2.

2. osa muudetakse järgmiselt. a) Punkti 2.1.1.1 alapunkt c asendatakse järgmisega: „c) eelnevates punktides a ja b mainimata ained, segud ja tooted, mis on valmistatud plahvatusliku või pürotehnilise efekti saamiseks.“ b) Punkti 2.1.2.2 alapunkt f asendatakse järgmisega: „f) Alamklass 1.6. Üliväikese tundlikkusega tooted, mis ei ole massiplahvatusohtlikud: — tooted, mis sisaldavad peamiselt üliväikese tundlikkusega aineid või segusid — ning nende juhuslik initsieerimine või levimine on vähetõenäoline.“ c) Punkti 2.1.4.1 kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Mõningaid plahvatusohtlikke aineid ja segusid niisutatakse vee või alkoholiga, lahjendatakse muude ainetega või lahustatakse või suspendeeritakse vees või muudes vedelates ainetes, et pärssida või vähendada nende plahvatusohtlikkust. Need võivad sobida klassifitseerimiseks desensibiliseeritud lõhkeainetena (vt punkt 2.17).“ d) Punktis 2.1.4.1 asendatakse joonis 2.1.3 järgmisega: „Joonis 2.1.3 Lõhkeainete ohuklassi alamklassidesse määramise protseduur (transpordi 1. klass) ALAMKLASS 1.1 ALAMKLASS 1.2 ALAMKLASS 1.3 ALAMKLASS 1.5 Kas kõige suurem oht on soojuskiirgus ja/või äge põlemine, kuid plahvatus- või laialipaiskumisohtu ei ole? Kas tegemist on massiplahvatusohtliku, kuid väikese tundlikkusega lõhkeaiega/lõhkeainete seguga? Kas tulemuseks on massiplahvatus? ALAMKLASS 1.6 Kas tegemist on tootega, mis mõiste alla ei kuulu? (Vt punkti 2.1.1.1 alapunkt b) Kas aine/segu või toode on valmistatud plahvatusohtliku või pürotehnilise efekti saamiseks? Kas väljaspool pakendit esineb ohtlikku toimet? Kas kehtib erisäte 347? (1) Kas toode on üliväikese tundlikkusega? Kas kõige suurem oht on laialipaiskumine? Kas aine/segu peaks kuuluma alamklassi 1.5? ALAMKLASS 1.4 Muud sobivusrühmad S ALAMKLASS 1.4 Sobivusrühm S Kas see oht takistaks kustutustöid vahetus läheduses? KAITSESEERIA 5 KAITSESEERIA 6 Pakendada aine/segu Kas toode peaks kuuluma alamklassi 1.6? AJUTISELT KLASSI VASTUVÕETUD TOODE VÕI AINE/SEGUD (vastavalt joonisele 2.1.2) EI OLE LÕHKEAINE KAITSESEERIA 7 Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei (1) Üksikasjad vt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste näidiseeskirjade peatükk 3.3. “ e) Punkti 2.1.4.3 muudetakse järgmiselt: i) sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega: „2.1.4.3. Ohuklassi „Lõhkeained“ vastuvõtmise menetlust ei ole vaja kohaldada, kui:“ ii) punkt c asendatakse järgmisega: „c) üht või mitut plahvatusohtlikkusega seotud keemilist rühma sisaldava orgaanilise aine või orgaaniliste ainete homogeense segu: — eksotermilise lagunemise energia on alla 500 J/g või — eksotermiline lagunemine algab temperatuuril vähemalt 500 °C, nagu näidatud tabelis 2.1.3.“ iii) Punkti 2.1.4.3 alapunkti c lisatakse tabel 2.1.3: „Tabel 2.1.3 Otsus kohaldada ohuklassi „Lõhkeained“ vastuvõtmise menetlust orgaanilise aine või orgaaniliste ainete homogeense segu suhtes Lagunemisenergia (J/g) Lagunemise algtemperatuur (°C) Kas kohaldada vastuvõtmismenetlust? (Jah/ei) < 500 < 500 Ei < 500 ≥ 500 Ei ≥ 500 < 500 Jah ≥ 500 ≥ 500 Ei Eksotermilise lagunemise energia saab kindlaks määrata sobiva kalorimeetrilise meetodi abil (vt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu punkti 20.3.3.3).“ f) Punkti 2.2 pealkiri asendatakse järgmisega: „2.2. Tuleohtlikud gaasid“ g) punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega: „2.2.1. Mõisted 2.2.1.1. Tuleohtlik gaas– gaas või gaasisegu, millel on süttimispiirkond õhus temperatuuril 20 °C ja standardrõhul 101,3 kPa. 2.2.1.2. Pürofoorne gaas– tuleohtlik gaas, mis võib kokkupuutel õhuga temperatuuril 54 °C või alla selle iseenesest süttida. 2.2.1.3. Keemiliselt ebapüsiv gaas– tuleohtlik gaas, mis võib reageerida plahvatusega isegi õhu või hapniku puudumise korral.“ h) Punktid 2.2.2.1 ja 2.2.2.2 asendatakse järgmisega: „2.2.2.1. Tuleohtlik gaas klassifitseeritakse 1.A, 1.B või 2. kategooriasse tabeli 2.2.1 alusel. Pürofoorsed ja/või keemiliselt ebapüsivad tuleohtlikud gaasid klassifitseeritakse alati 1.A kategooriasse. Tabel 2.2.1 Tuleohtlike gaaside klassifitseerimise kriteeriumid Kategooria Kriteeriumid 1.A Tuleohtlik gaas Gaas, millel temperatuuril 20 °C ja standardrõhul 101,3 kPa on järgmised omadused: a) võib süttida segus õhuga, kui selle sisaldus segus on 13 mahuprotsenti või vähem või b) selle süttimispiirkond õhus on vähemalt 12 protsendipunkti, olenemata alumisest süttimispiirist, välja arvatud juhul, kui see andmete kohaselt vastab 1.B kategooria kriteeriumidele. Pürofoorne gaas Tuleohtlik gaas, mis kokkupuutel õhuga süttib iseenesest temperatuuril 54 °C või alla selle. Keemiliselt ebapüsiv gaas A Tuleohtlik gaas, mis on keemiliselt ebapüsiv temperatuuril 20 °C ja standardrõhul 101,3 kPa. B Tuleohtlik gaas, mis on keemiliselt ebapüsiv kõrgemal temperatuuril kui 20 °C ja/või rõhul, mis on kõrgem kui 101,3 kPa. 1.B Tuleohtlik gaas Gaas, mis vastab 1.A kategooria tuleohtlikkuskriteeriumidele, kuid ei ole pürofoorne ega keemiliselt ebapüsiv, ning millel on vähemalt kas a) alumine süttimispiir segus õhuga üle 6 mahuprotsendi või b) põlemiskiirus alla 10 cm/s. 2 Tuleohtlik gaas Gaas (v.a 1.A või 1.B kategooria gaas), mille segul õhuga on temperatuuril 20 °C ja standardrõhul 101,3 kPa süttimispiirkond. MÄRKUS 1. Aerosoole ei klassifitseerita tuleohtlikuks gaasiks, vt punkt 2.3. MÄRKUS 2. Kui puuduvad andmed, mille alusel klassifitseerida 1.B kategooriasse, klassifitseeritakse 1.A kategooria kriteeriumidele vastav tuleohtlik gaas vaikimisi 1.A kategooriasse. MÄRKUS 3. Pürofoorsete gaaside iseeneslik süttimine ei toimu alati otsekohe, vaid võib toimuda viivitusega. MÄRKUS 4. Kui puuduvad andmed tuleohtliku gaasisegu pürofoorsuse kohta, klassifitseeritakse asjaomane segu pürofoorseks gaasiks, kui see sisaldab üle 1 mahuprotsendi pürofoorseid koostisaineid. “ i) Punktis 2.2.3 asendatakse tabel 2.2.3 järgmisega: „Tabel 2.2.2 Tuleohtlike gaaside märgistuselemendid 1.A kategooria 1.A kategooriasse klassifitseeritud gaasid, mis vastavad pürofoorse või ebapüsiva gaasi A/B-kriteeriumidele 1.B kategooria 2. kategooria Pürofoorne gaas Keemiliselt ebapüsiv gaas A kategooria B kategooria GHSi piktogramm Piktogramm puudub Tunnussõna Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust Hoiatus Ohulause H220: Eriti tuleohtlik gaas H220: Eriti tuleohtlik gaas. H232: Kokkupuutel õhuga võib iseenesest süttida H220: Eriti tuleohtlik gaas. H230: Võib reageerida plahvatuslikult isegi õhuga kokku puutumata H220: Eriti tuleohtlik gaas. H231: Võib reageerida plahvatuslikult isegi õhuga kokku puutumata kõrgenenud rõhul ja/või temperatuuril H221: Tuleohtlik gaas H221: Tuleohtlik gaas Hoiatuslause ohu ennetamise kohta P210 P210 P222 P280 P202 P210 P202 P210 P210 P210 Hoiatuslause reageerimise kohta P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 Hoiatuslause säilitamise kohta P403 P403 P403 P403 P403 P403 Hoiatuslause kõrvaldamise kohta Klassifitseerimine toimub järgmise otsustamisloogika kohaselt (vt joonis 2.2.1).“ j) Punktis 2.2.3 lisatakse tabeli 2.2.2 järele järgmine lõik: „Kui tuleohtlik gaas või gaasisegu on klassifitseeritud pürofoorseks ja/või keemiliselt ebapüsivaks, tuleb kõik asjakohased klassifikatsioonid esitada ohutuskaardil, nagu on täpsustatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisas, ja lisada märgistusele asjakohased ohust teatamise märgistuselemendid.“ k) Punktis 2.2.3 asendatakse joonis 2.2.1 järgmisega: „Joonis 2.2.1 Tuleohtlikud gaasid 1.A kategooria Keemiliselt ebapüsiv gaas A 1.A kategooria Pürofoorne gaas 1.A kategooria Pürofoorne gaas ja keemiliselt ebapüsiv gaas A Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust 1.A kategooria Pürofoorne gaas ja keemiliselt ebapüsiv gaas A Kas see on keemiliselt ebapüsiv temperatuuril 20 °C ja standardrõhul 101,3 kPa? Kas see on keemiliselt ebapüsiv temperatuuril üle 20 °C ja/või rõhul üle 101,3 kPa? Kas see on keemiliselt ebapüsiv temperatuuril 20 °C ja standardrõhul 101,3 kPa? Kas see süttib kokkupuutel õhuga isieenesest temperatuuril 54 °C või alla selle? (1) Ei klassifitseerita tuleohtlikuks gaasiks Kas sel on süttimispiirkond õhus temperatuuril 20 °C ja standardrõhul 101,3 kPa? Jah Ei Ei Ei Jah Jah Ei Ei Jah Jah Gaasiline aine või gaaside segu (1) Kui puuduvad andmed tuleohtliku gaasisegu pürofoorsuse kohta, klassifitseeritakse asjaomane segu pürofoorseks gaasiks, kui see sisaldab üle 1 mahuprotsendi pürofoorseid koostisaineid. 2 kategooria Piktogramm puudub Hoiatus Kas selle alumine süttimispiir segus õhuga on > 6 mahuprotsenti ja/või selle põlemiskiirus on < 10 cm/s? Kas temperatuuril 20 °C ja standardrõhul 101,3 kPa: a) see süttib segus õhuga, kui selle sisaldus segus on kuni 13 mahuprotsenti? või b) selle süttimispiirkond õhus on vähemalt 12 protsendipunkti olenemata alumisest süttimispiirist? Kas see on keemiliselt ebapüsiv temperatuuril üle 20 °C ja/või rõhul 101,3 kPa? Ei või ei ole teada Jah Jah Jah Ei Ei 1.B kategooria 1.A kategooria Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust 1.A kategooria Keemiliselt ebapüsiv gaas B “ l) Punktist 2.2.3 kustutatakse joonis 2.2.2. m) Punkti 2.2.4 muudetakse järgmiselt: Punkt 2.2.4.1 asendatakse järgmisega: „2.2.4.1. Tuleohtlikkuse määramiseks kasutatakse katseid või kui segude kohta on olemas piisavad andmed, siis kasutatakse ka ISO arvutusmeetodeid (vt standardi ISO 10156 „Gases and gas mixtures — Determination of fire potential and oxidising ability for the selection of cylinder valve outlets“ („Gaasid ja gaaside segud – tuleohtlikkuse ja oksüdeerimisvõime määratlemine ballooni ventiili läbilaskevõime valimisel“) kehtiv väljaanne ja kui 1.B kategooria puhul kasutatakse põlemiskiirust, vt standardi ISO 817 „Refrigerants – Designation and safety classification, Annex C:- Method of test for burning velocity measurement of flammable gases“ („Külmaained – Nimetused ja ohutuse järgi klassifitseerimine, lisa C: – tuleohtlike gaaside põlemiskiiruse mõõtmismeetod“) kehtiv väljaanne). Standardi ISO 10156 kehtiva väljaande kohase katseseadme asemel võib kasutada standardi EN 1839 ( „Determination of explosion limits of gases and vapours“ („Tuleohtlike gaaside ja aurude plahvatuspiiride kindlaksmääramine“)) kehtiva väljaande punkti 4.2 kohase torumeetodi rakendamiseks kasutatavat katseseadet.“ Lisatakse punktid 2.2.4.2 ja 2.2.4.3: „2.2.4.2. Pürofoorsus määratakse kindlaks 54 °C juures vastavalt kas standardile IEC 60079-20-1 ed1.0 (2010-01) „Explosive atmospheres – Part 20-1: Material characteristics for gas and vapour classification – Test methods and data“ („Plahvatusohtlikud keskkonnad. Osa 20-1: Gaaside ja aurude liigitamiseks kasutatavad materjaliomadused. Katsetamismeetodid ja tunnusväärtused“) või standardile DIN 51794 „Determining the ignition temperature of petroleum products“ („Naftatoodete süttimistemperatuuri kindlaksmääramine“). 2.2.4.3. Pürofoorsete gaaside klassifitseerimise menetlust ei kohaldata, kui tootmise või käitlemisega saadud kogemused näitavad, et aine ei sütti iseenesest, puutudes õhuga kokku temperatuuril 54 °C või alla selle. Tuleohtlikud gaasisegud, mille pürofoorsust ei ole katseliselt kontrollitud ja mis sisaldavad pürofoorseid koostisaineid üle 1 %, klassifitseeritakse pürofoorseteks gaasideks. 1 % või alla selle pürofoorseid koostisaineid sisaldavate tuleohtlike gaasisegude klassifitseerimise vajaduse hindamiseks kasutatakse eksperdihinnangut pürofoorsete gaaside ja nende segude omaduste ja nendega seotud füüsikaliste ohtude kohta. Sel juhul tuleb katseliselt kontrollimist kaaluda üksnes siis, kui eksperdihinnangus on leitud, et klassifitseerimisprotsessi jaoks on vaja täiendavaid andmeid.“ n) Punkt 2.2.4.2 nummerdatakse ümber järgmiselt: „2.2.4.4.“ o) Punktis 2.6.4.2 asendatakse alapunktidele a–d eelnev lõik järgmisega: „2.6.4.2. Segudel ( 5 ) , mis sisaldavad teadaolevaid määratud kontsentratsioonis tuleohtlikke vedelikke ja mis võivad sisaldada ka mittelenduvaid koostisaineid, näiteks polümeere või lisaaineid, ei ole leekpunkti katseliselt vaja kindlaks määrata, kui segu tagapool punktis 2.6.4.3 osutatud meetodi abil välja arvutatud leekpunkt on vähemalt 5 °C ( 6 ) suurem asjakohasest klassifitseerimiskriteeriumist ja kui: (5) Praeguseks on arvutusmeetod kinnitatud segude jaoks, mis sisaldavad kuni kuut lenduvat koostisainet. Need koostisained võivad olla tuleohtlikud vedelikud, näiteks süsivesinikud, eetrid, alkoholid, estrid (välja arvatud akrülaadid) ja vesi. Arvutusmeetod ei ole siiski veel kinnitatud segude puhul, mis sisaldavad halogeenitud väävel- ja/või fosforühendeid ja reageerivaid akrülaate." (6) Kui arvutatud leekpunkt on asjakohasest klassifitseerimiskriteeriumist vähem kui 5 °C suurem, ei tohi arvutusmeetodit kasutada ja leekpunkt tuleb määrata katseliselt.“" p) Punkt 2.7.2.2 asendatakse järgmisega: „2.7.2.2. Metallide või metallisulamite pulbrid klassifitseeritakse tuleohtlikuks tahkeks aineks, kui neid saab süüdata ning reaktsioon levib kogu proovi pikkuses (100 mm) 10 minuti või sellest lühema aja jooksul.“ q) Punktis 2.12.2.1 asendatakse tabel 2.12.1 järgmisega: „Tabel 2.12.1 Kriteeriumid selliste ainete ja segude klassifitseerimiseks, mis kokkupuutel veega eraldavad tuleohtlikke gaase Kategooria Kriteeriumid 1 Mis tahes aine või segu, mis reageerib jõuliselt veega toatemperatuuril ning millest eralduv gaas on üldjuhul enamasti isesüttiv, või mis reageerib kergesti veega toatemperatuuril selliselt, et tuleohtlikku gaasi eraldub ühe minuti jooksul 10 liitrit või üle selle aine kilogrammi kohta. 2 Mis tahes aine või segu, mis reageerib kergesti veega toatemperatuuril selliselt, et tuleohtlikku gaasi eraldub ühe tunni jooksul maksimaalselt 20 liitrit või üle selle aine kilogrammi kohta, ning mis ei vasta 1. kategooria kriteeriumidele. 3 Mis tahes aine või segu, mis reageerib aeglaselt veega toatemperatuuril selliselt, et tuleohtlikku gaasi eraldub ühe tunni jooksul maksimaalselt üle 1 liitri aine kilogrammi kohta, ning mis ei vasta 1. ja 2. kategooria kriteeriumidele. Märkus. Ainet või segu katsetatakse sellisel füüsilisel kujul, millisel see esitati. Kui näiteks tarnimise või veo eesmärgil tuleb sama kemikaal esitada erineval füüsilisel kujul, kui see, millisel kujul seda katsetati, ja mistõttu peetakse tõenäoliseks, et see muudab oluliselt kemikaali käitumist klassifitseerimiseks läbiviidava katse käigus, tuleb ainet katsetada ka uuel kujul.“ r) Lisatakse järgmine punkt 2.17: „2.17. Desensibiliseeritud lõhkeained 2.17.1. Mõisted ja üldkaalutlused 2.17.1.1. Desensibiliseeritud lõhkeained on tahked või vedelad lõhkeained või nende segud, mis on nende plahvatusohtlikkuse pärssimiseks flegmatiseeritud nii, et nendega ei toimu massiplahvatust ja nad ei põle liiga kiiresti, mistõttu võib nad ohuklassist „Lõhkeained“ välja jätta (vt ka punkti 2.1.4.1 kolmandat lõiku) (7). 2.17.1.2. Desensibiliseeritud lõhkeainete ohuklassi kuuluvad: a) Tahked desensibiliseeritud lõhkeained: lõhkeained ja nende segud, mida on nende plahvatusohtlikkuse pärssimiseks niisutatud vee või alkoholiga või lahjendatud muude ainetega, nii et moodustub homogeenne tahke segu. MÄRKUS. See hõlmab ka desensibiliseerimist ainete hüdraatide moodustumise teel. b) Vedelad desensibiliseeritud lõhkeained: lõhkeained ja nende segud, mis on nende plahvatusohtlikkuse pärssimiseks lahustatud või suspendeeritud vees või muudes vedelikes, nii et moodustub homogeenne vedel segu. 2.17.2. Klassifitseerimiskriteeriumid 2.17.2.1. Sellesse klassi loetakse kuuluvaks kõiki desensibiliseeritud olekus lõhkeaineid, välja arvatud juhul, kui selles olekus: a) peavad nad andma plahvatusliku või pürotehnilise efekti; b) on nendega katseseeria 6 (a) või 6 (b) tulemuste kohaselt seotud massiplahvatuse oht või nende korrigeeritud põlemiskiirus vastavalt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu V osa jaotises 51.4 kirjeldatud põlemiskiiruse katsele on üle 1 200 kg/min või c) eksotermilise lagunemise energia on alla 300 J/g. MÄRKUS 1. Ained või segud, mis desensibiliseeritud olekus vastavad kriteeriumile a või b, klassifitseeritakse lõhkeaineteks (vt punkt 2.1). Ained või segud, mis vastavad kriteeriumile c, võivad kuuluda muudesse füüsikaliste ohtude klassidesse. MÄRKUS 2. Eksotermilise lagunemise energiat saab hinnata sobiva kalorimeetrilise meetodi abil (vt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu II osa peatüki 20 punkti 20.3.3.3).“ 2.17.2.2. Desensibiliseeritud lõhkeained klassifitseeritakse ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu V osa punktis 51.4 kirjeldatud katse abil leitud korrigeeritud põlemiskiiruse (Ac) alusel vastavalt tabelile 2.17.1 ühte selle klassi neljast kategooriast ning pakendatakse sellest lähtuvalt tarnimiseks ja kasutamiseks. Tabel 2.17.1 Desensibiliseeritud lõhkeainete klassifitseerimise kriteeriumid Kategooria Kriteeriumid 1 Desensibiliseeritud lõhkeained, mille korrigeeritud põlemiskiirus (AC) on 300–1 200 kg/min 2 Desensibiliseeritud lõhkeained, mille korrigeeritud põlemiskiirus (AC) on vähemalt 140 kg/min, kuid alla 300 kg/min 3 Desensibiliseeritud lõhkeained, mille korrigeeritud põlemiskiirus (AC) on vähemalt 60 kg/min, kuid alla 140 kg/min 4 Desensibiliseeritud lõhkeained, mille korrigeeritud põlemiskiirus (AC) on alla 60 kg/min Märkus 1. Desensibiliseeritud lõhkeained tuleb valmistada nii, et need jäävad homogeenseks ega eraldu tavapärase säilitamise ja käitlemise käigus, eriti juhul, kui need on desensibiliseeritud niisutamise teel. Tootja/tarnija peab esitama ohutuskaardil teabe säilivusaja kohta ja juhised desensibiliseerituse kontrollimiseks. Teatavatel tingimustel võib desensibilisaatori (nt flegmatisaator, niisutusaine või töötlemisaine) sisaldus tarnimise ja kasutamise ajal väheneda ning seetõttu võib desensibiliseeritud lõhkeaine ohtlikkus suureneda. Lisaks tuleb ohutuskaardil esitada nõuanded suurenenud süttimis-, plahvatus- või laialipaiskumisohu vältimiseks, kui aine või segu ei ole piisavalt desensibiliseeritud. Märkus 2. Desensibiliseeritud lõhkeainete plahvatusohtlikkus määratakse kindlaks ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatus kirjeldatud katseseeriaga 2 ning esitatakse ohutuskaardil. Märkus 3. Säilitamise, tarnimise ja kasutamise puhul ei kohaldata desensibiliseeritud lõhkeainete suhtes täiendavalt punkte 2.1 (lõhkeained), 2.6 (tuleohtlikud vedelikud) ja 2.7 (tuleohtlikud tahked ained). 2.17.3. Ohust teavitamine Sellesse ohuklassi klassifitseerimise kriteeriumidele vastavate vedelate või tahkete ainete või segude puhul kasutatakse tabelis 2.17.2 esitatud märgistuselemente. Tabel 2.17.2 Desensibiliseeritud lõhkeainete märgistuselemendid 1. kategooria 2. kategooria 3. kategooria 4. kategooria GHSi piktogramm Tunnussõna Ettevaatust Ettevaatust Hoiatus Hoiatus Ohulause H206: Süttimis-, plahvatus- või laialipaiskumisoht; desensibilisaatori vähenemise korral suurenenud plahvatusoht H207: Süttimis- või laialipaiskumisoht; desensibilisaatori vähenemise korral suurenenud plahvatusoht H207: Süttimis- või laialipaiskumisoht; desensibilisaatori vähenemise korral suurenenud plahvatusoht H208: Süttimisoht; desensibilisaatori vähenemise korral suurenenud plahvatusoht Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 Hoiatuslause reageerimise kohta P370 + P380 + P375 P370 + P380 + P375 P370 + P380 + P375 P371 + P380 + P375 Hoiatuslause säilitamise kohta P401 P401 P401 P401 Hoiatuslause kõrvaldamise kohta P501 P501 P501 P501 2.17.4. Täiendavad kaalutlused klassifitseerimisel Joonis 2.17.1. Desensibiliseeritud lõhkeained Lõhkeaine Alamklass 1.1 Lõhkeaine Alamklass 1.1 Ohuklass „Lõhkeained” (vt punktis 2.1 esitatud kriteerium e) Jah Ei Ei klassifitseerita desensibiliseeritud lõhkeaineks Võib kuuluda muudesse füüsikaliste ohtude klassidesse Jah Jah Ettevaatust Ettevaatust Jah Kas tulemukseks on massiplahvatus? Katse 6(a), 6(b) Kas eksotermilise lagunemise energia on alla 300 J/g? Kas see sisaldab lõhkeainet või lõhkeainete segu, mis on plahvatusohtlikkuse pärssimiseks flegmatiseeritud? Kas aine/segu on tahke või vedel? Ei Ei Jah Ei Kas AC > 1 200 kg/min? Kas tulemukseks on massiplahvatus? Põlemiskiiruse katse (V osa, punkt 51.4) Kas AC ≥ 60 kg/min, kuid < 140 kg/min? 4. kategooria 3. kategooria 2. kategooria Kas AC < 60 kg/min? Hoiatus Jah Ei Kas AC ≥ 140 kg/min, kuid < 300 kg/min? Ei Hoiatus Ettevaatust Ettevaatust 1. kategooria Jah Jah Jah Kas AC ≥ 300 kg/min, kuid < 1 200 kg/min? Ei Ei 2.17.4.1. Desensibiliseeritud lõhkeainete klassifitseerimise menetlust ei kasutata järgmistel juhtudel: a) ained või segud ei sisalda punktis 2.1 esitatud kriteeriumide kohaseid lõhkeaineid või b) eksotermilise lagunemise energia on alla 300 J/g. 2.17.4.2. Eksotermilise lagunemise energia määratakse kindlaks juba desensibiliseeritud lõhkeainet (st homogeenset tahket või vedelat segu, mis moodustub lõhkeainest ja aine(te)st, mida kasutatakse lõhkeaine plahvatusohtlikkuse pärssimiseks) kasutades. Eksotermilise lagunemise energiat saab hinnata sobiva kalorimeetrilise meetodi abil (vt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu II osa peatüki 20 punkti 20.3.3.3).“