ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk ajakohastatud programmis on vähendada nominaalset puudujääki 3,4 %-lt SKPst 2008. aastal 2,6 %-le SKPst 2009. aastal, millele peaks järgnema väike langus 2,5 %-le 2010. aastal ning 2,2 %-le SKPst 2011. aastal. Kuna prognooside kohaselt intressikulud suurenevad 0,5 protsendipunkti võrra SKPst 2009. aastal, on näha, et esmane tasakaal paraneb kõnealusel aastal rohkem (üle 1 protsendipunkti) ning sealt edasi paraneb see 0,3 % SKPst 2011. aastani, et saavutada ülejääk 2,2 % SKPst. Eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki (struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst, st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) ei ole programmiperioodi vältel plaanis saavutada. Eelarve üldine konsolideerimine (1,2 protsendipunkti SKPst) on kavas jaotada võrdselt tulude ja kulude poolele. Programmis ei ole esitatud puudujäägi kavandatud vähendamiseks vajalikke üksikasjalikke meetmeid 2009. aastale järgneva perioodi kohta. Ajakohastatud programmi prognoosi kohaselt on võla suhe SKPsse 2008. aastal järsult suurenenud, ulatudes veidi üle 71 %, mis on põhiliselt seotud sellega, et ELi ja IMFi rahalise abi esimest osamakset kasutati peamiselt reservide loomiseks. 2009. aastal prognoositakse võla suhte suurenemist 72,5 %-ni, kuid programmi viimastel aastatel on ette näha, et võla suhe hakkab üha kiiremini vähenema (kuni 69 %-ni), mida toetab ka majanduskasvu järkjärguline taastumine.
(9)

Eelarve-eesmärkide täitmise näitajad on üldiselt head. See tuleneb siiski suuresti viimaste aastate tugevast majanduskasvust ja suurtest ootamatutest tuludest ning asjaolust, et kuluplaanid (eelkõige investeeringud) jäid osaliselt täitmata. Lähenemisprogrammis osutatakse riigi rahanduse seaduse kavandatavale muudatusele, mis hõlmab autonoomsete riiklike vahendite (mis ei ole otseselt keskvalitsuse või kohalike omavalitsuste kontrolli all) vähendamist, keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste kohustuslikele mitmeaastastele eelarvekavadele ja muudetud eelarvereeglitele. Lisaks kinnitatakse programmis tulemuspõhise eelarvestamise rakendamise kavatsust järk-järgult suurema arvu asutuste puhul. Need on sammud õiges suunas, ehkki nende eeldatav mõju on piiratud.
(6)

Keskpika perioodi eelarve-eesmärk on säilitada valitsemissektori struktuurselt (tsükliliselt kohandatud, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaaegu tasakaalus eelarve. Programmi kohaselt tähendab see struktuurest puudujääki 0–0,5 % SKPst. Eeldatakse, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki ei saavutata programmiperioodi jooksul. Eelarve konsolideerimist jätkatakse pärast 2010. aastat, mil puudujääk (4 % SKPst) ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse, kusjuures 2011. aastal peaks puudujääk vähenema 3 %-le SKPst ja 2012. aastal 2,5 %-le SKPst. Stabiilsusprogrammi jaanuari lisandi prognoosid põhinevad eeldusel, et poliitikat ei muudeta ja et alates 2010. aastast kavandatud eelarve konsolideerimine on peamiselt kulupõhine. Prognoositakse, et tulude suhe SKPsse väheneb aastatel 2008–2010 1,5 protsendipunkti võrra 42,5 %-ni, jääb sellele tasemele 2011. aastal ja suureneb 0,5 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Kulude suhe SKPsse suureneb aastatel 2008–2010 2,5 protsendipunkti võrra ja väheneb seejärel 1 protsendipunkti võrra. Tulude ja kulude muutused 2010. aastal on peamiselt tingitud kriisi leevendamiseks võetud stimuleerivatest fiskaalmeetmetest. Alates 2010. aastast kavandatud eelarve tugevdamise aluseks olevaid meetmeid ei ole kindlaks määratud. Eelarve konsolideerimist võivad toetada teatavate stimuleerivate meetmete ja võla tagasimaksete lõppemine. Suurenev puudujääk, aeglasem SKP nominaalkasv ja peamiselt pankade päästeplaane kajastav võla muutuse ja eelarvepuudujäägi vahe 2008. aastal suurendab programmiperioodi jooksul kulude suhet SKPsse 7 protsendipunkti võrra 72,5 %-ni SKPst.
(2)

Viimase kümne aasta jooksul on Kreeka majanduskasv olnud kiire, 4 % aastas. Samal ajal on sisemine ja väline tasakaalustamatus oluliselt suurenenud, mis on põhjustanud välisvõla kiire akumuleerumise, samal ajal kui valitsemissektori võlg on püsinud kõrgel tasemel. Võttes arvesse praeguse üleilmse majandus- ja finantskriisi mõju Kreeka majandusele, avaldab riskide võimalik ümberhindamine riigi võlakoormale veelgi suuremat survet. Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile aeglustus SKP reaalkasv 2008. aastal 2,9 %-ni SKPst ning 2009. aastaks ennustatakse kasvu olulist aeglustumist, kuid see jääb siiski positiivseks. Valitsemissektori eelarve puudujääk on alates 2007. aastast püsinud kontrollväärtusest (3 % SKPst) kõrgemal (3) ning kuna Kreeka valitsemissektori võla suhe on üks ELi suuremaid, ei ole Kreekal võimalik anda rahalist impulssi, sest see ohustaks veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet. Sellest tulenevalt ei ole kavas stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti. Kreeka ametiasutused on esitanud 2009. aasta eelarveseaduses mõned meetmed, mille eesmärk on kaitsta sotsiaalset ühtekuuluvust ning mis hõlmavad toetusi madala sissetulekuga majapidamistele. Kreekal seisab ees eelarve konsolideerimine, samas tuleb parandada riigi rahanduse kvaliteeti ning korrigeerida märkimisväärse sisemise ja välise tasakaalustamatuse põhjuseid.
(6)

2010. aastaks prognoositakse põhitasakaalu edasist halvenemist, osalt automaatsete stabilisaatorite tõttu, kuid peamiselt seoses veel ühe kavandatava ühekordse kapitalisiirdega leibkondadele pensionifondi tootlikkuse maksu 2007. aasta reformi raames. Programmi keskpika perioodi eesmärk on saavutada jätkuvalt struktuurne ülejääk (tsükliliselt kohandatud, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vahemikus 0,75–1,75 % SKPst kuni 2010. aastani. Pärast 2010. aastat vähendab Taani oma keskpika perioodi eesmärki minimaalselt struktuurse tasakaaluni, mida kavatsetakse hoida kuni 2015. aastani. Kõnealune keskpika perioodi eesmärk ei jää alammäärast (puudujääk umbes 0,5 % SKPst) allapoole ning kajastab nõuetekohaselt võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. Järelikult on uus eesmärk asjakohane ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve tasakaal asendub 2011. aastal taas väikese ülejäägiga. See arvamus tugineb suuresti tehnilistele prognoosidele, mille kohaselt SKP ja töötuse lõhed kaovad 2012. aastaks, mis viib tulu tsüklilise kasvuni. Need eesmärgid lähtuvad stsenaariumist, mis nõuab kindlaksmääramata struktuurireformimeetmete võtmist, et valitsemissektori eelarve tasakaal paraneks 2015. aastaks püsivalt 0,7 % võrra SKPst, mis tagaks eelarve jätkusuutlikkuse vastavalt riigi metoodikale. Programmiperioodi jooksul prognoositakse ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurse ülejäägi vähenemist ligikaudu 3,5 protsendipunkti võrra SKPst, kuid see jääb siiski positiivseks. Lisaks 2008. aasta sügisel võetud finantsstabiilsuse meetmetele, millest on programmi ajakohastatud versioonis antud ülevaade, võeti 18. jaanuaril 2009 vastu laenupakett, mis hõlmab ajutisi hübriidkapitalisüste alates 2009. aasta keskpaigast kuni 100 miljardi DDK ulatuses (5,5 % SKPst), millel on kohene mõju võla muutusele ajakohastatud versioonis ja potentsiaalne mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule kogu programmiperioodi jooksul.
(11)

Vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2008. aasta detsembris, seadis Eesti, kellel on märkimisväärseid probleeme välise ja sisemise tasakaalustamatusega, oma eelarvepoliitika eesmärgiks tasakaalustamise. Võttes samuti arvesse eelarvetulemust ohustavaid riske ja raskusi uute rahastamisvahendite tagamisega vastuvõetavatel tingimustel, arvestades vastumeelsust võtta riske, on 2009. ja 2010. aastaks kavandatud üldiselt rangem eelarvepoliitiline hoiak sobilik. Riikliku reformikava kontekstis on Eesti ametiasutused viinud läbi mitu struktuurireformi, millel on neutraalne või piiratud lühiajaline mõju eelarvele, eelkõige on võetud meetmeid tööturu ja investeeringute toetamiseks, samas kui vähem tähelepanu on pööratud tööstussektori ja majapidamiste ostujõu toetamisele. Tööturgu on toetatud kahe meetmega: ajakohastatud tööõiguse vastuvõtmine ja avalike teenuste seaduse pooleliolev reform turu paindlikkuse parandamiseks, suurendades töötuhüvitise määra ja suurendades selle saajate ringi, et parandada turvalisust. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja riigispetsiifilise soovitusega, mille kohta tegi komisjon 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel.
(5)

Vastavalt viimasele ajakohastatud versioonile on 2009. aasta eelarve eesmärgiks seatud puudujääk 0,8 % SKPst, mis on üldjoontes kooskõlas komisjoni talituste vaheprognoosiga. Võrreldes parlamendis 18. detsembril 2008 heakskiidetud 2009. aasta eelarve seaduses eesmärgiks seatud ülejäägiga 1 % SKPst on tegemist allapoole korrigeerimisega 1,75 protsendipunkti võrra SKPst. Selle põhjuseks on asjaolu, et kogutulu prognoose on aeglasema majanduskasvu prognooside tõttu korrigeeritud allapoole. Ajakohastatud versioonis prognoositakse, et tulude suhe SKPsse väheneb 2009. aastal 1,5 protsendipunkti võrreldes 2008. aasta tulemusega peamiselt seetõttu, et kinnisvaraturg on loid, ettevõtjate kasumlikkus on väiksem ja riigiosalusega organisatsioonid ei saa dividenditulu. Riiklikud kulud peaksid üksnes pisut suurenema. Väiksemate intressimaksetega korvatakse suuremad sotsiaalsiirded. Üldiselt on eelarvepoliitiline hoiak 2009. aastal ekspansiivne, mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, jäädes suurusjärku 1,5 % SKPst.
4.

Esialgsetes üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetustest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda paiskumise korral ei kujuta kavandatavad kütusekäitlussüsteemi muudatused endast ohtu teise liikmesriigi elanike tervisele. Raskemate õnnetusjuhtumite korral võivad doosid jõuda elanikkonna jaoks siiski sellisele tasemele, mille puhul pädevad asutused peavad võtma vastumeetmed. Belgia territooriumi läheduse tõttu peavad Belgia asutused saama elanikkonna teavitamiseks ja kaitsmiseks vajalikud eriandmed sama kiiresti ja sama üksikasjalikult nagu Prantsuse asutused. Komisjon märgib, et kuna Prantsuse ja Belgia valitsused on 8. septembril 1998. aastal alla kirjutanud intsidente või õnnetusjuhtumeid käsitlevale kahepoolsele kohaspetsiifilisele koostöökokkuleppele, on nad seega järginud komisjoni 1994. aasta algses arvamuses antud soovitust.
ET Euroopa Liidu Teataja C 249/1

KOMISJONI ARVAMUS,

15. oktoober 2009,

nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artikli 7 kohaldamise kohta seoses Poola ametiasutuste kehtestatud keeluga mootorratturite kaitseriietuse „BF motorcycle hardwear” suhtes, millel on „Tested PR”-tüüpi löögikaitse

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 249/01

1. Poola ametiasutuste teade

Direktiivi 89/686/EMÜ (1) (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et kui liikmesriik leiab, et CE-märgisega isikukaitsevahend võib sihtotstarbelisel kasutamisel põhjustada ohtu inimestele, koduloomadele või varale, peab ta võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et kõrvalda see isikukaitsevahend turult ja keelata selle turule laskmine või vaba liikumine.

Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikele 2 peab komisjon pärast asjaomaste pooltega konsulteerimist teatama, kas tema arvates on selline meede põhjendatud või mitte. Kui komisjon otsustab, et meede on põhjendatud, teatab ta sellest liikmesriikidele, et need saaksid vastavalt artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohustustele võtta kõnealuse vahendi suhtes kõik vajalikud meetmed.

8. augustil 2008 teatasid Poola ametiasutused Euroopa Komisjonile meetmest, millega keelatakse turule lasta mootorratturite kaitseriietust „BF motorcycle hardwear”, millel on „Tested PR”-tüüpi küünarnuki-, käsivarre-, põlve- ja säärte ülaosa kaitsed.

Komisjonile edastatud toimikus oli CE-märgise kinnitus, mille oli äriühingu M/S Havaba Bikewear (Metzingen, Saksamaa) volitusel koostanud Ashan (UK) Ltd. (68, Greal Eastern Street, London, EC2A 3JT, Ühendkuningriik) ja millega olid kaasas lisad, kus väideti vastavust direktiivi 89/686/EMÜ nõuetele:

— A lisa: õlakaitsed, tüüp HB-S-E;

— C lisa: põlvekaitsed, tüüp HB-K-E;

— D lisa: seljakaitsed, tüüp HB-B-E;

— E lisa: puusakaitsed, tüüp HB-H-E.

2. Teatatud meetme kohta esitatud põhjendused

Poola ametiasutused märkisid, et kõnealust kaitseriietust ei ole direktiivi 89/686/EMÜ artiklis 10 ettenähtud EÜ tüübihindamismenetluse kohaselt kontrollitud.

Lisaks puudusid neil toodetel kasutusjuhised.

Poola ametiasutused väitsid, et tootja ei viinud toodet EÜ nõuetega vastavusse ka siis, kui temalt seda direktiivi 89/686/EMÜ artikli 13 lõike 4 alusel nõuti.

3. Komisjoni arvamus

9. märtsil 2009. aastal kirjutas komisjon äriühingule Ashan (UK) Ltd ja palus tal esitada oma seisukoht Poola ametiasutuste võetud meetme suhtes. Kuni tänaseni ei ole vastust saadud.

Tuginedes olemasolevatele dokumentidele ja asjaomaste poolte märkustele, on komisjon arvamusel, et Poola ametiasutused on tõendanud, et kõnealune mootorratturite kaitseriietus „BF motorcycle hardwear”, millel on „Tested PR”-tüüpi löögikaitsed, ei vasta direktiivi 89/686/EMÜ nõuetele.

Seetõttu on komisjon pärast nõutava menetluse järgimist arvamusel, et Poola ametiasutuste kehtestatud keeld on põhjendatud.

Brüssel, 15. oktoober 2009 Komisjoni nimel asepresident Günter VERHEUGEN

(1) EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.
ET Euroopa Liidu Teataja C 241/1

KOMISJONI ARVAMUS,

7. oktoober 2009,

nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artikli 7 kohaldamise kohta seoses keeluga, mille Poola ametiasutused on kehtestanud teatavate individuaalsete ujuvpäästevahendite (Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR ja Prolimit Floating Jacket Waist STD) suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 241/01

1. Poola ametiasutuste teade

Direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et kui liikmesriik leiab, et CE-märgisega isikukaitsevahend võib sihtotstarbelisel kasutamisel põhjustada ohtu inimestele, koduloomadele või varale, peab ta võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et kõrvalda see isikukaitsevahend turult ja keelata selle turule laskmine või vaba liikumine.

Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikele 2 peab komisjon pärast asjaomaste pooltega konsulteerimist teatama, kas tema arvates on selline meede põhjendatud või mitte. Kui komisjon otsustab, et meede on põhjendatud, teatab ta sellest liikmesriikidele, et need saaksid vastavalt artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohustustele võtta kõnealuse vahendi suhtes kõik vajalikud meetmed.

9. juulil 2008 teatasid Poola ametiasutused Euroopa Komisjonile meetmest, millega keelatakse turule lasta järgmiseid individuaalseid ujuvpäästevahendeid: Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR ja Prolimit Floating Jacket Waist STD), mida toodab Kubus Sports B.V. (Amsterdamsestraatweg 19, 1411 AW Naarden, Holland).

2. Teatatud meetme kohta esitatud põhjendused

Poola ametiasutused märkisid, et kõnealuseid individuaalseid ujuvpäästevahendeid ei ole EÜ tüübihindamismenetluse kohaselt kontrollitud ja neil puuduvad EÜ vastavusdeklaratsioonid, nagu on nõutud direktiivi 89/686/EMÜ artiklites 12 ja 10.

Lisaks ei olnud neil toodetel kasutusjuhiseid või siis ei olnud need juhised täielikud.

Poola ametiasutused väitsid, et tootja ei viinud toodet EÜ nõuetega vastavusse ka siis, kui temalt seda direktiivi 89/686/EMÜ artikli 13 lõike 4 alusel nõuti.

3. Komisjoni arvamus

11. märtsil 2009. aastal kirjutas komisjon tootjale, paludes tal esitada oma seisukoht Poola ametiasutuste võetud meetme suhtes. Kuni tänaseni ei ole vastust saadud.

Komisjon on olemasolevate dokumentide põhjal jõudnud seisukohale, et Poola ametiasutused on kindlaks teinud, et individuaalsed ujuvpäästevahendid Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR ja Prolimit Floating Jacket Waist STD ei vasta direktiivi 89/686/EMÜ nõuetele.

Seetõttu on komisjon pärast nõutava menetluse järgimist arvamusel, et Poola ametiasutuste kehtestatud keeld on põhjendatud.
(1)

Oma 7. jaanuari 2008. aasta arvamuses leidis komisjon, et Taani valitsuse 27. veebruari 2004. aasta kirjaga komisjonile teatatud ajutised meetmed seoses äriühingu Se-won Ind Co. poolt Korea Vabariigis toodetud klapimudeliga HPV, on põhjendatud ning soovitas liikmesriikidel tagada, et eespool nimetatud klapid eemaldatakse nende turgudelt seniajani, kuni on välja antud uus tüübitunnistus, mis vastab täielikult direktiivi nõuetele.
1.

Vahemaa tuumaelektrijaamast kuni lähima piirneva liikmesriigi, käesoleval juhul Portugali piirini on 315 km. Järgmine lähim liikmesriik on Prantsusmaa, mille piirini on 320 km.
ET Euroopa Liidu Teataja C 275/1

KOMISJONI ARVAMUS,

10. november 2009,

Saksamaal asuvas Obrigheimi tuumaelektrijaamas tehtava muudatuse tagajärjel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

2009/C 275/01

Euroopa Komisjon sai 28. mail 2009 Saksamaa valitsuse poolt vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 esitatud üldandmed Obrigheimi tuumaelektrijaamas tehtava muudatuse tagajärjel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Komisjon leidis kõnealuste andmete põhjal, et nimetatud kava on seotud sellise olemasoleva kava muutmisega, mille kohta komisjon juba esitas arvamuse 21. juunil 2007. Komisjon võttis arvesse ka asjaolu, et kõnealusest muudatusest tuleneva kiiritatud kütuse vahehoidla käitamise ajaks on kavandatud 40 aastat ning hoidla käitamine võib jätkuda ka pärast olemasoleva elektrijaama dekomisjoneerimist ja demonteerimist. Komisjon koostas pärast konsulteerimist eksperdirühmaga järgmise arvamuse.

1. Kavandatud muudatuse tegemiseks ei ole vaja kohandada gaasiliste ja vedelate heidete kehtivaid lubatud piirmäärasid.

2. Kavandatud muudatus ei avalda mõju elektrijaama dekomisjoneerimise tagajärjel tekkivatele tahketele radioaktiivsetele jäätmetele.

3. Kavandatud muudatus ei avalda mõju ootamatule radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemisele, mida võib põhjustada olemasoleva kava üldandmetes kirjeldatud tüübi ja ulatusega õnnetus.

Kokkuvõttes leiab komisjon, et Saksamaa Liitvabariigis asuva Obrigheimi tuumaelektrijaama alal tehtava muudatuse tagajärjel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega ka üldandmetes kirjeldatud ulatusega õnnetuse korral mõne teise liikmesriigi vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist.
2)

Rumeenia keskmine SKP kasv aastatel 2002–2008 oli 6,3 % aastas. Välismaistest otseinvesteeringutest ja muust kapitali sissevoolust hoogu saanud tõus on viinud ülekuumenemise ja jätkusuutmatu tasakaalustamatuseni. Jooksevkonto puudujääk saavutas 2007. aastal tipptaseme 13,5 % SKPst ja vähenes 2008. aastal vaid veidi – 12,3 % tasemele SKPst. Välislaenude suurenemisele aitas kaasa ka protsükliline eelarvepoliitika, mille tõttu valitsemissektori eelarve puudujääk, mis oli 2007. aastal 2,5 % SKPst, suurenes 2008. aastal üle kahe korra – 5,4 %-le SKPst. 2008. aasta esimesel poolel muudeti rahapoliitika märkimisväärselt piiravamaks, ülemäärase sisenõudluse, vääringu nõrgenemise ja pakkumispoole häirete tõttu kerkis rahapoliitiline intressimäär juulis mitme järjestikuse tõstmise järel 10,25 %-le. Alates 2009. aasta algusest järgis keskpank mõistlikku rahapoliitikat ning on alates veebruarist 2009, pärast nõudlus- ja inflatsioonisurve vähenemist kahes järgus vähendanud rahapoliitilist intressimäära kokku 75 baaspunkti. Majanduskasvu ülemaailmne aeglustumine ja investorite suurenenud riskikartlikkus sisemise haavatavuse suhtes on tinginud Rumeeniasse tulevate kapitalivoogude märkimisväärse vähenemise. See põhjustas SKP kasvu järsu aeglustumise 2008. aasta neljandas kvartalis, millele järgnes 2009. aasta esimeses kvartalis SKP aastane langus 6,25 %. Suurenes ka surve vahetuskursile, Rumeenia leu (RON) odavnes 2009. aasta jaanuaris 7 %, olles odavnenud 2008. aastal 10 %. Et pehmendada erakapitali sissevoolu järsu languse mõju ja hõlbustada maksebilansi tasakaalustamist, on Rumeeniale antud suur rahvusvaheline finantsabipakett (20 miljardit eurot), (2) mida rahastavad EL, IMF, Maailmapank, EIP ja EBRD. Paketi majanduspoliitiline põhitingimus on eelarve konsolideerimine, mille eesmärk on vähendada järk-järgult avaliku sektori eelarvepuudujääki 5,4 %-lt SKPst 2008. aastal 5,1 %-le 2009. aastal, 4,1 %-le 2010. aastal ja alla 3 % 2011. aastal. Peale selle kohustus Rumeenia valitsus võtma konkreetseid meetmeid kulude vähendamiseks ja eelarve halduse parandamiseks, mis hõlmavad muu hulgas avaliku sektori hüvitiste süsteemi ümberkorraldamist, avalike teenistujate ühtse palgasüsteemi kasutuselevõtmist, riikliku pensionisüsteemi reformi, siduvat keskpika perspektiivi eelarveraamistikku ja sõltumatu eelarvenõukogu loomist. Samuti võetakse meetmeid finantssektori järelevalve parandamiseks ja struktuurireformi kiirendamiseks.
2)

Pärast SKP mitmeaastast suurt kasvu hakkas Slovakkia majanduse hoog 2008. aasta neljandas kvartalis raugema ja SKP kasv aeglustus 2,5 %-le (võrreldes eelmise aastaga). Kuna Slovakkia väike ja avatud majandus on suhteliselt suurel määral spetsialiseerunud auto- ja elektroonikatööstusele, mõjutab majanduslangus riiki eelkõige välisnõudluse märkimisväärse vähenemise tõttu. Eksport on alates 2008. aasta neljandast kvartalist hüppeliselt vähenenud ning see on avaldanud negatiivset mõju tööstustoodangule ja ettevõtjate usaldusele. Kõige rängemini on kriis tabanud tootmissektorit, samal ajal kui pangandust on see puudutanud üksnes riivamisi. Pärast järkjärgulist langusperioodi hakkas töötuse määr 2008. aasta neljandas kvartalis tõusma; seda põhjustasid majanduslangusest tingitud koondamised. Prognooside kohaselt halveneb riigi rahandus 2009. ja 2010. aastal märkimisväärselt. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja struktuurse eelarvetasakaalu halvenemine vähendab kiiresti manööverdamisruumi seoses eelarvega. Slovakkia asutuste poolt kriisiga toimetulemiseks vastuvõetud stimuleerivate meetmete kogusumma on 2009. aastal hinnanguliselt ligikaudu 0,5 % SKPst. Lisaks on Slovakkia konkurentsivõimet vähendanud koruna vahetuskursi nõrgenemine enne eurole üleminekut ja 2008. aastal suhteliselt kiire palgakasv, mis võib omakorda probleemiks kujuneda.