61.

Eespool esitatud põhjustel leiab komisjon, et kuigi mõni tema 27. juuli 2016. aasta soovituses käsitletud probleemidest on ületatud, on olulised küsimused endiselt lahendamata ja vahepeal on lisandunud uusi kartusi. Seepärast on komisjon arvamusel, et 27. juuli 2016. aasta soovituses nimetatud süsteemne oht õigusriigi toimimisele Poolas on ikka veel alles. Eelkõige tuleb silmas pidada järgmist. 1) Mis puudutab konstitutsioonikohtu koosseisu, siis ei ole selle 3. ja 9. detsembri 2015 otsust endiselt rakendatud; seetõttu ei saa kolm kohtunikku, kelle Seimi 7. koosseis 2015. aasta oktoobris seaduslikult ametisse nimetas, asuda täitma konstitutsioonikohtuniku ametiülesandeid. Lahendusest ollakse veel väga kaugel, sest 2016. aasta novembris ja detsembris vastu võetud kolme uue seadusega (70) nõutakse, et kolm kohtunikku, kelle Seimi 8. koosseis ilma kehtiva õigusliku aluseta ametisse nimetas, asuksid täitma kohtuniku ametiülesandeid. Peale selle on Seimi 7. koosseisu poolt 2015. aasta oktoobris seaduslikult ametisse nimetatud kolme kohtuniku puudumine ning endiselt kehtiv suure kvoorumi nõue ohustanud erinevatel puhkudel kvoorumi puudumise tõttu kohtu tulemuslikkust täiskogu resolutsioonide vastuvõtmisel või kohtuotsuste tegemisel üldkogus. 2) Mis puudutab kohtuotsuste avaldamist, siis ei ole konstitutsioonikohtu 9. märtsi 2016. aasta otsust ametlikus väljaandes ikka veel avaldatud. Lisaks keeldub Poola valitsus avaldamast 11. augusti 2016. aasta otsust konstitutsioonikohtu 22. juuli 2016. aasta seaduse kohta ja kõiki teisi kohtuotsuseid, mis on vastu võetud pärast seda kuupäeva, sealhulgas 7. novembri 2016. aasta otsust 22. juuli 2016. aasta seaduse sätete kohta, mis käsitlevad kandidaatide valimist kohtu esimehe ametikohale. Selle tulemusena valitseb endiselt õiguskindlusetus õigusliku aluse suhtes, millel konstitutsioonikohtu tegevus peab põhinema, ning tema tehtud kohtuotsuste õiguslike tagajärgede suhtes. Komisjon märgib, et korralduse ja menetluste seadus sisaldab sätteid, millega antakse kohtu esimehele õigus esitada kohtuotsuste avaldamiseks korraldusi (71). Rakendusseadusega välistatakse aga ikkagi teatavate kohtu tehtud otsuste, sealhulgas eespool nimetatud otsuste avaldamine (72). 3) Põhiseaduslikkuse järelevalve tulemuslikkusega seoses leiab komisjon, et kuigi võrreldes 22. juuli 2016. aasta seadusega on märgata teatavaid edusamme, sisaldavad 2016. aasta detsembris vastu võetud kolm seadust mitut sätet, millega ei täideta konstitutsioonikohtu varasemaid otsuseid ja mis lisavad 27. juuli 2016. aasta soovituses esitatud kartustele veel uusi juurde. 4) Need uued kartused on seotud eelkõige distsiplinaarmenetlusega, ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusega, konstitutsioonikohtunikele kehtestatud uute nõuetega, kohtu sisekorralduse oluliste muudatustega, menetlusega, millega valitakse kandidaadid kohtu esimehe ja aseesimehe ametikohale, kohtu aseesimehe rolliga ning kohtu esimehe kohusetäitja ametissenimetamisega. 5) Eelkõige leiab komisjon, et konstitutsioonikohtu legitiimsust ja järelikult ka põhiseaduslikkuse järelevalve tulemuslikkust ohustab tõsiselt kogu koosmõju, mida avaldavad konstitutsioonikohtu esimehe kohusetäitja ametissenimetamise sätted, esimehe ametikohale kandidaatide valimise menetlus ja keeldumine Seimi 7. koosseisu valitud kohtunike ametissevannutamisest, nähes samal ajal ette, et ametiülesandeid asuvad täitma kolm kohtunikku, kelle Seimi 8. koosseis nimetas ametisse ilma kehtiva seadusliku aluseta. Peale selle leiab komisjon, et senikaua, kuni kolm kohtunikku, kelle Seimi 7. koosseis 2015. aasta oktoobris seaduslikult ametisse nimetas, ei saa asuda täitma konstitutsioonikohtuniku ametiülesandeid, on kohtu uue esimehe valimise protsess endiselt läbinisti ebakorrektne. 6) Veel märgib komisjon, et kõnealuse kolme seaduse vastuvõtmise ajastus ning seaduse avaldamise ja jõustumise vahele jääva sobiva ajavahemiku puudumine jätavad mitme peamise sätte puhul konstitutsioonikohtu ilma võimalusest teha enne nende jõustumist nende põhiseaduslikkuse üle järelevalvet. 7) Lisaks jätkuvad Poola ametiasutuste meetmed ja avalikud avaldused, sealhulgas kriminaaluurimise algatamine konstitutsioonikohtu esimehe suhtes, mis õõnestavad konstitutsioonikohtu legitiimsust ja tõhusust. Komisjon tuletab meelde riigiorganite lojaalse koostöö põhimõtet, mis on demokraatliku õigusriigi põhiseaduslik eeldus, nagu on rõhutatud Veneetsia komisjoni arvamustes.