ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Komisjon on läbi vaadanud elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused, võttes arvesse liikmesriikide esitatud andmeid reaalsetes tingimustes käitamise kohta. Läbivaatuses käsitletud ajavahemikul 2006–2011 toimunud parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud tehnoloogia areng osutab sellele, et elektrienergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste puhul ei tuleks otsuses 2007/74/EÜ sätestatud eristust, mis seondub elektri- ja soojusenergia koostootmisüksuse ehitusaastaga, kohaldada pärast 1. jaanuari 2006 ehitatud elektrijaamade suhtes. Aastal 2005 või enne seda ehitatud koostootmisüksuste puhul tuleks kontrollväärtuste kohaldamisel endiselt arvesse võtta ehitusaastat, et peegeldada parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud tehnoloogia täheldatud arengut. Hiljutiste kogemuste ja analüüsi taustal kinnitas läbivaatus, et jätkuvalt tuleks kohaldada kliimatingimustega seotud parandustegureid. Lisaks tuleks jätkuvalt kohaldada ärahoitud jaotusvõrgukadude parandustegurit, kuna jaotusvõrgukaod ei ole viimastel aastatel muutunud. Ärahoitud jaotusvõrgukadude parandustegureid tuleks kohaldada ka puitkütuseid ja biogaasi kasutavate elektrijaamade suhtes.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet jõudis 25. märtsi 2011. aasta teaduslikus arvamuses uue närimiskummialuse (REV-7) ohutuse kohta toidu uuendkoostisosana („Scientific Opinion on the safety of a „novel chewing gum base (REV-7)” as a novel food ingredient”) (2) järeldusele, et uus närimiskummialus on kavandatud kasutustingimustes ja manustamistasemete korral ohutu.
2.

Otsuse 2002/364/EÜ lisa lõppu lisatakse järgmine tabel: „Tabel 11 Creutzfeldt-Jakobi haiguse variandi (vCJD) vere sõeluuringu testid Materjal Proovide arv Nõuetekohasuse tingimused Analüütiline tundlikkus Ajus esineva vCJD leidumine inimese vereplasmas (WHO referentsnumber NHBY0/0003) 24 analüüsi iga materjali kolmest lahjendusest, WHO number NHBY0/0003 (1×104, 1×105, 1×106) 23-s proovis 24-st leitud tasemel 1×104 Põrnas esineva vCJD leidumine inimese vereplasmas (10 %-ne põrna homogenaat - NIBSC referentsnumber NHSY0/0009) 24 analüüsi iga materjali kolmest lahjendusest, NIBSC number NHSY0/0009 (1×10, 1×102, 1×103) 23-s proovis 24-st leitud tasemel 1×10 Diagnostiline tundlikkus A) Asjaomastelt mudelloomadelt võetud proov Niipalju proove kui on mõistlik ja võimalik, kuid mitte vähem kui 10 proovi. 90 % B) Teadaolevalt inimese kliinilise vCJD-ga proov Niipalju proove kui on mõistlik ja võimalik, kuid mitte vähem kui 10 proovi. 90 % Ainult sel juhul, kui 10 proovi ei ole saadaval: — testitud proove peab olema 6 kuni 9. — testida tuleb kõik kättesaadavad proovid Mitte üle ühe väära negatiivse tulemuse. Analüütiline spetsiifilisus Võimalikud ristreaktsioonidega vereproovid 100 Diagnostiline spetsiifilisus Tavalised inimese vereplasma proovid BSE-ga vähese kokkupuute piirkonnast 5,000 Vähemalt 99,5 %”
(34)

Komisjonile algselt (31. oktoobril 2008 ja 2. detsembril 2008) edastatud märkustes oli Saksamaa arvamusel, et regionaalabi suuniste punktis 60 ja joonealuses märkuses 55 nimetatud kriteeriumid (geograafiline asukoht (lähedus), tehnilised, funktsionaalsed ja strateegilised seosed) ei sobi selle väljaselgitamiseks, kas kahte investeerimisprojekti saab lugeda „majanduslikult jagamatuks”, kuna need tegurid ei võimalda selgitada olukorda, mille raames ühte projekti võib ilma teise projektita majanduslikult tasuvaks lugeda. Lisaks tõdes Saksamaa, et termini „majanduslik jagamatus” tõlgendus on ainsaks otsustavaks kriteeriumiks, mille alusel otsustada, kas ühe projekti elluviimine on ilma teiseta majanduslikult otstarbekas.
(130)

Sellega seoses tuleks märkida, et Euroopa Kohtu seisukoha järgi ei piisa selleks, „et õigustada vaidlustatud meetmeid selle maksusüsteemi olemuse ja loogikaga, mille osaks need on, käesolevas asjas kinnitusest, et need meetmed on suunatud rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele. Selline taotlus kujutab endast kahtlemata majanduslikku eesmärki, kuid ei ole kindlaks tehtud, et see eesmärk vastab […] maksusüsteemi üldisele loogikale. […] asjaolu, et vaidlustatud meetmed järgivad kaubandus- või tööstuspoliitika eesmärke, nagu seda on rahvusvahelise kaubavahetuse edendamine välismaal tehtavaid investeeringuid toetades, ei ole piisav, et viia need meetmed välja ST artikli 4 punktis c sätestatud „abi” mõiste alt” (95). Käesoleval juhul Hispaania ametiasutused lihtsalt teatasid, et kõnealune meede on ette nähtud rahvusvahelise kaubanduse ja äriühingute konsolideerimise edendamiseks, tõendamata, et see on süsteemi loogikaga põhjendatud. Eespool esitatut silmas pidades kinnitab komisjon oma järeldust, mille kohaselt on kõnealune meede valikuline.
(3)

Seetõttu otsustas komisjon pärast määrusega (EÜ) nr 3286/94 asutatud nõuandekomiteega konsulteerimist, et on piisavalt tõendeid uurimismenetluse algatamiseks, et teha kindlaks asjakohased faktid ja õiguslikud asjaolud. Sellest tulenevalt algatati 27. veebruaril 1998. aastal uurimismenetlus (2).
(77)

Komisjon leiab, et Hispaania on rakendanud avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni RTVE rahastamisreformi ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 punkti 3. Komisjon on aga seisukohal, et kogutavad maksud ei ole RTVEle antava abi tagatiseks ning need ei mõjuta abi vastavust lepingule. Lisaks on Hispaania kehtestanud kaitsemeetmed, et vältida RTVEle ülemäärase hüvitise maksmist. Lõpuks märgib komisjon, et Hispaania on näinud ette eelkontrollimenetluse oluliste uute teenuste kehtestamiseks avaliku teenuse osutamise raames. Seega on avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile RTVE antav abi kooskõlas lepinguga,
(2)

Otsuse 2002/546/EÜ kohaldamisaja pikendamine kahe aasta võrra on õigustatud, kuna kõnealuse otsusega antud luba õigustavad põhjendused on jäänud samaks. Sellega seoses kinnitati 28. augusti 2008. aasta aruandes, mille komisjon esitas nõukogule Kanaari saartel kehtiva AIEM-maksuga seotud erikorra kohaldamise kohta, et AIEM-maks toimib rahuldavalt ja nõukogu otsust 2002/546/EÜ ei ole vaja muuta.
(4)

Prantsusmaa asutuste esitatud teabest ilmneb, et turule viidud traditsioonilise rummi kogused on suurenenud pärast otsuse 2007/659/EÜ vastuvõtmist 2007. aasta 96 100-lt absoluutse alkoholi hektoliitrilt 105 700 hektoliitrile 2010. aastal, seega 3,2 % aastas. Eeldusel, et suurenemine jätkub samas tempos, on turule viidud traditsioonilise rummi kogused absoluutse alkoholi hektoliitrites järgmised: 2011. aastal umbes 109 100, 2012. aastal 112 600 ja 2013. aastal 116 200, mis on suuremad kogused kui otsuses 2007/659/EÜ ette nähtud kvoot 108 000 hektoliitrit absoluutset alkoholi.
(4)

Bulgaaria teatas komisjonile, et pärast otsuse 2009/861/EÜ jõustumist on määruse (EÜ) nr 853/2004 nõuetele vastava toorpiima osa Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetele tarnitavas piimas märkimisväärselt suurenenud. Bulgaaria on koostanud ka kogu oma piima tootmisahelat hõlmava tegevuskava, et tagada tootmisahela vastavus ELi eeskirjadele.
(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 18. mail 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais MIR604xGA21 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MIR604xGA21 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3).
ET Euroopa Liidu Teataja L 27/2

NÕUKOGU OTSUS,

25. oktoober 2010,

Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise protokolli vormis lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, liidu nimel allkirjastamise kohta

(2011/59/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 24. veebruaril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi oma partneritega Vahemere piirkonnas, et kehtestada kaubandussätetega seotud vaidluste lahendamise kord.

(2) Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimissuunistele ja konsulteerides asutamislepingu artikli 207 alusel loodud komiteega.

(3) Läbirääkimised on lõpetatud ning Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vaheline protokolli vormis leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, (1) („protokoll”) parafeeriti 27. aprillil 2010.

(4) Protokoll tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise protokolli vormis lepingu (milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes) („protokoll”) allkirjastamine eeldusel, et kõnealune protokoll sõlmitakse (2).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel protokollile alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. oktoober 2010 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) ELT L 304, 30.9.2004, lk 39.

(2) Protokolli tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1920/2006 (Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta) (1) artiklis 21 on sätestatud, et Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus on avatud kolmandatele riikidele, kes jagavad liidu ja selle liikmesriikide huvi keskuse eesmärkide ja töö vastu.
ET Euroopa Liidu Teataja L 25/3

NÕUKOGU OTSUS,

18. jaanuar 2011,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, allkirjastamise kohta

(2011/51/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (1) (edaspidi „põllumajanduskokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002.

(2) Põllumajanduskokkuleppe artikliga 12 on ette nähtud, et ühe lepinguosalise taotlusel võib kokkuleppe läbi vaadata.

(3) Ühisdeklaratsioon põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta on lisatud põllumajanduskokkuleppe lõppaktile.

(4) Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) üle, millega muudetakse põllumajanduskokkulepet, lisades sellesse uue, 12. lisa.

(5) Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsuses 2002/309/EÜ, Euratom (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) Šveitsi Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (2) on määratud kindlaks sisemenetlus seoses liidu seisukoha võtmisega põllumajanduskokkuleppe artikli 6 lõikes 3 osutatud ühiskomitee otsuste kohta. Ühtlasi tuleks kindlaks määrata sisemenetlus seoses liidu seisukoha väljakujundamisega nimetatud kokkuleppe 12. lisaga seotud küsimustes.

(6) Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping (3) sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Põllumajanduskokkuleppe 12. lisa ja selle liiteid käsitlevate teemade puhul võtab liidu seisukoha põllumajanduskokkuleppe artikli 6 lõikes 3 osutatud põllumajanduse ühiskomitee otsustusvaldkonda jäävates küsimustes vastu komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikliga 15 ette nähtud menetluse kohaselt.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. jaanuar 2011 Nõukogu nimel eesistuja MATOLCSY Gy.

(1) EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

(2) EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

(3) Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

(4) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.
ET Euroopa Liidu Teataja L 25/4

NÕUKOGU OTSUS,

18. jaanuar 2011,

Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

(2011/52/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku, koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (1) (edaspidi „põllumajanduskokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002.

(2) Lisakokkulepe Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile (2) (edaspidi „lisakokkulepe”), jõustus 13. oktoobril 2007.

(3) Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu üle, millega muudetakse põllumajanduskokkulepet, lisades sellesse uue, 12. lisa.

(4) Euroopa Liit, Liechtensteini Vürstiriik ja Šveitsi Föderatsioon on leppinud kokku ka lisakokkulepe muutmises, et võtta arvesse päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset.

(5) Euroopa Liidu, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline lisakokkulepet muutev leping (edaspidi „leping”) tuleks liidu nimel allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. jaanuar 2011 Nõukogu nimel eesistuja MATOLCSY Gy.

(1) EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

(2) ELT L 270, 13.10.2007, lk 6.

(3) Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.
(11)

Tuginedes olemasolevatele dokumentidele ja asjaomaste poolte märkustele, on komisjon arvamusel, et Ühendkuningriigi ametiasutused on tõendanud, et kõnealune vehklejate kaitseriietus Jiang 350N (liibuv jakk ja püksid) ei vasta direktiivi 89/686/EMÜ põhilistele tervisekaitse ja ohutusnõuetele ning et see mittevastavus kujutab kasutajatele tõsist ohtu,
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) artikli 16 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et komisjon alustab 14-aastast tööprogrammi kõikide nende toimeainete süstemaatiliseks kontrollimiseks, mis on juba turul 14. maiks 2000 (edaspidi „läbivaatamise programm”).
(34)

Sama kaebuse esitaja väitis ka, et teised valitsused on puhast tereftaalhapet ja selle soolasid käsitlevates uurimistes rakendanud samal uurimisperioodil erinevat lähenemisviisi. See väide lükati tagasi. Märgitakse, et isiku esitatud tõendid osutavad dumpinguvastasele tollimaksule, mille Hiina Rahvavabariik kehtestas Koreast ja Taist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes. Esitatud teave ei toeta isiku väidet, kuna puuduvad tõendid selle kohta, kuidas määrati kõnealuse Hiina dumpinguvastase uurimise puhul kindlaks normaalväärtus ja ekspordihinnad. Lisaks sellele oli kõnealuse Hiina ametiasutuste korraldatud uurimise puhul uurimisperioodiks ajavahemik 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008, samas kui praeguse ELi korraldatud uurimise puhul on uurimisperioodiks ajavahemik 1. detsembrist 2008 kuni 30. novembrini 2009. Seega võeti ELi uurimise ja Hiina uurimise käigus arvesse eri uurimisperioode.
(45)

Tai Valitsus väitis, et uurimisaluseid kavasid ei saa pidada eriotstarbelisteks subsiidiumikavadeks, kuna need on osa riigi detsentraliseerimispoliitikast; need kavad ei sõltu ekspordist ja nende kasutamist ei piirata teatavate ettevõtlussektorite või piirkondadega. Selle väite kohta märgitakse, et uurimise käigus on selgeks tehtud, et uurimisalused kavad (masinate imporditollimaksuvabastus, maksustatava tulu topeltvähendus, ekspordimaksusoodustus), mida eksportivad tootjad uurimisperioodil kasutasid, on tasakaalustatavad subsiidiumid kooskõlas subsiidiumivastase algmäärusega. Seega tuli Tai Valitsuse väide tagasi lükata.
(124)

Võttes arvesse põhjenduses 116 osutatud kohtupraktikat ning arvestades asjaolu, et lõivu abil rahastatavate meetmete näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses ning et diskrimineeriva iseloomuga lõiv on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 110, kuivõrd lõivu võeti ka teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest eksporditud toodetelt, kuid nende toodete puhul ei olnud tagatud kõik lõivust tulenevad eelised, on komisjon seisukohal, et teistest liikmesriikidest eksporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu näol, mida Viniportugal kasutas müügiedendustegevuse rahastamiseks teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel, on tegemist kaupade vaba liikumist käsitlevate eeskirjadega kokkusobimatu rahastamisega ning sellest tulenevalt on sel viisil rahastatud riigiabi aluslepinguga samaväärselt kokkusobimatu.
(1)

Komisjon peab direktiivi 89/106/EÜ artikli 13 lõike 3 kohaselt valima toote nõuetele vastavuse tõendamiseks ühe kahest võimalikust menetlusest. Kõnealuses artiklis nähakse ette, et valida tuleks selline menetlus, mis on kõige vähem koormav ja samas ohutusnõudeid järgiv. Seega on vaja otsustada, kas tootja vastutusel toimiv tehase tootmisohje süsteem on teatava toote või tootepere nõuetele vastavuse tõendamisel vajalik ja piisav tingimus või on selle direktiivi artikli 13 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele vastavusega seotud põhjustel vaja volitatud asutuse sekkumist.
(6)

Võttes arvesse vajadust tagada, et keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide kohta teabe esitamine ei paneks ettevõtjatele ülemäärast halduskoormust, on asjakohane sätestada, et see teave tuleb esitada avaldusena, milles märgitakse, kas asjaomased biokütuste ja vedelate biokütuste saadetised on või ei ole kõnealuseid aspekte hõlmava tunnustatud vabatahtliku kava raames sertifitseeritud või heaks kiidetud; kas kasutatakse või ei kasutata 4. põhjenduses osutatud toetust; kas kasutatakse või ei kasutata 5. põhjenduses osutatud süsiniku kogunemise tegurit.
(3)

On lõppenud tähtajad, mis on abi saavatele liikmesriikidele antud, et esitada komisjonile nõutavad dokumendid.
(2)

Luksemburgi Suurhertsogiriik on seisukohal, et riikliku valemi ajakohastamine on tingimata hädavajalik selleks, et võtta arvesse viimase 20 aasta jooksul toimunud aretustööd. Viimati ajakohastati liigitusvahendi (HGP-2) tailihasisalduse võrrandit 1989. aastal ja see kinnitati komisjoni otsusega 89/51/EMÜ (3).
(1)

Otsusega 2000/258/EÜ on Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (edaspidi „ANSES”) (endine Agence française de sécurité sanitaire des aliments – AFSSA) Nancy’s asuv labor määratud marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. Nimetatud otsuses on sätestatud ka nimetatud labori kohustused.
„Q-palavik kitsedel” hõlmab bakteri C. burnetii kasvatamist ja Madalmaades leiduvate C. burnetii eri genotüüpide iseloomustamist. Samuti käsitleb see C. burnetii säilimist sõnnikus, erinevaid nakatumise viise, immuunsuse väljakujunemist, C. burnetii levikut tiinete ja mittetiinete kitsede seas ja üldteavet C. burnetii patogeneesi kohta.

„Q-palaviku patogeneesid” uurib C. burnetii nakkuse patogeneesi kitsedel; tiinuse rolli C. burnetii nakkuse patogeneesis; rakuvahendatud ja humoraalse immuunsuse väljakujunemist; C. burnetii tüvede virulentsuse erinevust kitsedel ja loomulikul nakatumisel tekkivat kaitsvat immuunsust. Teadmised patogeneesi ja haiguse karjasisese edasikandumise kohta aitavad paremini mõista diagnostiliste testide tulemusi.

„Q-palaviku tüved veistel, lammastel, koertel ja kassidel” uurib seost Q-palavikku nakatunud inimeste ja nakkuse võimalike loomsete allikate vahel. Eesmärk on võrrelda eri loomaliikidelt leitud Q-palaviku tüvesid inimestelt leitud tüvedega. See on oluline, et saaks välistada inimeste nakatumise põhjusena muud loomad peale lüpsikitsede.

Projekt 6

: