna seminar toimub 2020. aastal, pärast riiklike koolitusprogrammide katseetappi.

3.2.4. Oodatavad tulemused

Veebikoolitus soolise aspekti arvesse võtmise kohta väikerelvade leviku kontrollis on kättesaadavaks tehtud araabia, inglise, prantsuse, portugali ja hispaania keeles, mis suurendab arusaamist vajadusest lisada sooline perspektiiv väikerelvade kontrollimeetmetesse. Koolitust on aktiivselt tutvustatud ÜRO süsteemis ja laiematele praktikakogukondadele ning see on kohustuslik käesoleva otsuse rakendamises osalevatele töötajatele. Lisaks on UNODA piirkondliku keskuse töötajaid koolitatud nõustamisprogrammi abil koolitusjuhendi ja arengustrateegiate osas nende piirkondlikuks kohaldamiseks. Toimunud on projektimeeskonna seminar, mis on tõhustanud koordineerimist ja koostööd käesoleva otsuse kohaste meetmete rakendamisel ning välja on töötatud koolitusmaterjalid, need on kontrollitud ja avalikkusele kättesaadavaks tehtud.

3.3. Riigisisesed koolitusprogrammid soolise aspekti arvesse võtmise kohta väikerelvade leviku kontrollis

3.3.1. Eesmärgid

Luuakse 18 vajadustele kohandatud riigisisest koolitusprogrammi soolise aspekti arvesse võtmise kohta väikerelvade leviku kontrollis, mida rakendatakse UNODA piirkondlike keskuste kaudu. Programmid keskenduvad peamiselt riiklike koordineerimisasutuste koolitamisele väikerelvade alal, seoses soolise mõõtme kaasamisega väikerelvade riiklikesse tegevuskavadesse ja muudesse asjakohastesse õigus- ja poliitikaraamistikesse, sealhulgas seoses soo- ja vanusepõhiselt eristatud andmete kogumise ja analüüsiga. Seoses sellega, kui osaleval riigil on olemas naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava riiklik tegevuskava, julgustatakse mõlemaid dokumente vastavusse viima.

Iga riigi ja selle vastavate abivajaduste jaoks kavandatakse lisameetmed, mis võivad sisaldada järgmist: praktiline mehhanism naiste mõtestatud osalemise tagamiseks; soopõhine analüüs riiklike meetmete võrdlusalusena; seminar, mis on pühendatud soolise mõõtme kaasamisele väikerelvade riiklikesse tegevuskavadesse, kasutades riiklike tegevuskavade loomisel ära MOSAICi moodulit; riiklike järelevalve- ja hindamisvahendite kujundamine tehtud jõupingutuste läbivaatamiseks. Kavandatud meetmed võivad sisaldada ka riikliku poliitikaraamistiku õiguslikku läbivaatamist, et teha kindlaks ristviited väikerelvi käsitlevale seadusandlusele (sealhulgas lubade andmine) ning sätted, mis käsitlevad koduvägivalla vastast võitlust ja õiguskaitseametnike ja õigussüsteemi osapoolte koolitamist nende riiklikust õigusest tulenevate ülesannete ja kohustuste alal, seoses väikerelvade ja nende kasutamisega intiimpartneri ja kodu- või perevägivalla, seksuaalvägivalla ja väikerelvadega seotud feminitsiidide kontekstis ning soolise perspektiivi integreerimist kriminaaluurimistesse ja õigusmenetlustesse.

3.3.2. Meetmed

a) Katseetapp: luua ja viia kuues valitud riigis ellu koolituse katseprogrammid, tehes seda koordineeritult nendes riikides toimivate riiklike koordineerimisasutustega.

b) Käivitamisetapp: laiendada katseprogrammide baasil riigisisesed väikerelvade leviku kontrollis soolise aspekti arvesse võtmist käsitlevad koolitusprogrammid veel kaheteistkümnesse riiki, tehes seda koordineeritult nendes riikides toimivate riiklike koordineerimisasutustega.

3.3.3. Toetust saavate riikide valimine

Euroopa välisteenistus valib toetust saavad riigid UNODA soovitusel, konsulteerides selle piirkondlike keskuste ja IANSAga. Põhimõtteliselt on eelistatud vähim arenenud riigid ning teised arenguriigid, mis on väikerelvadega seotud probleemide tõttu palju kannatanud. Nendel riikidel peab olema väikerelvade valdkonna riiklik koordineerimisasutus ja/või ÜRO tegevuskava alane riiklik kontaktpunkt. Riigid on pidanud ka ise selle meetmega kavandatud tegevuse suhtes huvi üles näitama. Eelistada tuleks riike, mis on näidanud, et nad on olnud jätkuvalt pühendunud ÜRO tegevuskava rakendamisele.

Lisaks tuleb riikide valikul võtta arvesse ka piirkondliku tasakaalu:

— katseetapp: kaks riiki igas piirkonnas (Aafrika, Aasia/Vaikne ookean ja Ladina-Ameerika/Kariibi mere piirkond);

— käivitamisetapp: neli riiki igas piirkonnas (Aafrika, Aasia/Vaikne ookean ja Ladina-Ameerika/Kariibi mere piirkond).

3.3.4. Rakendusasutuse kohustused

ÜRO piirkondlikud rahu ja desarmeerimise keskused viivad riigisiseseid koolitusprogramme ellu tihedas koostöös UNODA ja kohapeal asuvate ÜRO asutustega. Alati kui võimalik, kaasatakse tegevusse ka riiklikud soolise võrdõiguslikkuse asutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. UNDP SEESAC pakub nõuandvat tuge, lähtudes oma kogemusest soolise mõõtme ja väikerelvade leviku kontrolliga seotud koolituse väljatöötamisel ja pakkumisel. IANSA täiendab riigisisest tegevust sellega, et tugevdab kodanikuühiskonna osalemist väikerelvade leviku kontrollis soolise aspekti arvesse võtmisel, kasutades selleks oma kohaliku ja kogukonna tasandi võrgustikku [3.6.3].

3.3.5. Ajakava

Riigisisesed koolitusprogrammid algavad 2020. aastal ning neid viiakse läbi kuni 2022. aasta keskpaigani.

3.3.6. Oodatavad tulemused

Riigisisesed soolise aspekti arvesse võtmise koolitused on aidanud kogu riigis aru saada, kui tähtsat rolli mängib sugu väikerelvade leviku tõhusas kontrollis ning on andnud teadmisi, kui erinevalt mõjutab relvavägivald naisi, mehi, tüdrukuid ja poisse. See värskelt omandatud arusaam, kui tähtis on kõnealune küsimus väikerelvade leviku kontrolli tõhususe ja üldise kvaliteedi parandamisel, aitab kaasa konsensuse saavutamisele nende riigiametnike seas, kes tegelevad vastava poliitika ja selle rakendamisega. See konsensus on aluseks riiklikult võetavale kohustusele kasutada väikerelvade leviku kontrolliga seotud poliitikas ja õigusaktides sootundlikku lähenemisviisi. Lisaks on suurendatud nendes riikides kohalike kogukondade teadlikkust. Programmide tulemusel on riigid välja töötanud edu saavutamise eesmärgid/näitajad ning riigid kohustuvad nende eesmärkide/näitajate kohta aru andma ÜRO tegevuskava raames toimuvas riiklikus aruandluses.

3.4. Piirkondlikud lähenemisviisid soolise aspekti arvesse võtmisel väikerelvade leviku kontrollis

3.4.1. Eesmärgid

Väikerelvade ebaseaduslik kaubandus ja väärkasutamine põhjustavad eri piirkondades erinevaid probleeme ning riikide käsutuses olevad rahalised ja materiaalsed ressursid nende probleemidega tegelemiseks on erinevad. Piirkondlike lähenemisviiside eesmärk on tekitada ja/või parandada eksperditeadmisi väikerelvade leviku kontrolliga seotud soolistest aspektidest piirkondliku ja allpiirkondliku tasandi valitsusametnike, kodanikuühiskonna ja parlamendiliikmete seas, tuginedes MOSAICile. Nad kinnitavad vajadust hõlmata soolise aspekti arvesse võtmine piirkondlikesse ja allpiirkondlikesse väikerelvade leviku kontrolliga seotud algatustesse. Parimate tavade vahetamine piirkondlikult/MOSAICi kohta aitavad parandada riiklikke eksperditeadmisi ja suurendada kõigi riikide panuseid piirkonnas väikerelvade leviku kontrolli käsitlemisel läbi sooprisma.

3.4.2. Meetmed

a) Iga kahe aasta järel toimuva, 2020. aastal aset leidva ÜRO tegevuskava rakendamist käsitleva riikide 7. kohtumise (BMS7) raames korraldatav ühepäevane koolitus allpiirkondlike ja piirkondlike organisatsioonide sekretariaatide väike- ja kergrelvade temaatika lauaülematele, et edendada piirkondlikes algatustes soolisi aspekte ja võimaldada BMS7-l osaleda 15 esindajal sellistest organisatsioonidest, kellel muidu puuduksid ressursid ÜRO tegevuskava kohtumistel käia.

b) Vaikse ookeani riikidele suunatud neli päeva kestev MOSAICil põhinev allpiirkondlik seminar Fidžil, et tugevdada naiste rolli relvakontrolli valdkonnas, parandades arusaama relvavägivalla ja rahvusvaheliste relvastuskontrolli vahendite soolisest mõjust, ning et parandada kodanikuühiskonna, parlamendiliikmete ja valitsusametnike suutlikkust neid küsimusi käsitleda. (See on järg kahele UNSCARi rahastatud allpiirkondlikule seminarile, mis toimusid 2018. aastal Kagu-Aasias ja Lõuna-Aasias).

c) Kolmepäevane MOSAICil põhinev piirkondlik seminar Katmandus, et tugevdada naiste rolli relvastuskontrolli valdkonnas. See seminar koondab Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna kodanikuühiskonna esindajad, parlamendiliikmed ja valitsusametnikud, sealhulgas need, kes osalesid allpiirkondlikul seminaril Fidžil [3.4.2.b]. Osalejad arutavad meetmeid, mille abil soolise aspekti arvesse võtmist ja väikerelvade leviku kontrolli teemat riiklikul tasandil edasi arendada. Arutelude kokkuvõtted koos muu lisamaterjaliga avaldatakse nii veebis kui ka trükitult ning jagatakse osalejatele ja asjaomastele sidusrühmadele.

d) Kahepäevane MOSAICil põhinev piirkondlik seminar Peruus, et esitleda ja levitada häid tavasid seoses väikerelvade leviku kontrolli käsitlevate sootundlike poliitikate ja õiguslike lähenemisviisidega, mida ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu keskus (UNLIREC) on alates 2017. aastast välja töötanud. Seminar on suunatud väikerelvade leviku kontrolliga tegelevate üksuste ja naistevastase vägivalla ennetamise, likvideerimise ja selle eest karistamise eest vastutavate riiklike asutuste kõrgema tasandi otsustajatele. Seminar propageerib vajadust karmistada Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas väikerelvi käsitlevaid õigusakte, kehtestades õigusaktides relvade ja laskemoona hankimise piirangu neile, kes on süüdi mõistetud koduvägivallas ja/või isikuvastases vägivallas.

3.4.3. Ajakava

BMS7 raames korraldatav koolitus toimub 2020. aasta keskel, piirkondlikud ja allpiirkondlikud seminarid toimuvad 2019. aasta lõpu ja 2021. aasta lõpu vahel.

3.4.4. Rakenduspartnerid

UNODA korraldab ja kutsub BMS7 raames kokku ühepäevase koolituse piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide töötajate jaoks, spondeerides sealhulgas mõne organisatsiooni esindaja osalemist BMS7-l. ÜRO Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna rahu ja desarmeerimise keskus korraldab tihedas koostöös IANSAga ja kutsub Fidžil kokku allpiirkondliku seminari ja Katmandus piirkondliku seminari. UNLIREC korraldab ja kutsub kokku piirkondliku seminari Peruus.

3.4.5. Oodatavad tulemused

Piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide sekretariaatide väikerelvade leviku kontrolli eksperdid on saanud koolituse soolise aspekti arvesse võtmise tähtsusest väikerelvade leviku kontrolliga seotud algatustes ja poliitikameetmetes kooskõlas autoriteetsest allikast lähtuvate ülemaailmsete suunistega (MOSAIC). Neil on ideed, kuidas töötada välja sootundlikud väikerelvade leviku kontrolliga seotud meetmed, tuginedes teadmisele, et relvavägivald ja relvakonfliktid mõjutavad mehi, naisi, poisse ja tüdrukuid erinevalt. Lisaks on BMS7 raames toimunud koolituste ajal propageeritud soolise aspekti arvesse võtmise tähtsust väikerelvade leviku kontrollis. Need meetmed võimaldavad ÜRO tegevuskava kohtumisel osaleda organisatsioonidel, kellel muidu selleks vahendid puuduksid. Piirkondlikud ja allpiirkondlikud seminarid on pakkunud platvormi, mille kaudu vahetada häid tavasid seoses väikerelvade leviku kontrolli käsitlevate sootundlike poliitikate ja õiguslike lähenemisviisidega Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, ning on Aasia ja Vaikse mere piirkonna riikide kodanikuühiskonna, parlamendiliikmete ja valitsusega suhted loonud ning suurendanud nende suutlikkust relvavägivalla soolise mõju ja rahvusvaheliste relvastuskontrolli vahendite küsimuses. Selle tulemusel võetakse piirkondliku ja riigi tasandi väikerelvade leviku kontrolli käsitlevates poliitikates, raamistikes ja programmides arvesse soolisi aspekte.

3.5. Väikerelvade leviku kontrolli komponendi tugevdamine naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavas ning kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide 5 ja 16 vahelise koostoime tugevdamine

3.5.1. Eesmärgid

Meetmete eesmärk on tuua kokku eksperdid ja diplomaatilised korpused, kes tegelevad väikerelvade leviku kontrolli, naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavaga, ning need, kes tegelevad kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide 5 ja 16 rakendamisega, et nende jõupingutused läbi vaadata ja ühtlustada, eelkõige selleks, et kasutada ära koostoimet ja hoiduda topelttöö tegemisest.

3.5.2. Meetmed

a) Mõned riiklikud ja piirkondlikud ÜRO tegevuskava kontaktasutused ja kodanikuühiskonda esindavate väikerelvade leviku kontrolli eksperdid saavad osaleda ühel iga-aastasel pealinnade tasemel toimuval naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava kontaktasutuse võrgustiku kohtumisel, et arutada koostoimet kohustuste vahel, mida riigid on võtnud seoses ÜRO tegevuskava ja naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavaga, ning et toetada väikerelvade leviku kontrolli komponendi hõlmamist ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) kohastesse riiklikesse tegevuskavadesse ja soolise perspektiivi hõlmamist riiklikesse tegevuskavadesse ÜRO tegevuskava rakendamisel. See hõlmab heade tavade ning sootundlike poliitikate ja õigusaktide rakendamisel tehtud edusammude jagamist.

b) Alustada korrapärast dialoogi, milles osalevad asjaomased ÜRO asutused, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) toetajad, muud diplomaatilised ja poliitikakogukonnad, kes tegelevad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1325 (2000) ning laiema naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavaga, diplomaadid ja eksperdid, kes tegelevad kestliku arengu 5. ja 16. eesmärgi rakendamisega, ning need diplomaadid ja poliitikakujundajad, kes töötavad Genfis ja New Yorgis desarmeerimise ja relvastuskontrolli küsimustega, et jõupingutusi ja tehtavat tööd sujuvamaks muuta ja ühtlustada. Dialoog tugineb 2018. aasta alguses Genfis ja New Yorgis toimunud eelmiste kohtumiste tulemustele.

3.5.3. Oodatavad tulemused

Eksperdid, poliitikakujundajad ja diplomaadid, kes tegelevad väikerelvade kontrolli tegevuskava, naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavaga ning kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisega, on dialoogist ja teabevahetusest kasu saanud ning on alustanud oma jõupingutuste koordineerimist. Selle tulemusel on paranenud kõigi tegevuskavade rakendamine ning koordineeritud lähenemisviis on taganud maksimaalse koostoime ja hoidnud ära topelttöö tegemise.

3.6. Kodanikuühiskonna osalus soolise aspekti arvesse võtmises väikerelvade leviku kontrollis

3.6.1. Eesmärgid

Meetmete eesmärk on märkimisväärselt parandada kodanikuühiskonna osalemist väikerelvade leviku kontrolli puhul soolise aspekti arvesse võtmisel, keskendudes soopõhiste lähenemisviiside ja nende mõju, naiste õiguste, väikerelvade kontrolli ja relvavägivalla vahelistele seostele kohalikul ja kogukonna tasandil. Kodanikuühiskonna osalemine väikerelvade leviku kontrollis on äärmiselt tähtis kohaliku isevastutuse seisukohalt, annab probleemi suhtes hindamatu perspektiivi ja suurendab toetust kontrollimeetmetele. Sooküsimustele spetsialiseerunud kodanikuühiskonna organisatsioonid parandavad väikerelvade leviku kontrolliga seotud sooteadlikke jõupingutusi ning tugevdavad ja täiendavad teisi käesoleva otsuse alusel võetud meetmeid. Aastatel 2019–2022 võetavad meetmed viiakse läbi nendes riikides, mis valitakse käesoleva otsuse alusel välja riigisiseste koolitusprogrammide elluviimiseks, samuti veel mõnes teises riigis.

3.6.2. Rakendusasutuse kohustused

Kõiki tegevusi viivad läbi IANSA ja IANSA naiste võrgustik ning nende koordineerimise ja järelevalve eest vastutab UNODA. Selleks et hõlbustada kõigi käesoleva otsuse alusel võetud meetmete rakendamist ja koordineerimist, osaleb projektimeeskonnas IANSA esindaja.

3.6.3. Meetmed

a) Tugevdada IANSA rohujuuretasandi organisatsioonide võrgustikku, sealhulgas naiste võrgustikku, et suurendada kodanikuühiskonna osalemist ja tegeleda väikerelvadega seotud soopõhiste probleemidega rohujuuretasandist kuni globaalse tasandini.

b) Pakkuda igal aastal stipendiume 30–40-le kohalikule kodanikuühiskonna tegevusele, mis käsitlevad väikerelvade leviku kontrolli soolise aspekti arvesse võtmist. Nende seas võivad olla järgmiste teemadega seotud üritused: relvavägivalla vastase võitluse ülemaailmne nädal, rahvusvaheline noortepäev, Aafrika amnestiakuu, rahvusvaheline rahupäev, Aafrika lapse päev, rahvusvaheline relvade hävitamise päev, oranži kandmise päev, rahvusvaheline naistepäev ning kampaania „16 päeva aktiivset võitlust soolise vägivalla vastu“ jne.

c) IANSA koostab ja levitab mitmes keeles eakohaseid lastele ja teismelistele suunatud materjale, milles käsitletakse sagedat seost maskuliinsuse ja vägivalla vahel. Eri riikides asuvad IANSA liikmete rühmad kasutavad neid materjale oma kohaliku kogukonna kaasamiseks.

d) IANSA koostab ja levitab oma liikmete seas mitmekeelseid kättesaadavaid teavitusmaterjale (nt arutelupunktid, flaierid jne), et propageerida soolise aspekti arvesse võtmist väikerelvade leviku kontrolli valdkonnas erinevates riikides ning et kaasata probleemiga tegelema kohalikke ametnikke, poliitikakujundajaid, ajakirjanikke ja teisi kodanikuühiskonna esindajaid.

e) Lobida, et naised, noored ja teised alaesindatud sidusrühmad (nt tervisesektor, ellujäänud ohvrid, maapiirkondade kogukonnad) saaksid riiklike koordineerimisasutuste liikmeks.

f) Arendada ja käigus hoida IANSA ja selle naiste võrgustiku kättesaadavamat ja ülevaatlikumat veebisaiti, näitamaks, millega võrgustiku liikmed tegelevad, kasutada seda vabaühenduste ülemaailmselt koordineeritud tegevuse keskusena, ning pakkuda teavet, materjale, kontakte, näiteid ja dokumente selliste teemade kohta nagu naiste võimestamine, soolise aspekti arvesse võtmine, relvavägivalla vähendamine, väikerelvade leviku kontroll, maskuliinsus ja relvad ning kestliku arengu 5. ja 16. eesmärgi vaheline seos.

g) Toetada kohalike rühmade läbiviidavat tegevuspõhist teadustööd, et teha kindlaks strateegilised sekkumispunktid relvakaubanduse ning relvavägivalla vähendamiseks soolisest perspektiivist, ning koostada ja rakendada nimetatud teadustööle tuginevaid järelmeetmeid.

h) Edendada ja toetada 2018. aasta kampaania „Üleskutse tegutseda soolise aspekti ja väikerelvade kontrolli nimel“ (5) ning BMS6 & RevCon3 soopõhiste tulemuste rakendamist kohalikul tasandil.

i) Tagada, et kodanikuühiskonna toetamise kaudu ülemaailmses väike- ja kergrelvade protsessis, sealhulgas BMS7 ja BMS8 käigus, propageeritakse jätkuvalt soolist perspektiivi, ja panustada naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavaga tegeleva vabaühenduste töörühma ja sellega seotud protsessidesse, tagamaks relvastuskontrolli mõõtme arvesse võtmist.

j) Panustada käesoleva otsuse alusel võetavatesse meetmetesse, näiteks koolitusjuhendi koostamisse, riigisiseste koolitusprogrammide elluviimisse, tagades kodanikuühiskonna esindatuse asjakohastes tegevustes ning kaasates toetust saava riigi kodanikuühiskonna kohalikul ja kogukonna tasandil, ning osalemisse allpiirkondlikul seminaril ning piirkondlikel seminaridel Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas.

3.6.4. Oodatavad tulemused

Kodanikuühiskonna osalust väikerelvade leviku kontrollis soolise aspekti arvesse võtmisel on suurendatud ning nende aktiivsus teema edendamisel on märgatavalt kasvanud. Väikerelvade leviku kontrolliga seotud sooteadlike jõupingutuste toetust kohalikul tasandil on suurendatud, kogukondade teadlikkust seoses selle teema tähtsusega on tõstetud, tehtud on teadustööd kohalikul tasandil ning rohujuuretasandil on seoses väikerelvade kasutamise ja väärkasutamisega võetud järelmeetmeid. Kodanikuühiskonna osalust naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava raamistikus ning ÜRO tegevuskava kohtumistel on samuti suurendatud ning on propageeritud soolisi kaalutlusi väikerelvade poliitilises protsessis.

3.7. Partnerlus, propageerimine ja teavitustegevus

3.7.1. Eesmärgid

Kõik ÜRO süsteemi moodustavad organisatsioonid, sealhulgas fondid, programmid ja spetsialiseeritud asutused, on volitatud toetama soolise võrdõiguslikkuse saavutamist. Veelgi enam, ÜRO süsteemi organisatsioonid, kes on seotud väikerelvade leviku kontrolliga, integreerivad soolised kaalutlused väikerelvadega seotud projektide ja programmide kõigisse etappidesse. Nende ettevõtmiste toetamiseks töötatakse välja meetmed, et tuua need teemad ÜRO ja laiema praktikakogukonna tähelepanu keskmesse. Nende teemade nähtavuse parandamine propageerimis- ja teavitustegevuse kaudu suurendab samuti selle projekti mõju. Kõigi asjaosaliste sidusrühmadega loodava partnerluse eesmärk on hõlbustada koordineerimist ning see aitab kaasa kõigi käesoleva otsusega toetatud meetmete sujuvale rakendamisele.

3.7.2. Meetmed

a) Korraldada soolise aspekti arvesse võtmist käsitleva väikerelvade leviku kontrolli istungitevahelise protsessi osana regulaarseid tegevusi ÜRO Peaassamblee 1. komitee kohtumise ajal (oktoober) ja ÜRO naiste staatuse komisjoni kohtumise ajal (märts) New Yorgis, mille seas on ka arutelufoorumid ja kõrvalüritused, kus esinevad ÜRO süsteemi, riikide, uurimisinstituutide, teadusasutuste ja vabaühenduste kõrgetasemelised külalisesinejad. Selles protsessis võetakse arvesse rahvusvaheliste soolise võrdsuse poliitika tegevuskavade ja -algatuste lähendamist.

b) Korraldada 2021. aastal New Yorgis kampaania „16 päeva aktiivset võitlust soolise vägivalla vastu“ ajal ühepäevane üritus, millega propageeritakse soolise aspekti arvesse võtmist väikerelvade leviku kontrolli puhul, mis sisaldab ka kõrgetasemelist segmenti, et näidata poliitilist pühendumist sellele küsimusele, praktiliste näidete esitlust kohapeal, sealhulgas käesoleva projekti raames toimunud tegevuste tulemustest, ning samuti ekspertide vestlusringid ja arutelud, et selle küsimusega edasi tegeleda.

c) Töötada välja UNODA usaldusväärne veebisait, mis on pühendatud soolise aspekti arvesse võtmisele väikerelvade leviku kontrolli puhul, kus on esitatud käesoleva otsuse toetatud meetmetega seotud teave ja ressursid ning palju muud.

d) Moodustada ÜRO väikerelvade alaste meetmete koordineerimise projekti (UN CASA) (6) soolist aspekti ja väikerelvi käsitlev töörühm, mille kutsub kokku UNODA ja mis koondab kõik asjaomased partnerid käesoleva otsusega toetatud meetmete rakendamiseks. Samuti kutsutakse selle töörühmaga liituma IANSA.

e) Propageerida soolise aspekti arvesse võtmise tähtsust sotsiaalmeedia- ja massiteabevahendite kampaaniate kaudu.

f) Hoida rahastajat (liit) pidevalt kursis käesoleva otsuse rakendamise edusammudest.

3.7.3. Oodatavad tulemused

On alustatud regulaarset arutelu soolise lähenemisviisi üle seoses väikerelvade leviku kontrolliga ning seda temaatikat, samuti käesoleva otsuse alusel võetud meetmete tulemusi on korduvalt propageeritud. On loodud veebisait, kust saab mitmekülgset teavet, sealhulgas soolise aspekti arvesse võtmise kohta väikerelvade leviku kontrollis ning käesoleva otsuse kohaste meetmete tulemuste kohta. Toimunud on CASA soolist aspekti ja väikerelvi käsitleva töörühma korrapärased kohtumised ning kogu projekti rakendusperioodil on meetmete rakendamist koordineeritud.

4. KOOSTATAVAD MATERJALID

Rakendusasutus koostab ja esitab liidule järgmised materjalid:

— kokkuvõtlikud aruanded 18 riigisisese soolise aspekti arvesse võtmist ja väikerelvi käsitleva koolitusprogrammi kohta;

— koolitusjuhendid inglise, prantsuse, portugali ja hispaania keeles, samuti asjakohased koolitusmaterjalid veebis ja trükituna;

— ÜRO töötajatele ja teistele laiematele praktikakogukondadele suunatud veebipõhine koolitus araabia, inglise, prantsuse, portugali ja hispaania keeles, mis käsitleb soolise aspekti arvesse võtmist väikerelvade leviku kontrollis;

— Aasia-Vaikse ookeani piirkonna kodanikuühiskondade ja parlamendiliikmete seminari praktikas rakendatav lõppdokument;

— kokkuvõttev aruanne kodanikuühiskonna osalemise kohta väikerelvade leviku kontrollis soolise aspekti arvesse võtmisel;

— MOSAICi moodulite tõlge araabia, prantsuse, portugali ja hispaania keelde;

— projekti lõpuleviimise lõpparuanne.

5. PARTNERID

Käesoleva otsuse kohased meetmed peaksid võimaluse korral tuginema olemasolevatel tööriistadel, teabel, vahenditel ja eksperditeadmistel. Koordineerimisplatvormina toimib ÜRO väikerelvade koordineerimismehhanism CASA, (7) eelkõige ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri, UNDP SEESACi ja rahuvalveoperatsioonide osakonna vahel, samuti ÜRO peasekretäri eriesindajate büroode vahel, mis tegelevad relvakonfliktidest mõjutatud laste küsimustega, seksuaalvägivallaga konfliktiolukorras ja laste vastu suunatud vägivallaga. UNODA teeb käesoleva otsuse rakendamisel tihedat koostööd rahastajaga (liit) ning samuti IANSAga.

6. KASUSAAJAD

Käesolevast otsusest saavad otseselt kasu riiklikud institutsioonid, kes vastutavad tähelepanu keskmes olevates riikides ja piirkondades väikerelvade kontrolli eest, nimelt Aafrika, Kariibi mere piirkond ja Ladina-Ameerika ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkond. Kasu saavate riikide rahvastik, keda ohustab väikerelvade laialdane kättesaadavus, saavad sellest kasu kaudselt, sest oht väheneb. Lisaks toetab käesolev otsus ÜRO süsteemi partnereid ja töötajaid, kes töötavad ÜRO piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide sekretariaatides väikerelvade leviku kontrolli valdkonnas. Samuti saavad sellest kasu kohalikud kogukonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, eelkõige IANSA liikmed. Samuti saab sellest kasu New Yorgis ja Genfis, samuti pealinnades töötav diplomaatiline korpus, kes tegeleb naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavaga ning kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide 5 ja 16 rakendamisega. Meetmed peavad olema täielikus kooskõlas riikide siseriiklike prioriteetidega ning asjaomased riigi ametiasutused peavad need heaks kiitma. Meetmed kujundatakse nii, et neist saaks kasu rohkem kui üks sihtrühm.

7. KESTUS

Võttes arvesse käesoleva otsusega toetatud meetmete ülemaailmset ulatust, partnerite, kasusaajate ja kavandatud meetmete arvu, on rakendamise ajakavaks planeeritud 36 kuud.

8. KOMMUNIKATSIOON JA LIIDU NÄHTAVUS

UNODA võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada meetmetesse antava liidu panuse asjakohane nähtavus. Sellised meetmed viiakse ellu vastavalt komisjoni koostatud Euroopa Liidu välistegevuse alase teabe edastamise ja nähtavuse käsiraamatule. UNODA toetab teabe ja kavandatud tegevuse tulemuste levitamist nii laiale publikule kui võimalik. Lisaks korraldatakse kõigi asjaomaste meetmete raames teavitustegevust meedia kaasamise, kõrvalürituste ja veebipõhiste vahendite kaudu. UNODA tagab, et meetmetest kasu saajad on teadlikud liidu rollist asjaomases meetmes ning tõstab teadlikkust sellest, kuidas liit ja ÜRO väikerelvade kontrolli tugevdamisel koostööd teevad, toetades väikerelvadega seotud probleemiga tegelemisel sootundlikku lähenemisviisi.

UNODA ja IANSA kasutavad võimalikult laia teabe edastamise vahendite valikut, sealhulgas veebilehte, kirjalikke pressiteateid, sotsiaalmeediavahendeid, kõrvalüritusi ja mitteametlikke briifinguid. Kõigi meetmete rakendamist jälgitakse seire- ja hindamisvahendite, sealhulgas osalejate küsitluste ning vastavate töörühmade korrapäraste kohtumiste kaudu.

(1) „Meie ühise tuleviku kindlustamine. Desarmeerimiskava“, mai 2018, https://front.un-arm.org/documents/SG+disarmament+agenda_1.pdf.

(2) www.un.org/disarmament/mosaic

(3) https://www.un.org/disarmament/mosaic

(4) Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/2356 SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate desarmeerimise ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames (ELT L 348, 21.12.2016, lk 60).

(5) https://docs.wixstatic.com/ugd/bb4a5b_8c8bd0e981b54b6e8b01da205c10d4a3.pdf

(6) http://www.un-arm.org/PoAISS/CASA.aspx

(7) http://www.un-arm.org/PoAISS/CASA.aspx