ET Euroopa Liidu Teataja L 202/1

NÕUKOGU OTSUS,

12. juuli 2011,

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2011/491/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 22. mail 2006 vastu määruse (EÜ) nr 764/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (1).

(2) Protokolli (millega määratakse kindlaks kõnealuse partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kehtivusaeg lõpeb 27. veebruaril 2011.

(3) Euroopa Liit on pidanud Maroko Kuningriigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Maroko suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

(4) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 25. veebruaril 2011 lepingu protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”).

(5) Et tagada Euroopa Liidu laevade kalapüügi jätkamine, on protokolli artikliga 12 ette nähtud selle ajutine kohaldamine alates 28. veebruarist 2011.

(6) Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt seni, kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, edaspidi „protokoll”) allkirjastamine kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel protokollile alla kirjutama, tingimusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 28. veebruarist 2011 kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 12. juuli 2011 Nõukogu nimel eesistuja J. VINCENT-ROSTOWSKI

(1) ELT L 141, 29.5.2006, lk 1.

ET Euroopa Liidu Teataja L 202/3

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1. Üheks aastaks alates 28. veebruarist 2011 lepingu artikli 5 kohaselt antavad kalapüügivõimalused on sätestatud käesolevale protokollile lisatud tabelis.

2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4 ja 5 toodud tingimustel.

3. Lepingu artikli 6 kohaselt võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad Maroko kalapüügipiirkonnas kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel ja selle lisas toodud tingimustel väljastatud püügilitsents.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1. Lepingu artikliga 7 ettenähtud rahaline toetus artiklis 1 osutatud ajavahemikul on 36 100 000 eurot (1).

2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6 ja 10 kohaselt.

3. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab EL hiljemalt neli kuud pärast käesoleva protokolli allkirjastamise kuupäeva.

4. Rahaline toetus kantakse kuningriigi ülemlaekuri (Trésorier Générale du Royaume) nimele kuningriigi riigikassas avatud arvele, mille andmed Maroko ametiasutused teatavad.

5. Käesoleva protokolli artikli 6 kohaselt on selle toetuse kasutamine Maroko ametiasutuste ainupädevuses.

Artikkel 3

Teadusvaldkonna korraldus

1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Maroko kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki neis vetes kala püüdvate eri kalalaevastike võrdse kohtlemise põhimõtte alusel.

2. Protokolli kehtivusajal teevad ELi ja Maroko ametiasutused koostööd, et vastavalt lepingu artikli 4 lõikele 1 jälgida ühise teaduskohtumise raamis Maroko kalapüügipiirkonna kalavarude arengut.

3. Nende teaduskohtumiste järelduste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised lepingu artiklis 10 nimetatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

Artikkel 4

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine

1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et artiklis 3 nimetatud teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjustata Maroko kalavarude säästlikku kasutamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja põhimõttel pro rata temporis. ELi makstav rahaline toetus ei tohi siiski ületada rohkem kui kahekordselt artikli 2 lõikes 1 osutatud summat.

2. Seevastu kui lepinguosalised lepivad kokku võtta artiklis 3 osutatud meetmeid (vähendada artiklis 1 nimetatud kalapüügivõimalusi), vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. EL võib, ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 6 kohaldamist, peatada selle rahalise toetuse maksmise juhul, kui kogu käesolevas protokollis sätestatud püügikoormust ei saa rakendada.

3. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel vaadata üle ka kalapüügivõimaluste jaotuse eri laevakategooriate vahel, tingimusel et järgitakse teaduskohtumiste soovitusi nende kalavarude majandamise kohta, mida ümberjaotamine võib mõjutada. Kui see on kalapüügivõimaluste ümberjaotamiseks vajalik, lepivad lepinguosalised kokku rahalise toetuse kohandamises.

4. Lõikes 1, lõike 2 esimeses lauses ja lõikes 3 sätestatud kalapüügivõimaluste muutmise üle otsustakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomitees.

Artikkel 5

Katsepüük

Lepinguosalised soodustavad Maroko kalapüügipiirkonnas katsepüüki käesolevas lepingus ette nähtud ühise teaduskomitee juhatusel toimunud uuringute tulemuste alusel. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks liigid (nagu käsnloomad), tingimused ja muud asjakohased parameetrid.

Katsepüügi lubasid antakse katsetamise eesmärgil kuni kuueks kuuks.

Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid tulemusi, võib ELile anda uusi kalapüügivõimalusi vastavalt artiklis 4 sätestatud kokkuleppekorrale kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Selle tulemusena suureneb rahaline hüvitis.

Artikkel 6

Partnerluslepingu panus Maroko kalanduspoliitika rakendamisse

1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust suuruses 13 500 000 eurot antakse Maroko vetes vastutustundliku ja säästva kalapüügi rakendamisele suunatud kalanduspoliitika väljaarendamisele ja elluviimisele.

2. Selle toetuse kasutamine ja suunamine Maroko poolt põhineb lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ühiskomitees kindlaks määratud eesmärkidel ning nende saavutamiseks kavandatud programmidel, samuti vastavalt kalandussektori arengustrateegiale „Halieutis”.

Artikkel 7

Vastutustundliku kalapüügi rakendamise toetus

1. Maroko ettepanekul ning käesoleva protokolli artikli 6 sätete rakendamiseks lepivad EL ja Maroko lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomitees kohe pärast protokolli jõustumist kokku järgmises:

a) suunised, millest juhindutakse säästva ja vastutustundliku kalapüügi juurutamisele suunatud Maroko kalanduspoliitika prioriteetide, eelkõige artikli 6 lõikes 2 sätestatud prioriteetide rakendamisel;

b) eesmärgid ning saavutatud tulemuste hindamist võimaldavad kriteeriumid ja näitajad.

2. Kõik muudatused neis suunistes, eesmärkides ning hindamiskriteeriumides ja -näitajates kiidavad lepinguosalised heaks ühiskomitees.

3. Maroko teavitab ELi artikli 6 punktis 2 sätestatud toetuse kasutamisest niipea, kui suunised, eesmärgid ning hindamiskriteeriumid ja -näitajad on ühiskomitees heaks kiidetud.

4. Protokolli lõppemisele eelneva kuu lõpus esitab Maroko käesoleva protokolliga ettenähtud valdkondliku toetuse kavandamise aruande, lisades sellesse prognoositava majandusliku ja sotsiaalse mõju, samuti toetuse jaotumise geograafiliselt.

5. Lepinguosalised jätkavad valdkondliku toetuse rakendamist vajaduse korral ka pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist, samuti alljärgnevas artiklis 9 osutatud protokolli katkestamise ajavahemikel ning vastavalt käesoleva protokolliga ettenähtud korrale.

Artikkel 8

ELi ettevõtjate majanduslik integratsioon Maroko kalandussektoriga

1. Lepinguosalised kohustuvad edendama ELi ettevõtjate integreerimist kogu Maroko kalandusvaldkonda.

2. Euroopa Komisjoni toetusel on kavas käivitada algatus, et tutvustada liidu eraettevõtjatele kogu Maroko kalandusvaldkonna kaubanduslikke ja tööstuslikke võimalusi, sealhulgas otseinvesteeringute võimalusi.

3. Selleks et ergutada ELi ettevõtjaid, kes lossivad Maroko sadamates eelkõige kohalikule tööstusele müümiseks, nende toodete väärtuse suurendamiseks Marokos või Maroko kalapüügipiirkonnas püütud saagi vedamiseks mööda maismaateid, vähendab Maroko nendelt nõutavate tasude suurust vastavalt lisa sätetele.

4. Lepinguosalised otsustavad luua töörühma, mille ülesanne on teha kindaks, mis on takistuseks ELi otseinvesteeringutele kalandusvaldkonnas ning millised meetmed võiksid selliste investeeringute suhtes kehtivaid tingimusi leevendada.

Artikkel 9

Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine

1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artikli 10 kohaselt asutatud ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.

2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt ühiskomitees peetud nõupidamisel kokkulepet ei saavutatud.

3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.

4. Protokolli täitmise peatamisel jätkavad lepinguosalised arutelu erimeelsuse lahendamiseks vabatahtliku kokkuleppega. Lahenduseni jõudmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja põhimõttel pro rata temporis vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 10

Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata jätmise tõttu

Kui EL ei tasu artikliga 2 ettenähtud makseid, võib artikli 4 sätteid arvestades käesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel:

a) Maroko pädevad ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon viib läbi vajalikud kontrollimenetlused ja sooritab vajaduse korral makse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul alates teate kättesaamise kuupäevast;

b) kui makse ei ole Maroko pädevatele ametiasutustele artikli 2 lõikes 3 sätestatud ajavahemiku jooksul laekunud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Ametiasutused teavitavad sellest viivitamata Euroopa Komisjoni;

c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud.

Artikkel 11

Riiklike õigusaktide kohaldamine

Käesoleva protokolli ja selle lisa alusel kala püüdvate laevade tegevuse, eelkõige ümberlaadimise, sadamateenuste kasutamise, varude hankimise ja muu suhtes kohaldatakse asjakohaseid Maroko õigusakte.

Artikkel 12

Ajutine rakendamine

Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse ajutiselt alates 28. veebruarist 2011.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev kokkulepe ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Kalapüügivõimalused

Püügiliik Väikesemahuline püük Põhjalähedane püük Tööstuslik pelaagiline püük Pelaagiline püük põhjaosas: noodad Väikesemahuline püük lõunaosas: õngenöörid, ridvad, lõkspüünised Väikesemahuline püük põhjaosas: põhjaõngejadad Väikesemahuline tuunipüük: ritvõngedega tuunipüügilaevad Põhjaõngejadad, põhjatraalnoodad ja seisev-põhjavõrgud C varud Tonnaaž 60 000 tonni 20 laeva 20 laeva 30 laeva 27 laeva 22 laeva

Съставено в Брюксел на тринадесети юли две хиляди и единадесета година. Hecho en Bruselas, el trece de julio de dos mil once. V Bruselu dne třináctého července dva tisíce jedenáct. Udfærdiget i Bruxelles den trettende juli to tusind og elleve. Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juli zweitausendelf. Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta juulikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουλίου δύο χιλιάδες έντεκα. Done at Brussels on the thirteenth day of July in the year two thousand and eleven. Fait à Bruxelles, le treize juillet deux mille onze. Fatto a Bruxelles, addì tredici luglio duemilaundici. Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada trīspadsmitajā jūlijā. Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų liepos tryliktą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év július tizenharmadik napján. Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Lulju tas-sena elfejn u ħdax. Gedaan te Brussel, de dertiende juli tweeduizend elf. Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego lipca roku dwa tysiące jedenastego. Feito em Bruxelas, em treze de Julho de dois mil e onze. Întocmit la Bruxelles la treisprezece iulie două mii unsprezece. V Bruseli dňa trinásteho júla dvetisícjedenásť. V Bruslju, dne trinajstega julija leta dva tisoč enajst. Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayksitoista. Som skedde i Bryssel den trettonde juli tjugohundraelva. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen За Кралство Мароко Por el Reino de Marruecos Za Marocké království For Kongeriget Marokko Für das Königreich Marokko Maroko Kuningriigi nimel Για το Βασίλειο του Μαρόκου For the Kingdom of Morocco Pour le Royaume du Maroc Per il Regno del Marocco Marokas Karalistes vārdā – Maroko Karalystės vardu A Marokkói Királyság részéről Għar-Renju tal-Marokk Voor het Koninkrijk Marokko W imieniu Królestwa Maroka Pelo Reino de Marrocos Pentru Regatul Maroc Za Marocké kráľovstvo Za Kraljevino Maroko Marokon kuningaskunnan puolesta För Konungariket Marocko

(1) Sellele summale lisanduvad laevaomanike makstavad kindlasummalised tasud püügilitsentside eest, mis on välja antud lepingu artikli 6 kohaselt ja käesoleva protokolli lisa I peatüki punktidega 4 ja 5 ettenähtud korras.

LISA

Euroopa Liidu laevade püügitegevuse tingimused Maroko kalapüügipiirkonnas

I PEATÜKK

LITSENTSIDE TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE PUHUL KOHALDATAVAD SÄTTED

Litsentsitaotlused

1. Püügilitsents Maroko kalapüügipiirkonnas kala püüdmiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele.

2. Laev on nõuetekohane, kui laevaomaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole rakendatud Marokos kalapüügikeeldu. Laevadel ei tohi olla vastuolusid Maroko ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Maroko ja ELi vahelistest kalandusalastest lepingutest tulenevad kohustused.

3. ELi pädevad ametiasutused esitavad põllumajanduse ja merekalapüügi ministeeriumi merekalapüügi osakonnale (edaspidi „osakond”) nende laevade nimekirja, kes soovivad tegelda kalapüügiga protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedes määratud piirides, vähemalt 20 päeva enne taotletavate litsentside kehtivuse alguskuupäeva.

4. Kõnealustes nimekirjades on püügiliikide ja püügipiirkondade kaupa esitatud tonnaaž, laevade arv ja iga laeva peamised tehnilised näitajad ning rubriikide kaupa lahtikirjutatud maksete summa. Pelaagilise püügi ja väikesemahulise püügi puhul näidatakse iga laeva kohta ära ka taotletava perioodi jooksul kasutatav(ad) püügivahend(id).

5. Litsentsitaotlusele lisatakse osakonnas kasutatava tarkvaraga ühilduvas formaadis fail kogu püügilitsentside koostamiseks vajaliku teabega.

6. Üksiktaotlus esitatakse osakonnale liites 1 esitatud näidisvormil.

7. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid: — lipuriigiks oleva liikmesriigi kinnitatud mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva tonnaaž; — värske kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund külgvaates taotluse esitamise ajal. See foto peab olema vähemalt 10 × 15 cm suurune; — tõend püügilitsentsi tasu, lõivude ja vaatlejatasude maksmise kohta; — muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta.

Litsentside väljaandmine

1. Osakond väljastab kõigi laevade püügilitsentsid ELi delegatsioonile Marokos (edaspidi „delegatsioon”) 15 päeva jooksul alates punkti 1 alapunktis 6 sätestatud dokumentide kättesaamise kuupäevast.

2. Püügilitsentsid koostatakse vastavalt protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedele, märkides eelkõige ära kalapüügipiirkonna, kauguse kaldast, lubatud püügivahendid, peamised liigid, võrgu lubatud silmasuuruse, lubatud kaaspüügi mahu ning pelaagilise püügi traalerite püügikvoodid.

3. Püügilitsentsi võib välja anda üksnes kõik selleks ettenähtud haldusformaalsused täitnud laevadele.

4. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise litsentsisüsteemi rakendamise edendamises.

Litsentside kehtivusaeg ja kasutamine

1. Litsentsid kehtivad ajavahemikul 28. veebruarist 2011 kuni 27. veebruarini 2012.

2. Püügilitsentsid kehtivad üksnes tasudega hõlmatud ajavahemiku jooksul ning kõnealuse litsentsiga kindlaksmääratud kalapüügipiirkonnas, püügivahendite ja kalapüügiliigi suhtes.

3. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Lipuliikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt nõuetekohaselt kindlaks tehtud vääramatu jõu korral ning ELi taotlusel asendatakse ühele laevale välja antud litsents võimalikult kiiresti teisele sama kategooria laevale antud litsentsiga tingimusel, et kõnealuse kategooria puhul lubatud tonnaaži ei ületata.

4. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi delegatsiooni vahendusel osakonnale.

5. Püügilitsents peab olema kalapüügiõigusega laeva pardal ja see esitatakse inspekteerimisorganile igal kontrollimisel.

6. Püügilitsentsi kehtivusaeg on aasta, kuus kuud või kolm kuud. Pelaagiliseks tööstuslikuks kalapüügiks võib anda kuulitsentsi ning seejärel seda pikendada.

Püügilitsentsi tasud ja lõivud

1. Püügilitsentside aastatasud kehtestatakse Maroko õigusaktidega.

2. Litsentsitasud hõlmavad kalendriaastat, mille jooksul litsents välja antakse, ja need makstakse jooksva aasta litsentsi esmakordse taotlemise korral. Nende litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale sadamatasude ja teenuste eest makstavate tasude.

3. Püügilitsentsi tasud ja lõivud arvutatakse iga laeva kohta protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedes kindlaksmääratud määrade põhjal.

4. Lõivud arvutatakse lähtuvalt püügilitsentsi tegelikust kehtivusajast.

5. Kõigist muudatustest püügilitsentse puudutavates õigusaktides teatatakse delegatsioonile hiljemalt kaks kuud enne nende kohaldamist.

Makseviisid

Litsentsitasud, lõivud ja vaatlejatasud makstakse põllumajanduse ja merekalapüügi ministeeriumi ülemlaekurile enne püügilitsentsi väljastamist Bank Al Maghrib-Maroc’is avatud kontole nr 001 810 0078251501 1075 61 71.

Pelaagilise püügi traalerite väljapüütud kogustelt makstakse tasu kolm korda aastas selle kvartali lõpus, mis järgneb kvartalile, mille jooksul püük toimus.

II PEATÜKK

SIIRDEKALADE PÜÜGIGA TEGELEVATE LAEVADE (TUUNIPÜÜGILAEVADE) SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

1. Litsentsitasu on 25 eurot Maroko kalapüügipiirkonnas püütud tonni kala kohta.

2. Litsents antakse üheks kalendriaastaks pärast 5 000 euro suuruse ettemaksu tasumist laeva kohta.

3. Ettemaks arvutatakse lähtuvalt püügilitsentsi tegelikust kehtivusajast.

4. Siirdeliikide püügi litsentsiga laevade kaptenid peavad lisa liites 6 osutatud näidise kohast püügipäevikut.

5. Nimetatud püügipäeviku ühe koopia edastavad nad oma pädevatele ametiasutustele hiljemalt 15 päeva enne kolme kuu möödumist kuust, mille kohta päevikut peeti. Need ametiasutused edastavad viivitamata koopia delegatsioonile, kes edastab selle osakonnale enne kolme kuu möödumist kuust, mille kohta päevikut peeti.

6. Delegatsioon esitab osakonnale iga laevaomaniku koostatud ja liikmesriikide püügiandmete kontrollimise eest vastutavate teadusasutuste (Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (EIO), Instituto Nacional de Investigação Agrária e das Pescas (INIAP) ja Institut National de Recherche Halieutique (INRH)) poolt kontrollitud püügiaruannete põhjal enne 30. aprilli eelmise aasta eest maksmisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse.

7. Eelmise aasta eest makstava litsentsitasu arvestus esitatakse protokolli lõppemisele järgneva nelja kuu jooksul.

8. Lõplik arvestus saadetakse asjakohastele laevaomanikele, kellel on alates osakonna poolt summade heakskiitmisest teatamisest 30 päeva aega pädevate ametiasutuste ees oma rahaliste kohustuste täitmiseks. Delegatsioon teeb Maroko osakonnale ülemlaekuri nimele esimese peatüki punktis 5 nimetatud kontole eurodes makse hiljemalt pooleteise kuu jooksul pärast nimetatud teatamist.

9. Kui lõpliku arvestuse summa on eespool nimetatud ettemaksest väiksem, siis summade vahet tagasi ei maksta.

10. Laevaomanikud teevad kõik vajaliku püügipäeviku koopiate saatmiseks ja vajadusel punktides 6 ja 7 sätestatud tähtaja jooksul täiendavate maksete tegemiseks.

11. Punktides 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud.

III PEATÜKK

KALAPÜÜGI PIIRKONNAD

Kalapüügi piirkonnad iga liiki püügitegevuse jaoks Maroko Atlandi ookeani piirkonnas määratakse kindlaks kalapüügi teabelehtedes (liide 2). Käesolev protokoll ei hõlma Maroko Vahemere vööndit, mis asub punktist 35° 48’ N – 6° 20’ W (Cap Spartel) idas.

IV PEATÜKK

KATSEPÜÜGI RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD

Lepinguosalised määravad ühiselt kindlaks katsepüügiga tegelevad Euroopa ettevõtjad, kõige sobivama ajavahemiku ning kohaldatavad tingimused. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks annab osakond olemasolevat teadusinfot ja muud põhiteavet.

Maroko kalandussektor osaleb selles aktiivselt (katsepüügi kooskõlastamine ja katsepüügi tingimusi käsitlev mõttevahetus).

Püügireisi kestus on vähemalt kolm kuud ja mitte rohkem kui kuus kuud, kui lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel seda ei muuda.

Kandidaatide valimine katsepüügi reiside jaoks

Euroopa Komisjon edastab Maroko ametiasutustele katsepüügi litsentside taotlused. Tehnilises toimikus täpsustatakse:

— laeva tehnilised omadused;

— laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase;

— ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne).

Kui osakond peab seda vajalikuks, korraldab ta Euroopa Komisjoni ja asjaomaste laevaomanikega tehnilise mõttevahetuse.

Enne püügireisi algust esitavad laevaomanikud Maroko ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile:

— püügiaruande pardal juba oleva saagi kohta;

— püügireisil kasutatavate püügivahendite tehnilised näitajad;

— kinnituse, et nad järgivad Maroko kalanduseeskirju.

Püügireisi ajal peavad kõnealused laevaomanikud

— esitama Maroko ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas püügireisi tehnilised näitajad (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud ja märkused);

— edastama laevaseiresüsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna;

— tagama, et pardal viibiks üks Maroko teadusvaatleja või Maroko ametiasutuste valitud vaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi kohta teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laevaohvitserina ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardalviibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Maroko ametiasutustega. Kui lepinguosalised pole kokku leppinud teisiti, ei ole laev kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul;

— Maroko vetest lahkumisel esitama laevad inspekteerimiseks, kui Maroko ametiasutused seda taotlevad;

— pidama kinni Maroko kalandusalastest õigusnormidest.

Teadusliku püügireisi ajal saadud saak, sealhulgas kaaspüük, jääb laevaomaniku omandisse, kui see vastab asjaomastele ühiskomitee poolt kehtestatud nõuetele.

Maroko ametiasutused nimetavad kontaktisiku, kelle poole võib pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võivad katsepüüki takistada.

V PEATÜKK

KÄESOLEVA LEPINGU ALUSEL MAROKO KALAPÜÜGIPIIRKONNAS KALA PÜÜDVATE ELi KALALAEVADE SATELLIITSEIRE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

1. Kõiki käesoleva lepingu alusel kala püüdvaid laevu, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, jälgitakse satelliidi abil ajal, mil nad asuvad Maroko kalapüügipiirkonnas.

2. Satelliitseire teostamiseks edastavad Maroko pädevad ametiasutused Euroopa lepinguosalisele Maroko kalapüügipiirkonna koordinaadid (pikkus- ja laiuskraadid). Maroko ametiasutused edastavad kõnealused andmed elektrooniliselt, väljendatuna kraadides, minutites ja sekundites.

3. Lepinguosalised vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma kontrollikeskuste vahel punktidega 5 ja 7 ettenähtud korras. Sealhulgas edastatakse võimaluse korral kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmed, nagu nimed, telefoni- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400).

4. Seire asukohaviga on kuni 500 meetrit ja usaldusvahemik 99 %.

5. Kui lepingu alusel kala püüdev laev, mida Euroopa õiguse kohaselt satelliitside abil jälgitakse, siseneb Maroko kalapüügipiirkonda, teatab lipuriigi kontrollikeskus Maroko kalapüügi seire ja kontrolli keskusele (CSC) viivitamata ja maksimaalselt iga kahe tunni järel laeva asukoha (laeva tunnusandmed, pikkus- ja laiuskraadid, kurss ja kiirus). Edastatud teateid käsitletakse asukohateadetena.

6. Punktis 5 osutatud asukohateated edastatakse elektroonilisel kujul X.25-vormingus või muu turvatud protokollina. Teated saadetakse reaalajas vastavalt II tabelis toodud vormile.

7. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi vigu või see enam ei tööta, edastab laeva kapten faksi teel lipuriigi kontrollikeskusele ja Maroko seire- ja kontrollikeskusele määratud aja jooksul punktis 5 osutatud teabe. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga 4 tunni tagant. See asukohateade sisaldab laeva kapteni poolt vastavalt punktis 5 sätestatud tingimustele iga 2 tunni järel registreeritud asukohateateid. Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Maroko seire- ja kontrollikeskusele. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Selle tähtaja möödumisel peab kõnealune laev Maroko kalapüügipiirkonnast lahkuma või sisenema mõnesse Maroko sadamasse.

8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Maroko vetes iga tunni tagant. Kui laevade jälgimist pole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Maroko seire- ja kontrollikeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7.

9. Kui Maroko seire- ja kontrollikeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktis 5 osutatud teavet, teavitab ta sellest viivitamata teist lepinguosalist.

10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Maroko ametiasutused üksnes ELi ja Maroko vahel sõlmitud lepingu alusel kala püüdvate Euroopa laevade kontrolliks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.

11. Satelliitseiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada mingisugust asukoha võltsimist ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad. Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Satelliitseiresüsteemi on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada. Laevakaptenid tagavad, et: — andmeid ei muudeta; — satelliitseireseadme antenni või antenne ei takistata; — satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata; — satelliitseireseade ei ole lahti ühendatud.

12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel andma teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet veendumaks, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks. Esimese selleteemalise koosoleku peab korraldama enne käesoleva protokolli jõustumist.

13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artikliga 10 ettenähtud ühiskomitees.

14. Lepinguosalised nõustuvad vajaduse korral neid sätteid lepingu artiklis 10 nimetatud ühiskomitees läbi vaatama.

VI PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

Püügipäevik

1. Laevakaptenitel on kohustus kasutada spetsiaalselt Maroko kalapüügipiirkonnas tegutsemiseks sisseseatud püügipäevikut ja täita seda päevikut nimetatud püügipäeviku selgitavates märkustes toodud nõuete kohaselt.

2. Laevaomanikud edastavad ühe koopia püügipäevikust oma pädevatele ametiasutustele hiljemalt 15 päeva enne kolme kuu möödumist kuust, mille kohta päevikut peeti. Need ametiasutused edastavad viivitamata koopia delegatsioonile, kes edastab selle osakonnale enne kolme kuu möödumist kuust, mille kohta päevikut peeti.

3. Kui laevaomanikud ei täida eespool lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi, peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud.

Kvartali kaupa esitatavad püügiaruanded

1. Delegatsioon teatab osakonnale enne iga kvartali kolmanda kuu lõppu eelmise kvartali jooksul kõigi ELi laevade püütud kogused.

2. Andmed esitatakse kuude, püügiliikide, laevade ning püügipäevikus nimetatud bioloogiliste liikide kaupa.

3. Need andmed edastatakse osakonda ka ministeeriumi kasutatava tarkvaraga ühilduvas formaadis arvutifailina.

Andmete usaldusväärsus

Eespool punktides 1 ja 2 nimetatud dokumentides sisalduvad andmed peavad kajastama tegelikku püüki, et nende põhjal saaks jälgida varude arengut.

VII PEATÜKK

MAROKO MEREMEESTE PARDALEVÕTMINE

1. Käesoleva lepingu kohaseid litsentse omavad laevaomanikud võtavad kogu Maroko vetes viibimise aja jooksul Maroko meremehi pardale järgmiselt. a) Pelaagilised traalerid: — tonnaažiga alla 150 GT: Maroko meremeeste vabatahtlik pardalevõtmine; — tonnaažiga alla 5 000 GT: kuus meremeest; — tonnaažiga 5 000 GT või rohkem: kaheksa meremeest. Kui need laevad tegutsevad Maroko kalapüügipiirkonnas vähem kui ühe kuu aastas, ei ole neil Maroko meremeeste töölevõtmise kohustust. Kui nende laevade püügilitsentse uuendatakse pikemaks ajaks kui üks kuu aastas, peavad asjassepuutuvad laevaomanikud tasuma esimese kuu eest käesoleva peatüki punktiga 10 ettenähtud summa. Alates püügilitsentsi kehtivuse teise kuu esimesest päevast peavad nad täitma Maroko meremeeste pardalevõtmise kohustust. b) Väikesemahuline kalapüük põhjaosas: Maroko meremeeste vabatahtlik pardalevõtmine. c) Väikesemahuline kalapüük lõunaosas: kaks meremeest. d) Seinerid põhjaosas: kaks meremeest. e) Traalerid ja põhjaõngejadaga süvavee-kalapüügilaevad: kaheksa meremeest. f) Ritvõngedega tuunipüügilaevad: kolm meremeest.

2. Laevaomanikud valivad oma laevade pardale võetavad meremehed ise.

3. Kaluritest meremeeste töölepingud sõlmitakse laevaomanike või nende esindajate ja kaluritest meremeeste vahel.

4. Laevaomanik või tema esindaja edastab osakonnale oma laevale tööle võetud Maroko meremeeste nimed, märkides, millised on nende tööülesanded meeskonnas.

5. Euroopa kalalaevade pardale võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

6. Maroko meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu Maroko pädevate ametiasutustega. Lepingud tagavad meremeestele sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse.

7. Laevaomanik või tema esindaja peab kahe kuu jooksul pärast litsentsi väljastamist edastama otse osakonnale koopia asjaomase liikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt viseeritud lepingust.

8. Maroko meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste Maroko meremeeste või nende esindajate kokkuleppel. Maroko meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui Maroko laevaperede omad, need peavad vastama ILO standarditele ega tohi olla nendest madalamad.

9. Kui üks või mitu töölevõetud meremeest laeva väljumise ajaks kohale ei ilmu, võib laev ettenähtud püügireisi alustada, kui ta on teavitanud lähtesadama pädevaid ametiasutusi meremeeste arvu ebapiisavusest ja ajakohastanud meeskonna nimekirja. Nimetatud ametiasutus teavitab sellest osakonda. Laevaomanik teeb kõik vajaliku tagamaks, et hiljemalt järgmisel püügireisil töötab tema laeval käesolevas lepingus ettenähtud arv meremehi.

10. Kui Maroko meremehi ei võeta pardale muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased Euroopa laevaomanikud kohustatud kuni 3 kuu jooksul iga Maroko kalapüügipiirkonnas püütud päeva eest maksma kindlaksmääratud summana 20 eurot meremehe kohta. Seda summat kasutatakse Maroko kaluritest meremeeste koolituseks ja see makstakse I peatüki punktis 5 osutatud pangakontole.

11. Delegatsioon annab osakonnale kord poolaastas, 1. juulil 2011 ja 1. jaanuaril 2012, ELi laevadel töölevõetud Maroko meremeeste nimekirja koos märkega nende sissekandmise kohta meremeeste registrisse, näidates ära laevad, kuhu nad on tööle võetud.

12. Kui punktis 9 sätestatud juhud välja arvata, peatatakse laevaomanike korduva ettenähtud meremeeste töölevõtmise kohustuse rikkumise korral laeva püügilitsents automaatselt, kuni see kohustus on täidetud.

VIII PEATÜKK

KALAPÜÜGI SEIRE JA JÄLGIMINE

Kalapüügi jälgimine

1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Maroko kalapüügipiirkonnas kala püüda, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale Maroko poolt määratud vaatlejad. 1.1. Kvartalis võtavad vaatleja pardale 25 % püügiõigusega laevadest, mille tonnaaž ületab 100 GT. 1.2. Tööstusliku pelaagilise kalapüügi laevad võtavad pardale ühe teadusvaatleja kogu Maroko vetes tegutsemise ajaks. 1.3. Ühenduse kalalaevu, mille tonnaaž on kuni 100 GT, vaadeldakse maksimaalselt kümne püügi jooksul aastas ja püügiliikide lõikes. 1.4. Osakond koostab nimekirja laevadest, kes peavad vaatleja pardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate nimekirja. Need nimekirjad edastatakse kohe pärast koostamist delegatsioonile. 1.5. Osakond teatab litsentsi väljaandmisel või hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardale võtmiseks ettenähtud päeva asjaomastele laevaomanikele delegatsiooni kaudu laeva pardale määratud vaatleja nime.

2. Pelaagiliste traalerite pardal peab vaatleja olema alaliselt. Muude kalapüügiliikide puhul peab vaatleja pardal olema ühel püügireisil iga laeva kohta.

3. Laevaomanik või tema esindaja ja Maroko ametiasutused lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse.

4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Maroko vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist.

5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10-päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes Maroko sadamates vaatlejad pardale võetakse.

6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub Maroko kalapüügipiirkonnast, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks Marokosse laevaomaniku kulul.

7. Laevaomaniku kohustuste täitmata jätmise tõttu teadusvaatleja asjatu lähetamise korral kannab laevaomanik reisikulud ning teadusvaatleja tegevusetult viibitud päevade eest päevaraha samal ametiastmel Maroko riigi ametnikele ettenähtud ulatuses. Laevaomanik maksab teadusvaatlejale eespool kirjeldatud päevaraha ka laevaomaniku süül väljasõiduga viibimise korral. Kõigist päevaraha käsitlevatest õigusaktide muudatustest teatatakse delegatsioonile hiljemalt kaks kuud enne nende kohaldamist.

8. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.

9. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja: 9.1. jälgib laevade püügitegevust; 9.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; 9.3. võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; 9.4. märgib üles kasutatavad püügivahendid; 9.5. kontrollib Maroko vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 9.6. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustamiskõlblike kalaliikide, koorikloomade ja peajalgsete liikide koguseid; 9.7. edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

10. Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus.

11. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.

12. Pardal olles peab vaatleja: 12.1. võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, 12.2. hoolitsema pardavarustuse ja -seadmete eest ning kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsuse eest.

13. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande, edastab selle Maroko pädevatele ametiasutustele ja saadab koopia ELi delegatsioonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia jäetakse teadusvaatleja laevalt lahkumisel kaptenile.

14. Iga laev tagab võimaluste piires vaatlejatele samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused kui on laeva juhtkonnal; sellega seotud kulud kannab laevaomanik.

15. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad Maroko pädevad ametiasutused.

16. Et hüvitada Marokole teadusvaatlejate laeva pardal viibimisega seotud kulud, nähakse lisaks laevaomanike tasu maksmise kohustusele ette „teadusvaatlejate tasu” maksmine 3,5 euro ulatuses gigatonni kohta kvartalis iga Maroko kalapüügipiirkonnas kala püüdva laeva kohta. Need tasud makstakse vastavalt lisa I peatüki punktis 5 osutatud kvartalimaksete tegemise ajal.

17. Eespool punktis 4 sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud.

Ühine kalapüügiseire süsteem

Et tõhustada kontrolli käesoleva lepingu sätete järgimise kindlustamiseks, seavad lepinguosalised sisse ühise kaldal toimuva lossimise seire ja jälgimise süsteemi.

Selleks määravad mõlema lepinguosalise pädevad ametiasutused oma esindaja, kes osaleb lossimise kontrollis ja jälgib kontrolli korraldust, ning teatavad tema nime teisele lepinguosalisele.

Maroko ametiasutuse esindaja osaleb vaatlejana liikmesriikide teenistuste läbiviidaval Maroko kalapüügipiirkonnas tegutsenud laevade lossimise kontrollimisel.

Esindaja saadab liikmesriigi kontrolliametnikke sadamate, laevade, dokkide, esmamüügi, kalasaaduste hulgiladude, kaubaladude, külmhoonete ja teiste enne esmamüüki kala lossimise ja ladustamisega seotud kohtade külastamisel ning võib tutvuda nende kontrollide esemeks olevate dokumentidega.

Maroko ametiasutuse esindaja koostab ja esitab aruande kontrollkäikude kohta, kus ta osales.

Osakond teatab delegatsioonile lossimissadamatesse planeeritud kontrollkäikudest 10 päeva ette.

Euroopa Komisjoni taotlusel võivad Euroopa kalandusinspektorid osaleda vaatlejana Maroko ametiasutuste poolt Maroko sadamates läbiviidavatel Euroopa laevade lossimistegevuse kontrollimistel.

Kõnealuse tegevuse praktiline kord määratakse kindlaks lepinguosaliste pädevate ametiasutuste kokkuleppel.

IX PEATÜKK

KONTROLL

1. Euroopa Ühendus haldab ja uuendab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügilitsents väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Maroko ametiasutustele vahetult pärast koostamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.

2. Tehniline kontroll

2.1. Kord aastas, samuti pärast tonnaaži muutmist või teistsuguste püügivahendite kasutamist hõlmavat püügiliigi muutmist peavad punktis 1 nimetatud Euroopa laevad sõitma kehtivate õigusaktidega ettenähtud kontrollimiseks Maroko sadamasse. Kõnealused inspekteerimised peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest.

2.2. Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli tõend, mille kehtivusaeg vastab litsentsi kehtivusajale ning mida pikendatakse automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi uuendavad. Kehtivusaeg ei või siiski olla pikem kui üks aasta. See tõend peab kogu aeg olema pardal.

2.3. Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite nõuetekohasust ning Maroko meremehi käsitlevate sätete täitmist.

2.4. Kontrollimise kulud kannavad laevaomanikud ja need määratakse kindlaks Maroko õigusaktides sätestatud tariifide alusel. Need ei või olla suuremad teiste laevade poolt samade teenuste eest tavaliselt makstavatest summadest.

2.5. Punktides 2.1 ja 2.2. sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud.

3. Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

3.1. Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Maroko kalapüügipiirkonda või sealt lahkuda, teatavad sellest osakonnale vähemalt neli tundi ette.

3.2. Lahkumisest teatamisel edastab iga laev ka pardal oleva saagi koguse ja liigid. Teave tuleks edastada faksi teel või kui laeval faks puudub, siis raadio teel vastavalt liite 8 sätetele.

3.3. Laeva, mis tabatakse kala püüdmast ilma osakonda eelnevalt teavitamata, käsitatakse litsentsita laevana.

3.4. Laevadele teatatakse faksi- ja telefoninumber ning e-posti aadress püügilitsentsi väljaandmisel.

4. Kontrollimenetlused

4.1. Maroko kalapüügipiirkonnas kala püüdvate Euroopa laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Maroko ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist.

4.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.

4.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

5. Laeva peatamine

5.1. Osakond teavitab Maroko kalapüügipiirkonnas Euroopa kalalaeva peatamisest ja laeva suhtes sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni hiljemalt 48 tunni jooksul.

5.2. Komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.

6. Peatamise protokoll

6.1. Laeva kapten allkirjastab Maroko kontrolliasutuse koostatud protokolli.

6.2. Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega võimalusi nõuete rikkumise süüdistust vaidlustada.

6.3. Kapten juhib laeva Maroko kontrolliasutuse osutatud sadamasse. Maroko kalapüügieeskirju rikkunud laeva peetakse sadamas kinni kuni peatamise tavapäraste haldusformaalsuste täitmiseni.

7. Rikkumise menetlemine

7.1. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt (kolm tööpäeva) pärast laeva peatamist.

7.2. Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse abil, määratakse trahvi suurus Maroko kalandusalaste õigusaktide alusel.

7.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, peab laevaomanik pädevate Maroko ametiasutuste osutatud pangas tasuma pangatagatise, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid.

7.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui kõnesolevad isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Maroko pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa.

7.5. Laeval lubatakse sadamast lahkuda: — kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või — enne kohtumenetluse lõppu niipea, kui laevaomanik on maksnud punktis 7.3 osutatud pangatagatise ja Maroko pädevad ametiasutused on selle heaks kiitnud.

8. Ümberlaadimine

8.1. Maroko kalapüügipiirkonnas on keelatud igasugune saagi merel ümberlaadimine. Euroopa pelaagilised traalerid, mis soovivad saaki Maroko vetes ümber laadida, teevad seda Maroko sadamas või muus Maroko pädevate ametiasutuste määratud kohas ning pärast osakonnalt loa saamist. Selline ümberlaadimine toimub vaatleja või osakonna esindaja ja kontrolliasutuste järelevalve all. Käesoleva sätte rikkumisele järgnevad Maroko õigusaktidega ettenähtud sanktsioonid.

8.2. Vähemalt 24 tundi enne iga ümberlaadimist peavad asjaomaste laevade omanikud teatama osakonnale järgmised andmed: — ümberlaadivate kalalaevade nimed; — kaubalaeva nimi, lipuriik, registreerimisnumber ja kutsung; — ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa; — saagi sihtkoht; — ümberlaadimise kuupäev ja päev. Marokole jääb õigus keelduda ümberlaadimisest, kui transpordilaev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga kas Maroko jurisdiktsiooni alla kuuluval merealal või väljaspool seda.

8.3. Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Maroko kalapüügipiirkonnast. Seega peavad laevad edastama osakonnale püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Maroko kalapüügipiirkonnast lahkuda. Maroko sadamas ümberlaadivate või lossivate Euroopa pelaagiliste traalerite kaptenid võimaldavad Maroko inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

X PEATÜKK

SAAGI LOSSIMINE

Lepinguosalised, olles teadlikud tihedama integratsiooni vajalikkusest nende kalandussektorite ühise arengu huvides, on leppinud kokku järgmistes sätetes, mis käsitlevad Euroopa laevade saagi ühe osa lossimist Maroko sadamates.

Kohustuslik lossimine toimub lepingule lisatud kalapüügi teabelehtedes esitatud jaotuse kohaselt.

Rahaline soodustus

1. Lossimine

Euroopa tuunipüügilaevadel, mis lossivad vabatahtlikult Maroko sadamates, vähendatakse kalapüügi teabelehes nr 5 sätestatud tasu 2,5 euro võrra ühe Maroko vetes püütud tonni kohta.

Tasu vähendatakse lisaks 2,5 euro võrra kalatoodete müügi korral kalahallides.

Seda skeemi kohaldatakse kõigi Euroopa laevade suhtes kuni 50 % ulatuses lõplikust püügikogusest (vastavalt lisa II peatükile).

Euroopa pelaagilise püügi laevadel, mis vabatahtlikult lossivad Maroko sadamates üle 25 % kalapüügi teabelehes nr 6 sätestatud kohustuslikust püügikogusest, vähendatakse iga vabatahtlikult lossitud tonni eest makstavat tasu 10 %.

2. Kohaldamiseeskirjad

Lossimiste kohta koostab kalahall kaalumislehe, mida kasutatakse toodete jälgitavuse alusena.

Kalaturul toodete müügi kohta koostatakse müügi ja maksevähenduste tõend.

Nimetatud kaalumislehtede ja tõendite koopiad edastatakse lossimissadamas merekalapüügi osakonnale. Pärast osakonna heakskiidu saamist teavitatakse asjaomaseid laevaomanikke neile tagastatavate summade suurusest. Need summad arvatakse maha järgmiste litsentside taotlemisel nõutavatest tasudest.

3. Hindamine

Rahaliste soodustuste tase määratakse kindlaks ühiskomitees, arvestades toimunud lossimiste sotsiaalmajanduslikku mõju.