ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Seepärast on asjakohane pikendada ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamise peatamist teatavate määruse (EL) nr 1386/2011 I ja II lisas loetletud kaupade puhul, et tagada määruse (EL) nr 1386/2011 positiivse mõju jätkumine, aidata kaasa majanduse mitmekesistamisele, tagada pidev majanduskasv ning töökohtade loomine tööstuses ja ehituses, toetada innovatsiooni, vähendada kohaliku majanduse sõltuvust teenustesektorist ning täiendada muid meetmeid, mis on suunatud Kanaari saarte majanduslike ja ühiskondlike olude stabiliseerimisele.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2052,

24. november 2021,

millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700 kindlaks sissetulekute ja elamistingimuste valikuuringu teemade „Tööturg ja eluase“, „Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine“ ja „Eluasemeraskused“ ning 2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“ andmekogumite tehnilised üksikasjad

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Selleks et tagada sissetulekute ja elamistingimuste statistikavaldkonna valikuuringu nõuetekohane rakendamine, peaks komisjon kindlaks määrama teemade „Tööturg ja eluase“, „Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine“, „Eluasemeraskused“ ning 2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“ andmekogumite tehnilised üksikasjad.

Sissetuleku ja elamistingimuste statistikavaldkond annab Euroopa poolaasta ja Euroopa sotsiaalõiguste samba jaoks vajalikku teavet eelkõige sissetulekute jaotuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta. Selle valdkonna teavet kasutatakse ka mitmetes muudes elutingimusi ja vaesust käsitlevates ELi poliitikavaldkondades. Poliitika elluviimiseks on väga vaja üksikasjalikku teavet tööturu ja eluaseme, soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevahelise edasikandumise ja eluasemeraskuste teemal. Väga oluline on ka lisateema „Leibkondade energiatõhusus“, pidades eelkõige silmas liikmesriikidele esitatud soovitust vähendada energiaostuvõimetust.

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sissetulekute ja elamistingimuste valdkonna alamteemade „Tööturg ja eluase“, „Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine“, „Eluasemeraskused“ ning 2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“ andmekogumite tehnilised omadused on esitatud lisas ja need on järgmised:

a) muutuja tunnuskood,

b) muutuja nimetus,

c) vastusevariandi kirjeldus ja vastusevariandi kood,

d) kogumisüksus,

e) kogumisviis,
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat ei ärrita nahka ega silmi ega ole naha sensibilisaator, kuid arvestades toimeainete valgulisi omadusi, tuleks seda käsitada hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
(4)

Vastavalt määruse (EL) 2019/1753 artiklile 5 hindas komisjon geograafilise tähise „ម្រេចកំពត“ / „Kampot Pepper“ rahvusvahelist registreerimist kõnealuses artiklis sätestatud tingimuste alusel ja jõudis järeldusele, et need tingimused on täidetud.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 13. juuni 2018. aasta (2) ja 27. jaanuari 2021. aasta (3) arvamustes järeldusele, et amprooliumvesinikkloriid (COXAM) ei mõju kavandatud kasutustingimustes loomade tervisele ega keskkonnale kahjulikult. Samuti jõuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite ja naha sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et ta ei saa sõltumatult hinnata kõiki käesoleva taotlusega seotud andmeid, kuna andmeid on puudu, mistõttu tal ei ole võimalik teha järeldusi söödalisandi ohutuse kohta tarbija jaoks. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand on tõhus vahend broilerkanade koktsidioosi tõrjeks ning et seda järeldust võib laiendada ka noorkanadele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Eimeria spp. resistentsuse seireks tuleks rakendada turustamisjärgset järelevalvekava. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(1)

Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad ettevõtjate vesiviljelusettevõtete registreerimise kohustust ning vesiviljelusettevõtteid käitavate ettevõtjate ja veeloomade vedajate arvestuse pidamise kohustusi. Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et komisjon võib kehtestada rakenduseeskirjad, mis käsitlevad selliste vesiviljelusettevõtete tüüpe, mida liikmesriigid võivad registreerimisnõudest vabastada, kuna nad ei kujuta endast olulist riski loetellu kantud või esilekerkivate taudide levikuks, ning samuti kehtestada rakenduseeskirjad selliste vesiviljelusettevõtete tüüpide ja veeloomade vedajate kohta, mida liikmesriigid võivad vabastada teatavat liiki arvestuse pidamise kohustusest. Seepärast on asjakohane sätestada käesoleva määrusega asjaomased eeskirjad. Kuna komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/691 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ja sellega on sätestatud veeloomi käsitlevad eeskirjad, tuleks kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud mõisteid kasutada ka käesoleva määruse kohaldamisel.
(7)

Oma teaduslikus arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et 3-FL on kavandatud kasutustingimuste korral ettenähtud sihtrühmadele ohutu. Seega annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust arvata, et 3-FL vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 nõuetele, kui seda kasutatakse maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud (sh kõrgkuumutatud (UHT)) piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sh kuumtöödeldud toodetes, teraviljabatoonides, piimatoodete analoogides ja muul kui piimavalgul põhinevates jogurtites, jookides (maitsestatud joogid, energiajoogid, spordijoogid), imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhises töödeldud toidus ning imikutoidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, väikelastele ettenähtud piimapõhistes jookides ja sarnastes toodetes, ning üldelanikkonnale (v.a imikud ja väikelapsed) ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ.
(163)

Eurofer vaidlustas need väited ning märkis, et väidetavalt pikenenud tarneaeg on tingitud COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud muutustest nõudluses ja ülemaailmsete tarneahelate häiretest, mis ei puuduta ainult roostevabast terasest lehtvaltstoodete tarneahelat. Eurofer väitis, et tavapärastes tingimustes on liidu tootmisharul piisav tootmisvõimsus, et katta peaaegu 150 % liidu tarbimisest uurimisperioodil. Peale selle märkis Eurofer, et pärast uurimisperioodi tõusid toorainehinnad seetõttu, et toorainekulud kasvasid suurel määral kogu maailmas; see ei mõjutanud ainuüksi liidu turu hindu. Peale selle väitis Eurofer, et roostevabast terasest lehtvaltstooteid on võimalik osta kolmandatest riikidest, kus on märkimisväärne roostevabast terasest lehtvaltstoodete tootmisvõimsus, mida terase kaitsemeetmetega ei piirata.
4.4.4.2.

Punkti 3.5.2 alapunktis c osutatud üksnes taktiilse hoiatusega ISA süsteemide puhul tehakse järgmised katsed: 1. katse (hoiatustekatse). Tehniline teenistus valib katsekiirusepiirangu. Esialgne kiirusepiirang peab olema katsekiirusepiirangust vähemalt 38 % suurem. Tuvastatud kiirusepiiranguks seatakse esialgne kiirusepiirang. Katsesõidukiga, mille SLWF on aktiveeritud, sõidetakse katsekiirusepiirangut näitavast liiklusmärgist mööda, olles teeservast sellisel kaugusel, et märgi asend vastab asjaomases liikmesriigis kehtivatele standarditele, ning vajutatakse sujuvalt gaasipedaali nii, et sõiduki asend oleks stabiilne ja kiirus on katsekiirusepiirangust vähemalt 1 % suurem. Seda tehakse järgmiselt: katsesõiduk peab jätkama liikumist ühtlasel kiirusel kuni taktiilse hoiatuse aktiveerumiseni, pärast mida: — katsesõiduk peab jätkama liikumist ühtlasel kiirusel veel 11 sekundit ja seejärel aeglustama 4 sekundi jooksul kiirusmõõdiku kiiruseni, mis on katsekiirusepiiranguga võrdne või sellest madalam, enne 15 sekundi möödumist, et kontrollida taktiilse hoiatuse toimimist. Katsesõiduk peab katset kordama ühtlasel kiirusel kuni taktiilse hoiatuse lõppemiseni või maksimaalselt 60 sekundi vältel. Ajad registreeritakse katsearuandes. 2. katse (väljalülitamiskatse (hoiatusteta)). ISA süsteem lülitatakse välja ja 1. katset korratakse tehnilise teenistuse valitud kiirusmõõdiku kiirusel. Tuvastatud kiirusepiiranguks seatakse või püütakse seada katsekiirusepiirang. 3. katse (SLWFi ja juhi abivahendi katse): Kui sõidukitüüp on varustatud juhi abivahendiga, mis ei eelda juhilt gaasipedaali vajutamist (nt püsikiirusehoidja), tehakse punktis 4.4.4.1 osutatud 1. katse aktiveeritud SLWFiga ja sõiduki katsekiirust reguleeriva abivahendiga.
(5)

Eelkõige peaks selline praktiline kord tagama väikeettevõtete registreerimisega seotud teabe tõhusa edastamise ja töötlemise, mis on vajalik selleks, et nad saaksid kasutada erikorda väljaspool oma asukohaliikmesriiki, kuna liikmesriigid peaksid muutma oma elektroonilisi liideseid, mis on praegu kavandatud sellise korra jaoks, mis võimaldab maksuvabastust anda ainult ettevõtetele, mille asukoht on liikmesriigis, kus käibemaks kuulub tasumisele; kõnealuse praktilise korra abil saaks teavet vahetada ühetaoliselt.
(5)

Arendusplatvormil kasutatavad andmed selliste energia üldkoguste kohta, mida saab kasutada statistilisteks ülekanneteks, peaksid pärinema kolmandate isikute tehtud hinnangutest ning liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 esitatud lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest, ajakohastatud lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest ning lõimitud riiklikest energia- ja kliimaalastest eduaruannetest, nagu on asjakohane. Komisjon peaks need andmed platvormile sisestama. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik märkida, kui suurest hulgast statistilistest ülekannetest nad ostja või müüjana huvitatud on, ning milliseid konkreetseid tingimusi nad soovivad statistilisele ülekandele seada.
(219)

Komisjon märgib esmalt, et ajutise määruse põhjenduses 247 käsitletud väide oli puhas spekulatsioon, kuigi esildises esitati see kindla fakti pähe. Komisjoni vastus oli siiski ettevaatlikum, sest ta ütles, et „see on tõenäoline“ (mis tähendab, et see ei ole kindel) ja esitas selle tõenäosuse kinnituseks mõned tõendid. Arteco poolt Türgi kohta esitatud dokumendis on märgitud ka, et 2020. aastal suurenes Hiina etüleenglükooli tootmisvõimsus peaaegu 30 %, samas kui 2021. aastal suureneb see eeldatavasti enam kui 40 %. Peale selle eeldati, et 2023. aastaks on Hiina etüleenglükooli tootmisvõimsus üle kahe korra suurem kui 2020. aastal. See näitab selgelt seda, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 247, et Hiina etüleenglükoolitootjad suurendavad oma tootmisvõimsust, mis tähendab, et nad muutuvad impordist vähem sõltuvaks. See, et USA eksportivad tootjad on suurendanud eksporti Türki, näitab, et USA eksportivad tootjad otsivad pidevalt teisi turge, et asendada Hiina impordinõudlust. Meenutatakse, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 247, on USA äriühingud ekspordile orienteeritud ja nende tootmisvõimsus suureneb. Viimastel aastatel tootmist alustanud uued USA äriühingud on suured äriühingud, millel on väga märkimisväärne tootmisvõimsus vahemikus 700 000 kuni 1 miljon tonni aastas, (20) samal ajal kui liidu tootmisharu kogu tootmisvõimsus on 1,4 miljonit tonni. Seepärast lükati see väide tagasi.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kaaliumdiformiaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et aine ei tekita probleeme hingamiselundkonnale ega nahale, kuid on silmi ärritav. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune aine võib olla tõhus tehnoloogiline söödalisand. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda bensoehappest, kaltsiumformiaadist ja fumaarhappest preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealuse söödalisandi puhul on kasutajate jaoks olemas väike sissehingamise oht. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet leidis ka, et kõnealune söödalisand võib parandada broilerkalkunite näitajaid ja et seda järeldust võib laiendada aretuskalkunitele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(8)

Et liikmesriigid ei peaks tagasimaksmisel tegema täiendavat makset, tuleb käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2021. Järelikult on käesoleva määrusega kindlaks määratud summad lõplikud ning neid kohaldatakse, ilma et see piiraks vähenduste kohaldamist määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 alusel, mis tahes muude korrektsioonide suhtes, mida võetakse arvesse igakuist makset käsitlevas otsuses liikmesriikide makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks 2021. aasta oktoobri eest kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikega 3, ning kõnealuse määruse artikli 18 lõike 4 kohaste mahaarvamiste või lisamaksete või mis tahes otsuste suhtes, mis tehakse raamatupidamise aruande kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Trichoderma reesei CBS 143953 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat kõikide kodulinnuliikide, nuumsigade, põrsaste ja kõikide vähem levinud sealiikide söödalisandina kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina ning võimaliku silmi ärritava ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand võib imetamisperioodil olla emiste puhul tõhus zootehniline lisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2021. aasta arvamuses, (2) (3) ja 23. juuni 2021. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 abil saadud L-lüsiini alus ja L-lüsiinmonovesinikkloriid ning Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 abil saadud L-lüsiinmonovesinikkloriid ja L-lüsiinsulfaat ning Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 abil saadud L-lüsiinsulfaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate ohutusele või keskkonnale. Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 abil saadud L-lüsiinsulfaadi puhul jõudis toiduohutusamet järeldusele, et see toimeaine ei ole sissehingamisel mürgine, ei ärrita nahka ega silmi ning ei ole naha sensibilisaator. Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 abil saadud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja L-lüsiinsulfaadi kasutaja ohutuse seisukohast ei saanud toiduohutusamet välistada, et võib esineda sissehingamisega seotud ohtu ja seda, et aine võib ärritada nahka või silmi või olla naha sensibilisaator. Peale selle märkis toiduohutusamet, et Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 abil saadud L-lüsiini alus on sissehingamisel ohtlik ning Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 abil saadud L-lüsiinmonovesinikkloriid on sissehingamisel ohtlik ja silmadele kergelt ärritav. Seepärast leiab komisjon, et Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 ja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 abil saadud lüsiinivormide puhul tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et kõik söödalisandid on tõhusaks aminohappe L-lüsiini allikaks kõigi loomaliikide puhul ning tõhususe saavutamiseks nii mäletsejaliste kui ka mittemäletsejaliste puhul tuleks söödalisandeid kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) märkis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses, (3) et ta ei saa teha järeldust titaandioksiidi ohutuse kohta sihtliikide, tarbijate ja keskkonna jaoks, kuna puuduvad konkreetsed andmed selle kasutamise kohta söödalisandina ning arvestades seda, et titaandioksiidi osakeste genotoksilisust ei saa välistada, tõstatub probleem seoses söödalisandi ohutusega sihtliikide (eriti pikaealiste loomade ja suguloomade puhul), tarbijate ja kasutajate jaoks. Titaandioksiidi käsitlevate uuringute puudumise tõttu ei saanud toiduohutusamet teha järeldust söödalisandi poolt silmadele ja nahale avalduva mõju hindamise kohta. Toiduohutusamet märkis ka, et titaandioksiid võib sissehingamise korral olla töötajatele kantserogeense toimega ja kuna titaandioksiidi osakeste genotoksilisust ei saa välistada, siis tuleks seda pidada veel üheks võimalikuks probleemiks söödalisandit käitlevate kasutajate puhul. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuari 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Escherichia coli KCCM 80210 abil toodetud L-trüptofaan kahjulikku mõju mittemäletsejaliste tervisele, tarbijateohutusele ega keskkonnale. Mäletsejaliste puhul tuleks ohutuse tagamiseks kaitsta L-trüptofaani lagunemise eest vatsas. Toiduohutusamet märkis, et hinnatavat söödalisandit peetakse silmadele kergelt ärritavaks. Söödalisandi endotoksiini aktiivsus ja võimalik tolmuna õhku eraldumine viitavad riskile sissehingamisel. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli NITE SD 00268 abil kääritamise teel saadud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet leidis ka, et kõnealuse söödalisandi puhul ei olnud võimalik järeldada, kas see võib sissehingamisel olla mürgine, silmi ärritav või nahka sensibiliseeriv. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et kõnealune söödalisand on asendamatu aminohappe histidiini tõhus allikas ning mõjus lõhna- ja maitseaine.
(9)

Liikmesriikide pädevad asutused ja amet peavad ERCSi kohaldamiseks ette valmistuma, eelkõige kohandama oma sisemenetlusi ning eraldama võimaluse korral täiendavaid vahendeid. Määruse (EL) nr 376/2014 artikli 24 lõikes 3 on siiski sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 7 lõiget 2, millega on ette nähtud, et liikmesriigid ja amet kasutavad ERCSi, hakatakse kohaldama siis, kui jõustuvad delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid, millega ERCSi täpsustatakse ja arendatakse. Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2034, millega loodi ERCS, jõustus juba 31. detsembril 2020. Seetõttu ei ole võimalik ERCSi kasutuselevõtu kohustuse kohaldamist pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva enam edasi lükata. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (3) artikli 72 lõike 7 kohaselt ameti poolt avaldatava iga-aastase ohutusülevaate seisukohast on eelkõige oluline, et ühe aasta jooksul Euroopa kesksesse andmekogusse üles laaditud lennuohutust mõjutavate juhtumite aruandeid hinnataks ühtlustatud viisil. Kohustust klassifitseerida lennuohutust mõjutavad juhtumid vastavalt ERCSile tuleks hakata kohaldama alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Seega peaks käesolev määrus jõustuma 1. jaanuaril 2023.
(6)

Toiduohutusamet võttis 24. veebruaril 2021 vastu teadusliku arvamuse „Safety of vitamin D2 mushroom (Agaricus bisporus) powder as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (20) (D2-vitamiini sisaldava, perekonna Agaricus bisporus seentest saadud pulbri ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt). Arvamus on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega.