4)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega: „Artikkel 5 Sihtotstarbeliste võrgustike toimimine ja võrgustikutegevus 1. Keskus toetab ja arendab pidevalt edasi pädevate asutuste võrgustikutegevust, pakkudes komisjonile ja liikmesriikidele koordineerimist ning teaduslikke ja tehnilisi eksperditeadmisi ning hallates sihtotstarbelisi võrgustikke. 2. Keskus tagab määruse (EL) 2022/2371 artikli 13 lõikes 1 osutatud epidemioloogilise seire võrgustiku ning nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud keskkonnast tulenevate terviseohtude seire integreeritud toimimise ning nimetatud määruse artiklis 15 osutatud ELi referentlaborite võrgustiku integreeritud toimimise. Eelkõige teeb keskus järgmist: a) tagab inimjärelevalve all olevate ja epidemioloogilist seiret liidu tasandil toetavate automatiseeritud digiplatvormide ja -rakenduste, sealhulgas määruse (EL) 2022/2371 artikli 14 alusel loodud seireplatvormi, pideva edasiarendamise ning toetab liikmesriike teaduslike ja tehniliste andmete ja nõuannetega, et luua integreeritud seiresüsteemid, mis võimaldavad valmisoleku eesmärgil reaalajas seiret, kui see on asjakohane ja teostatav, ning kasutavad olemasolevaid liidu satelliiditaristuid ja -teenuseid; b) hoolitseb kvaliteedi tagamise eest, monitoorides ja hinnates sihtotstarbeliste seirevõrgustike epidemioloogilise seire alast tegevust, et tagada optimaalne toimimine, sealhulgas töötades välja seirestandardid ning monitoorides andmete täielikkust ja näitajaid; c) peab sellise epidemioloogilise seire andmebaase, koordineerib tegevust muude asjakohaste andmebaaside haldajatega ning teeb tööd selle nimel, et saavutada andmekogumise ja -modelleerimise ühtlustatud lähenemine, et koguda võrreldavaid andmeid kogu liidu ulatuses; selle ülesande täitmisel minimeerib keskus riskid, mis võivad tekkida ebatäpsete, mittetäielike või mitmetimõistetavate andmete edastamisel ühest andmebaasist teise, ning kehtestab töökindlad menetlused andmete kvaliteedi kontrollimiseks; d) edastab andmeanalüüsi tulemused komisjonile, terviseohutuse komiteele ja liikmesriikidele, muudab andmebaasid liikmesriikidele kättesaadavaks ja kasutatavaks, et toetada riiklikku poliitikakujundamist ning liikmesriikide vahelist kahe- ja mitmepoolset koostööd, ning pakub liikmesriikidele teavitussõnumeid üldsuse teavitamiseks; e) edendab ja toetab koostöös pädevate asutustega epidemioloogilise seire ühtlustatud ja ratsionaliseeritud tegevusmetoodikat; f) tagab selliste automatiseeritud rakenduste ja muude digivahendite koostalitlusvõime, mis toetavad piiriülest rahvatervisealast tegevust, sealhulgas kontaktijälgimis- ja hoiatusrakenduste tarvis, ning mis on välja töötatud liidu või liikmesriigi tasandil tihedas koostöös liikmesriikidega; g) tagab seireks kasutatavate digiplatvormide koostalitlusvõime digitaristuga, mis võimaldab kasutada terviseandmeid tervishoiu, teadusuuringute, poliitikakujundamise ja regulatiivsel eesmärgil, ning kasutab muid asjakohaseid andmeid, näiteks keskkonnategurite või nähtuste kohta, millel võib olla tõsine tervisemõju liidu või piiriülesel piirkondadevahelisel tasandil, või muude tegurite seas sotsiaal-majanduslikke riskitegureid, kui see on keskuse missiooni tõhusamaks täitmiseks kasulik. Teise lõigu punktis a osutatud digiplatvormide ja -rakenduste rakendamisel kasutatakse eraelu puutumatust soodustavaid tehnoloogiaid, võttes arvesse tehnika taset. 3. Keskus teeb epidemioloogilise seire võrgustiku haldamise kaudu järgmist: a) monitoorib nakkushaiguste suundumusi läbi aja liikmesriikides ja kolmandates riikides koostöös WHOga ning teavitab nendest, tuginedes kokkulepitud näitajatele, et hinnata valitsevat olukorda ja hõlbustada asjakohaste tõenduspõhiste meetmete võtmist, sealhulgas määrates kindlaks kirjeldused ühtlustatud andmekogumiseks liikmesriikidest; b) teeb kindlaks määruse (EL) 2022/2371 artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii osutatud tõsised piiriülesed terviseohud, monitoorib neid ja teavitab nendest, sealhulgas ohud inimpäritolu ainetele, või nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud ohud, mis puudutab selle allikat, aega, populatsiooni ja kohta, et esitada rahvatervisealase meetme tarvis põhjendusi; c) toetab määruse (EL) 2022/2371 artiklis 15 osutatud riiklikke referentlaboreid väliste kvaliteedikontrollikavade, sealhulgas professionaalsete testimiskavade rakendamisel; d) aitab kaasa nakkushaiguste ennetus- ja tõrjeprogrammide hindamisele ja monitooringule, et saada tõendeid, mille alusel esitada teaduspõhiseid soovitusi nende programmide tugevdamiseks ja täiustamiseks liidu ja riiklikul tasandil; e) monitoorib ja hindab tervisesüsteemide suutlikkust laialdaselt levivate nakkushaiguste diagnoosimisel, ennetamisel ja ravil ning liikmesriikide tervisesüsteemide vastupidavust suurte haiguspuhangute korral, tuginedes artikli 5b lõike 2 punktis b osutatud valmisolekunäitajatele; f) määrab kindlaks elanikkonna riskirühmad, kes vajavad sihipäraseid ennetus- ja reageerimismeetmeid, ning toetab liikmesriike selle tagamisel, et need meetmed oleksid suunatud ka puuetega inimestele; g) aitab hinnata nakkushaigustest tulenevat koormust, näiteks seoses haiguse levimuse, kliiniliste komplikatsioonide, haiglaravi ja suremusega, kasutades muud liiki andmete hulgas stratifitseeritud andmeid vanuse, soo, puude ja muude elementide kohta, kui need on kättesaadavad; h) tegeleb epidemioloogilise modelleerimise, ennetava tegutsemise ja stsenaariumide väljatöötamisega reageerimise eesmärgil ning koordineerib selliseid jõupingutusi, et võimaldada vahetada parimaid tavasid, parandada modelleerimissuutlikkust kogu liidus ja tagada rahvusvaheline koostöö, ning i) selgitab välja haiguste edasikandumise riskitegurid ja seonduva haiguskoormuse, koostab analüüse ühelt poolt haiguste edasikandumise ning teiselt poolt sotsiaalsete, majanduslike, kliima- ja keskkonnaalaste riskifaktorite vahelise seose kohta, järgides zoonooside, toidutekkeliste ja veega levivate haiguste ning muude asjakohaste haiguste ja seonduvate spetsiifiliste terviseprobleemide puhul terviseühtsuse põhimõtet, ning teeb kindlaks kõige suurema riskiga elanikkonnarühmad, sealhulgas korrelatsioon haiguste esinemissageduse ja raskusastme ning ühiskondlike ja keskkonnategurite vahel, ning teadusuuringute alased prioriteedid ja vajadused. 4. Iga liikmesriik määrab koordineeriva pädeva asutuse ning samuti riikliku koordinaatori, riiklikud koordinatsioonikeskused ja operatiivsed kontaktpunktid, kui see on asjakohane, rahvatervisega seotud ülesannete täitmiseks, sealhulgas epidemioloogiliseks seireks ning eri haigusrühmade ja üksikute haiguste jaoks ning samuti selleks, et pakkuda valmisoleku- ja reageerimisalast tuge. Riiklikud koordinatsioonikeskused moodustavad keskusele teaduslikku ja tehnilist nõu andvaid võrgustikke. Riiklikud koordinatsioonikeskused ja operatiivsed kontaktpunktid, mis on määratud selleks, et nad suhtleksid keskusega konkreetsete haiguste teemal, moodustavad haiguspõhised või haigusrühmapõhised võrgustikud, mille ülesannete hulka kuulub riiklike seireandmete edastamine ning nakkushaiguste ennetamise ja tõrje ettepanekute tegemine keskusele. Liikmesriigid teatavad keskusele ja teistele liikmesriikidele käesolevas lõikes sätestatud määramistest ning nende muutmisest. 5. Keskus teeb koostööd pädevate asutustega, eriti ettevalmistavas töös, mis on vajalik teaduslike arvamuste, teadusliku ja tehnilise abi, ühtsel vormingul põhinevate lihtsalt koondatavate võrreldavate andmete kogumise ja esilekerkivate terviseohtude väljaselgitamise jaoks. 6. Keskus tagab määruse (EL) 2022/2371 artiklis 15 osutatud ELi referentlaborite võrgustiku toimimise ja koordineerimise rahvatervist ohustada võivate nakkusetekitajate diagnoosimise, avastamise, identifitseerimise, geneetilise sekveneerimise ja iseloomustamise eesmärgil. 7. Keskus annab teaduslikku ja tehnilist abi, et aidata liikmesriikidel, eeskätt ebapiisava suutlikkusega liikmesriikidel arendada oma avastamis- ja sekveneerimissuutlikkust. 8. Soodustades koostööd ekspertide ja referentlaborite vahel, edendab keskus rahvatervist ohustada võivate nakkusetekitajate diagnoosimiseks, avastamiseks, identifitseerimiseks ja iseloomustamiseks vajaliku piisava suutlikkuse arendamist liidus. Keskus viljeleb sellist koostööd ja laiendab seda ning toetab kvaliteedi tagamise süsteemide rakendamist. 9. Keskus tagab liikmesriikide inimpäritolu ainete kasutamist toetavate talituste võrgustiku toimimise ja koordineerimise, et aidata tagada selliste ainete mikrobioloogiline ohutus, monitoorides, hinnates ja aidates kõrvaldada asjaomaseid haiguspuhanguid, mis võivad kujutada tõsist piiriülest terviseohtu, ning et kaitsta selliseid aineid vajavaid patsiente.“