ET

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2018/299,

26. veebruar 2018,

millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia („massihävitusrelvade leviku vastane ELi strateegia“), mille III peatükis on esitatud loetelu meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks.

Nõukogu võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu järeldused ja dokumendi pealkirjaga „Euroopa Liidu uued tegevussuunad massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses“ („uued tegevussuunad“), milles sätestatakse, et massihävitusrelvade levik on jätkuvalt üks suuremaid julgeolekuprobleeme ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika on ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) oluline osa.

Uutes tegevussuundades rõhutab nõukogu, et massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks võetavate liidu meetmete jaoks võiks olla kasulik toetus, mida annab massihävitusrelvade leviku tõkestamise alal tegutsev valitsusväline võrgustik, kuhu kuuluvad liidu strateegilistele valdkondadele spetsialiseerunud välispoliitika instituudid ja uurimiskeskused, kes kasutavad ära juba olemas olevaid kasulikke võrgustikke. Sellist võrgustikku saaks laiendada, et see hõlmaks institutsioone kolmandates riikides, kellega liit peab konkreetseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaseid dialooge.

Euroopa Ülemkogu võttis 15. ja 16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks („väike- ja kergrelvade alane ELi strateegia“), milles on sätestatud suunised liidu tegevuseks väike- ja kergrelvade valdkonnas. Väike- ja kergrelvade alases ELi strateegias esitatakse seisukoht, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik hankimine ja salakaubavedu kujutab tõsist ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule.

Väike- ja kergrelvade alases ELi strateegias on muude eesmärkide hulgas märgitud, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona pakkumise ja destabiliseeriva leviku vastaste rahvusvaheliste, piirkondlike või liidu ja selle liikmesriikide siseste mehhanismide arendamisel on vaja edendada tegelikku mitmepoolsust.

Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/430/ÜVJP, (1) millega loodi massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik ja nähti ette, et selle otsuse tehnilist rakendamist teostab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium („konsortsium“).

Konsortsiumi valimine ainsaks toetusesaajaks on käesoleval juhul põhjendatud, kuna liit, keda toetavad liikmesriigid, soovib jätkata viljakat koostööd massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikuga, mis aitab luua Euroopa ühtse arusaama massihävitusrelvade leviku tõkestamisest ja desarmeerimisest, samuti aitab liidul välja töötada ja kujundada nimetatud valdkondade poliitikat ning suurendada liidu nähtavust. Konsortsiumi olemusest tulenevalt, st kuna konsortsiumi asutas liit ja ta sõltub täielikult liidu toetusest, on käesoleval juhul vajalik näha ette 100 %-line rahastamine. Konsortsiumil ei ole rahalisi omavahendeid ega seaduslikku õigust hankida muid rahalisi vahendeid. Peale selle on konsortsium moodustanud lisaks neljale juhtivale mõttekojale võrgustiku, kuhu kuulub rohkem kui 70 mõttekoda ja uurimiskeskust, ühendades peaaegu kogu valitsusvälise massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alase ekspertteabe liidus.

Nõukogu võttis 3. aprillil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/632, (3) millega pikendatakse otsuse 2014/129/ÜVJP kehtivust, et võimaldada tegevuste jätkuvat rakendamist kuni 2. juulini 2017.

Nõukogu võttis 4. juulil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1195, (4) millega pikendati otsuse 2014/129/ÜVJP rakendamisperioodi 3. juulist kuni 31. detsembrini 2017, et oleks võimalik korraldada 2017. aastal oluline iga-aastane massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise konverents ning jätkata konsortsiumi internetiplatvormi haldamist ja ajakohastamist.

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku ja konsortsiumi nimesid tuleks muuta, et lisada neile „desarmeerimine“ vastavalt Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis, mis käsitleb tuumajulgeolekut ja tuumarelva leviku tõkestamist, esitatud soovitusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Tõhusa mitmepoolsuse, ennetamise ja kolmandate riikidega tehtava koostöö põhimõtetel rajaneva massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia tõhusama rakendamise toetamiseks pikendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku tegevuse edendamist ja toetamist 42 kuu võrra, et täita järgmisi eesmärke:

c)

aidata suurendada kolmandate riikide teadlikkust massihävitusrelvade leviku ja desarmeerimise alastest probleemidest ja vajadusest teha koostööd liiduga ja mitmepoolsetel foorumitel, eelkõige ÜROs, et hoida ära kogu maailmas muret tekitavate massihävitusrelvade leviku alaste programmide loomine, nende elluviimist tõkestada ning need peatada ja võimaluse korral kaotada;

2. Võttes arvesse väike- ja kergrelvade alast ELi strateegiat, ei piirdu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute Euroopa mõttekodade võrgustiku tegevus üksnes massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikust põhjustatud ohtudega seotud küsimuste käsitlemisega, vaid see hõlmab ka tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimusi. Tavarelvadega seotud küsimuste lisamine võrgustiku tegevusvaldkonda annab suurepärase aluse pidada dialooge ja esitada soovitusi seoses selles valdkonnas võetavate liidu meetmetega, mida viiakse läbi väike- ja kergrelvade alase ELi strateegia rakendamise ning tavarelvade alase liidu poliitika raames.

3. Liidu toetatavad projektid sisaldavad järgmiseid konkreetseid tegevusi:

vahendite tagamine kolmandate riikide ja kodanikuühiskonnaga oluliste iga-aastaste konverentside korraldamiseks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemal, et arutada ja määrata kindlaks edasisi meetmeid massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks ning tavarelvadega seotud probleemide käsitlemiseks, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamiseks. Konverentsidega edendatakse samuti rahvusvahelisel tasandil massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ning väike- ja kergrelvade alast ELi strateegiat ning samuti liidu institutsioonide ja liidus tegutsevate mõttekodade rolli kõnealuses valdkonnas, eesmärgiga suurendada liidu sellealase poliitika nähtavust ning esitada kõrge esindaja esindajatele aruandeid ja/või soovitusi;

vahendite tagamine liidu institutsioonide esindajate, liikmesriikide esindajate ja akadeemiliste ekspertide iga-aastaste nõupidamiste korraldamiseks, et vahetada arvamusi desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvaekspordi kontrolli olulistes küsimustes ja kriitilise tähtsusega arengute kohta, et esitada aruandeid ja/või soovitusi kõrge esindaja esindajatele;

c)

vahendite tagamine selleks, et koostada ja avaldada kuni 20 poliitikadokumenti, milles käsitletakse konsortsiumi pädevusse kuuluvaid teemasid ja pakutakse välja poliitilisi ja/või tegevuspoliitika valikuid;

vahendite tagamine konsortsiumi kasutajatoe pideva haldamise ja arendamise tagamiseks, et pakkuda üksikjuhtumipõhist eksperditeavet küsimuste kohta, mis on seotud kõikide massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustega, mis hõlmavad nii mittetavarelvi kui ka tavarelvi, et anda vastuseid kahe kuni kolme nädala jooksul, sealhulgas koostades kuni 18 eksperdidokumenti;

töötatakse välja katseline koolituskursus, et suurendada loodusteaduste magistri- ja doktoriõppe üliõpilaste hulgas teadlikkust massihävitusrelvade leviku riskidest, sealhulgas nendest, mis tulenevad teaduse ja tehnoloogia arengust;

ÜRO desarmeerimisalases stipendiumiprogrammis osalejatele korraldatakse iga-aastaseid õppekülastusi Brüsselisse, et edendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvaekspordi kontrolli alaseid liidu poliitikameetmeid ja suurendada nende nähtavust;

vahendite tagamine internetipõhise platvormi ja seonduvate sotsiaalvõrgustike haldamiseks, juhtimiseks ja arendamiseks, et soodustada kontaktide loomist, luua ainulaadne foorum desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alasteks Euroopa teadusuuringuteks, edendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku, luua suhted ülemaailmse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise kogukonnaga ning edendada konsortsiumi pakutavaid koolitusvõimalusi seoses nii kohapeal läbiviidavate koolituste kui ka e-õppega.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab kõrge esindaja.

2. Artikli 1 lõikes 3 osutatud tegevusi hõlmavate projektide tehnilist rakendamist teostab konsortsium, mis on moodustatud strateegiliste uuringute sihtasutuse (Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS)), Frankfurti rahu-uuringute instituudi (Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF)), rahvusvahelise strateegiliste uuringute instituudi (International Institute for Strategic Studies (IISS)), Stockholmi rahvusvahelise rahu-uuringute instituudi (Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI)), Roomas asuva rahvusvaheliste suhete instituudi (International Affairs Institute (IAI)) ning Viini desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise keskuse (Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation (VCDNP)) põhjal. Konsortsium täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja konsortsiumiga vajalikud kokkulepped.

3. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus esitavad konsortsiumi uurimisprogrammides hindamiseks erilist huvi pakkuvad prioriteedid ja teemad, mida tuleks käsitleda töödokumentides ja seminaridel kooskõlas liidu poliitikaga.

Artikkel 3

1. Lähtesumma artikli 1 lõikes 3 osutatud tegevusi katvate projektide rakendamiseks on 4 507 004,70 eurot.

2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Järelevalvet lõikes 1 nimetatud kulude nõuetekohase rakendamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon konsortsiumiga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et konsortsium tagab liidu abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja lepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

1. Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes konsortsiumi poolt koostatud regulaarsetest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.

2. Komisjon annab aru artikli 1 lõikes 3 nimetatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 42 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest.

Otsus kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel selle jõustumisest, kui selle aja jooksul ei ole sõlmitud nimetatud rahastamislepingut.

(1) Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/430/ÜVJP, millega luuakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 202, 4.8.2010, lk 5).

(2) Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta otsus 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 71, 12.3.2014, lk 3).

(3) Nõukogu 3. aprilli 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/632, millega muudetakse otsust 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 90, 4.4.2017, lk 10).

(4) Nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1195, millega muudetakse otsust 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 172, 5.7.2017, lk 14).

LISA

MASSIHÄVITUSRELVADE LEVIKU TÕKESTAMISE JA DESARMEERIMISE VALDKONNAGA TEGELEVATE SÕLTUMATUTE MÕTTEKODADE EUROOPA VÕRGUSTIK MASSIHÄVITUSRELVADE LEVIKU VASTASE ELi STRATEEGIA RAKENDAMISE TOETAMISEKS

1. Eesmärgid

Käesoleva otsuse eesmärk on täiendavalt rakendada dokumenti „Euroopa Liidu uued tegevussuunad massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses“ („uued tegevussuunad“), mis esitati 2003. aasta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia edasiarendamiseks vastu võetud nõukogu 8. detsembri 2008. aasta järeldustes. Uusi tegevussuundi käsitleva dokumendi kohaselt võiks liit saada massihävitusrelvade leviku vastases võitluses kasu toetusest, mida pakub valitsusväliste massihävitusrelvade leviku vastase võitluse mõttekodade võrgustik. Võrgustik peaks ühendama liidu strateegilistele valdkondadele spetsialiseerunud välispoliitika institutsioonid ja uurimiskeskused. Seda võrgustikku saaks laiendada, et see hõlmaks institutsioone kolmandates riikides, kellega liit peab konkreetseid desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaseid dialooge.

See massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkondadega tegelevate sõltumatute mõttekodade võrgustik („võrgustik“) jätkab poliitilise ja julgeolekualase dialoogi ning pikaajalise diskussiooni soodustamist massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses võetavate meetmete ja omavahel seotud desarmeerimisküsimuste üle kodanikuühiskonnas ning eelkõige ekspertide, teadlaste ja akadeemikute vahel.

Võrgustiku tööd laiendatakse selliselt, et oleks hõlmatud tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud teemad, pöörates erilist tähelepanu meetmetele, millega tagatakse ELi väike- ja kergrelvade strateegia pidev rakendamine. Võrgustik aitab pakkuda uusi ideid ELi meetmete kohta, mis on seotud tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse ja liigse hankimisega. See hõlmab peale julgeolekuküsimuste reageeriva mõõtme ka selle ennetavat mõõdet. Tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku ja reguleerimata kauplemise tõkestamist käsitatakse relvakaubanduslepingu raamistikus liidu prioriteedina.

Peale selle käsitleb võrgustik kõiki ekspordikontrolli aspekte, mis on seotud massihävitusrelvade või tavarelvadega, sealhulgas kahesuguse kasutusega kaubad, ning kosmose valdkonna turvalisuse küsimusi.

Võrgustiku eesmärk on suurendada väljaannete, koosolekute, konverentside ning sihipäraste haridus- ja teavitusprojektide abil kolmandate riikide teadlikkust massihävitusrelvade ja tavarelvade levikuga, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse ja ülemäärase hankimisega seotud probleemidest. Peale selle püüab võrgustik suurendada teadlikkust vajadusest teha koostööd liiduga ja mitmepoolsetel foorumitel, eelkõige ÜROs, et hoida ära kogu maailmas muret tekitavate massihävitusrelvade leviku alaste programmide loomine, nende läbiviimist tõkestada ning need peatada ja võimaluse korral kaotada.

Liit soovib seda võrgustikku toetada järgmiselt:

— korraldatakse kolm suurt iga-aastast konverentsi ja kõrvalüritustena nn järgmise põlvkonna seminarid eesmärgiga esitada aruandeid ja/või soovitusi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esindajatele;

— korraldatakse liidu institutsioonide esindajate, liikmesriikide esindajate ja akadeemiliste ekspertide kolm nõupidamist, et vahetada arvamusi desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvaekspordi kontrolli olulistes küsimustes ja kriitilise tähtsusega arengute kohta, et esitada aruandeid ja/või soovitusi kõrge esindaja esindajatele;

— korraldatakse kuni üheksa sihtotstarbelist seminari ekspertidele ja praktikutele kõikides massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustes, hõlmates nii mittetavarelvi kui ka tavarelvi, eesmärgiga esitada kõrge esindaja esindajatele aruandeid ja/või soovitusi;

— koostatakse ja avaldatakse kuni 20 poliitikadokumenti, milles käsitletakse konsortsiumi pädevusse kuuluvaid teemasid ja pakutakse välja poliitilisi ja/või tegevuspoliitika valikuid;

— tagatakse konsortsiumi kasutajatoe pidev haldamine ja arendamine, et pakkuda üksikjuhtumipõhist eksperditeavet küsimuste kohta, mis on seotud kõikide massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustega, mis hõlmavad nii mittetavarelvi kui ka tavarelvi, et anda vastuseid kahe kuni kolme nädala jooksul, sealhulgas koostades kuni 18 eksperdidokumenti;

— hallatakse ja arendatakse edasi e-õppe kursust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise aspekte;

— liidu ja kolmandate riikide üliõpilastele ja noortele diplomaatidele luuakse kuni 36 massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alast praktikakohta;

— ÜRO desarmeerimisalases stipendiumiprogrammis osalejatele korraldatakse iga-aastaseid õppekülastusi Brüsselisse, et edendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvaekspordi kontrolli alaseid liidu poliitikameetmeid ja suurendada nende nähtavust;

— töötatakse välja katseline koolituskursus, et suurendada loodusteaduste magistri- ja doktoriõppe üliõpilaste hulgas teadlikkust massihävitusrelvade leviku riskidest, sealhulgas nendest, mis tulenevad teaduse ja tehnoloogia arengust;

— hallatakse, juhitakse ja arendatakse internetipõhist platvormi ja seonduvaid sotsiaalvõrgustikke, et soodustada kontaktide loomist, luua ainulaadne foorum desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alasteks Euroopa teadusuuringuteks, edendada võrgustikku, luua suhted ülemaailmse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise kogukonnaga ning edendada konsortsiumi pakutavaid koolitusvõimalusi seoses nii kohapeal läbiviidavate koolituste kui ka e-õppega.

2. Võrgustiku töökorraldus

Võrgustik on avatud kõigile asjaomastele liidu ja assotsieerunud riikide mõttekodadele ja uurimisinstituutidele ning austab täielikult erinevaid arvamusi liidus. See on kaasatud kõigisse konsortsiumi tegevustesse võimalikult suurel määral, et anda oma liikmetele omalus ja nähtavus.

Võrgustik jätkab kontaktide edendamist massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise Euroopa teadusringkonnaga ning eelkõige võtab ühendust KBRT-julgeoleku valdkonnas töötavate loodusteadlastega. Võrgustik soodustab jätkuvalt kontaktide loomist valitsusväliste ekspertide, liikmesriikide esindajate ja liidu institutsioonide vahel. Võrgustik on valmis kaasama kolmandate riikide valitsusväliseid osalejaid vastavalt massihävitusrelvade leviku vastasele ELi strateegiale ning ELi väike- ja kergrelvade strateegiale.

Võrgustiku ülesanne on käsitleda massihävitusrelvade leviku tõkestamist, massihävitusrelvade kandesüsteeme, desarmeerimist, tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimusi, ning relvaekspordi kontrolli ja kosmose valdkonna turvalisust.

Nõukogu asjaomastes ettevalmistavates üksustes osalejad (nagu CODUN/CONOP ja COARM) saavad võrgustikuga konsulteerida desarmeerimise ning mittetavarelvade ja tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade leviku tõkestamisega seotud küsimustes, ning nende esindajad võivad osaleda võrgustiku raames toimuvatel koosolekutel. Võrgustiku koosolekud võib korraldada paralleelselt töörühma koosolekutega, kui see on teostatav.

Võrgustiku tegevuse juhtimist jätkab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium, mille on moodustanud FRS, HSFK/PRIF, IISS, SIPRI, IAI ja VCDNP ning millele tehakse ülesandeks hallata projekte tihedas koostöös kõrge esindaja esindajatega.

Konsortsium kutsub kõrge esindaja esindajatega ja liikmesriikidega konsulteerides ekspertide seminaridele ja olulistele iga-aastastele konverentsidele osalejaid, kellel on ekspertteadmised massihävitusrelvade ja tavarelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alal, ning palub neil avaldada oma väljaandeid ja jagada teavet oma tegevuse kohta kõnealusele teemale pühendatud veebisaidil. Peale selle toetab konsortsium liidus ja sellest väljaspool nii ametnike kui ka teadlaste pädevuse arendamist massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustes.

3. Projektide kirjeldus

3.1. Projekt 1: iga-aastase suurkonverentsi korraldamine ning aruande ja/või soovituste koostamine

3.1.1. Projekti eesmärk

Iga-aastastel massihävitusrelvade tõkestamist ja desarmeerimist käsitlevatel suurkonverentsidel, kus osalevad liidu, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide valitsuste eksperdid ja sõltumatud mõttekojad ning muud teadusringkondade spetsialistid, arutatakse ja määratakse kindlaks edasisi meetmeid massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks ning tavarelvadega seotud probleemide käsitlemiseks, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamiseks. Projekti tippürituseks oleval iga-aastasel konverentsil jätkatakse teadlikkuse tõstmist massihävitusrelvade leviku vastasest ELi strateegiast, ELi väike- ja kergrelvade strateegiast ja uusi tegevussuundi käsitlevast dokumendist ning seonduvatest institutsioonide rakendamisponnistustest.

Iga-aastased konverentsid edendavad samuti selliste Euroopa mõttekodade rolli ja ühtekuuluvust, kes on spetsialiseerunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud valdkondadele, ning aitavad edendada nende mõttekodade ja muude institutsioonide suutlikkust, sealhulgas maailma piirkondades, kus ei ole põhjalikke ekspertteadmisi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise kohta.

Iga-aastastel konverentsidel ja mis tahes ettevalmistavatel kohtumistel käsitletakse Euroopa välisteenistuse töö jaoks olulisi desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisega seotud küsimusi. Nende arutelude ja konsortsiumi järelvalve all tehtava muu töö põhjal koostatakse kõrge esindaja esindajate jaoks poliitikast lähtuvad aruanded ja tegevussoovitused. Seda aruannet levitatakse asjaomastes liidu institutsioonides ja liikmesriikides ning see tehakse kättesaadavaks Internetis.

3.1.2. Projekti tulemused

— Euroopa juhtimisel hoitakse jätkuvalt elus oluline massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alane suurkonverents, mis on endiselt peamiseks platvormiks strateegiliste arutelude edendamiseks massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks võetavate meetmete ja omavahel seotud desarmeerimiseesmärkide üle, et käsitleda tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamisega seotud probleeme.

— Kolmandate riikide valitsusametnike, teadusringkondade ja kodanikuühiskonna hulgas suurendatakse massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku tõkestamist ning keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtusid käsitleva liidu poliitika nähtavust ning sellealast teadlikkust.

— Edendatakse võrgustiku rolli ja ühtekuuluvust ning liidu rolli selles valdkonnas ning samuti suurendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaseid teadmisi riikides, kus need on ebapiisavad, sealhulgas kolmandates riikides.

— Esitatakse poliitikast lähtuvad aruanded ja/või tegevussoovitused, millega parandatakse massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia rakendamist ning rajatakse kasulik lähteplatvorm liidu ja rahvusvahelise kogukonna tegevusele seoses massihävitusrelvade leviku vastase võitluse ja tavarelvadega.

— Suurendatakse liidu institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide teadlikkust ja teadmisi massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud ohtudest, võimaldades neid paremini ennetada.

3.1.3. Projekti kirjeldus

Projekti raames korraldatakse kolm iga-aastast suurkonverentsi ja vajaduse korral ettevalmistavaid koosolekuid ning koostatakse seonduvad aruanded ja/või soovitused.

— Brüsselis korraldatakse iga-aastane 1,5 päeva kestev konverents, kus osaleb liidu ja assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide mõttekodade ja teadusringkondade ja valitsuste kuni 300 eksperti, kes on spetsialiseerunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise, relvastuskontrolli ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimustele.

— Tähelepanu pööratakse spetsialistide järgmise põlvkonna väljaõpetamisele, sealhulgas Euroopast ja Põhja-Ameerikast väljaspool asuvate riikide spetsialistidele, kellel palutakse osaleda lisaks veel üks päev enne või pärast konverentsi korraldataval erikoolitusel ning kellele tutvustatakse asjaomaseid liidu institutsioone.

— Poliitikast lähtuvad aruanded ja/või tegevussoovitused, mis ergutavad massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia rakendamist.

3.2. Projekt 2: iga-aastaste liidu nõupidamiste korraldamine

3.2.1. Projekti eesmärk

Projekti raames korraldatakse kolm iga-aastast nõupidamist ning koostatakse seonduvad aruanded ja/või soovitused. Seminaridel tuleks käsitleda liidu lühi- ja pikaajalisi probleeme massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnas, eelkõige massihävitusrelvi ja nende kandevahendeid, tavarelvi, sealhulgas väike- ja kergrelvi, uut liiki relvi ja kandesüsteeme. Samuti peaksid need andma liidu otsustajatele võimaluse keskenduda pikaajalistele probleemidele ja suundumustele massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnas ning muudele asjaomastele küsimustele, mis jäävad nende igapäevasest tegevusest välja.

Nõupidamised tugevdavad samuti massihävitusrelvade leviku tõkestamisega ja desarmeerimisega seotud valdkondadele spetsialiseerunud Euroopa mõttekodade ühtekuuluvust ning aitavad suurendada suutlikkust nendes valdkondades, eriti nendes liidu piirkondades, kus on desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise eksperditeadmisi võimalik parandada.

3.2.2. Projekti tulemused

— Massihävitusrelvade leviku päevakohaseid suundumusi käsitleva teabe ja analüüside vahetamine liikmesriikide poliitikute ja teadusekspertide, samuti Euroopa välisteenistuse ja muude liidu institutsioonide spetsialistide vahel.

— Arutelu teemal, millised on parimad viisid ja vahendid massihävitusrelvade leviku vastast võitlust käsitleva liidu poliitika rakendamiseks.

— Sõltumatute liidu mõttekodade poolt konstruktiivse tagasiside pakkumine liidule massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse strateegiate kohta ning praktikute soovitused mõttekodadele kõige asjakohasemate edasist uurimist vajavate poliitikateemade kohta.

— Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna asjakohaste küsimuste kindlakstegemine poliitikast lähtuvate aruannete koostamiseks.

— Poliitikast lähtuvate aruannete koostamine ja tegevussoovituste esitamine kõrge esindaja esindajatele.

3.2.3. Projekti kirjeldus

Projekti raames korraldatakse kolm iga-aastast nõupidamist ning koostatakse seonduvad aruanded ja/või soovitused. Nende ürituste kava valmistatakse ette tihedas koostöös nõukogu ÜVJP töörühmadega, kes käsitlevad massihävitusrelvade leviku tõkestamist ja desarmeerimist (CODUN/CONOP) ning relvaekspordi kontrolli (COARM). Nõupidamistel tuleks käsitleda liidu lühi- ja pikaajalisi probleeme massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnas järgmiste relvakategooriate puhul: massihävitusrelvad ja nende kandevahendid, tavarelvad, sealhulgas väike- ja kergrelvad, uut liiki relvad ja kandesüsteemid.

Iga-aastased nõupidamised kestavad 1,5 päeva ja nendel osaleb kuni 100 inimest liidu mõttekodadest, liikmesriikidest ja liidu institutsioonidest, kes on spetsialiseerunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade küsimustele. Nende seminaride peamine eesmärk peaks olema pidada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate liidu mõttekodade, liidu ja selle liikmesriikide vahelisi nõupidamisi. Iga-aastased nõupidamised tuleks korraldada Brüsselis.

3.3. Projekt 3: sihtotstarbeliste seminaride korraldamine

3.3.1. Projekti eesmärk

Projekti raames korraldatakse kuni üheksa ekspertide sihtotstarbelist seminari ning koostatakse seonduvad aruanded ja/või soovitused. Nende seminaride peamine eesmärk peaks olema pidada massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate liidu mõttekodade, liidu ja selle liikmesriikide vahelisi nõupidamisi konkreetsetel teemadel, et käsitleda olulisi sündmusi ja liidu poliitikavalikuid ning pakkuda liidu mõttekodadele, liikmesriikidele ja liidu institutsioonidele võimalus suhelda sihtrühmadega liidus ja väljaspool liitu.

3.3.2. Projekti tulemused

— Massihävitusrelvade leviku päevakohaseid suundumusi käsitleva teabe ja analüüside vahetamine liikmesriikide poliitikute ja teadusekspertide, samuti Euroopa välisteenistuse ja muude liidu institutsioonide spetsialistide vahel.

— Arutelu teemal, millised on parimad viisid ja vahendid massihävitusrelvade leviku vastast võitlust käsitleva liidu poliitika rakendamiseks.

— Sõltumatute liidu mõttekodade poolt konstruktiivse tagasiside pakkumine liidule massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia kohta ning praktikute soovitused mõttekodadele kõige asjakohasemate edasist uurimist vajavate poliitikateemade kohta.

— Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna asjakohaste küsimuste kindlakstegemine poliitikast lähtuvate aruannete koostamiseks.

— Poliitikast lähtuvate aruannete koostamine ja tegevussoovituste esitamine kõrge esindaja esindajatele. Neid aruandeid levitatakse asjaomastes liidu institutsioonides ja liikmesriikides.

3.3.3. Projekti kirjeldus

Projekti raames korraldatakse kuni üheksa ekspertide sihtotstarbelist seminari ning koostatakse seonduvad aruanded ja/või soovitused. Eriseminarid kestavad kuni kaks päeva ja nendel osaleb kuni 45 inimest; osalejate arv määratakse kindlaks iga seminari puhul eraldi.

3.4. Projekt 4: publikatsioonid

3.4.1. Projekti eesmärk

— Esitada teavet ning analüüse teemadel, mis on seotud massihävitusrelvade leviku tõkestamisega, nende kandesüsteemidega, tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvad, ja desarmeerimisega, mis annavad sisendeid eelkõige ekspertide, teadlaste ja akadeemikute poliitiliseks ja julgeolekualaseks dialoogiks nendel teemadel.

— Teha kättesaadavaks vahendid, millele nõukogu asjaomastes ettevalmistavates organites osalejad saavad toetuda massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ning desarmeerimise alaseid liidu poliitikat ja tavasid käsitlevas arutelus.

— Pakkuda ideid, teavet ja analüüse, mis võivad aidata töötada välja massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise vallas liidu tasandil võetavaid meetmeid.

3.4.2. Projekti tulemused

— Paraneb eelkõige ekspertide, teadlaste ja akadeemikute poliitiline ja julgeolekuga seotud dialoog, kus käsitletakse massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastase võitluse, relvastuskontrolli ning desarmeerimise meetmeid.

— Suurem teadlikkus, teadmised ja arusaamine kodanikuühiskonnas, eelkõige laiemas massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade liidu võrgustikus, ja valitsustes liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise poliitikameetmetest.

— Kõrgele esindajale, liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele esitatakse poliitilisi ja/või tegevuspoliitilisi valikuid.

— Liidu tasandil massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise meetmete väljatöötamist abistatakse ideede, teabe ja analüüside esitamisega.

3.4.3. Projekti kirjeldus

Projekti raames koostatakse ja avaldatakse kuni 20 poliitikadokumenti. Poliitikadokumendid koostab või tellib konsortsium ja nendes ei esitata tingimata liidu institutsioonide või liikmesriikide seisukohti. Poliitikadokumendid kajastavad konsortsiumi ülesannete hulka kuuluvaid teemasid. Iga dokument raamistab poliitilisi ja/või tegevuspoliitilisi valikuid. Kõik poliitikadokumendid avaldatakse konsortsiumi veebisaidil.

3.5. Projekt 5: kasutajatoe haldamine ja arendamine

3.5.1. Projekti eesmärk

Kasutajatoe jätkuv haldamine ja edasiarendamine konsortsiumis, et pakkuda eriteadmisi kõikide massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud küsimuste kohta, hõlmates nii mittetavarelvi kui ka tavarelvi, annab teavet ja soodustab liidu poliitilise tegevuse kujundamist konkreetsete ja kiireloomuliste teemade osas.

3.5.2. Projekti tulemused

— Käsitletakse Euroopa välisteenistuse esitatud konkreetsete teemade uurimise taotlusi, millele vastatakse kahe kuni kolme nädala jooksul.

— Edendatakse teemakohast dialoogi konsortsiumi mõttekodade ja Euroopa välisteenistuse vahel.

— Seega tugevdatakse teadmistebaasi massihävitusrelvade leviku tõkestamise küsimusi käsitlevate arutelude edendamiseks liidus.

— Euroopa välisteenistus saab lühiajaliste ja vahetevahel esitatavate taotluste puhul ulatusliku juurdepääsu konsortsiumi ekspertide eriteadmistele ja uurimistöövahenditele.

3.5.3. Projekti kirjeldus

Projekti alusel tehakse Euroopa välisteenistusele ja asjaomastele nõukogu töörühmadele kättesaadavaks kuni 18 5 kuni 10 lehekülje pikkust ekspertide dokumenti aktuaalsete massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimuste kohta kahe kuni kolme nädala jooksul alates nende taotlemisest Euroopa välisteenistuse poolt. Need dokumendid põhinevad olemasoleva teaduskirjanduse ja esmaste dokumentide retsenseerimisel (mitte algupärane teadusuuring). Euroopa välisteenistusega peetavatel aruteludel tehakse kindlaks potentsiaalsed teemad, võttes arvesse rahvusvaheliselt arutatavaid teemasid, eelolevaid liidu üritusi ja liidu poliitikadokumente. Euroopa välisteenistus võib sellist panust taotleda a) dokumendi kujul ja/või b) CONOPile või COARMile esitatava teabena ja/või c) mujal asuva eksperdi sisendi kujul, kui nõu on vaja saada kiiresti.

3.6. Projekt 6: e-õpe

3.6.1. Projekti eesmärk

— Suurendada järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute suutlikkust massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkondades.

— Edendada liidus ja kolmandates riikides põhjalikke teadmisi liidu poliitikast massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alal.

— Panustada ülemaailmsetesse algatustesse, mille eesmärk on edendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alast haridust.

— Uuendada ja laiendada liidus ja partnerriikides eksperditeadmisi massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade küsimustes.

— Anda liidu institutsioonidele, liikmesriikidele ja Euroopa mõttekodade võrgustikule vastavalt vajadustele kohandatud ja ajakohastatud teadmisi kogu mittetavarelvade ja tavarelvade kontrolli kohta.

3.6.2. Projekti tulemused

— Hallatakse ja optimeeritakse terviklikku e-õppe kursust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise aspekte.

— Teavitatakse ja abistatakse haridustöötajaid ja koolitajaid, et nad saaksid kasutada liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid õppematerjale.

— Toetatakse liidu e-õppe materjalide integreerimist ülikoolide magistriõppeprogrammidesse.

— E-õpe ja klassiruumis läbi viidav koolitus kombineeritakse konsortsiumi kujundatud massihävitusrelvade leviku tõkestamise teadlikkuse koolituseks („kombineeritud õpe“).

— Parandatakse liidus ja kolmandates riikides põhjalikke teadmisi liidupoliitikast massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alal.

— Kõigile massihävitusrelvade leviku tõkestamise alases teadustöös ja programmitöös osalevatele sidusrühmadele pakutakse pidevalt ajakohastatavaid avatud õppematerjale.

— Täiendava veebisisu loomine, et parandada kursuse õppekava ja anda massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonna praktikutele ja teadlastele kriitilise tähtsusega toetavaid teadmisi.

3.6.3. Projekti kirjeldus

Projektis keskendutakse otsuse 2014/129/ÜVJP alusel välja töötatud e-õppe vahendi ülemaailmsele levitamisele ja kasutamisele.

Sel eesmärgil parandatakse pidevalt e-õppe veebisaidi kasutajasõbralikkust ja seonduvat sertifikaadi jaotist, lähtudes osalejate tagasisidest ja kasutajate käitumise hindamisest erinevate statistiliste vahenditega. Erilist tähelepanu pööratakse e-õppe pakkumise kohandamisele nägemis- või kuulmispuudega kasutajate jaoks, et hõlbustada kursuse tõketeta kasutamist ja saavutada maksimaalne potentsiaalsete osalejate arv. Lisaks saaks kogu kursuse arusaadavust parandada, kui selle vaatavad põhjalikult keeleliselt läbi inglise keelt emakeelena kõnelevad spetsialistid.

Kõik 15 õppeüksust ajakohastatakse, et anda õpilastele kõige ajakohasemad faktid ja arvud. Haridusasutuste teavitamine ja toetamine võimaldab e-õppe hõlpsalt integreerida ülikoolide magistriõppeprogrammidesse ja muudesse hariduspakkumistesse ning ergutada e-õppe kursuse kasutamist kogu maailmas.

Ajavahemikul 2018–2020 töötatakse välja ja käivitatakse kuni 5 täiendavat e-õppe üksust. Täiendav e-õppe sisu töötatakse välja tihedas koostöös Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikidega ja see võib kuuluda ühte järgmistest kategooriatest:

a) kõrgema astme õppeüksus, milles täpsustatakse olemasoleva kursuse sisu ja esitatakse põhjalikumat teavet;

b) praktiline õppeüksus, mis keskendub massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja ekspordikontrolli režiimi praktilise rakendamisega seotud küsimustele;

c) akadeemiline õppeüksus, mis annab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teoreetilise käsitluse;

d) toetav õppeüksus, mis annab olulisi teadmisi selleks, et mõista paremini massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise laiemat probleemistikku (nt õiguslikud, finants- ja eetilised aspektid);

e) vajadustele kohandatud õppeüksus, mis toetab klassiruumis läbi viidud spetsiifilist koolitust ja mida kasutatakse koos nende koolitustega („kombineeritud õpe“).

3.7. Projekt 7: praktika

3.7.1. Projekti eesmärk

— Suurendada järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika ja kavandamise alast suutlikkust.

— Parandada liidus arusaamist ja omalust seoses liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise poliitikaga.

— Levitada ja parandada teadmisi liidu väike- ja kergrelvade ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitikast kolmandates riikides.

— Luua esilekerkivate ekspertide võrgustikud piirkondades, kus liit tunneb suurt huvi massihävitusrelvade leviku tõkestamise vastu.

— Suurendada suutlikkust võrgustikus.

— Uuendada ja laiendada liidus ja partnerriikides eksperditeadmisi massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade küsimustes.

3.7.2. Projekti tulemused

— Suurendatakse järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika ja kavandamise alast suutlikkust.

— Parandatakse liidus põhjalikke teadmisi liidu poliitikast massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alal.

— Parem arusaamine liidu strateegiatest, poliitikameetmetest ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisel järgitavatest lähenemisviisidest kolmandates riikides.

— Luuakse noorte praktikute ja teadlaste võrgustikke ja soodustatakse praktilist koostööd.

— Tugevam suutlikkuse suurendamine võrgustikus seoses liidu poliitikameetmetega massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade valdkonnas.

3.7.3. Projekti kirjeldus

Projekt näeb ette massihävitusrelvade ja desarmeerimise Euroopa praktikakohad kuni 36 üliõpilasele või noorele diplomaadile, igaühele kuni kolmeks kuuks. Praktikakohad loob, neid kontrollib ja dokumenteerib konsortsium ning need hõlmavad kombineerituna loenguid, arutelusessioone, struktureeritud lugemist ja projekti integratsiooni.

Vastuvõtvateks asutusteks võivad olla kõik võrgustikku kuuluvad asutused. 30 praktikakohta 36st on reserveeritud Euroopa kandidaatidele ning ülejäänud kuus praktikakohta on reserveeritud Euroopa-väliste kandidaatidele, ideaaljuhul Lõuna-Aasia, Ida-Aasia, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikide kandidaatidele.

Kõik praktikandid kutsutakse nii palju kui võimalik praktika ajal toimuvatele konsortsiumi korraldatavatele konverentsidele ja seminaridele.

3.8. Projekt 8: liidu õppekülastused ÜRO desarmeerimisalases stipendiumiprogrammis osalejatele

3.8.1. Projekti eesmärk

— Suurendada kolmandates riikides põhjalikke teadmisi liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise poliitikameetmetest ja tagada nende nähtavus.

— Ajakohastada ja laiendada eksperditeadmisi massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade küsimustest kolmandates riikides, eelkõige suurendades teadlikkust võimalustest, mida loovad liidu suutlikkuse suurendamise programmid sellistes valdkondades nagu relvaekspordi kontroll, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine ning KBRT-ohu vähendamine.

— Toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on tõhustada desarmeerimise alast haridust ja edendada mitmepoolsust.

3.8.2. Projekti tulemused

— Kolmandates riikides suurenevad põhjalikud teadmised liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise poliitikameetmetest ja paraneb nende nähtavus.

— Partnerriikides paranevad eksperditeadmised massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade küsimustes.

— Paraneb ÜRO desarmeerimise alane haridus.

3.8.3. Projekti kirjeldus

Projekti raames korraldatakse igal aastal ÜRO desarmeerimisalases stipendiumiprogrammis osalejatele kaks kuni kolm päeva kestvad Brüsseli õppekülastused, mille raames toimub seminar, kuhu on kutsutud esinema kõnelejad liidu institutsioonidest ja konsortsiumi võrgustiku eksperdid, ja väljasõit asjakohastesse kohtadesse. Külastus korraldatakse nii, et see sobituks stipendiumiprogrammi Euroopa komponendiga, harilikult enne ÜRO Peaassamblee kohtumist.

3.9. Projekt 9: koolitus teadlikkuse tõstmiseks massihävitusrelvade levikust

3.9.1. Projekti eesmärk

— Suurendada loodusteaduse valdkonnas ja muudes asjakohastes valdkondades teadlikkust massihävitusrelvade leviku riskidest, mis on seotud teatavate materjalide, tarkvara ja tehnoloogiaga, ning asjaomastest rahvusvahelistest lepingutest ja mehhanismidest.

— Suurendada nendes rühmades suutlikkust kehtestada oma institutsioonides sisemised nõuete järgimise mehhanismid, et kontrollida tundliku tehnoloogia voogusid ning tagada materjalide ohutus ja turvalisus.

— Pakkuda liidu institutsioonidele, liikmesriikidele ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise liidu võrgustikule uusi ideid tehnoloogia arengu ja sellest massihävitusrelvade leviku tõkestamisele potentsiaalselt avalduva mõju kohta.

3.9.2. Projekti tulemused

— Loodusteaduste ja muude asjakohaste valdkondade järgmise põlvkonna teadlastel on paremad teadmised massihävitusrelvade leviku tõkestamise vahenditest ja poliitikameetmetest.

— Toetatakse liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika eesmärkide saavutamist, suurendades teadlikkust massihävitusrelvade leviku ohust valdkondades, kus esineb suur massihävitusrelvade leviku oht ja leiab aset oluline tehnoloogia areng.

— Kombineeritakse kaugõpe (e-õpe) ja kohapealne koolitus („kombineeritud õpe“).

3.9.3. Projekti kirjeldus

Projekti käigus töötatakse loodusteaduste ja muude asjakohaste valdkondade magistri- ja doktoriõppe üliõpilaste jaoks välja katsekursus, et suurendada teadlikkust massihävitusrelvade levikuga seotud riskidest. See hõlmab spetsiaalse õppekava väljatöötamist kahe eri sihtrühma jaoks (nt biomeditsiin, inseneriteadus või tuumaenergia) ja ühe katsekursuse läbiviimist iga sihtrühma puhul.

3.10. Projekt 10: internetipõhise platvormi haldamine

3.10.1. Projekti eesmärk

Hallatakse ja arendatakse veebisaiti, mis soodustab võrgustiku kohtumiste vahelisel perioodil kontaktide loomist ja hõlbustab uurimistöödega seotud dialoogi pidamist massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate mõttekodade vahel. Liidu institutsioonid ja liikmesriigid võiksid samuti kasu saada kõnealusele teemale pühendatud veebilehest, kus võrgustikus osalejad võivad vabalt vahetada teavet ja ideid ning avaldada oma uurimistöid massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku tõkestamise ning tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud teemadel. Projektiga tagatakse võimalus tutvuda sündmustega tagantjärele ning luuakse aken Euroopas tehtava uurimistööga tutvumiseks. See aitab tõhusalt levitada uurimistulemusi mõttekodade hulgas ja valitsuste ringkondades. See võimaldab paremini ennetada massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikust ning tavarelvadest, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveost ja ülemäärasest hankimisest tulenevaid ohte ning suurendab teadmisi nendest ohtudest.

3.10.2. Projekti tulemused

— Hallatakse platvormi, kus massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevad mõttekojad saavad jätkuvalt vahetada sõltumatuid arvamusi ja analüüse massihävitusrelvade leviku ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimuste kohta.

— Laiendatakse, hallatakse ja ajakohastatakse sõltumatute mõttekodade olemasolevat võrgustikku.

— Parandatakse arusaamist massihävitusrelvade leviku vastasest liidu strateegiast ning liidu väike- ja kergrelvade strateegiast kodanikuühiskonnas ning tagatakse liides ühenduse pidamiseks liidu ja mõttekodade võrgustiku vahel.

— Võimaldatakse alaliselt ja tasuta alla laadida võrgustiku koosolekute tulemusel koostatud dokumente ja nende sõltumatute mõttekodade dokumente, kes soovivad jagada oma uurimistulemusi ilma rahalise hüvitiseta.

— Suurenevad liidu institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide teadlikkus ja teadmised tavarelvade ning massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud ohtudest, võimaldades neid paremini ennetada.

3.10.3. Projekti kirjeldus

— Võiks võtta kasutusele suhtlusvõrkude laadse tehnoloogia, kui see on teostatav ja asjakohane, et võimaldada tuttavas keskkonnas toimuvat aktiivset internetipõhist suhtlust ja teabevahetust võrgustikus osalejate vahel.

— Projekti läbi viiv konsortsium vastutab veebimajutuse ning veebisaidi kujunduse ja tehnilise haldamise eest.

— Jälgitakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade alaste küsimustega seotud liidu poliitikat ja toetatakse seda, koostades regulaarselt asjakohaseid dokumente.

— Tutvustatakse konsortsiumi väljaandeid ja täiendatakse neid varasemate eriandmetega.

— Veebisaidil tutvustatakse ja kajastatakse konsortsiumi korraldatud konverentse (taustadokumendid, päevakord, ettekanded, vajaduse korral avatud koosoleku videosalvestus).

— Veebisaidi kaudu tehakse kättesaadavaks konsortsiumi e-õppe kursus. Spetsiaalselt võrgustiku liikmete ja liidu ametnike jaoks töötatakse välja sisevõrguühendus (e-õppe kursuse integreeritud vahend).

— Kaks korda kuus avaldatakse konkreetsele teemale pühendatud veebilehed, millel käsitletakse massihävitusrelvade leviku ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud päevakajalisi küsimusi.

4. Kestus

Projektide läbiviimise eeldatav kogukestus on 42 kuud.

5. Kasusaajad

5.1. Otsesed kasusaajad

Väljapakutud projektid on kooskõlas ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkidega ning nendega toetatakse massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia strateegiliste eesmärkide saavutamist.

5.2. Kaudsed kasusaajad

Projektidest saavad kaudselt kasu:

a) liidus ja kolmandates riikides asuvad sõltumatud mõttekojad ja teadlased, kes on spetsialiseerunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimustele;

b) liidu institutsioonid, sealhulgas haridusasutused, üliõpilased ja kõik teised e-õppe kursuse kasutajad;

c) liikmesriigid;

d) kolmandad riigid.

6. Kolmandatest isikutest osalised

Projekte rahastatakse täies ulatuses käesoleva otsuse alusel. Võrgustiku eksperte võib lugeda kolmandatest isikutest osalejateks. Nad teevad tööd vastavalt oma standardsetele eeskirjadele.

7. Juhtkomitee

Selle projekti juhtkomitee moodustavad kõrge esindaja esindajad ja käesoleva lisa punktis 8 nimetatud rakendusüksuse esindajad. Juhtkomitee vaatab otsuse rakendamise regulaarselt vähemalt korra aastas läbi, kasutades muu hulgas elektroonilisi kommunikatsioonivahendeid.

8. Rakendusüksus

Käesoleva otsuse rakendamine tehakse ülesandeks konsortsiumile, kes täidab seda ülesannet kõrge esindaja kontrolli all. Oma tegevuse läbiviimisel teeb konsortsium koostööd kõrge esindajaga, liikmesriikidega ning vastavalt vajadusele teiste osalisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.