II LISA

SISUKORD

I PEATÜKK. ÜLDSÄTTED 12

1. EESMÄRK 12

2. STAATUS 12

3. OSALEMINE 12

4. MITTEOSALISTELE KÄTTESAADAV TEAVE 12

5. REGULEERIMISALA 12

6. SEKTORILEPPED 13

7. PROJEKTIDE FINANTSEERIMINE 13

8. KOKKULEPPEST TAGANEMINE 13

9. JÄRELEVALVE 13

II PEATÜKK. EKSPORDIKREDIIDI FINANTSEERIMISTINGIMUSED 13

10. SISSEMAKSE, MAKSIMAALNE RIIKLIK TOETUS JA KOHALIKUD KULUD 14

11. RIIKIDE LIIGITUS PIKIMA TAGASIMAKSETÄHTAJA MÄÄRAMISEKS 14

12. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG 14

13. TAGASIMAKSETÄHTAEG MUUDE ELEKTRIJAAMADE PUHUL KUI TUUMAELEKTRIJAAMAD 15

14. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE 15

15. INTRESSIMÄÄRAD, GARANTIIPREEMIAMÄÄRAD JA MUUD TASUD 16

16. EKSPORDIKREDIIDI KEHTIVUSAEG 16

17. MEETMED KAHJUDE VÄLTIMISEKS VÕI PIIRAMISEKS 16

18. TINGIMUSTE KOHANDAMINE 16

19. FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD RIIKLIKU FINANTSEERIMISTOETUSE PUHUL 16

20. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE (CIRR) ARVUTAMINE 17

21. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KEHTIVUS 17

22. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KOHALDAMINE 17

23. GARANTIIPREEMIA KREDIIDIRISKI KATTEKS 17

24. GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄR KREDIIDIRISKI KATTEKS 18

25. RIIGI LAENURISKIDE LIIGITAMINE 19

26. RIIGI MAKSEJÕUETUSRISKI HINDAMINE 20

27. OSTJA RISKIDE LIIGITAMINE 20

28. MITMEPOOLSETE JA PIIRKONDLIKE INSTITUTSIOONIDE LIIGITUS 21

29. RIIKLIKU EKSPORDIKREDIIDI PROTSENT JA KVALITEET 21

30. RIIGI LAENURISKIDE MAANDAMISE MEETMED 22

31. OSTJA RISKI KREDIIDIKVALITEEDI PARANDAMISE VIISID 22

32. KREDIIDIRISKI GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄRADE KEHTIVUSE LÄBIVAATAMINE 22

III PEATÜKK. SEOTUD ABI KÄSITLEVAD SÄTTED 23

33. ÜLDPÕHIMÕTTED 23

34. SEOTUD ABI VORMID 23

35. SIDUSFINANTSEERIMINE 23

36. RIIGI VASTAVUS SEOTUD ABI TINGIMUSTELE 24

37. PROJEKTI VASTAVUS TINGIMUSTELE 25

38. MIINIMUMSOODUSTUSTASE 25

39. ERANDID RIIGI VÕI PROJEKTI VASTAVUSEST SEOTUD ABI TINGIMUSTELE 25

40. SEOTUD ABI SOODUSTUSTASEME ARVUTAMINE 26

41. SEOTUD ABI KEHTIVUSAEG 27

42. TINGIMUSTE KOHANDAMINE 27

IV PEATÜKK. MENETLUSED 28

1. JAGU. EKSPORDIKREDIIDI JA KAUBANDUSEGA LIITUVA ABI ÜHTNE KORD 28

43. TEATISED 28

44. TEAVE RIIKLIKU TOETUSE KOHTA 28

45. TINGIMUSTE KOHANDAMISE KORD 28

46. ERIKONSULTATSIOONID 28

2. JAGU. EKSPORDIKREDIIDI MENETLUSED 29

47. EELNEV TEATAMINE KOOS ARUTELUGA 29

48. EELNEV TEATAMINE 29

3. JAGU. KAUBANDUSEGA LIITUVAST ABIST TEATAMISE MENETLUSED 30

49. EELNEV TEATAMINE 30

50. VIIVITAMATU TEATAMINE 30

4. JAGU. KONSULTEERIMISMENETLUSED SEOTUD ABI PUHUL 31

51. KONSULTEERIMISE EESMÄRK 31

52. KONSULTEERIMISE ULATUS JA AEG 31

53. KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED 31

5. JAGU. TEABEVAHETUS EKSPORDIKREDIIDI JA KAUBANDUSEGA LIITUVA ABI PUHUL 32

54. KONTAKTASUTUSED 32

55. JÄRELEPÄRIMISTE ULATUS 32

56. VASTUSTE ULATUS 32

57. SUULISED KONSULTATSIOONID 32

58. ÜHISSEISUKOHA MENETLEMINE JA VORM 32

59. ÜHISSEISUKOHA ETTEPANEKULE VASTAMINE 33

60. ÜHISSEISUKOHA HEAKSKIITMINE 33

61. LAHKARVAMUS ÜHISSEISUKOHA PUHUL 34

62. ÜHISSEISUKOHA JÕUSTUMINE 34

63. ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS 34

6. JAGU. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADEST TEATAMIST KÄSITLEVAD RAKENDUSSÄTTED 34

64. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADEST TEATAMINE 34

65. INTRESSIMÄÄRADE JÕUSTUMINE 34

66. INTRESSIMÄÄRADE VIIVITAMATA MUUTMINE 34

7. JAGU. LÄBIVAATAMISED 35

67. KOKKULEPPE KORRALINE LÄBIVAATAMINE 35

68. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADE LÄBIVAATAMINE 35

69. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE JA SEOTUD KÜSIMUSTE LÄBIVAATAMINE 35

I LISA. SEKTORILEPE LAEVADE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA 36

I PEATÜKK. SEKTORILEPPE REGULEERIMISALA 36

1. OSALEMINE 36

2. REGULEERIMISALA 36

II PEATÜKK. EKSPORDIKREDIITI JA SEOTUD ABI KÄSITLEVAD SÄTTED 36

3. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG 36

4. SULARAHAMAKSED 36

5. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE 37

6. MINIMAALNE GARANTIIPREEMIA 37

7. PROJEKTIDE FINANTSEERIMINE 37

8. ABI 37

III PEATÜKK. MENETLUSED 37

9. TEATAMINE 37

10. LÄBIVAATAMINE 37

II LISA. SEKTORILEPE TUUMAELEKTRIJAAMADE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA 40

I PEATÜKK. SEKTORILEPPE REGULEERIMISALA 40

1. REGULEERIMISALA 40

II PEATÜKK. EKSPORDIKREDIITI JA ABI KÄSITLEVAD SÄTTED 40

2. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG 40

3. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE 41

4. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE (CIRR) ARVUTAMINE 41

5. LUBATUD VÄÄRINGUD 42

6. RIIKLIK TOETUS TUUMKÜTUSE JA TUUMKÜTUSEGA SEOTUD TEENUSTE JAOKS 42

7. ABI 42

III PEATÜKK. MENETLUSED 42

8. EELNEV TEATAMINE 42

IV PEATÜKK. LÄBIVAATAMINE 42

9. EDASINE TÖÖ 42

10. LÄBIVAATAMINE JA JÄRELEVALVE 42

III LISA. SEKTORILEPE TSIVIILÕHUSÕIDUKITE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA 43

1. OSA. ÜLDSÄTTED 43

1. EESMÄRK 43

2. STAATUS 43

3. OSALEMINE 43

4. REGULEERIMISALA 43

5. MITTEOSALISTELE KÄTTESAADAV TEAVE 44

6. ABI 44

7. MEETMED KAHJUDE VÄLTIMISEKS VÕI PIIRAMISEKS 44

2. OSA. UUED ÕHUSÕIDUKID 45

I PEATÜKK. KATVUS 45

8. UUS ÕHUSÕIDUK 45

II PEATÜKK. FINANTSEERIMISTINGIMUSED 45

9. LUBATUD VÄÄRINGUD 45

10. SISSEMAKSE JA MAKSIMAALNE RIIKLIK TOETUS 45

11. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRAD 46

12. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG 46

13. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE 46

14. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD 47

15. INTRESSITOETUS 47

16. TASUD 47

17. KAASRAHASTAMINE 48

3. OSA. KASUTATUD ÕHUSÕIDUKID, VARUMOOTORID JA -OSAD, HOOLDUS- JA TEENINDUSLEPINGUD 48

I PEATÜKK. KATVUS 48

18. KASUTATUD ÕHUSÕIDUKID NING MUUD KAUBAD JA TEENUSED 48

II PEATÜKK. FINANTSEERIMISTINGIMUSED 48

19. KASUTATUD ÕHUSÕIDUKITE MÜÜK 48

20. VARUMOOTORID JA -OSAD 49

21. ÜMBEREHITAMISE, ULATUSLIKU MODIFITSEERIMISE JA UUENDAMISE LEPINGUD 49

22. HOOLDUS- JA TEENINDUSLEPINGUD 50

23. MOOTORIKOMPLEKID 50

4. OSA. LÄBIPAISTVUSMENETLUSED 50

1. JAGU. TEAVITUSNÕUDED 50

24. TEAVE RIIKLIKU TOETUSE KOHTA 50

2. JAGU. TEABEVAHETUS 50

25. TEABETAOTLUSED 50

26. SUULISED KONSULTATSIOONID 51

27. ERIKONSULTATSIOONID 51

3. JAGU. ÜHISSEISUKOHT 51

28. ÜHISSEISUKOHA MENETLEMINE JA VORM 51

29. ÜHISSEISUKOHA ETTEPANEKULE VASTAMINE 52

30. ÜHISSEISUKOHA HEAKSKIITMINE 52

31. LAHKARVAMUS ÜHISSEISUKOHA PUHUL 52

32. ÜHISSEISUKOHA JÕUSTUMINE 52

33. ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS 52

4. JAGU. TINGIMUSTE KOHANDAMINE 53

34. TINGIMUSTE KOHANDAMINE 53

5. OSA. JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE 53

35. JÄRELEVALVE 53

36. LÄBIVAATAMINE 53

37. EDASINE TÖÖ 54

6. OSA. LÕPPSÄTTED 54

38. JÕUSTUMINE 54

39. ÜLEMINEKUKORD 54

40. KOKKULEPPEST TAGANEMINE 55

1. JAGU. RISKIDE LIIGITAMISE MENETLUSED 57

I. RISKIDE LIIGITUSTE LOENDI KOOSTAMINE 57

II. II RISKIDE LIIGITUSTE LOENDI AJAKOHASTAMINE 57

III. LAHKARVAMUSTE LAHENDAMINE 58

IV. LIIGITUSTE KEHTIVUSAEG 58

V. OSTJA/LAENUVÕTJA RISKIDE LIIGITAMISE TAOTLUS 58

2. JAGU. UUTE JA KASUTATUD ÕHUSÕIDUKITE GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRAD 59

I. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE KINDLAKSMÄÄRAMINE 59

II. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRA VÄHENDAMINE 64

III. VARAGA TAGAMATA TEHINGUD 67

3. JAGU. SELLISTE KAUPADE JA TEENUSTE GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRAD, MIS EI OLE SEOTUD KÄESOLEVA SEKTORILEPPE 3. OSAS KÄSITLETUD KASUTATUD ÕHUSÕIDUKITEGA 68

I. ESIALGNE TEAVE 71

II. KÜSIMUSED 71

1. MADALAIM UJUV INTRESSIMÄÄR 73

2. FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄR 73

3. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRA ARVUTAMINE 74

4. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRA KEHTIVUS 74

5. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADE KOHALDAMINE 74

6. FIKSEERITUD INTRESSIMÄÄRAGA LAENUDE ENNETÄHTAEGNE TAGASIMAKSMINE 74

7. INTRESSIMÄÄRADE VIIVITAMATA MUUTMINE 74

8. VÕRDLUSMARGINAAL 74

IV LISA. SEKTORILEPE TAASTUVATE ENERGIAALLIKATE, KLIIMAMUUTUSTE LEEVENDAMISE JA NENDEGA KOHANEMISE NING VEEPROJEKTIDE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA 80

I PEATÜKK. SEKTORILEPPE REGULEERIMISALA 80

1. REGULEERIMISALA SEOSES PROJEKTIDEGA TAASTUVATE ENERGIAALLIKATE SEKTORITES, MIS ON TOETUSKÕLBLIKUD I LIITE KOHASELT 80

2. REGULEERIMISALA SEOSES PROJEKTIDEGA KLIIMAMUUTUSTE LEEVENDAMISE SEKTORITES, MIS ON TOETUSKÕLBLIKUD II LIITE KOHASELT 80

3. REGULEERIMISALA SEOSES PROJEKTIDEGA KLIIMAMUUTUSTEGA KOHANEMISE SEKTORIS, MIS ON TOETUSKÕLBLIKUD III LIITE KOHASELT 81

4. REGULEERIMISALA VEEPROJEKTIDE PUHUL 81

II PEATÜKK. EKSPORDIKREDIITE KÄSITLEVAD SÄTTED 81

5. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG 81

6. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE 82

7. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD 82

8. LUBATUD VÄÄRINGUD 83

9. KOHALIKUD KULUD 83

III PEATÜKK. MENETLUSED 83

10. EELNEV TEATAMINE 83

IV PEATÜKK. JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE 83

11. EDASINE TÖÖ 84

12. JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE 84

V LISA. SEKTORILEPE RAUDTEETARISTU EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA 91

I PEATÜKK. SEKTORILEPPE REGULEERIMISALA 91

1. REGULEERIMISALA 91

II PEATÜKK. EKSPORDIKREDIITE KÄSITLEVAD SÄTTED 91

2. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG 91

3. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE 92

4. FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD 92

III PEATÜKK. MENETLUSED 92

5. EELNEV TEATAMINE 92

6. ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS 92

IV PEATÜKK. JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE 92

7. JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE 92

VI LISA. PROJEKTIDE FINANTSEERIMISE TEHINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED 94

I PEATÜKK. ÜLDSÄTTED 94

1. REGULEERIMISALA 94

II PEATÜKK. FINANTSEERIMISTINGIMUSED 94

2. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG 94

3. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE 94

4. FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD 95

III PEATÜKK. MENETLUSED 95

5. EELNEV TEATAMINE PROJEKTIDE FINANTSEERIMISE TEHINGUTE PUHUL 95

I. PÕHIKRITEERIUMID 96

II. LISAKRITEERIUMID PROJEKTIDE FINANTSEERIMISE TEHINGUTE PUHUL SUURE SISSETULEKUGA OECD RIIKIDES 96

VII LISA. TEATISTES ESITATAV TEAVE 97

I. TEAVE, MIS TULEB ESITADA KÕIKIDE TEATISTE PUHUL 97

II. LISATEAVE, MIS TULEB VAJADUSE KORRAL ESITADA SEOSES TEATISTEGA, MIS ON ESITATUD SEOSES KONKREETSETE SÄTETEGA 99

VIII LISA. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE ARVUTAMINE 104

IX LISA. TURU VÕRDLUSALUSED TEHINGUTE KOHTA 0 KATEGOORIA RIIKIDES 107

X LISA. KRITEERIUMID JA TINGIMUSED, MILLEGA REGULEERITAKSE KOLMANDA ISIKU TAGASIMAKSEGARANTII KOHALDAMIST, JA MITMEPOOLSETE VÕI PIIRKONDLIKE INSTITUTSIOONIDE LIIGITUS 108

XI LISA. OSTJA RISKIDE KATEGOORIATE KVALITATIIVSED KIRJELDUSED 110

XII LISA. KRITEERIUMID JA TINGIMUSED, MILLEGA REGULEERITAKSE RIIGI LAENURISKIDE MAANDAMISE MEETMETE JA OSTJA RISKI KREDIIDIKVALITEEDI PARANDAMISE VIISIDE KOHALDAMIST 114

XIII LISA. ARENGUABI KVALITEEDI HINDAMISE KRITEERIUMID 118

XIV LISA. MÕISTETE LOETELU 120

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1. EESMÄRK

a) Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe”) põhieesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohasele kasutamisele.

b) Kokkuleppega püütakse soodustada võrdseid võimalusi riiklikuks toetuseks, nagu on määratletud punkti 5 alapunktis a, et edendada eksportijate vahelist konkurentsi, mis põhineb pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantseerimistingimustel.

2. STAATUS

Kokkulepe, mis töötati välja OECD raames, jõustus algselt 1978. aasta aprillis ja selle kestus on määramata. Tegemist on suulise kokkuleppega osaliste vahel, see ei ole OECD õigusakt, (1) kuigi OECD sekretariaat (edaspidi „sekretariaat”) aitab seda hallata.

3. OSALEMINE

Kokkuleppe osalised on praegu: Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Euroopa Liit, Jaapan, Kanada Korea, Norra, Šveits ja Uus-Meremaa. Olemasolevad osalised võivad osalisteks kutsuda teisi OECD liikmeid ja muid riike.

4. MITTEOSALISTELE KÄTTESAADAV TEAVE

a) Osalised kohustuvad jagama mitteosalistega teavet riiklikku toetust käsitlevate teatiste kohta, nagu on sätestatud punkti 5 alapunktis a.

b) Osaline saadab konkurentsiolukorras oleva mitteosalise taotlusel mitteosalisele vastuse riiklikuks toetuseks pakutavate finantseerimistingimuste kohta vastastikkuse põhimõtte alusel samal moel, nagu ta vastaks osalise taotlusele.

5. REGULEERIMISALA

Kokkulepet kohaldatakse igasuguse avaliku halduse asutuse poolt või nimel kaupade ja/või teenuste väljaveoks antava riikliku toetuse, sealhulgas kapitalirendi suhtes, mille tagasimaksetähtaeg on vähemalt kaks aastat.

a) Riiklikku toetust võib anda mitmes vormis. 1) Ekspordikrediidi tagatis või kindlustus (täiemahuline garantii). 2) Riiklik finantseerimistoetus: otselaen/finantseerimine ja refinantseerimine või intressitoetus. 3) Mis tahes kombinatsioon eespool nimetatutest.

b) Kokkulepet kohaldatakse seotud abi suhtes; IV peatükis sätestatud korda kohaldatakse ka kaubandusega liituva sidumata abi suhtes.

c) Kokkulepet ei kohaldata sõjalise varustuse ega põllumajandustoodete ekspordi suhtes.

d) Riiklikku toetust ei anta, kui on selgeid tõendeid, et leping on sõlmitud ostjaga, kes ei asu kaupade tegelikus sihtriigis, eelkõige soodsamate tagasimaksetingimuste saamise eesmärgil.

6. SEKTORILEPPED

a) Kokkuleppe koosseisu kuuluvad järgmised sektorilepped: — laevad (I lisa) — tuumaelektrijaamad (II lisa) — tsiviilõhusõidukid (III lisa) — taastuvenergia, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine ning veeprojektid (IV lisa) — raudteetaristu (V lisa)

b) Sektorileppe osaline võib kohaldada leppe riiklikku toetust käsitlevaid sätteid kõnealuse sektorileppega hõlmatud kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes. Kui sektorilepe ei sisalda kokkuleppe sättele vastavat sätet, kohaldab sektorileppe osaline kokkuleppe sätet.

7. PROJEKTIDE FINANTSEERIMINE

a) Osalised võivad kohaldada VI lisas sätestatud tingimusi kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes nende tehingute puhul, mis vastavad VI lisa 1. liites sätestatud kriteeriumidele.

b) Punkti a kohaldatakse selliste kaupade ja teenuste ekspordi suhtes, mida hõlmab sektorilepe tuumaenergiajaamade ekspordikrediitide kohta, sektorilepe taastuvenergia, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ja ning veeprojektide ekspordikrediitide kohta ning sektorilepe raudteetaristu ekspordikrediitide kohta.

c) Punkti a ei kohaldata selliste kaupade ja teenuste ekspordi suhtes, mida hõlmab sektorilepe tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide kohta ja sektorilepe laevade ekspordikrediitide kohta.

8. KOKKULEPPEST TAGANEMINE

Osaline võib kokkuleppest taganeda, teatades sellest kirjalikult sekretariaadile välksidevahendite, nt OECD sidusinfosüsteemi (OLIS) abil. Taganemine jõustub 180 kalendripäeva pärast seda, kui sekretariaat on teatise kätte saanud.

9. JÄRELEVALVE

Sekretariaat kontrollib kokkuleppe rakendamist.

II PEATÜKK

EKSPORDIKREDIIDI FINANTSEERIMISTINGIMUSED

Ekspordikrediidi finantseerimistingimused hõlmavad kõiki käesolevas peatükis ettenähtud sätteid, mida tuleb tõlgendada nende omavahelises seoses.

Kokkuleppes sätestatakse piirangud tingimuste suhtes, mille korral võib riiklikku toetust anda. Osalised nõustuvad, et teatavate kaubandus- või tööstussektorite suhtes kohaldatakse traditsiooniliselt rangemaid finantseerimistingimusi, kui kokkuleppes ette nähtud. Osalised järgivad ka edaspidi selliseid tavapäraseid finantseerimistingimusi, eelkõige põhimõtet, mille kohaselt tagasimaksetähtaeg ei ületa kaupade kasutusaega.

10. SISSEMAKSE, MAKSIMAALNE RIIKLIK TOETUS JA KOHALIKUD KULUD

a) Osalised kohustavad riiklikult toetatavate kaupade ja teenuste ostjaid tegema sissemakseid vähemalt 15 % ulatuses ekspordilepingu väärtusest XIV lisas määratletud krediiditähtaja alguses või enne seda. Sissemaksete suuruse määramisel võib ekspordilepingu väärtust võrdeliselt vähendada, kui tehing hõlmab kolmanda riigi kaupu ja teenuseid, mida riiklikult ei toetata. Lubatud on finantseerimine/kindlustus kuni 100 % ulatuses garantiipreemiast. Garantiipreemia võib arvata ekspordilepingu väärtuse hulka või mitte. Kõnealusteks sissemakseteks ei peeta pärast krediiditähtaja algust tehtud garantiipreemiaid.

b) Selliseid sissemakseid võib riiklikult toetada üksnes tavapäraste krediiditähtajaeelsete riskide suhtes võimaldatava kindlustuse või garantii vormis.

c) Välja arvatud punktides b ja d sätestatu, ei anna osalised riiklikku toetust rohkem kui 85 % ekspordilepingu väärtusest, kaasa arvatud kolmandate riikide tarned, kuid välja arvatud kohalikud kulud.

d) Osalised võivad anda riiklikku toetust kohalike kulude katteks tingimusel, et: 1) riikliku toetuse kogusumma kohalike kulude katteks ei ületa 30 % ekspordilepingu väärtusest; 2) seda ei anta tingimustel, mis on asjakohaseks eksporditehinguks kokkulepitutest soodsamad või kitsendavamad. 3) Kui riiklik toetus kohalike kulude katteks ületab 15 % ekspordilepingu väärtusest, tuleb sellisest riiklikust toetusest eelnevalt teatada kooskõlas punktiga 48, täpsustades toetatavate kohalike kulude laadi.

11. RIIKIDE LIIGITUS PIKIMA TAGASIMAKSETÄHTAJA MÄÄRAMISEKS

a) I kategooria riigid on suure sissetulekuga (2) OECD riigid. Kõik muud riigid kuuluvad II kategooriasse.

b) Riikide liigitamisel rakendatakse järgmisi kriteeriume ja menetlusi. 1) Kokkuleppe kohane liigitus määratakse kindlaks kogurahvatulu alusel elaniku kohta, mille on välja arvutanud Maailmapank oma laenuvõtjariikide liigituse koostamiseks. 2) Juhul kui Maailmapangal ei ole kogurahvatulu arvutamiseks elaniku kohta piisavalt teavet, palutakse tal hinnata, kas asjaomase riigi kogurahvatulu elaniku kohta ületab kehtiva künnise või jääb sellest allapoole. Riik liigitatakse selle hinnangu põhjal, kui osalised ei otsusta teisiti. 3) Kui riik liigitatakse ümber punkti 11 alapunkti a kohaselt, jõustub ümberliigitus kaks nädalat pärast seda, kui sekretariaat on Maailmapanga eespool nimetatud andmete põhjal tehtud järeldused edastanud kõikidele osalistele. 4) Juhul kui Maailmapank täpsustab näitajaid, ei arvestata selliseid täpsustusi kokkuleppe kohaldamisel. Sellest hoolimata võib riigi liigitust muuta ühisseisukohaga ja osalised kaaluvad pooldavalt muudatust, mis tuleneb näitajate vigadest või väljajäänud andmetest, mis on tagantjärele kindlaks tehtud samal kalendriaastal, kui sekretariaat näitajad esimest korda osalistele saatis.

c) Riigi kategooria muutub alles pärast seda, kui talle Maailmapanga määratud liigitus on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks.

12. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG

Ilma et see piiraks punkti 13 kohaldamist, sõltub pikim tagasimaksetähtaeg punkti 11 kohasest sihtriigi liigitusest.

a) I kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg viis aastat, kusjuures punktis 48 sätestatud eelneva teatamise menetluse rakendamisel on võimalik kokku leppida kuni kaheksa ja poole aasta pikkuses tähtajas.

b) II kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kümme aastat.

c) Lepingu puhul, mis hõlmab rohkem kui ühte sihtriiki, peaksid osalised püüdma jõuda punktides 58–63 sätestatud korras ühisseisukohale, et leppida kokku sobivates tingimustes.

13. TAGASIMAKSETÄHTAEG MUUDE ELEKTRIJAAMADE PUHUL KUI TUUMAELEKTRIJAAMAD

a) Muude elektrijaamade puhul kui tuumaelektrijaamad, on pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat. Kui osaline kavatseb toetada pikemat kui punktis 12 ettenähtud tagasimaksetähtaega, teatab ta sellest ette punktis 48 sätestatud korras.

b) Muud elektrijaamad kui tuumaelektrijaamad on täielikud elektrijaamad või nende osad, mis ei tööta tuumkütuse abil, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sh töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste elektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks. Sinna hulka ei kuulu kulud, mille eest vastutab tavaliselt ostja, eelkõige kulud, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide, jaotlate ja veevarustusega, mis asuvad väljaspool elektrijaama krundi piire, ning kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, ehitusluba, kütuselaadimisluba), välja arvatud: 1) juhtudel, kui jaotla ja elektrijaama ostja on üks ja sama isik, on algse jaotla pikim tagasimaksetähtaeg sama kui muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama puhul (st 12 aastat) ja 2) alajaamade, trafode ja alumise pingekünnisega 100 kV ülekandeliinide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg sama kui muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama puhul.

14. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE

a) Ekspordikrediidi põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena.

b) Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel ning põhisumma esimene osamakse ja intress makstakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust.

c) Liisingutehingute toetuseks antava ekspordikrediidi puhul võib punktis a sätestatud põhisumma võrdsete tagasimaksete asemel kohaldada põhisumma võrdsete tagasimaksete ja intressi kombinatsiooni.

d) Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib ekspordikrediiti anda muudel tingimustel kui eespool punktides a–c sätestatud. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuses ning võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel saadaoleva võlateeninduse profiiliga ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele: 1) ükski üksik põhisumma tagasimakse või mitu põhisumma tagasimakset ei tohi kuue kuu jooksul ületada 25 % krediidi põhisummast; 2) põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel. Põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 12 kuud pärast krediiditähtaja algust. 3) Intressi makstakse vähemalt iga 12 kuu järel, kusjuures intressi esimene makse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. 4) Keskmine kaalutud tagasimakseperiood ei tohi olla pikem kui: — riiklike ostjatega (või keskvalitsuse garantiiga) tehtavate tehingute puhul neli ja pool aastat I kategooria riikide ning viis ja veerand aastat II kategooria riikide puhul; — mitteriiklike ostjatega (ja ilma keskvalitsuse garantiita) tehtavate tehingute puhul viis aastat I kategooria riikide ning kuus aastat II kategooria riikide puhul; — olenemata kahes eelmises taandes sätestatust, muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama toetamisega seotud tehingute puhul vastavalt punktile 13 kuus ja veerand aastat. 5) Osaline esitab vastavalt punktile 48 eelneva teatise, milles selgitatakse alapunktide a–c kohaselt toetuse mitteandmise põhjust.

e) Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita.

15. INTRESSIMÄÄRAD, GARANTIIPREEMIAMÄÄRAD JA MUUD TASUD

a) Intressid ei sisalda: 1) garantiipreemiaid ega muid makseid tarnijakrediidi või finantskrediidi kindlustamiseks või garanteerimiseks; 2) ekspordikrediidiga seotud pankade teenustasusid ega vahendustasusid, välja arvatud kogu tagasimaksetähtaja jooksul pangale makstavad aasta- või poolaastatasud, ega 3) impordiriigi kehtestatud kinnipeetavaid makse.

b) Kui riiklikku toetust antakse otsekrediidi või -finantseerimise või refinantseerimise vormis, võib garantiipreemia lisada intressimäära nimiväärtusele või võtta seda eraldi tasuna; mõlemat osa tuleb osalistele eraldi täpsustada.

16. EKSPORDIKREDIIDI KEHTIVUSAEG

Üksiku ekspordikrediidi või -krediidiliini finantseerimistingimused, välja arvatud punktis 21 sätestatud turuintressi viitemäärade (CIRR, Commercial Interest Reference Rate) kehtivusaeg, kehtestatakse enne lõpliku kulukohustuse võtmist kõige rohkem kuueks kuuks.

17. MEETMED KAHJUDE VÄLTIMISEKS VÕI PIIRAMISEKS

Kokkulepe ei takista ekspordikrediidiga tegelevatel asutustel või finantseerimisasutustel leppida kokku kokkuleppega ettenähtust vähem kitsendavates finantseerimistingimustes, kui seda tehakse pärast lepingu sõlmimist (kui ekspordikrediidileping ja seotud dokumendid on juba jõustunud) ja kui selle eesmärk on üksnes vältida või piirata kahjusid, mis tulenevad sündmustest, mis võivad põhjustada maksmatajätmist või nõuete tekkimist.

18. TINGIMUSTE KOHANDAMINE

Võttes arvesse osalise rahvusvahelisi kohustusi ja kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga, võib osaline punktis 45 sätestatud korras kohandada tingimusi osalise või mitteosalise pakutud finantseerimistingimustega. Käesoleva punktiga kooskõlas ettenähtud finantseerimistingimusi loetakse vastavateks I ja II peatüki ning vajaduse korral I, II, III, IV, V ja VI lisa sätetele.

19. FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD RIIKLIKU FINANTSEERIMISTOETUSE PUHUL

a) Osalised, kes annavad riiklikku toetust fikseeritud intressimääraga laenudeks, kohaldavad miinimumintressimääradena asjakohaseid turuintressi viitemäärasid. Turuintressi viitemäärad on intressimäärad, mis on kindlaks määratud järgmiste põhimõtete alusel: 1) turuintressi viitemäärad peaksid esindama asjakohase vääringu koduturul kehtivaid laenude lõplikke turuintressimäärasid; 2) turuintressi viitemäärad peaksid võimalikult täpselt vastama esmajärguliste kodumaiste laenuvõtjate suhtes kohaldatavale intressimäärale; 3) turuintressi viitemäärad peaksid põhinema fikseeritud intressimääraga laenude rahastamiskuludel; 4) turuintressi viitemäärad ei tohiks moonutada kodumaised konkurentsitingimusi ja 5) turuintressi viitemäärad peaksid võimalikult täpselt vastama esmajärgulistele välismaistele laenuvõtjatele kättesaadavale intressimäärale.

b) Riikliku finantseerimistoetuse andmine ei korva ega hüvita osaliselt ega täielikult asjakohast krediidiriski garantiipreemiat, mida võetakse tagasimaksmata jätmise riski katteks vastavalt punkti 23 sätetele.

20. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE (CIRR) ARVUTAMINE

a) Alguses valib iga osaline, kes soovib kehtestada turuintressi viitemäära, oma riigi vääringu jaoks ühe kahest järgmisest põhiintressimäärade süsteemist: 1) kuni viieaastase tagasimaksetähtaja puhul kolmeaastaste riigivõlakirjade tootlus; üle viieaastase ja kuni kaheksa ja poole aastase tagasimaksetähtaja puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus ning üle kaheksa ja poole aastase tagasimaksetähtaja puhul seitsmeaastaste riigivõlakirjade tootlus või 2) kõikide tagasimaksetähtaegade puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus. Põhiintressimäärasüsteemi erandid lepitakse kokku osaliste vahel.

b) Turuintressi viitemäär on iga osalise põhiintressimäärast 100 baaspunkti võrra suurem, kui osalised ei lepi kokku teisiti.

c) Ülejäänud osalised rakendavad konkreetse vääringu suhtes kehtestatud turuintressi viitemäära juhul, kui nad otsustavad finantseerida nimetatud vääringus.

d) Osaline võib vahetada oma põhiintressimäära süsteemi, teatades sellest kuus kuud ette ja olles eelnevalt konsulteerinud teiste osalistega.

e) Osaline või mitteosaline võib taotleda turuintressi viitemäära kindlaksmääramist mitteosaleja vääringus. Huvitatud mitteosalisega konsulteerides võib osaline või sekretariaat kõnealuse mitteosalise nimel teha ettepaneku turuintressi viitemäära arvutamiseks selles vääringus, rakendades punktide 58–63 kohast ühisseisukoha menetlust.

21. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KEHTIVUS

Tehingu suhtes kohaldatav intressimäär kinnitatakse kõige rohkem 120 päevaks. Kui riikliku finantseerimistoetuse tingimused kinnitatakse enne lepingu sõlmimise päeva, suurendatakse asjaomast turuintressi viitemäära 20 baaspunkti võrra.

22. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KOHALDAMINE

a) Kui riiklikku finantseerimistoetust antakse ujuva intressimääraga laenudeks, ei lubata pankadel ega muudel finantseerimisasutustel pakkuda laenu kehtivusajal võimalust kohaldada turuintressi viitemäära (esialgse lepingu sõlmimisel kehtiv) või lühiajalist turuintressimäära, sõltuvalt sellest, kumb on madalam.

b) Laenu või selle mis tahes osa vabatahtliku ennetähtaegse tagasimaksmise korral hüvitab laenuvõtja riiklikku finantseerimistoetust andnud valitsusasutusele kõik kulud ja kahjud, mis tulenevad kõnealusest ennetähtaegsest tagasimaksmisest, sealhulgas valitsusasutuse poolt fikseeritud määraga raha sissevoolu ennetähtaegsest tagasimaksmisest tingitud katkestusega seotud kulud.

23. GARANTIIPREEMIA KREDIIDIRISKI KATTEKS

Osalised nõuavad lisaks intressitasudele sisse garantiipreemia, et katta ekspordikrediidi tagasimaksmata jätmise riski. Osaliste kohaldatavad garantiipreemiamäärad on riskipõhised, ühtlustuvad ning piisavad, et katta pikaajalisi halduskulusid ja kahjusid.

24. GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄR KREDIIDIRISKI KATTEKS

Osalised nõuavad krediidiriski katteks sisse vähemalt kohaldatava garantiipreemia alammäära.

a) Kohaldatav garantiipreemia alammäär arvutatakse järgmiste tegurite järgi: — kohaldatav riigi laenuriskide liigitus; — riskiperiood (st riskihorisont ehk HOR); — võlgniku valitud ostja riskide kategooria; — poliitilise ja kommertsriski katte osakaal ning riikliku ekspordikrediiditoote kvaliteet; — mis tahes kohaldatud riigi laenuriskide maandamise meede ja — mis tahes kohaldatud ostja riski krediidikvaliteedi parandamine.

b) Garantiipreemia alammäärad väljendatakse protsentides krediidi põhisummast nii, nagu nõutaks garantiipreemiad täies ulatuses sisse krediidi esimesel väljavõtukuupäeval. Selgitus garantiipreemia alammäära arvutamise kohta koos matemaatiliste valemitega on esitatud VIII lisas.

c) Ei ole kehtestatud garantiipreemiate alammäärasid tehingute kohta, mis on seotud 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD riikide ja suure sissetulekuga euroala riikide (3) võlgnikega. Garantiipreemiate määrad, mida osalised kohaldavad sellistes riikides teostatud tehingute suhtes, määratakse kindlaks juhtumipõhiselt. Tagamaks, et garantiipreemiate määrad, mida kohaldatakse selliste riikide võlgnikega seotud tehingute suhtes, ei lööks alla hindasid eraturgudel, järgivad osalised järgmist korda: — Võttes arvesse turuteabe kättesaadavust ja alustehingu iseloomu, määravad osalised kohaldatava garantiipreemia määra kindlaks, võrreldes seda ühe või mitme turu võrdlusalusega, mis on sätestatud IX lisas, valides võrdlusaluse või -alused, mida peetakse konkreetse tehingu jaoks kõige sobivama(te)ks. — Ilma et see piiraks eelmise lõigu kohaldamist, nõuavad osalised juhul, kui turuteabe asjakohasus on likviidsusega seotud või muude põhjuste tõttu piiratud või kui tehingu väärtus on väike (selle krediidiväärtus on väiksem kui 10 miljonit Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikut (SDR), sisse vähemalt garantiipreemiate alammäära, mis vastab asjakohasele ostja riskide kategooriale riigi laenuriskide 1. kategoorias. — Ajutiselt (4) teatavad osalised kooskõlas punktiga 48 eelnevalt igast tehingust võlgniku/garandiga 0 kategooria riigis, suure sissetulekuga OECD riigis või suure sissetulekuga euroala riigis, mille krediidiväärtus on üle 10 miljoni SDRi.

d) 7. kategooriasse kuuluvate „suurima riskiga” riikide puhul nõutakse põhimõtteliselt selle kategooria suhtes kehtestatud garantiipreemiate alammääradele juurdemaksmist; kõnealused garantiipreemiamäärad määrab riiklikku toetust andev osaline.

e) Tehingu garantiipreemia alammäära arvutamisel kohaldatakse riigi laenuriskide puhul võlgniku riigi liigitust ja ostja riski liigituse puhul võlgniku liigitust, (5) välja arvatud järgmistel juhtudel. — Tagatise muutumatu, tingimusteta, nõudmisel põhineva, õiguslikult kehtiva ja jõustatava garantii vormis võla täieliku tagasimakse kohustuse kohta krediidi kogu kehtivusajaks annab kolmas isik, kes on tagatud võla suurust arvestades krediidivõimeline. Kolmanda isiku garantii korral võib osaline kohaldada ka selle riigi laenuriskide liigitust, kus asub garant ning garandi ostja riskide kategooriat; (6) või — kui punktis 28 sätestatud mitmepoolne või piirkondlik institutsioon tegutseb tehingu puhul võlgniku või garandina, võib riigi laenuriski liigitusena ja ostja riskide kategooriana kohaldada konkreetse asjaomase mitmepoolse või piirkondliku institutsiooni liigitust.

f) Kriteeriumid ja tingimused, millega reguleeritakse kolmanda isiku garantii kohaldamist vastavalt olukordadele, mida kirjeldatakse eespool alapunkti e esimeses ja teises taandes, on sätestatud X lisas.

g) Garantiipreemia alammäära arvutamisel kasutatav riskiperioodi pikkus on pool väljamaksetähtajast pluss terve tagasimaksetähtaeg ning eeldab korrapärast ekspordikrediidi tagasimakseprofiili, st tagasimaksmist kord poolaastas võrdsete põhisumma osamaksetena, millele kuue kuu möödumisel krediiditähtaja algusest lisandub kogunenud intress. Mittestandardse tagasimakseprofiiliga ekspordikrediidi puhul arvutatakse samaväärne tagasimakseperiood (mida väljendatakse kord poolaastas tehtavate võrdsete osamaksetena) järgmise valemi abil: samaväärne tagasimakseperiood = (tagasimakseperioodi kaalutud keskmine pikkus – 0,25)/0,5.

h) Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis seondub kolmandast isikust garandiga, kes ei asu võlgnikuga samas riigis, teatab sellest punkti 47 kohaselt ette. Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis seondub garandina tegutseva mitmepoolse või piirkondliku institutsiooniga, teatab sellest punkti 48 kohaselt ette.

25. RIIGI LAENURISKIDE LIIGITAMINE

Riigid liigitatakse vastavalt tõenäosusele, kas nad maksavad oma välisvõlga (st riigi krediidirisk), välja arvatud suure sissetulekuga OECD riigid ja suure sissetulekuga euroala riigid.

a) Riigi krediidiriski viis tegurit on järgmised: — üldine tagasimaksete moratoorium, mille kuulutab välja võlgniku/garandi riigi valitsus või riigi see asutus, mille kaudu tagasimakse sooritatakse; — väljaspool teate saatnud osalise riiki toimuvad poliitilised sündmused ja/või tekkivad majandusraskused või väljaspool teate saatnud osalise riiki võetud seadusandlikud/halduslikud meetmed, mis takistavad või viivitavad krediidi suhtes juba makstud vahendite ülekandmist; — võlgniku/garandi riigis vastu võetud õigusnormid, mille kohaselt kohalikus vääringus tehtud tagasimakseid käsitatakse võla kustutamisena, olenemata sellest, et vahetuskursside kõikumise tõttu ei kata sellised tagasimaksed krediidivääringusse ümber arvestatuna vahendite ülekandmise päeval enam võlasummat; — kõik muud mõne muu riigi valitsuse meetmed või otsused, mis takistavad krediidi tagasimaksmist ja — vääramatu jõud, mis ilmneb väljaspool teate saatnud osalise riiki, st sõda (sh kodusõda), sundvõõrandamine, riigipööre, ülestõus, rahvarahutused, keeristormid, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, hiidlained ja tuumaõnnetused.

b) Riigid on liigitatud ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast (0–7). Garantiipreemia alammäärad on kehtestud 1.–7. kategooria kohta kuid mitte 0 kategooria kohta, kuna riigi laenuriski taset loetakse sellesse kategooriasse kuuluvate riikide puhul tähtsusetuks. 0 kategooria riikide tehingutega seonduv krediidirisk on valdavalt seotud võlgniku/garandi riskiga.

c) Riike liigitatakse (7) riigi laenuriskide liigitamise korra alusel, mis hõlmab järgmist. — riigi laenuriskide hindamismudel (edaspidi „mudel”), mille kasutamisel saadakse riigi maksejõuetuse riski kvantitatiivne hinnang, mille aluseks on iga riigi puhul kolm riskinäitajate rühma: osaliste maksekogemused, finantsolukord ja majanduslik olukord. Mudeli metoodika koosneb eri järkudest, nagu kolme riskinäitajate rühma hindamine ning nende rühmade ühendamine ja paindlik kaalumine. — Mudeli abil saadud tulemuste kvalitatiivne hindamine riikhaaval, et võtta arvesse poliitilist riski ja/või muid mudeliga täielikult või osaliselt hõlmamata riskitegureid. Vajaduse korral võib see viia kvantitatiivsel mudelil põhineva hinnangu korrigeerimiseni, et väljendada riigi laenuriski lõpphinnangut.

d) Riigi laenuriskide liigitust jälgitakse pidevalt ja vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi laenuriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest. Kui riik liigitatakse ümber riigi laenuriski madalamasse või kõrgemasse kategooriasse, kohaldavad osalised hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui sekretariaat on teatanud ümberliigitamisest, garantiipreemia määra, mis vastab riigi laenuriski uue kategooriaga seostatud garantiipreemia alammäärade tasemele või on sellest kõrgem.

e) Sekretariaat avaldab kohaldatava riigi laenuriskide liigituse.

26. RIIGI MAKSEJÕUETUSRISKI HINDAMINE

a) Kõikide riikide puhul, mis on liigitatud riigi laenuriskide liigitamise korra kohaselt vastavalt punkti 25 alapunktile d, hinnatakse riigi maksejõuetusriski selleks, et teha erandkorras kindlaks need riigid, — kes ei ole riigi kõige väiksema riskiga võlgnikud ja — kelle krediidirisk on oluliselt suurem kui riigi laenurisk.

b) Eespool alapunktis a nimetatud riigid tehakse kindlaks riigi laenuriskide hindamise korra kohaselt, mille osalised on koostanud ja milles kokku leppinud.

c) Eespool alapunktis a loetletud kriteeriumidele vastavat riikide loendit jälgitakse pidevalt, see vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi maksejõuetusriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest.

d) Eespool alapunkti b kohaselt kindlaks tehtud riikide loendi avaldab sekretariaat.

27. OSTJA RISKIDE LIIGITAMINE

Võlgnikud ja kohastel juhtudel garandid riikides, mis on liigitatud 1.–7. kategooriasse, liigitatakse ühte ostja riskide kategooriasse, mis on kehtestatud võlgniku/garandi riigi kohta (8). Ostja riskide kategooriate maatriks, kuhu liigitatakse võlgnikud ja garandid, on esitatud VIII lisas. Ostja riskide kategooriate kvalitatiivne kirjeldus on esitatud XI lisas.

a) Ostja riskide liigitus põhineb võlgniku/garandi tagatiseta laenude reitingul, mille on kindlaks määranud osaline.

b) Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti a kohaldamist, võib tehinguid, mida toetatakse vastavalt VI lisas sätestatud tingimustele, ja tehinguid, mille krediidiväärtus on kuni 5 miljonit SDRi, liigitada tehingupõhiselt, st pärast seda, kui on kohaldatud ükskõik millist ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viisi, kuid selliste tehingute suhtes ei saa nende liigitusest olenemata teha ühtegi allahindlust ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kohaldamisel.

c) Riiklikud võlgnikud ja garandid liigitatakse ostja riskide kategooriasse SOV/CC0.

d) Järgmistel juhtudel võib mitteriiklikke võlgnikke ja garante erandkorras liigitada ostja riskide kategooriasse „parem kui riik” (SOV+) (9): — akrediteeritud reitinguagentuur (10) on andnud võlgnikule/garandile välisvaluutareitingu, mis on parem kui nende vastava riigi välisvaluutareiting (mille on andnud sama akrediteeritud reitinguagentuur); või — võlgnik/garant asub riigis, mille riigi maksejõuetusriski on hinnatud oluliselt kõrgemaks kui riigi laenuriski.

e) Osaline teatab punkti 48 kohaselt ette tehingutest: — mitteriikliku võlgniku/garandiga, kui kohaldatav garantiipreemia on väiksem ostja riskide kategooriaga CC1 kehtestatud preemiast, st CC0 või SOV+; — mitteriikliku võlgniku/garandiga, mille krediidiväärtus on suurem kui 5 miljonit SDRi, juhul kui osaline hindab ostja riskide reitingut mitteriikliku võlgniku/garandi suhtes, keda on hinnanud akrediteeritud reitinguagentuur, ning hinnatud ostja riskide reiting on parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri oma (11).

f) Konkreetse tehingu pärast konkureerimisel, kus konkureerivad osalised on liigitanud võlgniku/garandi eri riskikategooriatesse, püüavad konkureerivad osalised jõuda kokkuleppele ühises ostja riskide liigituses. Kui ühises liigituses kokkuleppele ei jõuta, ei keelata osalisel (osalistel), kes liigitas(id) võlgniku/garandi kõrgemasse ostja riski liigitusse, kohaldada madalamat ostja riskide liigitust.

28. MITMEPOOLSETE JA PIIRKONDLIKE INSTITUTSIOONIDE LIIGITUS

Mitmepoolsed ja piirkondlikud institutsioonid liigitatakse ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast (0–7) (12) ja vaadatakse läbi vastavalt vajadusele; sekretariaat avalikustab kõnealused kohaldatavad liigitused.

29. RIIKLIKU EKSPORDIKREDIIDI PROTSENT JA KVALITEET

Garantiipreemia alammäärad diferentseeritakse, et võtta arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiikatte protsendi erinevust, nagu sätestatud VIII lisas. Diferentseerimine põhineb eksportija seisukohal (eksportijale/finantseerimisasutusele pakutavate toodete erinevast kvaliteedist tuleneva konkurentsi kõrvaldamiseks).

a) Ekspordikrediidi toote kvaliteet näitab, kas tegemist on kindlustus-, garantii- või otselaenu/-finantseerimistootega, ning kindlustustoodete puhul seda, kas intresside kate tagatakse nõuete ooteajal (s.o ajavahemik võlgniku suhtes kehtiva maksetähtpäeva ja selle kuupäeva vahel, mil kindlustaja on kohustatud tegema eksportijale/finantseerimisasutusele tagasimakse) ilma lisamakseta.

b) Kõik osaliste pakutavad ekspordikrediidi tooted liigitatakse ühte järgmisest kolmest tooterühmast: — standardtasemest allpool olev toode, st kindlustus, mis ei kata intresse ooteajal, ja kindlustus, mis katab intressid ooteajal asjakohase juurdemakse eest; — standardtoode, st kindlustus, mis katab intressid ooteajal juurdemakseta, ja otselaen või -finantseerimine, ja — standardtasemest parem toode, st garantii.

30. RIIGI LAENURISKIDE MAANDAMISE MEETMED

a) Osalised võivad kasutada järgmisi riigi laenuriskide maandamise meetmeid, mille täpne kasutus on sätestatud XII lisas: — Offshore-futuuride voostruktuur kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga — Rahastamine kohalikus vääringus

b) Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis näitab riigi laenuriski maandamise kasutamist, teatab sellest punkti 47 kohaselt ette.

31. OSTJA RISKI KREDIIDIKVALITEEDI PARANDAMISE VIISID

a) Osalised võivad kasutada järgmisi ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise, mis võimaldavad kohaldada krediidikvaliteedi parandamise tegurit, mis on suurem kui 0: — lepinguliste laekumiste või nõuete loovutamine; — varaline tagatis; — põhivaraline tagatis; — tinghoiukonto.

b) Ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside määratlused ja maksimaalsed krediidikvaliteedi parandamise teguri väärtused on esitatud XII lisas.

c) Krediidikvaliteedi parandamise viise võib kasutada kas eraldi või koos järgmiste piirangutega: — maksimaalne krediidikvaliteedi parandamise tegur, mille võib krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamisega saavutada, on 0,35; — varalist tagatist ja põhivaralist tagatist ei või ühes tehingus koos kasutada; — juhul kui kohaldatavat riigi laenuriski liigitust on parandatud, kasutades offshore-futuuride voostruktuuri kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga, ei tohi krediidikvaliteedi parandamise viise kasutada.

d) Osalised teatavad eelnevalt kooskõlas punktiga 48 tehingutest mitteriikliku võlgniku/garandiga, mille krediidiväärtus on üle 5 miljoni SDRi, juhul kui krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit.

32. KREDIIDIRISKI GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄRADE KEHTIVUSE LÄBIVAATAMINE

a) Garantiipreemiate alammäärade piisavuse hindamiseks ja vajaduse korral suurenduste või vähenduste võimaldamiseks kasutatakse rööpselt garantiipreemiaandmete allikaid (PFT, Premium Feedback Tool), et pidevalt jälgida ja kohandada garantiipreemiate alammäärasid.

b) Garantiipreemiaandmete allikate abil hinnatakse garantiipreemiate alammäärade piisavust nii riiklikku ekspordikrediiti andvate asutuste tegelike kogemuste kui ka krediidiriski hindamisega seotud eraturu teabe mõistes.

c) Kokkuleppe garantiipreemiaid käsitlevate eeskirjade kõik aspektid vaadatakse põhjalikult läbi hiljemalt 31. detsembriks 2015.

III PEATÜKK

SEOTUD ABI KÄSITLEVAD SÄTTED

33. ÜLDPÕHIMÕTTED

a) Osalised on kokku leppinud, et nende ekspordikrediidi ja seotud abi poliitika peaksid teineteist täiendama. Ekspordikrediidi poliitika peaks lähtuma avatud konkurentsist ja turujõudude vabast toimimisest. Seotud abi poliitikaga tuleks ette näha vajalikud välisvahendid riikidele, valdkondadele või projektidele, mida turu kaudu ei rahastata või mille puhul selline võimalus on väike. Seotud abi poliitika peaks tagama parima kulude ja tulude suhte, vähendama võimalikult palju kaubanduse moonutamist ja aitama neid vahendeid arengu seisukohast tõhusalt kasutada.

b) Seotud abi käsitlevad kokkuleppe sätted ei kehti mitmepoolsete või piirkondlike institutsioonide abistamisprogrammide suhtes.

c) Need põhimõtted ei piira OECD arenguabikomitee (DAC) seisukohti seotud ja sidumata abi kvaliteedi kohta.

d) Osaline võib nõuda lisateavet mis tahes vormis abi seotuse kohta. Kui ei ole kindel, kas teatav finantseerimismeede kuulub XIV lisas sätestatud seotud abi määratluse alla, esitab doonorriik tõendeid selle kohta, et abi on XIV lisa määratluse kohaselt tegelikult „sidumata”.

34. SEOTUD ABI VORMID

Seotud abi võib olla:

a) riiklik arenguabilaen, nagu on määratletud „OECD arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (1987)”;

b) riiklik arenguabiannetus, nagu on määratletud „OECD arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (1987)”; ja

c) muu avaliku sektori rahaline vahend, mis hõlmab annetusi ja laene, kuid mitte kokkuleppekohast riiklikult toetatavat ekspordikrediiti, või

d) mis tahes õiguslik või tegelik ühend, mis koosneb vähemalt kahest eespool nimetatud vahendist ja mis on doonorriigi, laenuandja või laenuvõtja valduses, ja/või järgmised finantseerimisvahendid: 1) ekspordikrediit, mida toetatakse riiklikult otsekrediidi või -finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse, garantii või kindlustuse vormis ja millele kohaldatakse kokkulepet, ning 2) muud rahalised vahendid turutingimustel või peaaegu turutingimustel või sissemaksed ostjalt.

35. SIDUSFINANTSEERIMINE

a) Sidusfinantseerimine võib toimuda mitmesugusel kujul, sh segakrediit, segafinantseerimine, ühisfinantseerimine, paralleelne finantseerimine või omavahel seotud üksiktehingud. Neid kõiki iseloomustavad järgmised põhijooned: — soodusosa, mis on õiguslikult või tegelikult seotud soodustusteta osaga; — osa finantseerimisest või kogu finantseerimine on tegelikult seotud abi ja — soodusvahendid, mis on kättesaadavad üksnes siis, kui saaja võtab vastu ka soodustusteta osa.

b) Tegeliku seose ehk ühenduse määravad kindlaks sellised tegurid nagu: — mitteametlike kokkulepete olemasolu abi saava riigi ja doonorriigi asutuste vahel; — doonorriigi kavatsus suurendada finantseerimise vastuvõetavust riikliku arenguabi kasutamise teel; — kogu finantseerimise tegelik sidumine hankimisega doonorriigist; — riikliku arenguabi seotus ning pakkumiste tegemise ja lepingu sõlmimise viis iga finantseerimistehingu puhul või — kõik muud arenguabikomitee või osaliste kindlakstehtud toimingud, mille puhul vähemalt kaks finantseerimisvahendit on omavahel tegelikult seotud.

c) Järgmised tavad ei välista tegeliku seose või ühenduse olemasolu: — lepingu jaotamine osadeks ühest lepingu koostisosadest eraldi teatamise teel; — mitmes järgus finantseeritavate lepingute jaotamine osadeks; — lepingu omavahel seotud osadest teatamata jätmine ja/või — finantseerimise osalisest mitteseotusest tulenev teatamata jätmine.

36. RIIGI VASTAVUS SEOTUD ABI TINGIMUSTELE

a) Seotud abi ei saa riigid, kelle kogurahvatulu elaniku kohta on Maailmapanga andmete kohaselt suurem madalama keskmise sissetulekuga riikide ülempiirist. Maailmapank arvutab selle künnise igal aastal uuesti (13). Riik liigitatakse ümber alles pärast seda, kui Maailmapanga poolt talle määratud kategooria on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks.

b) Riikide liigitamisel rakendatakse järgmisi kriteeriume ja menetlusi. 1) Kokkuleppekohane liigitus määratakse kindlaks kogurahvatulu alusel elaniku kohta, mille on välja arvutanud Maailmapank oma laenuvõtjariikide liigituse koostamiseks. Selle liigituse avalikustab sekretariaat. 2) Juhul kui Maailmapangal ei ole kogurahvatulu arvutamiseks elaniku kohta piisavalt teavet, palutakse tal hinnata, kas asjaomase riigi kogurahvatulu elaniku kohta ületab kehtiva künnise või jääb sellest allapoole. Riik liigitatakse selle hinnangu põhjal, kui osalised ei otsusta teisiti. 3) Kui riigi vastavus seotud abi tingimustele muutub käesoleva punkti alapunkti a kohaselt, jõustub ümberliigitus kaks nädalat pärast seda, kui sekretariaat on eespool nimetatud Maailmapanga andmete põhjal tehtud järeldused edastanud kõikidele osalistele. Enne ümberliigituse jõustumise päeva ei või äsja tingimused täitnud riigile teatada seotud abi finantseerimisest; pärast kõnealust jõustumispäeva ei või äsja kõrgemasse kategooriasse liigitatud riigile teatada seotud abi finantseerimisest, välja arvatud üksiktehingud, mis on kaetud varem võimaldatud krediidiliiniga ja millest võib teatada krediidiliini lõppemiseni (hiljemalt üks aasta pärast kõnealust jõustumispäeva). 4) Juhul kui Maailmapank täpsustab näitajaid, ei arvestata selliseid täpsustusi kokkuleppe kohaldamisel. Sellest hoolimata võib riigi liigitust muuta ühisseisukohaga kooskõlas punktides 58–63 sätestatud asjakohaste menetlustega ja osalised kaaluvad pooldavalt muudatust, mis tuleneb vigadest või väljajäänud andmetest näitajates, mis on tagantjärele kindlaks tehtud samal kalendriaastal, kui sekretariaat näitajad esimest korda osalistele saatis.

37. PROJEKTI VASTAVUS TINGIMUSTELE

a) Seotud abi ei võimaldata riiklikele ega eraprojektidele, mis üldjuhul oleksid majanduslikult tasuvad turu või kokkuleppe tingimustel finantseerimise korral.

b) Sellise abi tingimustele vastavus sõltub: — sellest, kas projekt on majanduslikult mittetasuv, st turupõhimõtetest lähtuva asjakohase hinnakujundusega ei suudeta saada tulu, mis kataks halduskulud ja võimaldaks kasutatavat kapitali teenindada (esimene võtmeküsimus); või — sellest, kas teistelt osalistelt saadud teabe alusel on põhjust järeldada, et projekti finantseerimine turu või kokkuleppe tingimustel on ebatõenäoline (teine võtmeküsimus). Seoses projektidega, mille väärtus on üle 50 miljoni SDRi, pööratakse abi asjakohasuse üle otsustamisel erilist tähelepanu turu või kokkuleppe tingimustele vastava finantseerimise eeldatavale kättesaadavusele.

c) Alapunktis b esitatud põhiküsimuste abil püütakse kirjeldada, kuidas peaks projekti hindama, et otsustada, kas projekti tuleks finantseerida sellisest abist või turu või kokkuleppe tingimustele vastavast ekspordikrediidist. Punktides 51–53 kirjeldatud konsulteerimise käigus kujuneb aja jooksul eeldatavalt kogemustepagas, mille abil saab eelnevalt täpsemalt kindlaks teha piiri nende kahe projektiliigi vahel nii ekspordikrediiti kui ka abi andvate asutuste jaoks.

38. MIINIMUMSOODUSTUSTASE

Osalised ei anna seotud abi, mille soodustustase on alla 35 % või vähimarenenud riigist abisaaja puhul 50 %, välja arvatud allpool sätestatud juhtudel, mis on vabastatud ka punkti 49 alapunktis a ja punkti 50 alapunktis a sätestatud teatamismenetlustest:

a) tehniline tugi: seotud abi, milles riikliku arenguabi osa seisneb üksnes tehnilises koostöös, mille väärtus on kas alla 3 % tehingu koguväärtusest või alla ühe miljoni SDRi, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem, ja

b) väikeprojektid: kapitalimahutuste projektid, mille väärtus on alla ühe miljoni SDRi ja mida finantseeritakse täielikult arenguabiannetustest.

39. ERANDID RIIGI VÕI PROJEKTI VASTAVUSEST SEOTUD ABI TINGIMUSTELE

a) Punktide 36 ja 37 sätted ei kehti seotud abi kohta, mille soodustustase on vähemalt 80 %, välja arvatud seotud abi, mis on osa punktis 35 kirjeldatud sidusfinantseerimisest.

b) Punkti 37 sätted ei kehti seotud abi kohta, mille väärtus on alla kahe miljoni SDRi, välja arvatud seotud abi, mis on osa punktis 35 kirjeldatud sidusfinantseerimisest.

c) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni määratletud vähimarenenud riikidele seotud abi andmise suhtes ei kohaldata punktide 36 ja 37 sätteid.

d) Teised osalised suhtuvad pooldavalt seotud abi menetluste kiirendamisse kooskõlas konkreetsete asjaoludega: — tuuma- või suurem tööstuslik õnnetus, mis põhjustab rasket piiriülest reostust, mille korral kahju kannatanud osaline soovib anda seotud abi selle tagajärgede kõrvaldamiseks või leevendamiseks, või — olulise riski esinemine, et selline õnnetus võib toimuda, kui võimalikku kahju kannatav osaline soovib anda seotud abi selle toimumise vältimiseks.

e) Ilma et see piiraks punktide 36 ja 37 kohaldamist, võib osaleja erandkorras anda toetust ühel järgmisel viisil: — kohaldades XIV lisas määratletud ja punktides 58–63 kirjeldatud ühisseisukoha menetlust või — esitades sellised abistamispõhjused, mida märkimisväärne osa osalistest toetab punktide 51 ja 52 kohaselt, või — saates punkti 53 kohaselt kirja OECD peasekretärile, mille puhul osalised eeldavad, et sellised juhtumid on erandlikud ja harvad.

40. SEOTUD ABI SOODUSTUSTASEME ARVUTAMINE

Seotud abi soodustustaseme arvutamisel kasutatakse sama meetodit, mida arenguabikomitee kasutab annetusosa puhul, ainult et järgmiste erinevustega.

a) Asjaomases vääringus oleva laenu soodustustaseme arvutamiseks kasutatav diskontomäär (diferentseeritud diskontomäär) muutub iga aasta 15. jaanuaril ja see muutus arvutatakse järgmiselt: — keskmine turuintressi viitemäär + marginaal. Marginaal (M) sõltub tagasimaksetähtajast (T) järgmiselt: T M alla 15 aasta 0,75 15 aastat kuni alla 20 aasta 1,00 20 aastat kuni alla 30 aasta 1,15 30 aastat ja rohkem 1,25 — Kõikide vääringute puhul arvutatakse keskmine turuintressi viitemäär nii, et võetakse selliste igakuiste turuintressi viitemäärade keskmine, mis kehtisid kuuekuulisel ajavahemikul eelmise aasta 15. augustist kuni jooksva aasta 14. veebruarini. Väljaarvutatud määr, sealhulgas marginaal, ümardatakse lähima 10 baaspunktini. Kui mõnel vääringul on mitu turuintressi viitemäära, kasutatakse arvutamisel seda, mis kehtib punkti 20 alapunktis a esitatud pikima tagasimaksetähtaja puhul.

b) Soodustustaseme arvutamiseks kasutatav tähtpäev on XIV lisas määratletud krediiditähtaja algus.

c) Sidusfinantseerimise üldise soodustustaseme arvutamisel lähtutakse sellest, et järgmiste krediitide, rahaliste vahendite ja maksete soodustustase on null: — kokkuleppega kooskõlas olev ekspordikrediit; — muud turuintressimääradega või peaaegu turuintressimääradega rahalised vahendid; — muud avaliku sektori rahalised vahendid, mille soodustustase on punktis 38 lubatud miinimumtasemest madalam, välja arvatud kohandamisjuhud, ja — sissemakse ostjalt. Soodustustaseme arvutamisel võetakse arvesse krediiditähtaja alguses või enne seda tehtud makseid, mida ei peeta sissemakseteks.

d) Diskontomäär kohandamisel: tingimuste kohandamisel abi finantseerimisega tähendab täielik kohandamine kohandamist sama soodustustasemega, mis oli esialgsel pakkumisel ja mis on ümber arvutatud kohandamise ajal kehtiva diskontomäära alusel.

e) Soodustustaseme arvutamisel võetakse kohalikke kulusid ja hankeid kolmandatest riikidest arvesse üksnes siis, kui neid finantseerib doonorriik.

f) Finantseerimise üldise soodustustaseme leidmiseks korrutatakse finantseerimismeetme iga osa nimiväärtus vastava soodustustasemega, liidetakse tulemused ja jagatakse saadud summa osade nimiväärtuste kogusummaga.

g) Konkreetse abistamislaenu diskontomääraks on teatamise ajal kehtiv määr. Viivitamatu teatamise korral on diskontomääraks siiski laenutingimuste kinnitamise ajal kehtiv määr. Diskontomäära muutumine laenutähtajal ei muuda laenu soodustustaset.

h) Kui enne lepingu sõlmimist vahetatakse vääringut, muudetakse teatist. Soodustustaseme arvutamisel kasutatavaks diskontomääraks on muutmise päeval kehtiv määr. Muuta ei ole vaja, kui teine võimalik vääring ja kogu vajalik teave soodustustaseme arvutamiseks on märgitud esialgses teatises.

i) Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti g kohaldamist, on abistamiskrediidiliini raames sooritatavate üksiktehingute soodustustaseme arvutamisel kasutatavaks diskontomääraks algselt selle krediidiliini kohta teatatud määr.

41. SEOTUD ABI KEHTIVUSAEG

a) Osalised ei kehtesta seotud abi tingimusi kauemaks kui kaheks aastaks, olgu see abi seotud üksiktehingute finantseerimise või abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppega. Abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppe korral algab kehtivusaeg sellele allakirjutamise päeval, millest teatatakse punkti 50 kohaselt; krediidiliini pikendamisest teatatakse nii, nagu oleks tegemist uue tehinguga, ning teatele lisatakse selgitav märkus selle kohta, et tegemist on pikendamisega ja et krediidiliini pikendatakse tingimustel, mis on lubatud pikendamisest teatamise ajal. Üksiktehingute, sealhulgas abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppe alusel teatatavate üksiktehingute korral algab kehtivusaeg päeval, mil nõusolekust teatatakse sõltuvalt asjaoludest kas punkti 49 või 50 kohaselt.

b) Kui riik kaotab esimest korda õiguse saada Maailmapangalt 17aastasi laene, piirdub olemasolevate ja uute seotud abi käsitlevate protokollide ja teatatud krediidiliinide kehtivusaeg ühe aastaga, mis algab punkti 36 alapunkti b kohase võimaliku ümberliigitamise päevast.

c) Selliseid protokolle ja krediidiliine on võimalik pikendada üksnes tingimustel, mis on kokkuleppe punktide 36 ja 37 sätetega kooskõlas pärast: — riikide ümberliigitamist ja — kokkuleppe sätete muutmist.

Nendel asjaoludel võib olemasolevaid tingimusi kohaldada punktis 40 sätestatud diskontomäära muutumisest olenemata.

42. TINGIMUSTE KOHANDAMINE

Võttes arvesse osalise rahvusvahelisi kohustusi ja kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga, võib osaline punktis 45 sätestatud korras kohandada tingimusi osalise või mitteosalise pakutud finantseerimistingimustega.

IV PEATÜKK

MENETLUSED

1. JAGU

Ekspordikrediidi ja kaubandusega liituva abi ühtne kord

43. TEATISED

Kokkuleppe menetlustega ettenähtud teatised koostatakse vastavalt VII lisale, need hõlmavad selles lisas sisalduvat teavet ja nende ärakirjad saadetakse sekretariaadile.

44. TEAVE RIIKLIKU TOETUSE KOHTA

a) Kui osaline nõustub andma riiklikku toetust, millest ta on teatanud punktides 47–50 sätestatud menetluste kohaselt, teatab ta sellest kõikidele teistele osalistele ja märgib teatise viitenumbri asjakohasele vormile.

b) Punktide 55–57 kohases teabevahetuses teatab osaline teistele osalistele nendest krediiditingimustest, mille korral ta kavatseb toetada teatavat tehingut, ja ta võib nõuda teistelt osalistelt samalaadset teavet.

45. TINGIMUSTE KOHANDAMISE KORD

a) Enne finantseerimistingimuste kohandamist, mida osaline või mitteosaline eeldatavalt pakub vastavalt punktidele 18 ja 42, teeb osaline kõik mõistlikud pingutused, kasutades vajaduse korral ka punktis 57 kirjeldatud suulisi konsultatsioone, veendumaks, et kõnealuseid tingimusi toetatakse riiklikult, ning täidab järgmised tingimused. 1) Osaline teatab kõikidele teistele osalistele tingimustest, mille korral ta kavatseb toetust anda, järgides sama teavitamise korda, mis on nõutav tingimuste kohandamise korral. Tingimuste kohandamisel mitteosalise puhul järgib tingimusi kohandav osaline sama teatamismenetlust, mis oleks nõutav juhul, kui kohandatud tingimusi pakuks osaline. 2) Olenemata eespool esitatud punktist 1, kui kohaldatav teavitamiskord nõuaks, et tingimusi kohandav osaline ei avalikustaks oma kohustust enne lõpliku pakkumise lõpptähtaega, teatab tingimusi kohandav osaline võimalikult ruttu oma kavatsusest. 3) Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.

b) Osaline, kes kavatseb pakkuda identseid finantseerimistingimusi neile, keda on teavitatud vastavalt punktidele 47 ja 48, võib seda teha siis, kui siinkohal sätestatud ooteaeg on läbi saanud. Osaline teatab võimalikult varakult oma kavatsusest.

46. ERIKONSULTATSIOONID

a) Osaline, kellel on mõistlik alus arvata, et teise osalise (teatamise algatanud osalise) pakutavad finantseerimistingimused on kokkuleppes ette nähtud tingimustest soodsamad, teatab sellest sekretariaadile; sekretariaat teeb kõnealuse teabe kohe kättesaadavaks.

b) Teatamise algatanud osaline selgitab oma pakkumise finantseerimistingimusi kahe tööpäeva jooksul pärast teabe väljastamist sekretariaadi poolt.

c) Pärast teatamise algatanud osalise selgitust võib iga osaline taotleda sekretariaadilt selle küsimuse arutamiseks osaliste spetsiaalse nõupidamiskoosoleku korraldamist viie tööpäeva jooksul.

d) Riikliku toetusega seotud finantseerimistingimused ei jõustu enne osaliste spetsiaalse nõupidamiskoosoleku tulemuste selgumist.

2. JAGU

Ekspordikrediidi menetlused

47. EELNEV TEATAMINE KOOS ARUTELUGA

a) Osaline teavitab kõiki teisi osalisi vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist kooskõlas VII lisaga, kui: — garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatakse sellise kolmandast isikust garandi riigi laenuriski liigitust ja ostja riskide kategooriat, kes ei asu võlgniku riigis [st määratud kindlaks kooskõlas punkti 24 alapunkti e esimese taandega]; — kohaldatavat garantiipreemia alammäära on vähendatud punktis 30 loetletud riigi laenuriskide maandamise meetmega, või — ta kavatseb anda toetust kooskõlas IV lisa punkti 10 alapunkti a punktiga 2 või alapunktiga d; — ta kavatseb anda toetust kooskõlas V lisa punkti 5 alapunktiga a.

b) Kui mõni teine osaline teeb kõnealuse ajavahemiku jooksul ettepaneku aruteluks, ootab teatamise algatanud osaline veel kümme kalendripäeva.

c) Osaline teatab kõigile teistele osalistele oma lõplikust otsusest pärast arutelu, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist vastavalt punktile 69. Osalised säilitavad andmeid oma kogemuste kohta seoses garantiipreemiamääradega, millest on teatatud vastavalt eespool esitatud alapunktile a.

48. EELNEV TEATAMINE

a) Osaline teatab kooskõlas VII lisaga kõikidele teistele osalistele vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist oma kavatsusest: 1) anda toetust vastavalt punkti 10 alapunkti d punktile 3; 2) toetada I kategooria riigi puhul tagasimaksetähtaega, mis on pikem kui viis aastat; 3) anda toetust vastavalt punkti 13 alapunktile a; 4) anda toetust vastavalt punkti 14 alapunktile d; 5) anda toetust vastavalt punkti 24 alapunktile c, kui krediidiväärtus on üle 10 miljoni SDRi (14). 6) kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 24 alapunkti e teise taandega, mille kohaselt on garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatud kohaldatav riigi laenuriski liigitus ja ostja riskide kategooria määratud kindlaks liigitatud mitmepoolse või piirkondliku institutsiooni võlgniku või garandina kaasamisega; 7) kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 27 alapunktiga e, mille kohaselt tehingu garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatud valitud ostja riskide kategooria: — on mitteriikliku võlgniku/garandi puhul madalam kui CC1 (st CC0 või SOV+); — on üle 5 miljoni SDRi krediiti saanud mitteriikliku võlgniku/garandi puhul parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting; 8) kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 31 alapunktiga a, mille kohaselt ostja riski krediidikvaliteedi parandamise tulemuseks on 0st suurema krediidikvaliteedi parandamise teguri kohaldamine; 9) anda toetust vastavalt II lisa punkti 8 alapunktile a; 10) anda toetust vastavalt IV lisa punkti 10 alapunkti a punktile 1; 11) anda toetust vastavalt V lisa punkti 5 alapunktile b.

b) Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda kõnealuse tehinguga seoses toetust või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.

3. JAGU

Kaubandusega liituvast abist teatamise menetlused

49. EELNEV TEATAMINE

a) Osaline teatab vastavalt VII lisale eelnevalt oma kavatsusest riiklikult toetada: — kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on vähemalt kaks miljonit SDRi ja soodustustase alla 80 %; — kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on alla kahe miljoni SDRi ja annetusosa (arenguabikomitee määratluse järgi) alla 50 %; — kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on vähemalt kaks miljonit SDRi ja soodustustase alla 80 %, või — kaubandusega liituvat seotud abi, mille väärtus on alla kahe miljoni SDRi ja soodustustase alla 50 %, välja arvatud punkti 38 alapunktides a ja b sätestatud juhtudel; — seotud abi vastavalt punkti 39 alapunktile d.

b) Eelnev teatis edastatakse vähemalt 30 tööpäeva enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

c) Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.

d) Käesoleva punkti sätteid kohaldatakse sellise seotud abi suhtes, mis on osa punktis 35 kirjeldatud sidusfinantseerimisest.

50. VIIVITAMATU TEATAMINE

a) Osaline teatab vastavalt VII lisale kõikidele teistele osalistele viivitamata, st kahe tööpäeva jooksul, nõusoleku andmisest, kui ta annab riiklikku toetust seotud abi puhul, mille väärtus on kas: — vähemalt kaks miljonit SDRi ja soodustustase vähemalt 80 % või — alla kahe miljoni SDRi ja soodustustase vähemalt 50 %, välja arvatud punkti 38 alapunktides a ja b sätestatud juhtudel.

b) Samuti teatab osaline viivitamata kõikidele teistele osalistele abistamisprotokolli, krediidiliini või samasuguse kokkuleppe allkirjastamisest.

c) Eelnevalt ei ole vaja teatada, kui osaline kavatseb finantseerimistingimusi kohandada tingimustega, millest on viivitamata teatatud.

4. JAGU

Konsulteerimismenetlused seotud abi puhul

51. KONSULTEERIMISE EESMÄRK

a) Osaline, kes soovib selgitust seotud abi võimalike kaubanduslike põhjuste kohta, võib nõuda täieliku abi laadi hinnangu (kirjeldatud XIII lisas) esitamist.

b) Lisaks sellele võib osaline taotleda punkti 52 kohast konsulteerimist teiste osalistega. Selline konsulteerimine hõlmab ka punktis 57 kirjeldatud suulisi konsultatsioone, kus arutatakse: — kõigepealt seda, kas abipakkumine täidab eespool esitatud punktide 36 ja 37 nõudeid, ja — vajaduse korral seda, kas abipakkumine on põhjendatud, isegi kui punktide 36 ja 37 nõuded ei ole täidetud.

52. KONSULTEERIMISE ULATUS JA AEG

a) Konsulteerimise käigus võib osaline nõuda muu hulgas järgmist teavet: — üksikasjaliku teostatavusuuringu või projekti eelhindamise tulemused; — kas on olemas konkureeriv soodustusteta finantseerimist või abi finantseerimist hõlmav pakkumine; — projekti eeldatav välisvääringutulu või -sääst; — kas tehakse koostööd mitmepoolsete organisatsioonidega, näiteks Maailmapangaga; — rahvusvahelise võistupakkumise (ICB) võimalus, eriti kui doonorriigi tarnija on teinud soodsaima pakkumise; — mõju keskkonnale; — erasektori osalus ja — soodus- või abikrediidist teatamise aeg (nt kuus kuud enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva).

b) Pärast konsulteerimise lõpulejõudmist teatab sekretariaat mõlema punktis 51 esitatud küsimuse vastustest kõikidele osalistele vähemalt kümme tööpäeva enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb saabub varem. Kui konsulteerivad osalejad on lahkarvamusel, palub sekretariaat teistel osalistel avaldada oma arvamust viie tööpäeva jooksul. Sekretariaat vahendab need arvamused teatise saatnud osalisele, kes peaks oma abipakkumist uuesti kaaluma, kui pakkumine ei leia märkimisväärset toetust.

53. KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED

a) Doonorriik, kes soovib projekti teostada märkimisväärse toetuse puudumisest olenemata, teatab oma kavatsusest teistele osalistele eelnevalt, kuid mitte hiljem kui 60 kalendripäeva pärast konsultatsiooni lõppu ehk eesistuja lõppjärelduse vastuvõtmist. Samuti saadab doonorriik OECD peasekretariaadile kirja, milles ta esitab konsultatsiooni tulemused ja selgitab esmajärgulisi kaubandusega mitteseotud riiklikke huve, mis sunnivad teda niiviisi toimima. Osalised eeldavad, et sellised juhtumid on erandlikud ja harvad.

b) Doonorriik teatab viivitamata osalistele, et ta on saatnud OECD peasekretariaadile kirja, mille ärakirja ta lisab oma teatisele. Doonorriik ega ükski teine osaline ei anna nõusolekut seotud abi kohta enne, kui kõnealuse teatise saatmisest osalistele on möödunud kümme tööpäeva. Projektide puhul, millel leiti konsultatsioonide käigus olevat konkureerivaid turutingimustel põhinevaid pakkumisi, pikeneb kõnealune tähtaeg kümnelt tööpäevalt viieteistkümnele.

c) Sekretariaat jälgib konsultatsioonide kulgu ja tulemusi.

5. JAGU

Teabevahetus ekspordikrediidi ja kaubandusega liituva abi puhul

54. KONTAKTASUTUSED

Kogu teabevahetus toimub igas riigis olevate määratud kontaktasutuste vahel välksidevahendite (nt OLIS) abil ja seda käsitatakse salajasena.

55. JÄRELEPÄRIMISTE ULATUS

a) Osaline võib küsida mõnelt teiselt osaliselt, kuidas too suhtub mõnda kolmandasse riiki, mõne kolmanda riigi asutusse või teatavasse äritegemisviisi.

b) Osaline, kellelt taotletakse riiklikku toetust, võib saata mõnele teisele osalisele järelepärimise, mis sisaldab soodsaimaid krediiditingimusi, mille korral järelepäriv osaline oleks valmis toetust andma.

c) Kui järelepärimine saadetakse rohkem kui ühele osalisele, loetletakse selles saajad.

d) Igast järelepärimisest saadetakse sekretariaadile ärakiri.

56. VASTUSTE ULATUS

a) Osaline, kellele saadetakse järelepärimine, vastab seitsme kalendripäeva jooksul ja annab nii palju teavet kui võimalik. Vastuses esitatakse võimalikult täpselt otsus, mille osaline tõenäoliselt langetab. Vajaduse korral järgneb täiemahuline vastus niipea kui võimalik. Igast vastusest saadetakse ärakiri teistele järelepärimise saajatele ja sekretariaadile.

b) Kui vastus järelepärimisele muutub hiljem asjakohatuks mis tahes põhjusel, näiteks seetõttu, et — on esitatud taotlus, taotlust on muudetud või on see tagasi võetud või — kaalutakse muid tingimusi, läkitatakse viivitamata uus vastus, millest saadetakse ärakiri kõikidele järelepärimise saajatele ja sekretariaadile.

57. SUULISED KONSULTATSIOONID

a) Osaline nõustub kümne tööpäeva jooksul suuliste konsultatsioonide taotlustega.

b) Suuliste konsultatsioonide taotlus esitatakse osalistele ja mitteosalistele. Konsultatsioonid toimuvad pärast kümne tööpäeva pikkuse tähtaja lõppu niipea kui võimalik.

c) Osaliste eesistuja kooskõlastab sekretariaadiga vajalikud järelmeetmed, nt ühisseisukoha. Sekretariaat teeb konsultatsiooni tulemused viivitamata kättesaadavaks.

58. ÜHISSEISUKOHA MENETLEMINE JA VORM

a) Ühisseisukoha ettepanekud suunatakse üksnes sekretariaadile. Sekretariaat saadab ühisseisukoha ettepaneku kõikidele osalistele ja seotud abi puhul ka kõikidele arenguabikomitee kontaktasutustele. Ettepaneku tegijat OLISi teadetetahvlil (Bulletin Board) olevasse ühisseisukohtade registrisse ei märgita. Sekretariaat võib ettepaneku tegija nime nõudmise korral siiski suuliselt avaldada mõnele osalisele või arenguabikomitee liikmele. Sekretariaat peab selliste nõuete kohta arvestust.

b) Ühisseisukoha ettepanekule märgitakse kuupäev ja ettepanek esitatakse järgmise vormi kohaselt: — viitenumber, millele järgneb sõna „ühisseisukoht”; — impordiriigi ja ostja nimi; — projekti nimi või võimalikult täpne kirjeldus, et projekti oleks võimalik kindlaks teha; — ettepaneku teinud riigi kavandatud tingimused; — ühisseisukoha ettepanek; — teadaolevate konkureerivate pakkujate riikkondsus ja nimi; — kaubanduslike ja finantseerimispakkumiste esitamise lõpptähtpäev ja pakkumisvõistluse number, kui see on teada; — muu asjakohane teave, sealhulgas ühisseisukoha ettepaneku tegemise põhjused, projekti käsitlevate uuringute olemasolu ja/või eriasjaolud.

c) Punkti 36 alapunkti b punkti 4 kohaselt tehtud ühisseisukoha ettepanek suunatakse sekretariaadile ja selle ärakiri saadetakse kõikidele osalistele. Ühisseisukoha ettepaneku teinud osaline esitab täieliku selgituse selle kohta, miks tema arvates tuleks teatav riik liigitada punkti 36 alapunktis b sätestatust erineval viisil.

d) Sekretariaat teeb kokkulepitud ühisseisukohad avalikkusele kättesaadavaks.

59. ÜHISSEISUKOHA ETTEPANEKULE VASTAMINE

a) Vastused antakse 20 kalendripäeva jooksul, kuigi osalisi kutsutakse vastama ühisseisukoha ettepanekule võimalikult kiiresti.

b) Vastuses võib olla taotlus lisateabe saamiseks, heakskiit, tagasilükkamine, ühisseisukoha muudatusettepanek või alternatiivettepanek.

c) Osalist, kes teatab, et tal puudub seisukoht, kuna eksportija ega abi saava riigi asutused ei ole projekti toetamise küsimuses tema poole pöördunud, loetakse ühisseisukoha ettepaneku heaks kiitnuks.

60. ÜHISSEISUKOHA HEAKSKIITMINE

a) 20 kalendripäeva pärast teatab sekretariaat kõikidele osalistele, mis on ühisseisukoha ettepanekust saanud. Kui kõik osalised ei ole ühisseisukoha ettepanekut heaks kiitnud, kuid ükski osaline ei ole seda ka tagasi lükanud, jääb ettepanek lahtiseks veel kaheksaks kalendripäevaks.

b) Pärast seda lisatähtaega loetakse osaline, kes ei ole ühisseisukoha ettepanekut sõnaselgelt tagasi lükanud, ühisseisukoha heaks kiitnuks. Sellest olenemata võib iga osaline, sealhulgas ettepaneku teinud osaline, seada ühisseisukoha ettepanekule oma heakskiidu andmise tingimuseks, et selle kiidab sõnaselgelt heaks veel vähemalt üks osaline.

c) Kui osaline ei kiida heaks üht või mitut ühisseisukoha osa, kiidab ta vaikimisi heaks kõik muud ühisseisukoha osad. Sellise osalise heakskiitmise tõttu võivad teised osalised muuta oma hoiakut ettepandud ühisseisukoha suhtes. Kõik osalised võivad pakkuda ühisseisukohaga hõlmamata tingimusi või kohandada oma tingimusi selliste tingimustega.

d) Ühisseisukohta, mida ei ole heaks kiidetud, võib uuesti kaaluda punktides 58 ja 59 sätestatud menetluste kohaselt. Sellisel juhul ei ole osaliste algsed otsused neile siduvad.

61. LAHKARVAMUS ÜHISSEISUKOHA PUHUL

Kui ettepaneku teinud osaline ja muudatus- või alternatiivettepaneku teinud osaline ei jõua kaheksa kalendripäeva pikkuse lisatähtaja jooksul ühisseisukoha suhtes kokkuleppele, võivad nad seda tähtaega omavahelise kokkuleppe alusel pikendada. Sekretariaat teatab sellistest pikendamistest kõikidele osalistele.

62. ÜHISSEISUKOHA JÕUSTUMINE

Sekretariaat teatab kõikidele osalistele kas ühisseisukoha jõustumisest või selle tagasilükkamisest; ühisseisukoht jõustub kolmandal kalendripäeval pärast sellist teadaannet. Sekretariaat teeb OLISi kaudu kättesaadavaks pidevalt ajakohastatava loendi vastuvõetud või veel otsustamata ühisseisukohtadest.

63. ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS

a) Vastuvõetud ühisseisukoht kehtib kaks aastat alates selle jõustumisest, kui sekretariaadile ei teatata, et ühisseisukoht ei ole enam asjakohane ja et kõik osalised jagavad seda arvamust. Ühisseisukoht kehtib veel kaks aastat, kui osaline taotleb pikendamist 14 kalendripäeva jooksul enne algse kehtivustähtaja lõppu. Järgmistes pikendamistes võib kokku leppida samas korras. Punkti 36 alapunkti b punkti 4 kohaselt vastuvõetud ühisseisukoht kehtib seni, kuni saadakse Maailmapanga andmed järgmise aasta kohta.

b) Sekretariaat jälgib ühisseisukohtade seisundi arengut ja hoiab osalisi kursis, milleks ta peab OLISis loendit kehtivate ühisseisukohtade seisundi kohta. Muu hulgas teeb sekretariaat järgmist: — lisab uusi ühisseisukohti, kui osalised on need heaks kiitnud; — muudab kehtivustähtaja lõppemispäeva, kui mõni osaline taotleb pikendamist; — jätab välja ühisseisukohad, mille kehtivustähtaeg on lõppenud; — avaldab kord kvartalis loendi ühisseisukohtadest, mille kehtivustähtaeg lõpeb järgmises kvartalis.

6. JAGU

Miinimumintressimääradest teatamist käsitlevad rakendussätted

64. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADEST TEATAMINE

a) Punkti 20 sätete kohaselt kindlaks määratavatest vääringute turuintressi viitemääradest teatatakse välksidevahendite abil vähemalt kord kuus sekretariaadile, kes edastab need kõikidele osalistele.

b) Selline teatis peab jõudma sekretariaati hiljemalt viis päeva pärast saadetava teabega hõlmatud kuu lõppu. Seejärel teatab sekretariaat kohaldatavatest määradest viivitamata kõikidele osalistele ja teeb need avalikkusele kättesaadavateks.

65. INTRESSIMÄÄRADE JÕUSTUMINE

Kõik turuintressi viitemäärade muudatused jõustuvad järgneva kuu viieteistkümnendal päeval.

66. INTRESSIMÄÄRADE VIIVITAMATA MUUTMINE

Kui turusuundumuste tõttu on vaja muuta mõnda turuintressi viitemäära kuu keskel, jõustub muudetud määr kümme päeva pärast seda, kui teatis muudatuse kohta on jõudnud sekretariaati.

7. JAGU

Läbivaatamised

67. KOKKULEPPE KORRALINE LÄBIVAATAMINE

a) Osalised vaatavad korrapäraselt läbi kokkuleppe toimimise. Läbivaatamise ajal uurivad osalised muu hulgas teatamismenetlusi, eristatud diskontomäärade süsteemi rakendamist ja toimimist, seotud abi käsitlevaid eeskirju ja menetlusi, tingimuste kohandamist, varasemaid kohustusi ja kokkuleppe osaliste ringi laiendamise võimalusi.

b) See läbivaatamine põhineb osaliste kogemustel ja nende ettepanekutel parandada kokkuleppe toimimist ja tõhusust. Osalised võtavad arvesse kokkuleppe eesmärke ning valitsevat majandus- ja rahandusolukorda. Teave ja ettepanekud, mida osalised soovivad selleks läbivaatamiseks edastada, peavad jõudma sekretariaati hiljemalt 45 kalendripäeva enne läbivaatamise kuupäeva.

68. MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADE LÄBIVAATAMINE

a) Osalised vaatavad korrapäraselt läbi turuintressi viitemäärade kindlaksmääramise süsteemi eesmärgiga tagada, et teatatud määrad kajastavad valitsevaid turutingimusi ja vastavad nende määrade kehtestamise aluseks olevatele eesmärkidele. Sellised läbivaatamised hõlmavad ka nende määrade kohaldamisel neile lisatavaid marginaale.

b) Osaline võib esitada eesistujale põhjendatud taotluse erakorraliseks läbivaatamiseks, kui ta leiab, et ühe või mitme vääringu turuintressi viitemäär ei kajasta enam valitsevaid turutingimusi.

69. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE JA SEOTUD KÜSIMUSTE LÄBIVAATAMINE

Osalised vaatavad korrapäraselt täielikult läbi garantiipreemiaid käsitlevad eeskirjad ja menetlused. See hõlmab järgmist:

a) riigi laenuriskide liigitus ja riigi maksejõuetuse riskide hindamismudeli menetlused, et uurida kogemuste alusel mudeli sobivust;

b) garantiipreemiate alammäärade tase veendumaks, et need on jätkuvalt täpsed krediidiriski näitajad, võttes arvesse nii riiklikku ekspordikrediiti andvate asutuste tegelikke kogemusi kui ka eraturu teavet krediidiriski hindamise kohta;

c) garantiipreemia alammäärade eristus, milles võetakse arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiiprotsendi erinevust, ja

d) kogemused, mis on seotud riigi laenuriskide maandamise ja ostja riski krediidikvaliteedi parandamise kasutamisega, ning nende garantiipreemia alammääradele avaldatava konkreetse mõju jätkuv kehtivus ja asjakohasus.

I LISA SEKTORILEPE LAEVADE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA I PEATÜKK Sektorileppe reguleerimisala 1. OSALEMINE Sektorileppe osalised on järgmised: Austraalia, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Norra ja Uus-Meremaa. 2. REGULEERIMISALA Käesolevas kõnealust kokkulepet täiendavas sektorileppes sätestatakse konkreetsed suunised riiklikult toetatavate ekspordikrediitide määramiseks, mis on seotud järgmiste ekspordilepingutega: a) igale uuele 100 brutoregistertonnisele ja suuremale merelaevale, mida kasutatakse kauba või reisijate veoks, samuti muudele eriotstarbelistele laevadele ja ujuvvahenditele (näiteks kalapüügilaevadele, kala töötlevatele baaslaevadele, jäämurdjatele ning iseseisvalt liikuvatele põhjasüvendajatele, mis on varustatud statsionaarse käitusseadmega, juhtimissüsteemiga (rooliseadmega) ja avamerel vajalike navigatsiooniseadmetega), puksiirlaevadele võimsusega 365 kW ja üle selle ning laevade lõpetamata, ujuvil ja liikuvatele korpustele. Sektorilepe ei hõlma sõjalaevu. Ujuvdokke ja merel paiknevaid liikuvüksuseid sektorilepe ei hõlma, kuid probleemide tekkimise korral seoses nimetatud üksustele ekspordikrediitide taotlemisega võivad sektorileppe osalised (edaspidi „osalised”) pärast iga osalise põhjendatult esitatud taotluse läbivaatamist otsustada sellele oma toetuse andmise. b) Laevade ümberehitus. Laeva ümberehitus tähendab üle 1 000 tonnise kogumahutavusega merelaeva igasugust ümberehitamist tingimusel, et ümberehituse tulemusena muudetakse põhjalikult lastiplaani, laeva kere konstruktsiooni või käitusseadme süsteemi. c) 1) Ehkki hõljukitüüpi veesõidukid pole sektorileppega hõlmatud, lubatakse osalistel võimaldada ekspordikrediite hõljuklaevadele sektorileppes valdavalt sisalduvate sätetega võrdsetel tingimustel. Osalised kohustuvad kasutama seda võimalust mõõdukalt ning mitte lubama niisuguseid krediiditingimusi hõljuklaevadele juhtudel, kui pole kindlaks tehtud, et sektorilepingu tingimuste varjus ei pakuta mingit konkurentsi. 2) Sektorileppe mõistet „hõljuk” määratletakse järgmiselt: see on vähemalt 100tonnine amfiibsõiduk, mis on võimeline liikuma ja on juhitav propeller- või turboventilaatormootorite või muude samalaadsete seadmete abil ning mis toetub täielikult sõiduki alt välja surutavale õhule, mis moodustab sõiduki elastse seelikuga ääristatud ruumis sõiduki aluspõhja ning maa- või veepinna vahele jääva õhkpadja. 3) On mõistetav, et ekspordikrediitide lubamist võrdsetel tingimustel nendega, mida valdavalt lubatakse käesolevas sektorileppes, tuleks piirata niisuguste hõljuklaevade suhtes, mida kasutatakse mere- ja muudel kui maismaamarsruutidel, välja arvatud siis, kui lõppsadama ehitised asuvad veest kõige rohkem ühe kilomeetri kaugusel. II PEATÜKK Ekspordikrediiti ja seotud abi käsitlevad sätted 3. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG Pikim tagasimaksetähtaeg on riigi liigitusest olenemata 12 aastat pärast krediidi/abi saamist. 4. SULARAHAMAKSED Osalised nõuavad krediidi/abi kättesaamisel sularahamakset suurusega vähemalt 20 % lepingujärgsest hinnast. 5. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE a) Ekspordikrediidi põhisumma makstakse tagasi võrdsetes osamaksetes regulaarsete ajavahemike järel, mis on tavaliselt kuus kuud ja kõige rohkem 12 kuud. b) Intressi makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures intressi esimene makse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. c) Liisingutehingute toetuseks antava ekspordikrediidi puhul võib punktis a sätestatud põhisumma võrdsete tagasimaksete asemel kohaldada põhisumma võrdsete tagasimaksete ja intressi kombinatsiooni. d) Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita. e) Käesoleva sektorileppe osaline, kes kavatseb toetada intressi maksmist teistsugustel tingimustel kui alapunktides b sätestatud, teatab sellest enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette kooskõlas kokkuleppe VII lisaga. 6. MINIMAALNE GARANTIIPREEMIA Kokkuleppe üldsätteid garantiipreemia alammäära suhtes ei kohaldata seni, kuni käesoleva sektorileppe osalised on asjakohased üldsätted veel kord läbi vaadanud. 7. PROJEKTIDE FINANTSEERIMINE Kokkuleppe punkti 7 ja VI lisa sätteid ei kohaldata seni, kuni käesoleva sektorileppe osalised on asjakohased sätted uuesti läbi vaadanud. 8. ABI Iga abi osutada sooviv osaline peab lisaks kokkuleppe üldsätete täitmisele kinnitama, et kõnealune laev ei tööta tagasimakse tähtajani jääva aja jooksul registrisse kandmata, et sellele on tehtud vajalik kindlustus, et lõppomaniku elukoht asub laeva vastuvõtvas riigis, et laeva ei rakendata välismaiste huvide toetamiseks ning ei võeta ette laeva müüki ilma selle riigi valitsuse heakskiiduta. III PEATÜKK Menetlused 9. TEATAMINE Läbipaistvuse eesmärgil esitab iga osaline lisaks käesoleva kokkuleppe ja Maailmapanga/Berni Liidu/OECD kreeditori aruandlussüsteemi üldsätete täitmise kohta iga-aastase teabe selle süsteemi riiklike toetuste sätete täitmise ja käesoleva sektorileppe rakendamise meetodite kohta, sealhulgas kehtivate skeemide kohta. 10. LÄBIVAATAMINE a) Sektorilepet kontrollitakse igal aastal või ükskõik missuguse osalise taotlusel OECD laevaehituse töörühma raames ning kokkuleppeosalistele esitatakse sellekohane ettekanne. b) Kõnealuse kokkuleppe ja käesoleva sektorileppe vahelise selguse ja järjepidevuse hõlbustamiseks ning võttes arvesse laevaehitustööstuse omapära, peavad käesoleva sektorileppe ja kokkuleppe osalised vastavalt vajadusele omavahel nõu ning koordineerivad vastavalt oma tegevust. c) Kui kokkuleppeosalised otsustavad kokkulepet muuta, vaatavad sektorileppe osalised (edaspidi „osalised”) niisuguse otsuse läbi ja kaaluvad selle asjakohasust käesoleva sektorileppe suhtes. Käesolevas sektorileppes vaadeldavaid kokkuleppe muudatusi seni ei kohaldata. Juhul kui osalised nimetatud muudatuste tegemisega kokkuleppes nõustuvad, teatavad nad sellest kokkuleppeosalistele kirjalikult. Juhul kui leppeosalised ei saa nõustuda nimetatud muudatuste tegemisega kokkuleppes, kuna nende kohaldamine puudutab laevaehitust, siis teavitavad nad oma vastuväidetest kokkuleppeosalisi ning asuvad küsimusele lahenduse leidmiseks viimastega nõu pidama. Juhul kui kahe grupi vahel ei suudeta saavutada ühtki kokkulepet, jäävad valdavateks osaliste seisukohad, mis puudutavad muudatuste kohaldamist laevaehituse suhtes. Liide Edaspidise tööga seotud kohustused Lisaks kokkuleppe sätetele edaspidise töö suhtes, nõustuvad käesoleva sektorileppe osalised: a) välja arendama näidisloetelu laevatüüpidest, mida üldiselt peetakse kaubanduslikult ebatasuvaks, võttes arvesse kokkuleppes kindlaksmääratud valdkondi seotud abi kohta. b) Vaatama läbi kokkuleppe sätted vähima garantiipreemia suhtes kavatsusega lisada need käesolevasse sektorileppesse. c) Arutama vastavalt asjakohaste rahvusvaheliste läbirääkimiste käigus toimunud arengutele mõne muu korra sisseviimist vähimate intressimäärade kohta, sealhulgas spetsiaalsete turuintressi viitemäärade (CIRR) ja kõikuvate intressimäärade kohta. d) Vaatama läbi kokkuleppe sätete kohaldatavuse käesoleva sektorileppe suhtes seoses projektide rahastamisega. e) Arutama seda, kas: — põhisumma esimese osamakse kuupäeva ja — keskmise kaalutud tagasimakseperioodi mõistet võib kasutada seoses tagasimakseprofiiliga, mida käsitletakse käesoleva sektorileppe punktis 5.

II LISA SEKTORILEPE TUUMAELEKTRIJAAMA EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA I PEATÜKK Sektorileppe reguleerimisala 1. REGULEERIMISALA a) Käesolevas sektorileppes esitatakse sätted, mida kohaldatakse riiklike ekspordikrediitide suhtes, mis on seotud lepingutega: 1) täielike tuumaelektrijaamade või nende osade ekspordiks, kaasa arvatud kõik sellised koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste tuumaelektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks; 2) olemasoleva tuumaelektrijaama moderniseerimiseks juhul, kui moderniseerimise üldmaksumus on vähemalt 80 miljonit SDRi ja jaama majanduslik kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui üks neist kriteeriumidest on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi; 3) tuumkütuse tarnimiseks ja rikastamiseks; 4) kasutatud kütuse käitlemiseks. b) Käesolevat sektorilepet ei kohaldata: 1) tuumaelektrijaama territooriumi piiridest väljaspool asuvate objektide suhtes, mille eest vastutab tavaliselt ostja, eelkõige kulude eest, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide, jaotlate (15 18 22 29 30 32 37 38 39) ja veevarustusega, ning kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, ehitusluba, kütuselaadimisluba); 2) tuumaelektrijaama territooriumi piiridest väljaspool asuvate alajaamade, trafode ja ülekandeliinide suhtes; 3) tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamiseks antava riikliku toetuse suhtes. II PEATÜKK Ekspordikrediiti ja abi käsitlevad sätted 2. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG a) Käesoleva sektorileppe punkti 1 alapunkti a punktides 1 ja 2 sätestatud kaupade ja teenuste puhul on pikim tagasimaksetähtaeg 18 aastat. b) Algse kütuselaadungi puhul on pikim tagasimaksetähtaeg neli aastat tarnimispäevast. Tuumkütuse hilisema uuestilaadimise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kaks aastat tarnimispäevast. c) Kasutatud kütuse kõrvaldamise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kaks aastat. d) Kasutatud kütuse rikastamise ja käitlemise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg viis aastat. 3. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE a) Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes alapunktides 1 või 2 sätestatud korda: 1) põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena; 2) põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega toimub võrdsete osamaksetena. b) Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. c) Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib riiklikku toetust käesoleva sektorileppe punkti 1 alapunkti a punktides 1 ja 2 nimetatud kaupade ja teenuste jaoks anda muudel tingimustel, kui on sätestatud eespool punktides a ja b. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuse ning võlateeninduse profiili vahel, mis on võimaldatud võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel, ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele. 1) Pikim tagasimaksetähtaeg on 15 aastat. 2) ükski üksik põhisumma tagasimakse või mitu põhisumma tagasimakset ei tohi kuue kuu jooksul ületada 25 % krediidi põhisummast; 3) Põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel; põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 12 kuud pärast krediiditähtaja algust. 4) Intressi makstakse vähemalt iga 12 kuu järel, kusjuures intressi esimene makse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. 5) Tagasimakseperioodi pikim kaalutud keskmine pikkus ei tohi ületada üheksat aastat. d) Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita. 4. TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE (CIRR) ARVUTAMINE Käesoleva sektorileppe sätete kohaselt antud riikliku finantseerimistoetuse suhtes kohaldatavad turuintressi viitemäärad arvutatakse järgmiste baasmäärade ja marginaalide alusel: Tagasimaksetähtaeg (aastates) Uus tuumaelektrijaam (16 19 23 31 33) Kõik muud lepingud (17 20 24 34) Baasmäär (riigi võlakirjad) Marginaal (baaspunktides) Baasmäär (riigi võlakirjad) Marginaal (baaspunktides) < 11 Asjakohane turuintressi viitemäär kokkuleppe punkti 20 alusel 11–12 7 aastat 100 7 aastat 100 13 8 aastat 120 7 aastat 120 14 9 aastat 120 8 aastat 120 15 9 aastat 120 8 aastat 120 16 10 aastat 125 9 aastat 120 17 10 aastat 130 9 aastat 120 18 10 aastat 130 10 aastat 120 5. LUBATUD VÄÄRINGUD Riiklikuks finantseerimistoetuseks on lubatud need vääringud, mis on täielikult konverteeritavad ja mille kohta on olemas andmed selliste minimaalsete intressimäärade arvutamiseks, mida nimetatakse käesoleva sektorileppe punktis 4 ja kokkuleppe punktis 20 seoses tagasimaksetähtaegadega, mis on alla 11 aasta. 6. RIIKLIK TOETUS TUUMKÜTUSE JA TUUMKÜTUSEGA SEOTUD TEENUSTE JAOKS Ilma et see mõjutaks allpool esitatud punkti 7 sätteid, ei anna osalised ei tasuta tuumkütust ega osuta tasuta teenuseid. 7. ABI Osalised ei anna abi. III PEATÜKK Menetlused 8. EELNEV TEATAMINE a) Kooskõlas kokkulepe punktiga 48 teatab osaline enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kui ta kavatseb anda toetust kooskõlas käesoleva sektorileppe sätetega. b) Kui teate saatnud osaline kavatseb anda toetust tagasimaksetähtajaga, mis on pikem kui 15 aastat ja/või kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 3 alapunktiga c, ootab ta veel kümme kalendripäeva, juhul kui mõni teine osaline nõuab esialgse kümne kalendripäeva jooksul arutelu. c) Osaline teavitab arutelu järel oma lõplikust otsusest kõiki teisi osalisi, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist. IV PEATÜKK Läbivaatamine 9. EDASINE TÖÖ Osalised nõustuvad vaatama läbi järgmised küsimused: a) ujuva minimaalse intressimäära kord; b) riikliku toetuse maksimaalne summa kohalikeks kuludeks. 10. LÄBIVAATAMINE JA JÄRELEVALVE Osalised vaatavad sektorileppe sätted läbi korrapäraselt ja hiljemalt 2017. aasta lõpuks.

III LISA SEKTORILEPE TSIVIILÕHUSÕIDUKITE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA 1. OSA Üldsätted 1. EESMÄRK a) Käesoleva sektorileppe eesmärk on sätestada raamistik sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi ennustatavaks, järjepidevaks ja läbipaistvaks kasutamiseks, mis on ette nähtud õhusõidukite ja muude allpool punkti 4 alapunktis a määratletud kaupade ja teenuste müügiks või liisimiseks. Käesoleva sektorileppega püütakse soodustada võrdseid võimalusi sellise ekspordikrediidi puhul, et edendada eksportijatevahelist konkurentsi, mis põhineks pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantseerimistingimustel. b) Käesolevas sektorileppes sätestatakse soodsaimaid tingimused, mille alusel võib anda riiklikult toetatavat ekspordikrediiti. c) Selle saavutamiseks püütakse käesoleva sektorileppega saavutada tasakaal, mis kõikidel turgudel: 1) võrdsustab osaliste konkureerivad finantseerimistingimused; 2) kaotab osaliste riikliku toetuse mõju allpool punkti 4 alapunktis a määratletud konkureerivate kaupade ja teenuste valikule, ja 3) välistab konkurentsi moonutamise käesoleva sektorileppe osaliste ja kõikide muude finantseerimisallikate vahel. d) Käesoleva sektorileppe osalised (edaspidi „osalised”) on nõus sellega, et käesolevas sektorileppes sisalduvad sätted on välja töötatud ainult selle sektorileppe tarbeks ning need ei piira riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe”) teiste osade kohaldamist ja muutmist. 2. STAATUS Käesolev sektorilepe on suusõnaline kokkulepe selle osaliste vahel ja moodustab kokkuleppe III lisa; see on kokkuleppe lahutamatu osa ning järgneb 2007. aasta juulis jõustunud sektorileppele. 3. OSALEMINE Osalised on praegu järgmised: Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Brasiilia, Euroopa Liit, Jaapan, Kanada, Korea, Norra, Šveits ja Uus-Meremaa. Mitteosaline võib saada osaliseks kooskõlas I liites sätestatud korraga. 4. REGULEERIMISALA a) Käesolevat sektorilepet kohaldatakse igasuguse riikliku toetuse suhtes, mida annab valitsus või mida antakse valitsuse nimel ning mille tagasimaksetähtaeg on vähemalt kaks aastat, selleks, et eksportida: 1) uusi tsiviilõhusõidukeid ja nendesse paigaldatud mootoreid, sh ostja hangitud seadmeid; 2) kasutatud, ümberehitatud ja uuendatud tsiviilõhusõidukeid ja nendesse paigaldatud mootoreid, sh igal eraldi juhul ostja hangitud seadmeid; 3) varumootoreid; 4) tsiviilõhusõidukite varuosi ja mootoreid; 5) tsiviilõhusõidukite ja mootorite hooldus- ja teeninduslepinguid; 6) tsiviilõhusõidukite ümberehitamist, ulatuslikke modifikatsioone ja uuendamist; 7) mootorikomplekte. b) Riiklikku toetust võib anda mitmes vormis. 1) Ekspordikrediidi tagatis või kindlustus (täiemahuline garantii). 2) Riiklik finantseerimistoetus: — otselaen/finantseerimine ja refinantseerimine või — intressitoetus. 3) Mis tahes kombinatsioon eespool nimetatutest. c) Käesolevat sektorilepet ei kohaldata riikliku toetuse suhtes, mis on ette nähtud: 1) uute või kasutatud sõjalennukite ja nendega seotud eespool alapunktis a loetletud kaupade ja teenuste ekspordiks, sh nende sõjalistel eesmärkidel kasutamiseks; 2) uuteks või kasutatud lennuimitaatoriteks. 5. MITTEOSALISTELE KÄTTESAADAV TEAVE Osaline saadab konkurentsiolukorras oleva mitteosalise taotlusel mitteosalisele vastuse riiklikuks toetuseks pakutavate finantseerimistingimuste kohta vastastikkuse põhimõtte alusel samal moel, nagu ta vastaks osalise taotlusele. 6. ABI Osalised ei anna abi, välja arvatud humanitaareesmärkidel antav abi ühisseisukoha menetluse teel. 7. MEETMED KAHJUDE VÄLTIMISEKS VÕI PIIRAMISEKS Käesolev sektorilepe ei takista osalistel leppida kokku sektorileppes ettenähtust vähem kitsendavates finantseerimistingimustes, kui seda tehakse pärast ekspordikrediidilepingu ja seotud dokumentide jõustumist ja kui selle eesmärk on üksnes vältida või piirata kahjusid, mis tulenevad sündmustest, mis võivad põhjustada maksmata jätmist või nõuete tekkimist. Osaline teavitab muudetud finantseerimistingimustest kõiki teisi osalisi ja OECD sekretariaati (edaspidi „sekretariaat”) 20 tööpäeva jooksul pärast lepingu sõlmimist ostja/laenuvõtjaga. Teade sisaldab teavet uute finantseerimistingimuste, sh põhjenduse kohta, ja see tuleb saata IV liites esitatud teatise vormil. 2. OSA Uued õhusõidukid I PEATÜKK Katvus 8. UUS ÕHUSÕIDUK a) Käesoleva sektorileppe tähenduses on uus õhusõiduk: 1) õhusõiduk koos ostja hangitud seadmete ja sellele paigaldatud mootoritega, mis kuuluvad tootjale ja mida ei ole tarnitud või varem kasutatud ettenähtud otstarbeks ehk reisijate ja/või kauba vedamiseks, ning 2) varumootorid ja -osad, kui need moodustavad osa algsest õhusõidukitellimusest kooskõlas punkti 20 alapunkti a sätetega. b) Ilma et see piiraks eespool alapunktis a sätestatu kohaldamist, võib osaline anda toetust uute õhusõidukite puhul asjakohastel tingimustel seoses tehingutega, mille puhul on kõnealuse osalise eelneval teadmisel kehtestatud ajutised kaubanduslikud finantskokkulepped, kuna riikliku toetuse andmine viibis; selline viivitus ei tohi olla pikem kui 18 kuud. Sellistel juhtudel on tagasimaksetähtaeg ja lõpliku tagasimaksmise kuupäev samad, nagu need oleksid olnud siis, kui õhusõiduki müügiks või liisinguks oleks saadud riiklikku toetust alates õhusõiduki tegeliku kohaletoimetamise kuupäevast. II PEATÜKK Finantseerimistingimused Ekspordikrediidi finantseerimistingimused hõlmavad kõiki käesolevas peatükis ettenähtud sätteid, mida tuleb tõlgendada nende omavahelises seoses. 9. LUBATUD VÄÄRINGUD Riiklikuks finantseerimistoetuseks lubatud vääringud on euro, Jaapani jeen, Ühendkuningriigi naelsterling, USA dollar ja teised täielikult konverteeritavad vääringud, mille kohta on olemas andmed minimaalsete intressimäärade arvutamiseks, mida käsitletakse III liites. 10. SISSEMAKSE JA MAKSIMAALNE RIIKLIK TOETUS a) Tehingute korral 1. riskikategooriasse (vastavalt II liites esitatud tabelile) liigitatud ostjatega/laenuvõtjatega on osalised kohustatud: 1) nõudma õhusõiduki puhashinnast vähemalt 20 % suurust sissemakset õhusõiduki krediiditähtaja alguses või enne seda; 2) mitte andma riiklikku toetust üle 80 % õhusõiduki puhashinnast. b) Tehingute korral 2.–8. riskikategooriasse (vastavalt II liites esitatud tabelile) liigitatud ostjatega/laenuvõtjatega on osalised kohustatud: 1) nõudma õhusõiduki puhashinnast vähemalt 15 % suurust sissemakset õhusõiduki krediiditähtaja alguses või enne seda; 2) mitte andma riiklikku toetust üle 85 % õhusõiduki puhashinnast. c) Osaline, kes kohaldab punkti 8 alapunkti b, vähendab riikliku toetuse maksimaalset summat osamaksete põhisumma võrra, mis loetakse maksmisele kuuluvaks krediiditähtaja algusest, tagamaks, et väljamakse ajal oleks tasumata summa sama suur kui siis, kui selliste riiklikult toetatavat ekspordikrediiti oleks antud kohaletoimetamise ajal. Sellises olukorras peab osaline olema enne kättetoimetamist saanud riikliku toetuse taotluse. 11. GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRAD a) Riiklikku toetust andvad osalised võtavad riiklikult toetatud krediidisummalt tasu vähemalt garantiipreemia alammäära ulatuses, mis on sätestatud kooskõlas II liitega. b) Vajaduse korral kasutavad osalised kokku lepitud garantiipreemia määra teisendamise mudelit, et teha teisendusi riikliku toetuse tasumata summalt arvutatud aastaste hinnavahede ja üksikute makstud garantiipreemiate määrade vahel, mis on arvutatud riikliku toetuse algselt summalt. 12. PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG a) Kõikide uute õhusõidukite puhul on pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat. b) Erandjuhtudel ja eelneva etteteatamise korral on lubatud kuni 15aastane pikim tagasimaksetähtaeg. Sellisel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 35 % suurust lisatasu. c) Riiklikult toetatava ekspordikrediidi puhul ei tohi tagasimaksetähtaega pikendada tagatise suhtes kehtivate õiguste jagamisega samadel alustel kui äriettevõtjatest laenuandjatega. 13. PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE a) Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes allpool alapunktides 1 või 2 sätestatud korda. 1) Põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega toimub võrdsete osamaksetena: — osamakseid tehakse vähemalt iga kolme kuu järel ja esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kolm kuud pärast krediiditähtaja algust. — Teise võimalusena ja etteteatamise korral tehakse osamakseid iga kuue kuu tagant ja esimene osamakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Sellisel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 15 % suurust lisatasu. — Ujuva intressimääraga tehingu korral kehtestatakse kogu tähtajaks põhisumma amortiseerimise kord hiljemalt viis tööpäeva enne väljamaksmise kuupäeva, võttes aluseks sellel ajal kehtiva ujuva intressimäära või vahetustehingu intressimäära. 2) Põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena, intressi makstakse vähenevalt jäägilt: — osamakseid tehakse vähemalt iga kolme kuu järel ja esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kolm kuud pärast krediiditähtaja algust. — Teise võimalusena ja etteteatamise korral tehakse osamakseid iga kuue kuu tagant ja esimene osamakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Sellisel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 15 % suurust lisatasu. b) Ilma et see piiraks eespool esitatud alapunkti a kohaldamist ja eelnev