Nõukogu määrus (EÜ) nr 1766/98,

30. juuli 1998,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemist ühe lepinguosalisena 25. oktoobril 1993 Kanada, Rootsi, Ukraina ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud Ukraina teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepinguga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235 koos artikli 228 lõike 2 teise lausega ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1]

ning arvestades, et:

Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemine ühe lepinguosalisena 25. oktoobril 1993. aastal Kanada, Rootsi, Ukraina ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud Ukraina teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepinguga aitab saavutada ühenduste eesmärke;

Euroopa Ühenduse asutamislepingus ei nähta käesoleva määruse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 235 sätestatute,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi "Euroopa ühendused") ühinemise ühe lepinguosalisena 25. oktoobril 1993. aastal Kanada, Rootsi, Ukraina ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud Ukraina teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepinguga (edaspidi "leping"), mida on muudetud 7. juuli 1997. aasta protokolliga, ja Euroopa ühenduste deklaratsiooni lepingu I artikli kohta.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus allkirjastada ühinemisdokument, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta, ning teatada sellest teadus- ja tehnoloogikeskuse tegevdirektorile ning teistele lepinguosalistele.

Ühinemisdokumendi, lepingu, sh protokolli ja deklaratsiooni tekst on lisatud käesolevale määrusele.

Artikkel 3

1. Euroopa ühendusi esindavad Ukraina teadus- ja tehnoloogiakeskuse (edaspidi "keskus") haldusnõukogus nõukogu eesistujariik ja komisjon, kes kumbki nimetavad haldusnõukogu liikmeks ühe oma esindaja.

2. Komisjon vastutab keskusega seotud küsimuste haldamise eest üldiselt.

Nõukogule teatatakse õigeaegselt enne keskuse haldusnõukogu koosolekuid kõikidest seal arutusele tulevatest küsimustest ja komisjoni vastavatest kavatsustest.

Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, esindab komisjon Euroopa ühendusi ja väljendab haldusnõukogus nende seisukohta.

3. Lepingu III artikli alapunktis vi ning V ja XIII artiklis käsitletud küsimustes määrab Euroopa ühenduste seisukoha nõukogu ning üldjuhul väljendab seda eesistujariik, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

IV artikli punkti B alapunktides i ja v ja punktis D käsitletud küsimustes määrab Euroopa ühenduste seisukoha nõukogu ning üldjuhul, kui nõukogu ei otsusta teisiti, väljendab seda komisjon eelkõige valdkondades, milles kogemused ja eriteadmised on põhiliselt liikmesriikidel.

4. Nõukogu määrab lõikega 3 ettenähtud Euroopa ühenduste seisukoha kindlaks kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui vastupidiselt lõikes 3 sätestatud üldreeglile otsustatakse, et Euroopa ühenduste seisukohta ei väljenda eesistujariik ega komisjon, tehakse otsus lihthäälteenamusega.

5. Otsused Euroopa ühenduste rahastatavate või kaasrahastatavate projektide kohta tehakse vastavalt määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 [2] artiklile 8 või sellele järgnevatele õigusaktidele ning seal sätestatud korras.

Artikkel 4

Keskus on juriidiline isik ning tal on kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt ühenduse õigusaktidele antakse juriidilistele isikutele, eelkõige võib ta sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 1998

Nõukogu nimel

eesistuja

W. Schüssel

[1] EÜT C 226, 20.7.1998.

[2] EÜT L 165, 4.7.1996, lk 1.

--------------------------------------------------