KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/501,

12. juuni 2015,

Hidroelectrica S.A Romania kohaldatavate tariifide kohta järgmiste ettevõtete suhtes: S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina ja S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) ja SA.33581 (2012/C)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 3919 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse otsuseid, millega komisjon algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga SA.33623 (2012/C, ex 11/NN); (1) SA. 33624 (2012/C, ex 2011/CP); (2) SA.33451 (2012/C, ex 2012/NN) (3) ja SA. 33581 (2012/C) (4),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

25. aprillil 2012 teavitas komisjon Rumeeniat, et on otsustanud seoses väidetavate riigiabimeetmetega algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (5) sätestatud menetluse; komisjoni järgmistele otsustele osutatakse edaspidi ühiselt kui algatamisotsustele:

2. VÄIDETAVATE ABIMEETMETE KIRJELDUS

2.1. Lepingupooled

2.1.1. Hidroelectrica

Hidroelectrica on Rumeenia peamine elektritootja, kelle aastane tootmisvõimsus on tavapärasel hüdroloogilisel aastal 17,5 TWh. Hidroelectrica toodab elektrit tammide ja jõevoolu-hüdrojaamade abil. Siiski mõjutavad tootmist väga erinevad asjaolud, mis olenevad hüdroloogilistest tingimustest: 2004. aastal oli Hidroelectrica toodang 17,6 TWh, 2009. aastal aga 16,4 TWh ja 2010. aastal 21,3 TWh. 2013. aastal oli Hidroelectrica turuosa 28,24 %; seega edestas ettevõte Complexul Energetic Olteniat, kivisöel põhineva soojusenergia tootjat, kelle turuosa oli 20,83 %, ja 20,65 % turuosa omavat tuumaenergiatootjat Nuclearelectricat. Nii Complexul Energetic Oltenia kui ka Nuclearelectrica kuuluvad riigile.

Hidroelectrica kulustruktuuri iseloomustavad suured püsikulud (mis on seotud elektrijaamade tammide amortiseerumisega ning ehitustöödega ja korrapärase hooldusega) ja väikesed muutuvad tootmiskulud. Hüdroelekter on sageli väiksemate piirkuludega kui muud elektrienergiaallikad, eelkõige fossiilkütused. Selline kulustruktuur tuleneb asjaolust, et hüdroenergiapõhisel elektril ei ole tavajuhul märkimisväärseid kütusekulusid ega piirkulusid (9) . Sellest järeldub, et müügipoliitika ja tootmise piirkulu ületavate kulude täielik katmine hüdroelektritootjate müüdava kogu toodangu lõikes oleneb suuresti iga tootja otsusest. Lisaks põhireeglile, et pikas perspektiivis peaks olema võimalik katta hüdroenergia (või muu energia) tootmise täielikud kulud, puuduvad normatiivsed majanduseeskirjad optimaalse hinna kindlaksmääramiseks üksnes konkreetse ostjate segmendi lühikese või keskmise tähtajaga kulude põhjal. Sellega välistatakse näiteks olukord, kus iga müüdud kWh peaks andma ühesuguse panuse püsikulude täielikku katmisse, olenemata igale ostjale müüdud toodangust. Kuna aga Hidroelectrica sõltub hüdroloogia tasemest ja kuna ta ei saa kohandada oma püsikulude baasi, esineb tema puhul üldiselt pikas perspektiivis teatav risk, mis tuleneb elektritoodangu ja seega ka ettevõtja tulude kontrollimatust volatiilsusest. Seega on Hidroelectrica puhul pikas perspektiivis tulude stabiilsuse ja prognoositavuse tagamiseks vaja saavutada toodangu stabiilsus.

2.1.2. Väidetavad abisaajad

ArcelorMittal, sama nime all tegutseva rahvusvahelise kontserni – maailma juhtiva terasetootja – tütarettevõtja. ArcelorMittal toodab kuum- ja külmvaltsitud, tsingitud, dekapeeritud ja õlitatud poole ja plekki. ArcelorMittal on Rumeenia suurim terasetootja ja Rumeenia suuruselt teine elektrienergia tööstustarbija, kelle aastane energiatarbimine ületab 1,7 TWh.

kaheksa elektrikauplejat: Alpiq RomEnergie, varasem SC EHOL Distribution, Energy Holdingi õigusjärglane (EHOL Distribution müüdi ettevõtjale Alpiq ja selle uueks nimeks sai Alpiq RomEnergie); Alpiq RomIndustries, varasem SC Buzmann Industries SRL, mis mõlemad kuuluvad Šveitsi eraettevõtjale Alpiq (loodi ettevõtete Aare-Tessin Ltd. for Electricity ja EnergieOuest Suisse ühinemisega 2008. aastal ja see tegutseb peamiselt Ida-Euroopas); EFT, Küprosel asuva ettevõtte EFT Group tütarettevõtja, mis tegutseb peamiselt Balkani piirkonnas; Electrica, elektriteenuste osutaja nii sobivatele jaeklientidele kui ka enda tütarettevõtjatele, tegutseb Rumeenias; Electromagnetica, Rumeenias asuv valgustustoodete ja -teenuste pakkuja ning elektrikaupleja; Energy Holding, eraomanduses olev energiatarnija, kes tegutseb Rumeenias ja ka Kagu-Euroopas; EURO-PEC, tsiviil-, tööstus- ja laevaehituseks ettenähtud raua- ja terasetoodetega kaupleja ning elektrikaupleja, kes tegutseb Kagu-Euroopas; ja Luxten-Lighting, valgustustoodete pakkuja ja elektrikaupleja.

2.2. Lepingud

Lepingutes Luxten-Lightingi, Electrocarboni ja Elsidiga sai Hidroelectrica lõpetada lepingud ka järgmistel asjaoludel: i) ostetud elektri lepinguhinna korduv mittetasumine ja/või lepingu kohaselt maksmisele kuuluvate trahvide korduv mittetasumine; ii) kui ostja kaotab oma seisundi vabatarbijana vastavalt Rumeenia õigusaktidele (mis on lepingu põhielement), millisel juhul oli leping võimalik lõpetada viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal see seisund kaotati; iii) kui ostja ei nõustu lepingu jõustumisel valitsenud majanduslike ja tehniliste asjaolude muutumisel sõlmima uut lepingut või muutma kehtivat lepingut, millisel juhul oli leping võimalik lõpetada 30päevase etteteatamisega; ning iv) muudel kohaldatavates õigusaktides ja määrustes sätestatud juhtudel (27) .

2.3. Rumeenia elektriturg

Reguleeritud elektriturg

Reguleeritud turul toimuvad tehingud teostatakse ostu-müügi raamlepingute kaudu, mis sõlmitakse reguleeritud turul tegutsevate elektritootjate, sealhulgas Hidroelectrica ja viimasena vastutavate tarnijate vahel, millega tagatakse elektrienergia edastamine lõppkasutajale. Viimasena vastutavatel tarnijatel on kohustus tarnida elektrit vabatarbijatele, kes on: kas i) lõpptarbijad, kes ei kasutanud oma õigust valida endale tarnija ja osta elektrit konkurentsipõhiselt turult, või ii) kodutarbijad või muud kui kodutarbijad, kellel on alla 50 töötaja ja aastakäive alla 10 miljoni euro (28) . Vabatarbijad ostavad elektrit reguleeritud tariifide alusel.

Konkurentsipõhine elektriturg

Hidroelectrica müük turusegmentide lõikes

Keskmiselt oli Hidroelectrica aastane müük 2007.–2010. aastal 18,2 TWh ja turuosa 30,2 %, mille juures ta oli (ja on) Rumeenia peamine elektritootja. Alates 2003. aastast, koos turgude järkjärgulise avamisega elektriostjatele, kellel on õigus tarnijat valida, toimus Hidroelectrica müük ülekaalukalt otseläbirääkimistel sõlmitavate kahepoolsete lepingute kaudu. 2007. aastaks moodustas selline müük peaaegu kaks kolmandikku Hidroelectrica kogumüügist. Nagu allpool esitatud tabelis osutatud, oli Hidroelectrica müügi osatähtsus riigi kogumüügist ajavahemikul pärast Rumeenia ühinemist ELiga, aastatel 2007–2010, suhteliselt stabiilne: ligikaudu 19 % reguleeritud turusegmendist ja ligikaudu 1 % müügist teistele elektritootjatele. Vahepeal vähenes veidi osatähtsus tasakaalustaval turul, kahepoolsete lepingute ja eksporditurgudel, aga müügi osatähtsus OPCOMi hallatavates turusegmentides suurenes peaaegu tähtsusetust 2007. ja 2008. aastal kuni […] (31) %-ni 2010. aastal.

OPCOM-PCCB, nagu on selgitatud ja osutatud algatamisotsustes; see on eriti asjakohane ka ArcelorMittali lepingute puhul;

OPCOM-PCCB

Otseläbirääkimistel sõlmitud lepingute turg

Otseläbirääkimistel sõlmitud lepingute turg on vaba turg, mida ei reguleeri ANRE. Lepingupooled räägivad kahepoolselt läbi koguste, hindade ja muude lepingutingimuste üle. See annab pooltele müügilepingute tingimuste läbirääkimistel suure paindlikkuse. Need tingimused on konfidentsiaalsed.

Asjaomased ostjad sõlmisid teiste tarnijatega kahepoolsete läbirääkimiste alusel eriotstarbelisi pikaajalisi lepinguid, mis keskmiste kestuste ja koguste poolest olid sarnased uuritavate Hidroelectrica lepingutega. Hidroelectrica lepingute kohta esitatud andmetest nähtub, et hinnad muutusid igal aastal. Keskmiselt hõlmasid need menetlusest kõrvale jäetud pikaajalised lepingud 2007.–2010. aastal 11,1 TWh elektrit, samas kui kontrollitavad Hidroelectrica müügilepingud hõlmasid 10,5 TWh. Üldiselt olid viimati nimetatud Hidroelectrica lepingud 2007. aastal seotud 35 %-ga otseläbirääkimistel sõlmitud lepingute elektrikogusest, samas kui muud lepingud hõlmasid ligikaudu 41 % otseläbirääkimistel sõlmitud lepingute elektrikogusest. Ülejäänute (ligikaudu 24 %) puhul oli tegemist väiksemaid koguseid puudutavate lepingutega. Seega nähtub andmetest nende lepingute kohta, mis vastasid komisjoni nõutavatele võrreldavate ajavahemike ja koguste kriteeriumidele, et nendega hõlmatud kogus on suuresti sarnane kogumahuga, mida Hidroelectrica tarnis menetluses käsitletavate lepingute kohaselt.

Komisjonil puudub teave, mis osutaks, et Rumeenia esitatud andmetega hõlmatud lepingute sõlmimine oli seotud turutingimustele mittevastava äritegevusega või et seda oleksid mõjutanud seadusest tulenevad nõuded. Samamoodi rõhutas Rumeenia kontrollitavate Hidroelectrica lepingutega võrdlemise puhul, et analüüsist on välja jäetud jaemüügi tarnelepingud, mis põhinesid Hidroelectrica-poolsel hulgimüügil uurimisega hõlmatud pooltele (elektrikauplejad). Seega võib andmekogus sisalduvate lepingute puhul arvata, et need esindavad huvitatud ostjate ja huvitatud müüjate vahel kokkulepitud turutingimusi.

3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE ALUSED

Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et kõnealused elektrienergia tariifid olid laadilt valikulised, sest neid kohaldati üksnes teatud äriühingute suhtes. Kuivõrd kõnealused äriühingud tegutsesid konkurentsile avatud elektri- ja tööstusturgudel, kus toimus liikmesriikidevaheline kaubandus, leidis komisjon, et mis tahes võimalik majanduslik eelis abisaajatele võib moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Lisaks jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et elektrienergia soodustariifid võivad hõlmata riigi vahendite ülekandmist ja olla seostatavad riigiga, sest Hidroelectrica oli Rumeenia riigi kontrolli all (80,06 % selle aktsiakapitalist kuulus Rumeeniale). Lisaks osutas komisjon ministri käskkirjale nr 445/2009, millega kohustati majandus-, kaubandus- ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi esindajaid ja riigi omandis olevate elektrienergiaettevõtjate nõukogude liikmeid tagama, et 31. märtsiks 2010. aastal tuleks osaga hulgiturule ettenähtud elektrienergiast kaubelda eranditult OPCOMi kaudu. Järelikult on põhjust arvata, et majandus-, kaubandus- ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi esindajatel on kontroll või vähemalt mõju riigi omandis olevate ettevõtjate, sealhulgas ka Hidroelectrica lepingute sõlmimise tavade üle.

4. RUMEENIA MÄRKUSED

Rumeenia ametiasutused on seisukohal, et lepingud ArcelorMittali ja Alroga ei hõlma riigiabi. Nad rõhutasid, et pankrotihaldur ei lõpetanud maksejõuetusmenetluse käigus lepingut Alroga, mis tõendab, et see oli kasumlik.

Mis puudutab lepinguid elektrikauplejatega, siis nende kohta ei esitanud Rumeenia ametiasutused olulisi väiteid. Nad kinnitasid, et mõned neist lepingutest võisid hõlmata riigiabi (lepingud Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustriesi, EFT, Energy Holdingi ja Euro-Peciga), hoidusid väljendamast arvamust teatud lepingute kohta (lepingud Electricaga ja Luxten-Lightingiga) ning väitsid, et ühe lepingu puhul ei olnud tegemist riigiabiga (leping Electromagneticaga). Rumeenia ametiasutused ei esitanud oma tähelepanekute toetuseks üksikasjalikke selgitusi.

Mis puudutab võimalust lõpetada üksikuid lepinguid (ja eelkõige lepinguid elektrikauplejatega), siis selgitasid Rumeenia ametiasutused, et Rumeenia kaubandustavade puhul oleks mis tahes lepingupool saanud lepingu lõpetada, riskides sellega, et ta peab maksma pädeva kohtu kindlaksmääratud kahjutasu. Arvestades vaadeldavate lepingute omadusi, selgitasid Rumeenia ametiasutused, et need kahjutasud olnuksid ebatavaliselt suured. Lisaks võis lepingu lõpetamist sooviv pool seista silmitsi veel ühe riskiga, et pädev kohus võib niinimetatud presidendi korralduse alusel nõuda lepingu täitmist kuni vaidluse lahendamiseni, nagu juhtus Electrocarboni ja Elsidi puhul.

5. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

5.1. Väidetavate abisaajate märkused

Väidetavate abisaajate märkused on sarnased ja neis osutatakse järgmisele: i) komisjonil puudub pädevus hinnata nii lepinguid, (35) mis on sõlmitud enne Rumeenia ühinemist ELiga, kui ka nende lepingute edaspidiseid lisasid; (36) ii) lepinguhindade võrdlemiseks puudub asjakohaste turuhindadega võrdlusalus; iii) Hidroelectrica on käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva müüjana ega ole andnud väidetavatele abisaajatele mingeid majanduslikke eeliseid; iv) puudub seostatavus riigiga ja riigi ressursse ei ole üle kantud; v) ei ole esinenud konkurentsi moonutamist; vi) puudub valikulisus; vii) muudatused ei ole olnud eraldatavad esialgsest lepingust; ja viii) Hidroelectrica kuulutas end maksejõuetuks, et hoiduda oma lepinguliste kohustuste täitmisest.

5.1.1. Komisjonil puudub pädevus hinnata lepinguid ja nende edaspidiseid lisasid

Lisaks tuleks huvitatud isikute arvates isegi juhul, kui tõestataks, et lepingud hõlmasid riigiabi, vaadelda seda olemasoleva ja mitte uue abina, arvestades, et kõik olemasoleva riigiabi andmise tingimused olid nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (38) kohaselt täidetud. Eelkõige ei vastanud väidetav riigiabimeede selle kehtestamise ajal riigiabiks liigitamise tingimustele; see muutus riigiabiks alles hiljem ja turukeskkonna muutuste tõttu; ning viimaks ei ole väidetavat riigiabimeedet pärast selle kehtestamist oluliselt muudetud. Sellest tulenevalt väidavad huvitatud isikud, et komisjon ei saa väidetavat riigiabi uurida riigiabi käsitleva uue korra alusel ega saa liikmesriikidelt tagasiulatuvalt nõuda abi tagastamist.

Samuti väitsid huvitatud isikud, et kohtupraktika kohaselt on asjakohane aeg mis tahes tehingu hindamiseks turutingimustes tegutseva müüja/ettevõtja põhimõtte alusel aeg, mil tehing tehti. Seega tuleks enne 2007. aastat tehtud tehingute puhul küsida, et kui nende tegemise ajal oleksid kehtinud riigiabi eeskirjad, siis kas nende puhul oleks olnud tegemist riigiabiga. Sama põhimõtet tulnuks kohaldada ka majandusliku kasu hindamise ajal, st lepingute sõlmimise hetkel. Huvitatud isikud väitsid eelkõige, et Rumeenia (39) elektriturul ei esinenud ei õiguslikke ega majanduslikke muutusi, millega saaks põhjendada 2007. aasta seadmist majandusliku eelise hindamisel võrdluspunktiks: Rumeenia energiaturud hakkasid kujunema enne 2004. aastat; Rumeenia hulgiturg avati 2000. aasta septembris.

5.1.2. Puudub asjakohane hinna võrdlusalus

5.1.2.1. OPCOM-PCCB ei ole asjakohane ja sobiv hindade võrdlusalus

Kõik algatamisotsuse kohta märkusi esitanud väidetavad abisaajad kinnitasid, et lepingutes kindlaksmääratud hindade võrdlemiseks puudub asjakohane ja kehtiv hindade võrdlusalus. Huvitatud isikud (väidetavad abisaajad) väitsid, et OPCOM-PCCB hinnad ei ole asjakohane hindade võrdlusalus järgmistel põhjustel:

Lisaks väitsid teised huvitatud isikud, (42) et nõuetekohase turuhindade võrdlusaluse oleks saanud leida ja välja töötada üksnes põhialustele tugineva mudeli abil, võttes aluseks i) sarnased asjaolud ja tingimused, ii) kaasnevad ootused ja iii) sama ajavahemiku, mis on hõlmatud ka käesoleva otsusega.

5.1.2.2. Teiste elektrikauplejate pakkumised võrreldes ArcelorMittali lepingutega

Veel väitis ArcelorMittal, et liigvõimsusega turul pidi Hidroelectrica arvestama riskiga, et kui ta oleks elektrit kauplejatele müünud, ei oleks need pruukinud suuta seda turule viia või oleksid pidanud selle kahjumiga edasi müüma. Samuti väitis ta, et kauplejad tegid neid ostupakkumusi OPCOMi kaudu ilmse kavatsusega müüa elektrienergia kõrgema hinnaga edasi ArcelorMittalile.

kauplejad oleksid saanud edasi müüa kogused, mida ArcelorMittal neilt ei ostnud, samas kui asjaolust, et pakkumused võeti tagasi, nähtub, et kauplejad ei olnud arvestanud nende koguste müügiga muudele klientidele kui ArcelorMittal;

ArcelorMittal oleks olnud sunnitud ostma kauplejatelt, samas kui ArcelorMittal väidab, et see ei olnud nii, kuna tal olnuks võimalik osta teistelt Rumeenia tootjatelt või Ungarist või Bulgaariast;

Samuti väidab ArcelorMittal, et 2009. ja 2010. aasta lepinguid ei saa OPCOMi hindadega võrrelda, sest OPCOM ei toiminud sel ajal veel tavapäraselt. Ta arvab, et ANRE avaldatud suurte kahepoolsete tehingute keskmine hind on esindavam.

5.1.3. Hidroelectrica käitus turumajanduse tingimustes tegutseva müüjana ega ole andnud väidetavatele abisaajatele mingeid rahalisi eeliseid.

Enamik huvitatud isikuid väitis, et lepingute sõlmimisel käitus Hidroelectrica turumajanduse tingimustes tegutseva müüjana ja seega ei ole nad saanud mingit rahalist eelist: i) lepingute üle räägiti läbi ja need sõlmiti turutingimustel; ii) Hidroelectrica sai tänu lepingute sõlmimisele kasu sissetulekuga seonduvast kindlustundest; iii) lepingutega tagati Hidroelectrica elektritoodangust suure koguse müük; iv) lepingutega tagati see, et Hidroelectrica oli kaitstud alternatiivse müügiga või muudel turgudel müügiga seotud mis tahes hinnalanguste eest; v) lepingutes kokkulepitud hinna puhul võetakse arvesse ostja riske ja talle kehtestatud kohustusi ning lepingutingimused räägiti läbi peamiselt Hidroelectrica huvidele vastavalt; vi) Hidroelectricalt ostetud elektri lepinguhinnad olid püsivalt 80–100 % kõrgemad kui hinnad, millega Hidroelectrica müüs elektrit reguleeritud turul, ja vii) lepingud olid nende allkirjastamise kuupäeval Hidroelectricale parim alternatiiv.

Lisaks väitsid huvitatud isikud, et komisjon oleks pidanud vaatama Hidroelectrica rahalist olukorda lepingute sõlmimise kuupäeval, arvestades et kohtupraktika (44) kohaselt ei pruugi komisjoni hinnangus sugugi olla arvesse võetud teavet, mis lepingute allkirjastamise ajal ei olnud kättesaadav, ning ettenägematuid arenguid.

Toetamaks oma väidet, et leping Hidroelectricaga ei hõlmanud riigiabi, esitas Alro lisaks ka Brattle Groupi ja Nera tehtud põhjalikud ja ulatuslikud majandusuuringud. Brattle Groupi 2005. aasta uuringu kohaselt oli Alro lepingu hinnanguline nüüdispuhasväärtus (NPV) (393,09 miljonit eurot) suurem, kui oleks tulenenud vastupidisest müügistsenaariumist (355 miljonit eurot), võttes aluseks eelduse, et turul toimib ideaalne konkurents. Brattle Group esitas sarnased hinnangud ka 2007. aasta kohta ning tulemused olid 2005. aasta tulemustega sarnased: Alro 2007. aasta lepingu nüüdispuhasväärtus 348 miljonit eurot oli suurem kui vastupidise stsenaariumi nüüdispuhasväärtus 300 miljonit eurot.

Elektrikaupleja Energy Holding esitas sõltumatu konsultatsioonifirma KPMG koostatud majandusanalüüsi, hinnamudelite simulatsioonid ning hinnaaruanded, toetamaks oma väidet, et ebaseaduslikku abi ei antud. KPMG kinnitas, et leping Energy Holdingiga oli i) sel ajal Hidroelectrica jaoks parim alternatiiv ja ii) see tõi Hidroelektrikale rohkem tulu või vähendas selle riske, võrreldes paremuselt järgmise alternatiiviga. KPMG analüüsi aluseks oli absoluutne ja suhteline väärtusanalüüs, mitte mis tahes muu lepingu väärtuse hindamise meetod (nt piirkasumlikkuse analüüs, sisemise tulumäära analüüsi lühivariant). Selles osutati kahele väärtuse hindamise perioodile (st 2004–2013 ja 2010–2018) ning kajastati 2004. aastal Hidroelectricaga sõlmitud lepingu tingimusi ja 2009. aastal, lepingu pikendamise ajal läbi räägitud tingimusi. Sama analüüsi laiendas KPMG hiljem 1. jaanuaril 2007. Tema järeldus oli sama kui eespool kirjeldatud, nii absoluutse kui ka suhtelise väärtusanalüüsi puhul.

5.1.4. Puudub seostatavus riigiga ja riigi ressursse ei ole üle kantud

Peaaegu kõik huvitatud isikud (45) väitsid, et nende lepinguid Hidroelectricaga ei saa seostada riigiga, sest vastavalt Hidroelectrica põhikirjale delegeeris nõukogu oma täitevvolitused tegevjuhile. Seega väideti, et nõukogu liikmed ei osalenud Hidroelectrica igapäevategevuses, sealhulgas läbirääkimistes lepingute üle.

Ühe huvitatud isiku (46) sõnul lasub riigiga seostatavuse tõendamise koormis komisjonil. See huvitatud isik väitis, et järeldus, nagu saaks meedet seostada riigiga pelgalt seepärast, et riigil oli Hidroelectricas enamusosalus, ei ole piisav. Lisaks väitis ta, et komisjon on jõudnud sellele järeldusele üksnes „vihjete“ ja oletuste, mitte aga konkreetsete tõsiasjade põhjal, mis on aga kohtupraktika nõuetega vastuolus. Huvitatud isik ütles, et selle järelduse toetamiseks on vaja konkreetseid tõendeid, nagu dokumendid, tegelikud asjaolud ja konkreetsed toimingud riigi nimel.

Teised huvitatud isikud (47) väitsid, et riigi ressursse ei ole üle kantud. Eelkõige väitsid nad, et riigi kontrolli all oleva äriühingu pakutud väidetavalt madalamad hinnad ei ole riigi ressursside olemasolule viitamiseks piisav tegur. Samuti väitsid nad, et Rumeenia riigi sekkumine nende ressursside kasutamisse oleks tulnud konkreetselt kindlaks teha. Lisaks rõhutasid huvitatud isikud, et vastavalt Hidroelectrica põhikirjale kuulus lepingute sõlmimine peadirektori ainupädevusse, mitte nõukogu pädevusse, ja seega ei osalenud riik Hidroelectrica lepinguid puudutavates otsustusprotsessides.

5.1.5. Konkurentsimoonutusi ei ole

5.1.6. Puudub selektiivsus

Mõned huvitatud isikud (49) väitsid, et nende lepingutest Hidroelectricaga ei tulene selektiivsust, sest samasugused või sarnased lepingud sõlmiti ka teiste kauplejatega (elektrikauplejate puhul) või need olid turul teistele pooltele kättesaavad (muudele kui kauplejad).

5.1.7. Muudatused ei ole esialgsest lepingust eraldatavad

Electrocarbon ja Elsid väitsid, et lepingute muudatused ei seisnud lepingutest eraldi. Samuti arvasid nad, et ka olukorras, kus neid muudatusi oleks käsitletud eraldi kohustustena, oleksid need hinnamuudatused siiski vastanud turumajanduse tingimustes tegutseva müüja põhimõttele ning seepärast ei hõlmanud need riigiabi.

5.1.8. Ainus põhjus, miks Hidroelectrica kuulutas end maksejõuetuks, oli eesmärk hoiduda oma lepinguliste kohustuste täitmisest

Mõned elektrikauplejad (50) väitsid, et ainus põhjus, miks Hidroelectrica kuulutas end maksejõuetuks, oli lõpetada oma lepingulised kohustused. Nad väitsid, et kuigi Hidroelectrica kasutas eelnevalt täielikult ära kõik lepingust tulenevad eelised, ei olnud ta enam valmis võetud kohustusi täitma, ning seega tundus, et enda maksejõuetuks kuulutamine oli tee lepingutest pääsemiseks.

5.2. Muude huvitatud isikute märkused

5.2.1. Alro ühe konkurendi esitatud märkused

Üks Alro konkurent väitis, et alumiiniumitehaste elektritarnelepingute puhul ei ole asjakohane hinna võrdlusalus ei energiabörsi hinnad ega hetketuru hinnad. Alro konkurendi sõnul peavad alumiiniumitehased tuginema peamiselt pikaajalistele ja suhteliselt ennustatavatele elektritarnelepingutele, et nad ei peaks jätkusuutmatult kõrgete elektrikulude tõttu tööd peatama ja et vältida mis tahes võimalikku riski, et nad peavad elektrihindade ja elektrienergia tootja kasumi tõttu tehase sulgema.

Lisaks väitis Alro konkurent, et mõju konkurentsile tulnuks hinnata võrdluses hindadega, mida alumiiniumitehased maksid elektri eest kui mitte kogu maailmas, siis vähemalt Euroopas. Kuna elektrikulud moodustasid enam kui kolmandiku alumiiniumitootmise kogukuludest ja arvestades, et alumiiniumitootjad ostsid elektrit riigisiseselt turult ja hiljem osalesid ülemaailmses konkurentsis, oleks asjakohane hinnang nõudnud kogu maailma alumiiniumitootjate makstud elektrihindadel põhinevat hinnangut. Sellest tulenevalt väitis Alro konkurent, et võimaliku konkurentsimoonutuse nõuetekohaseks hindamiseks oleks komisjon pidanud kontrollima, kas väidetav riigiabi oli Alro puhul vähendanud tootmiskulusid nii, et need olid väiksemad kui konkurentidel, ja seega andnud Alrole eelise, arvestades tema Euroopa ja/või ülemaailmsete konkurentide tariife.

Veel väitis Alro konkurent, et kuna puudus asjakohane teave võrreldava turuhinna kindlaksmääramiseks, „oleksid sobiva hinnakujundusmeetodina olnud vastuvõetavad ka hindade võrdlemine kuludega ja mõistlik kasumimarginaal“. Sama loogikat oleks võinud kohaldada ka „otsuse suhtes pakkuda LME-hindade alusel indekseeritud hindu“. Samuti väitis ta, et alumiiniumitehaste ainulaadsete omaduste ja kliendiprofiili tõttu oleksid energiabörsi hindadest madalamad hinnad, kulupõhine hinnakujundus ja LME alusel indekseeritud hinnakujundus olnud objektiivselt põhjendatud.

5.2.2. Kodaniku esitatud märkused

Kodanik väitis, et Alro ostis Hidroelectricalt elektrit soodushinnaga, st turuhinnast (nagu OPCOMi ja ANRE hinnad) väiksema hinnaga. Lisaks väitis kodanik, et Alro lepinguhinna kohandamine LME-valemil põhineva indekseerimismehhanismi abil oli turu teiste elektrienergia ostjate suhtes diskrimineeriv hinnakujundusmehhanism.

Komisjon sai samalt kodanikult elektrikauplejate lepingute kohta märkusi, et need lepingud hõlmasid riigiabi. Tõendeid selle väite toetuseks ta ei esitanud.

6. RUMEENIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE TÄHELEPANEKUTE KOHTA

Rumeenia ametiasutused vastasid huvitatud isikute tehtud tähelepanekutele. Eelkõige jäid Rumeenia ametiasutused kindlaks oma 2012. aasta juulis väljendatud arvamusele Hidroelectrica ja elektrikauplejate vahel sõlmitud lepingute kohta ja selgitasid, et need lepingud ei olnud tavapäraselt kindlad ja pikaajalised vähemalt kahel põhjusel: i) ostja sai mis tahes lepingu ühepoolselt lõpetada 30päevase etteteatamisega, ilma et ta oleks pidanud maksma asjakohast hüvitist, samas kui Hidroelectrica ei saanud seda teha, ja ii) ostjale tunnis tarnitav elektrienergia kogus võis varieeruda (ja varieerus) vastavalt ostjate äranägemisele.

Lisaks väitsid Rumeenia ametiasutused, et pärast lepingute sõlmimist või neisse muudatuste tegemist oli ostjatel õigus (mida nad ka kasutasid) suurendada või vähendada vajalikku elektrikogust, teatades sellest ette isegi vaid päev enne tarnimist, mis on iseloomulik hetketehingutele.

Rumeenia ametiasutused esitasid Alro ja ArcelorMittali tehtud tähelepanekute kohta hästi põhjendatud ja üksikasjalikud märkused, milles toetasid nende järeldust, et nende lepingud ei hõlmanud riigiabi. Eelkõige selgitasid Rumeenia ametiasutused, et riik ei olnud oma esindajatele Hidroelectrica nõukogus andnud mingeid juhiseid ja Rumeenia äriühinguõigusega kohustatakse nõukogu liikmeid tegutsema äriühingu huvides ning mitte neid ametisse nimetanud osanike huvides.

Rumeenia ametiasutused väidavad, et Alrole tarniti Hidroelectrica enda toodetud elektrit ja et seepärast tuleb kasumlikkust mõõta üksnes Hidroelectrica enese tootmiskuludega võrreldes. Rumeenia ametiasutused selgitasid veel, et ArcelorMittal on Alro järel Rumeenia suuruselt teine elektritarbija, ning nende väitel kehtib nii elektri kui ka mis tahes muu toodangu kohta järgmine: mida suurem on ostetav kogus, seda madalamad on lepinguhinnad.

Lisaks kinnitasid Rumeenia ametiasutused ArcelorMittali tehtud tähelepanekuid, et ANRE teatatud keskmine hind, mida maksid suurema nõudlusega tööstustarbijad kui 150 000 MWh aastas, oli üksnes 11 Rumeenia leud kõrgem kui hind, mida ArcelorMittal maksis 2010. aastal. Ametiasutused selgitasid seda erinevust järgmiste väidetega: i) sellise lineaarse profiiliga tarnimine võimaldab tarnijal oma tootmiskulusid optimeerida; ii) hoolduskulud on märgatavalt vähenenud; iii) ootamatute katkestuste arv ja ka kestus on vähenenud, ja iv) märgatavalt on vähenenud elektrituru ebabilanss, kusjuures see tegur kajastub ka elektrienergia hankimiskulude vähenemises.

Lisaks väitsid Rumeenia ametiasutused, et rahalisest vaatenurgast oleks iga ratsionaalne elektritootja pakkunud alumiiniumitootjale OPCOM-PCCB turu või hetketuru tariifidest paremat tariifi, arvestades alumiiniumitootjate eripärasid. Samuti selgitasid nad, et hetketuru hind ei oleks tööstustarbijaga sõlmitud pikaajalise lepingu puhul olnud õige võrdlusalus. Soodsate maksetingimustega ja suuri, ennustatava tarbimisvahemikuga elektrikoguseid hõlmavate kahepoolsete lepingute puhul pidid hinnad olema palju madalamad kui hetketuru elektrihinnad.

Kodaniku tehtud tähelepanekute kohta ütlesid Rumeenia ametiasutused, et need on põhjendamatud. Mis puutub kodaniku väitesse, et Alrole võimaldatud hinnad olid madalamad kui Rumeenia teiste samaväärsete tehingute puhul, siis selgitasid Rumeenia ametiasutused, et kodanik oli jätnud täielikult arvesse võtmata hinnakõikumised, mis tulenevad igale tehingule iseloomulikest elementidest (st suured kindla tarbimisvahemikuga elektrienergia kogused, ennustatavuse kõrge tase ning müüja rahalised soodustingimused).

Mis puudutab teist kodaniku esitatud väidet, et Alrole antud võimalus kohandada hindu vastavalt LME-valemile oli teiste elektriturul osalejate suhtes diskrimineeriv, siis väitsid Rumeenia ametiasutused järgmist: i) kuni Hidroelectrica teenis asjaomasest lepingust kasumit, oli see toimimisviis Rumeenia õigusaktide kohaselt lubatud, ja ii) leping oli teatud partnerlusvorm müüja ja ostja vahel, kes jagasid alumiiniumi müügist saadud kasumit.

7. HINDAMINE

7.1. Riigiabi olemasolu

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. Selleks et meede kujutaks endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab ta vastama kõigile neile kriteeriumidele.

Vastavalt Budapesti Erömü (51) kohtuasjas tehtud otsusele tuleks enne ühinemist kasutusele võetud ja pärast ühinemist kehtivaid riigiabimeetmeid käsitada kas olemasoleva abina või ühinemisjärgse uue riigiabina. Olemasoleva abina käsitamiseks tuleks need meetmed sõnaselgelt loetleda liikmesriigi Euroopa Liiduga ühinemise aktis; käesoleval juhul Rumeenia ja Bulgaaria Euroopa Liiduga ühinemise lepingu (ühinemisleping) V lisas (52) . Lepinguid ei olnud ühinemislepingu V lisas sõnaselgelt loetletud. Arvestades et lepingud kehtisid pärast ühinemiskuupäeva jätkuvalt, saab neid käsitada üksnes uutena ning seega tuleb neid osutatud kohtupraktikat silmas pidades hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 nelja tingimuse alusel alates ühinemiskuupäevast (1. jaanuar 2007).

7.2. Võimaliku turutingimustele mittevastava majandusliku eelise hindamine

Et selgitada välja, kas hinnad ja tingimused, millega Hidroelectrica tarnis väidetavatele abisaajatele elektrienergiat, ei oleks Rumeenia turul alates 2007. aastast muul juhul kättesaadavad, peab komisjon esmalt leidma asjakohase võrdlusaluse, mis peegeldaks turuhinda, mis oli kättesaadav i) ajavahemikul, mil need lepingud pärast Rumeenia ELiga ühinemist kehtisid, ja ii) ajavahemikul, mille kohta komisjon alustas lepingutega seoses ametlikku menetlust.

7.2.1. Turutingimustele mittevastav majanduslik eelis

Et hinnata, kas majanduslik eelis anti või mitte, võtab komisjon võrdluspunktiks Hidroelectricaga samade või sarnaste kohustustega turuosalise, kellel olid samad võimalused ning samad õiguslikud ja majanduslikud tingimused, mis valitsesid Rumeenias vaatlusalusel ajavahemikul, arvestades turuosalisega seotud piiranguid ja kaubanduseesmärke (53) . Riigiabi olemasolu välistamiseks peab riigi kontrolli all olev ettevõte oma toodangu müümisel käituma nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja ning püüdma maksimeerida tulusid või minimeerida kahjumit. Teisisõnu tuleb selleks, et hinnata võimaliku alusetu majandusliku eelise olemasolu riigi omandis oleva tarnija tarnelepingus, otsustada, millises ulatuses oleks erasektori tarnija toiminud sarnases olukorras samamoodi.

Samamoodi, kuigi hinnaerinevused riigi kehtestatud elektritariifide ja kõrgemate vaba turu hindade vahel võivad esmasel vaatlusel osutada riigiabi olemasolule, võib objektiivsetel põhjustel ka järeldada, et uuritavate lepingute madalam hinnatase ei anna elektrienergia ostjatele turutingimustele mittevastavat majanduslikku eelist (54) . Viimaks võib komisjon, uurides riigiabi võimalikkust, mis väljendus turutingimustest paremate elektrihindadena keerulise olukorraga elektriturgudel, õiguspäraselt tugineda erimeetoditele või majandusmudelitele, et määrata kindlaks, millises ulatuses erinevad lepinguhinnad turuhindadest (55) .

— Lepingud elektrikauplejatega, elektrooditootjate ja Alroga

Nagu põhjendustes 24–35 kirjeldatud, uuris komisjon mitut Rumeenia 2007.–2010. aasta turusegmenti. Et sarnast sarnasega võrrelda, on uuritava ajavahemiku lepingutes ettenähtud hindade puhul asjakohane uurida lähimaid ja kõige asjakohasemaid võrreldavaid ettevõtjaid.

Hästi toimivatel, piisavalt likviidsetel ja selliste instrumentidega elektriturgudel, mis võimaldavad prognoosida tulevaste tarnete hindu, on heaks näitajaks hetkehinnad või turuhindade ühtlustamine, ning neid saab konkreetsete lepingute hinnatasemete hindamisel kasutada võrdlusalustena. Praegusel juhul aga, arvestades suhteliselt suurt osa nõudlusest, mida 2007. aastal täideti Rumeenias ikka veel reguleeritud tariifide alusel, OPCOMi kauplemisplatvormide piiratud likviidsust aastatel 2007–2010, elektrikoguseid, mis olid hõlmatud uuritavate lepingutega, OPCOMi hallatava energiabörsi kui asjakohase monopolidevastase turu loomist, mille puhul on võimalik turgu valitseva seisundi kuritarvitamine (põhjendused 30–31 ja 34), ning võttes arvesse kolmandate isikute märkusi (põhjendused 60–63), ei saa esmamulje põhjal väita, et hetkehindu või OPCOM-PCCB platvormi hindu saaks pidada turuhindadele mittevastava majandusliku eelise võimaliku olemasolu hindamisel sobivateks võrdlusalusteks.

Seepärast on komisjon Hidroelectrica lepinguhindade võrdlemisel loobunud võrdlusalusena kasutamast keskmisi OPCOMi hindu, kuigi käesolevas algatamisotsuses oli ta majandusliku eelise olemasolu kahtlustused tõstatanud kümne elektrikaupleja ja kahe elektrooditootja lepingus kokkulepitud hindade põhjal. Uurimine on näidanud, et OPCOMi-sarnastel platvormidel kauplemist ei saa – seoses lühemate kestustega ja standardtingimustega ning kas järgmise päeva või ühe aasta või lühema ajavahemikuga või eesmärgiga osutada võrguettevõtjale kõrvalteenuseid või tasakaalustavaid teenuseid – vaadelda mõistliku alternatiivina nendele kontrollitavatele Hidroelectrica eriotstarbelistele lepingutele, mis kehtisid vaatlusalusel ajavahemikul Rumeenia turule iseloomulikel konkreetsetel asjaoludel. Asjaomaste lepingute üle peeti otseläbirääkimisi ostja ja müüja konkreetsete tarnevajaduste arvessevõtmiseks paindlikkusega, mida muudes turusegmentides ei esinenud. Seega on turutingimustele mittevastava majandusliku eelise olemasolu kindlaksmääramiseks vaja uurida ka teistes turusegmentides Rumeenias 2007. aastal ja hiljem kättesaadavaid tingimusi, isegi kui neid ei olnud algatamisotsustes käsitletud.

Mis puudutab reguleeritud turgu, kus Hidroelectrica tarnis nende asjaolude ilmnemise ajal tegelikult ligikaudu viiendiku oma toodangust (põhjendus 31), siis nähtub Hidroelectrica poolt aasta kohta kehtestatud reguleeritud hindade – mis tuginesid abikõlblikele kuludele ja elektrituru reguleerija ANRE määratud tulumäärale – võrdlusest, et kõik kontrollitavad lepinguhinnad olid aastatel 2007–2010 püsivalt kõrgemad kui reguleeritud hinnad (põhjendus 26 ja 1. lisa). Seepärast oli Hidroelectricale majanduslikult kasulik jätkata ka 2007. aastast kõigile käesoleva menetluse kohaselt väidetavatele abisaajatele tarnimist, sest asjaomased lepingud olid tulusamad kui reguleeritud turu tarnelepingud. Igal juhul ja võttes võrdluseks teoreetilise alternatiivi suurendada reguleeritud turul tarnitavaid koguseid, ei oleks Hidroelectrica saanud kontrollitavaid elektritarnelepinguid soovi korral reguleeritud turule üle kanda, sest reguleeritud turul tarnitavad kogused oli ex ante kehtestanud ANRE.

Sama kehtib mutatis mutandis tasakaalustavate ja järgmise päeva turgude kauplemistingimuste kohta. Arvestades Hidroelectrica tootmise iseärasusi, mis osaliselt põhines dispetšjuhitaval elektrienergial ja väikestel piirkuludel, saaks väita, et kui Hidroelectrica oleks viinud oma elektritarned vaatlusalustelt lepingutelt üle järgmise päeva ja tasakaalustavatele turgudele, oleks ta saanud endale aeg-ajalt kindlustada suuremad tulud, keskendudes eelkõige elektrienergia tarnimisele tippaegadel, kui hinnad tõusevad märkimisväärselt. Aga erinevatel põhjustel ei saa nendes turusegmentides valitsevaid turutingimusi ja hindu pidada esindavateks turutingimusteks, millega vaatlusaluseid lepinguid saaks võrrelda, et teha kindlaks, kas need andsid ostjatele majandusliku eelise.

Esiteks on ilmne, et Hidroelectrica tarnis aastatel 2007–2010 elektrienergiat ka nendes turusegmentides, kuigi piiratud ulatuses, alla 10 % oma müügist (põhjendus 31). Oluline on küsimus, kas need turud oleksid võinud Hidroelectrica asemel tegutsevale ratsionaalsele ettevõtjale ja 63 % tema müügi (müük, mis Hidroelectrica puhul aastatel 2007–2010 toimus kahepoolsete lepingute alusel) sihtkoha kindlaksmääramiseks olla sobiv alternatiiv.

Nendes turusegmentides kauplemine on selliste eripäradega, mille tõttu ei ole võimalik määrata kindlaks kogu Rumeenia turu või Hidroelectrica pikaajaliste lepingute kohta kehtivaid turutingimusi. Tõepoolest, elektritootjad osutavad põhivõrguettevõtjale tasakaalustavaid ja kõrvalteenuseid üksikostjate prognoosimatu nõudluse ja nõudlusharjumuste alusel. Ka järgmise päeva tarne tähendab päevast päeva prognoosimatuid hindu ja koguseid. Teisisõnu ei saa uuritavaid pikaajalisi lepinguid võrrelda sama ajavahemiku 365 järjestikuse ühepäevase lepinguga, isegi kui jätta kõrvale nende lepingusätted ja eeldada, et neid saaks eraldada igal aastal läbivaadatavateks järjestikusteks lepinguteks. Ükski nendest alternatiivsetest turusegmentidest ei oleks võimaldanud Hidroelectrica nõutavat prognoositavust ja tulude stabiilsust ega oleks vastanud ei Hidroelectrica tootmise omadustele ega investeerimiskavale (põhjendused 13–15).

Viimaks ja tegelikult olid kõigi Rumeenia tarnijate ja asjaomaste ostjate vahel järgmise päeva ja tasakaalustavatel turgudel kaubeldud kõik kogused igal ajavahemiku 2007–2010 aastal alati väiksemad kui uuritavate lepingute kohaselt tarnitud aastane maht (vt põhjendused 30, 31 ja 38). Sellel ajavahemikul ei olnud ühelgi turusegmendil uuritavate lepingute kohaselt toimunud müügimahtude vastuvõtmiseks vajalikku võimekust ega likviidsust. Teisisõnu oleks Hidroelectrica ka ebarealistlikul eeldusel, et ta oleks ühes või mõlemas kõnealuses turusegmendis suutnud asendada kõiki Rumeenia tootjaid ja müüjaid, pidanud vaadeldavate mahtude puhul siiski leidma veel ostjaid. Sellest tulenevalt ei saa Hidroelectrica pikaajaliste lepingute hindade puhul kasutada olulise ja objektiivse võrdlusena ka nendes pigem nišituru segmentides kehtinud tingimusi ja hindu, olenemata sellest, milliseid mahte need hõlmavad.

Arvestades nende lepingute olulisi omadusi – tarne paindlikkust, pikaajalist kestust ja lepingulisi koguseid – ning Rumeenia turu konkreetseid asjaolusid uuritaval ajavahemikul, olid kõige lähemad kättesaadavad võrdlusalused Rumeenia valitsevatele turutingimustele mittevastava majandusliku eelise olemasolu väljaselgitamiseks nende suurtarbijatega kokkulepitud hinnad, kelle eriotstarbelised lepingud olid sõlmitud otseläbirääkimistel ning mittejäikadel ja eelkehtestatud tingimustel. Seega on asjakohane analüüsida, kas kontrollitavad lepingud olid kooskõlas teiste Rumeenia turu müüjate otseläbirääkimistel sõlmitud lepingute hindadega. Eespool põhjendustes 35–38 kirjeldatud andmekogu, mis hõlmab otseläbirääkimistel sõlmitud, uuritavate lepingutega samal ajal kehtinud kahepoolseid lepinguid, kujutab endast komisjonile selle juhtumi puhul kõige asjakohasemat kättesaadavat alust, et võrrelda elektrikauplejatele, Alrole, Electrocarbonile ja Elsidile kehtestatud hindu. Seepärast võrdles komisjon neid hindu andmekogu hindadega, mis hõlmavad ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 2010. aasta lõpuni.

— Lepingud ArcelorMittaliga

mis puudutab 2010. aasta lepingut, siis nähtus samaaegsed pakkumused teinud kahe kaupleja finantsandmetest, et kui neil ei oleks õnnestunud edasi müüa suurt elektrikogust, mida nad kavatsesid Hidroelectricalt osta, ei oleks nad suutnud kahjumitega toime tulla: nende kahe kaupleja tegelik kavatsus 2010. aastal oli see elekter ArcelorMittalile kõrgema hinnaga edasi müüa. Tegelikult võeti mõlemad pakkumused tagasi kohe pärast seda, kui Hidroelectrica võttis 29. detsembril 2010. aastal ArcelorMittali ostupakkumuse vastu, mis tõendab, et asjaomased kauplejad ei arvestanud võimalusega müüa need kogused edasi muudele klientidele kui ArcelorMittal (57) .

Olenemata algatamisotsustes esitatud esialgsetest seisukohtadest ja arvestades ArcelorMittali ostetud suuri elektrikoguseid, faktist, et ArcelorMittal oli Hidroelectricale usaldusväärne ja rahaliselt stabiilne klient, ja asjaolust, et kumbki kauplejate tehtud samaaegsetest pakkumustest ega OPCOM-PCCB keskmised hinnad ei kujutanud endast ArcelorMittali kahe lepingu puhul asjakohast võrdlusalust, leiab komisjon, et võrdlemiseks on hinna võrdlusaluse parim näitaja see näitaja, mida kasutati andmekogu alusel kindlaks tehtud muude lepingute puhul. Seega on komisjon algatamisotsusele vastuseks saadud märkusi arvestades oma analüüsi muutnud ja uurinud ArcelorMittali kahe lepingu hindu sama andmekogu alusel, mida kasutati pikaajaliste lepingute võrdlemisel.

— Komisjoni teostatud pikaajaliste lepingute hindade ökonomeetriline analüüs

Hästi toimivatel, piisavalt likviidsetel ja selliste instrumentidega elektriturgudel, mis võimaldavad prognoosida tulevaste tarnete hindu, on heaks näitajaks hetkehinnad või turuhindade ühtlustamine, ning neid saab konkreetsete lepingute hinnatasemete hindamisel kasutada võrdlusalustena. Praegusel juhul aga, arvestades, et veel 2009. aastal täideti suhteliselt suur osa nõudlusest reguleeritud tariifide alusel, et OPCOMi kauplemisplatvormide likviidsus oli ajavahemikul 2007–2010 piiratud, ja võttes arvesse asjaolu, et OPCOMi hallatud energiabörsid olid määratud asjaomaseks monopolidevastaseks turuks, mille puhul on võimalik turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, on turuhindadele mittevastava majandusliku eelise olemasolu hindamisel asjakohane tugineda muudele sobivatele võrdlusalustele.

Seepärast kasutas komisjon Rumeenia ametiasutuste esitatud andmekogu, pidades seda Rumeenia turutingimuste peegeldamisel parimaks kättesaadavaks tõendite allikaks. Andmekogu sisaldab piisavat teavet, võimaldamaks komisjonil analüüsida Rumeenia elektriturul uuritaval ajavahemikul valitsenud tingimusi, nagu on näidatud põhjendustes 36 ja 37. Andmekogu põhjal tegi komisjon ökonomeetrilise analüüsi, et hinnata hinna võrdlusalust nende elektritarnelepingute alusel, mis kehtisid uuritavate Hidroelectrica lepingutega samal ajal kogu uuritava ajavahemiku jooksul. Majandusmudelite kasutamine võimalike turutingimustele mittevastavate eeliste kvantifitseerimiseks on kooskõlas keeruliste turutingimustega (nagu Rumeenias alates 2007. aastast, põhjendused 24–38 ja 107) seoses loodud pretsedendiga (põhjendus 104). Ökonomeetrilise analüüsi ja selle tulemuste täielik ja üksikasjalik tehniline kirjeldus on esitatud II lisas.

Et kontrollida – olukorras, kus puudus kindel alus turutingimuste kindlaksmääramiseks –, kas lepingute hinnad olid turutasemest kõrgemad, hinnati asendusnäitajana turuhindade võrdlusalust konservatiivsete eelduste põhjal ehk võttes arvesse olulisi hälbeid allapoole hinnangulist turuhinda. Selle konservatiivse meetodi alusel võrdles komisjon Hidroelectrica lepingute hindu ja ajavahemiku 2007–2010 iga-aastast turu võrdlushinda. Võrdlus tehti aasta kaupa seepärast, et lepingusätetele vaatamata muudeti müügihindu igal aastal (58) .

Analüüsist nähtub, et madalamatest hindadest kui sellisesse vahemikku jäävad hinnad, milles neid oleks saanud pidada turu võrdlushinnaga kooskõlas olevaks, said kasu üksnes kolm väidetavat abisaajat:

Siit järeldub, et Hidroelectrica 2008. ja 2009. aasta lepingud Luxten-Lightingiga ning 2007.–2010. aasta lepingud Electrocarboni ja Elsidiga näivad olevat ostjaid soosinud, võimaldades neile turutingimustele mittevastavat alusetut majanduslikku eelist, ja seega ei saa välistada võimalust, et lepingud hõlmasid riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.3. Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Arvestades, et Hidroelectrica kuulub 80 % ulatuses riigile ja et võimalik müügitulude puudujääk vähendab Rumeeniale kui osanikule kättesaadavaid ressursse, saab komisjon järeldada, et nende kolme lepingu (Luxten-Lightingi 2008. ja 2009. aasta lepingud ning Electrocarboni ja Elsidi 2007.–2010. aasta lepingud) kohasest elektrimüügist tulenev tulu või selle puudujääk hõlmab riigi ressursse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Aga sama järeldus ei ole tingimata põhjendatud nende Hidroelectrica äriotsuste seostatavuse puhul Rumeenia riigiga, mis puudutasid Luxten-Lightingi, Electrocarboni ja Elsidi 1. jaanuari 2007. aasta järgse kolme lepingu hindu ja nende kaudu saadavaid müügitulusid. Tõepoolest, pelk asjaolu, et kontrollitavate lepingute puhul kohaldatud hinnad kehtestas Hidroelectrica, avalik-õiguslik äriühing, mille enamusosalus kuulub Rumeenia riigile, ei ole piisav põhjus järeldada, et need otsused on seostatavad Rumeenia riigiga.

Tegelikult kehtisid kõik kolm lepingut ka 1. jaanuaril 2007 (põhjendus 19, I lisa). Komisjon ei ole pädev selgitama välja, kas kolme kõnealuse lepingu sõlmimine aastatel 2002 ja 2004 ning mis tahes muudatused enne Rumeenia ühinemist ELiga on seostatavad Rumeenia riigiga, või hindama turutingimusi, milles need lepingud enne vastavat kuupäeva sõlmiti või neid muudeti (põhjendus 101). Hidroelectrica otsused, mida komisjon on pädev hindama, on seega järgmised:

Asjaomase kohtupraktika (59) kohaselt on vaja uurida nii seda, kas saab eeldada, et Rumeenia ametiasutused olid kehtivate lepingute säilitamisega ja lepinguhindade muutmisega ühel või teisel viisil seotud, kui ka seda, kui ebatõenäoline on, et nad ei olnud nende otsuste tegemisega seotud. Sellega seoses saab uuritavaid lepinguid puudutavate otsuste seostatavust Rumeenia riigiga järeldada asjaoludest tulenevate mitmete näitajate ja konteksti põhjal, milles Hidroelectrica tarnis 2008.–2009. aastal elektrit Luxten-Lightingile ning pärast 2007. aastat Electrocarbonile ja Elsidile.

Hidroelectrica on äriühing, mille suhtes kohaldatakse tavapärast äriühinguõigust, ja ta ei ole lõimitud avaliku halduse struktuuridesse. Tegelikult saavad Hidroelectrica nõukogu liikmed olla korraga nii selles ametis kui ka riiklikel ametikohtadel (põhjendus 12). Niisiis võib arvata, et nõukogu liikmed valiti peamiselt vastavalt sellele, kui lähedal nad valitsusele olid, aga mitte nende ärikogemuse või pädevuse alusel. Kuigi esineb viiteid, et Hidroelectrica on kohustatud võtma arvesse valitsus- või ministeeriumidevahelise organi juhiseid, ei ole viiteid, et nende kolme lepingu kehtivuse säilitamiseks ja lepinguhindade tõstmiseks oleks antud selliseid juhiseid. Eelkõige ei ole viiteid, et Hidroelectrica osanike üldkoosolek või nõukogu oleks mänginud mis tahes rolli kaubanduslike elektritarnelepingutega (nende säilitamisega) ja/või nende lepingute kohaldamisel kehtestatud hindade muutmisega seotud otsustes (põhjendus 12). Nagu paljud huvitatud isikud märkisid, juhib Hidroelectrica põhikirja ja Rumeenia äriühinguõiguse kohaselt äriühingut tegevjuht, kes esindab seda igapäevases äritegevuses ning teeb sõltumatult otsuseid küsimustes, mis ei ole osanike üldkoosoleku või nõukogu pädevuses. Rumeenia ametiasutused rõhutavad, et nõukogu peab otsuseid tegema äriühingu huvides.

Ministri käskkirjal nr 445/2009, millele komisjon algatamisotsustes osutas (põhjendus 44), ei olnud kolme vaatlusaluse lepingu tingimustele mingit mõju. Vastavalt kõnealuse käskkirja artikli 1 lõikele 2 vabastati kehtivad kahepoolsed lepingud üldiselt eeskirjast, millega kohustati majandus-, kaubandus- ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi esindajaid ja riigi omandis olevate elektrienergiaettevõtjate nõukogude liikmeid tagama, et 2010. aasta 31. märtsiks tuleks osaga hulgiturule ettenähtud elektrienergiast kaubelda eranditult OPCOMi kaudu. Nagu põhjenduses 101 osutatud, algas pädevus uurida vaatlusaluseid lepinguid ELi riigiabieeskirjade seisukohast Rumeenia ühinemisel ELiga ehk siis kolm aastat enne ministri käskkirjaga nr 445/2009 kehtestatud tähtaega ja enam kui kaks aastat enne käskkirja vastuvõtmist. Siit järeldub, et ajal, kui vaatlusaluste lepingute suhtes hakkasid kehtima ELi läbivaatamiseeskirjad, ei olnud seda reeglit olemas. Lisaks ei oleks see puudutanud jaemüügilepinguid Hidroelectrica ja Elsidi ning Hidroelectrica ja Electrocarboni (leping kehtis enne 31. märtsi 2010) vahel, isegi kui seda meedet oleks kohaldatud ka käskkirja jõustumise ajal kehtinud lepingute suhtes, kuna see puudutas üksnes (tulevast) hulgimüüki.

Lisaks, kuigi ministri käskkirjaga nr 445/2009 nähakse ette, et riigil on teatav mõju riigi omandis olevate elektritootjate kaubanduspoliitikale, on selle põhieesmärk reguleerivat laadi ehk suurendada hulgituru energiatehingute läbipaistvust ning tagada OPCOMi hallatavatel kauplemisplatvormidel suuremad mahud ja suurem likviidsus. Ministri käskkiri kehtib kõigi riigi omandis olevate tootjate, mitte üksnes Hidroelectrica suhtes. Seega ei saa ministri käskkirja nr 445/2009 tingimuste ja eesmärkide põhjal öelda, et Rumeenia riik kontrollis nende riigi omandis olevate elektritootjate – kes moodustavad enamiku Rumeenia turul olevatest tootjatest – või eelkõige Hidroelectrica elektritarnetega seotud kõiki tehinguid, lepinguid või lepingumuudatusi. Teisisõnu ei anna käskkiri põhjust arvata, et Rumeenia riik osales kolme uuritava lepingu puhul tavapärases igapäevases kaubandustegevuses, müügilepingutes, nende muudatustes, hinnaläbirääkimistes jne.

Pealegi säilitas Hidroelectrica pankrotihaldur pärast maksejõuetusmenetluse alustamist 2012. aastal lepingud Electrocarboni ja Elsidiga ning pidas nende üle uuesti läbirääkimisi, millest nähtub, et need lepingud olid Hidroelectrica uue ajutise juhtkonna huvides ka tükk aega pärast Rumeenia liitumist ELiga 2007. aastal ning ka tükk aega pärast lepingute sõlmimist ja muutmist, eelkõige hindade osas. Samamoodi soovis Hidroelectrica tõsta lepingus ettenähtud hindu, ning et survestada Electrocarbonit ja Elsidit 2010. aastal nõustuma uute hinnatõusudega, teatas neile tarnete katkestamisest (põhjendus 22), käitudes seega nagu kasumit maksimeerida sooviv müüja ja mitte nagu abiandja.

Samamoodi taotlesid 3. veebruari 2011. aasta märgukirjaga kaks Nuclearelectrica ja CE Hunedoara (mis on riigi omandis nagu ka Hidroelectrica) peadirektorit majandus- ja kaubandusministeeriumi heakskiitu Nuclearelectrica kui müüja ja CE Hunedoara kui ostja vahelise elektri hulgimüügi lepingu sõlmimisele. Selle tehingu puhul oli vaja teha erand käskkirja nr 445/2009 sätetest, millega nõuti, et mis tahes elektri hulgimüügi tehing, milles osaleb riigi omanduses olev ettevõtja, peaks toimuma üksnes OPCOMi kaudu. Erandi taotlemisel peeti silmas asjaolu, et omandatud elektriga oleks täidetud „2011. aastal mitme riiklikult olulise tööstustarbija elektrivajadusi“. Majandus- ja kaubandusminister toetas märgukirja täielikult.

Lisaks on komisjon järeldanud, et muud ostulepingud, mille Hidroelectrica sõlmis 2008. ja 2009. aastal kahe teise riigi omandis oleva ettevõtjaga, Electrocentrale Deva ja Termoelectricaga, on seostatavad riigiga. Selle järelduse aluseks olid peamiselt otsesed tõendid nende riigi omandis oleva kahe ettevõtja kohta, kes olid samuti riigi omandis oleva Hidroelectrica eest vastutavalt ministeeriumilt taotlenud nendele lepingutele heakskiitu kui vahendile nende ja riigi omandis olevate, neid söega varustavate kaevanduste toonaste toimingute (rist)rahastamiseks sotsiaalsetel ja muudel mitteärilistel eesmärkidel (61) .

Aga kaalutlusi, mille alusel võib osutuda tõenäoliseks (või ei ole välistatud võimalus), et Rumeenia riik oli seotud mitme Hidroelectrica lepinguga, mis olid sõlmitud Rumeenia majandusele riiklikult oluliste suurte tööstusostjatega ja teiste riigi omandis olevate müüjatega, ei saa ekstrapoleerida sellisel viisil, et kõiki Hidroelectrica ärilepinguid, eelkõige Elsidi, Electrocarboni ja elektrikauplejatega, saaks käsitada Rumeenia riigiga seostatavana. Erinevalt Electrocentrale Devast ja Termoelectricast olid Elsid, Electrocarbon ja elektrikauplejad eraettevõtjad ning neist ei saa ühtki pidada Rumeenia majandusele riiklikult oluliseks suureks tööstusostjaks. Eelkõige ei osuta seoses uurimisega kättesaadavad tõendid ühelegi Rumeenia riigi erihuvile või tema osalemisele Hidroelectrica survestamisel sõlmima lepingud Elsidi, Electrocarboni ja elektrikauplejatega või pärast Rumeenia ühinemist nende lepingute säilitamisel.

Lisaks, mis puudutab Elsidit, Electrocarbonit ja Luxten-Lightingit, mida käsitleti konkreetselt eelmises punktis 7.1, on mitme fakti põhjal ebatõenäoline, et otsust säilitada Luxten-Lightingi 2008.–2009. aasta ning Electrocarboni ja Elsidi 2007.–2010. aasta lepingud ja muuta nende hindu saaks seostada Rumeenia ametiasutustega.

Eelkõige tõsteti järjekindlalt igal aastal kolme lepingu tegelikke hindu. Aastatel 2007–2010 tõsteti Elsidi, Electrocarboni ja Luxten-Lightingi hindu vastavalt 44,5, 44,5 ja 41,4 %. Hinnatõusud vähendavad antud abi absoluutväärtust. Need lepingute muudatused, mis vähendavad väidetava riigiabi arvatavat summat, algatas alati Hidroelectrica ja alati enda kasuks. Strateegia, mille eesmärk on vähendada abisaajatele antud summat, näib olevat vastuolus abi andmise otstarbega või vähemalt on see liiga keeruline, et olla tõenäoline. Lisaks ei saa Elsidit, Electrocarbonit ja Luxten-Lightingit vastupidiselt Alrole ja ArcelorMittalile pidada riiklikult oluliseks tööstustarbijaks: näitlikustamiseks saab tuua asjaolu, et nende aastane Hidroelectricalt ostetud tarbitav kogus moodustab Alro tarbitavast kogusest alla kümnendiku (I lisa). Seepärast ei ole tõenäoline, et otsuseid, millega vähendati abisummat, tõstes märgatavalt lepinguhindu, saaks pidada mitte Hidroelectrica äriotsusteks, vaid Rumeenia riigi otsuseks anda abi väidetavatele abisaajatele.

Ka Electrocarboni ja Elsidi lepingutest nähtuvalt on ebatõenäoline, nagu oleks riik osalenud abisumma tasahaaval vähendamises. Eelkõige on ebatõenäoline, et 2010. aastal lepinguhindade tõstmist nõudes tegutses Hidroelectrica riigi juhiste kohaselt, ähvardades katkestada elektritarned ja vaieldes selle üle kohtus (põhjendus 22), sest taotletud hinnatõusude mõjul vähenes arvatav abisumma ning tarnete katkestamine oleks võinud ohustada ostjate tootmistegevust. Selline käitumine – mitte pidada kinni lepinguhinnast, millega väidetavalt anti abi, ähvardada tarnete katkestamisega ning kaitsta hinnatõusu kohtus – ei ole abiandjale omane käitumine, vaid pigem on see kasumit suurendada sooviv äriühing, kes kaitseb oma ärihuve ega kaalu mitteärilisi eesmärke, mida tõenäoliselt tehtaks vastavalt riigilt saadud juhistele.

Kõigi eespool esitatud kaalutluste alusel ei ole tehtud kindlaks, et 2008.–2009. aasta lepingud Luxten-Lightingi ning 2007.–2010. aasta lepingud Electrocarboni ja Elsidiga on seostatavad Rumeenia riigiga.

8. JÄRELDUS

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hidroelectrica ning ArcelorMittali, Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustriesi, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holdingi, EURO-PECi, Luxten-Lightingi, Electrocarboni ja Elsidi vahel sõlmitud lepingud ning leping Alroga ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

(1) Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta otsus C(2012) 2516 final juhtumi SA. 33623 kohta (ELT C 189, 29.6.2012, lk 3).

(2) Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta otsus C(2012) 2517 final juhtumi SA. 33624 kohta (ELT C 268, 5.9.2012, lk 21).

(3) Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta otsus C(2012) 2542 final juhtumi SA. 33451 kohta (ELT C 395, 20.12.2012, lk 5).

(4) Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta otsus C(2012) 2556 final juhtumi SA. 33581 kohta (ELT C 395, 20.12.2012, lk 34).

(5) ELT L 115, 9.5.2008, lk 92.

(6) Juhtum SA. 33623 (ELT C 189, 29.6.2012, lk 3); juhtum SA. 33624 (ELT C 268, 5.9.2012, lk 21); juhtum SA. 33451 (ELT C 395, 20.12.2012, lk 5) ja juhtum SA. 33581 (ELT C 395, 20.12.2012, lk 34).

(7) Sealhulgas esialgsed tähelepanekud, mille Luxten-Lighting ja Euro-Pec esitasid enne algatamisotsuste kohta märkuste esitamise kutse avaldamist: Luxten-Lighting 14. augustil 2012 ja Euro-Pec 13. augustil 2012.

(8) Kõik Hidroelectrica nõukogu liikmed, välja arvatud Hidroelectrica peadirektor ja Fondul Proprietatea (2010) esindaja, täitsid eri ministeeriumides muid ülesandeid ja nad nimetati ametisse majandus- ja kaubandusministri määrusega järgmiselt: i) aastatel 2005–2006: majandus- ja kaubandusministri kabineti isiklik nõunik; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ministri kabineti direktor; rahandusministri kabineti isiklik nõunik ning valitsuse peasekretariaadi isiklik nõunik olid Hidroelectrica juhatuse liikmed; ii) aastatel 2007–2008: olukord teadmata; iii) 2009. aastal: majandus- ja kaubandusministeeriumi riigisekretär oli ühtlasi Hidroelectrica nõukogu esimees (2009), samas olid ka riigi rahandusministeeriumi riigisekretär ning kaks majandus- ja kaubandusministeeriumi peadirektorit Hidroelectrica nõukogu liikmed; iv) 2010. aastal: kolm majandus- ja kaubandusministeeriumi isiklikku nõunikku, rahandusministeeriumi riigisekretär ning majandus- ja kaubandusministeeriumi peadirektor olid Hidroelectrica nõukogu liikmed.

(9) Vt Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruanne „Projected costs of generating electricity“ (elektrienergia tootmise prognoositavad kulud), 2010. aasta väljaanne, punkt 4.2 „Country by country data on electricity generating costs“ (riigikohased andmed elektrienergia tootmise kulude kohta), lk 89.

(10) Bukaresti kohtu 26. juuni 2012. aasta otsus nr 22456/3/2012.

(11) Bukaresti kohtu 26. juuni 2013. aasta otsus nr 6482.

(12) Kättesaadav üksnes rumeeniakeelsena aadressil http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf

(13) Electrica sõlmis Hidroelectricaga kaks lühiajalist lepingut.

(14) Leping AlpiqRomEnergiega; kaks lepingut Electricaga; ja kaks lepingut ArcelorMittaliga.

(15) Viis lepingut elektrikauplejatega (Alpiq RomIndustries; Electromagnetica; Energy Holding; Euro-Pec; Luxten-Lighting).

(16) Lepingud EFT (elektrikaupleja) ja Alroga.

(17) Lepingud Electrocarboni ja Elsidi ning Alpiq RomEnergiega (elektrikaupleja).

(18) Lepingud Electrocarboni ja Elsidiga.

(19) Kaks lepingut ArcelorMittaliga.

(20) Kaks lepingut Electricaga.

(21) Lepingu Luxten-Lightingiga (elektrikaupleja) lõpetas Luxten-Lighting 15. novembri 2011. aasta teatega, jõustumiskuupäevaga 1. jaanuar 2012.

(22) Lepingud Electrocarboni ja Elsidiga aegusid 13. märtsil 2013 ning leping Electromagneticaga (elektrikaupleja) aegus 30. aprillil 2014.

(23) Electrocarboniga sõlmitud lepingu 1. lisas on esitatud eelnevalt kehtestatud hind (fikseeritud summa – sama hind) kuni 28. veebruarini 2008; Elsidiga sõlmitud lepingu 2. lisas on esitatud eelnevalt kehtestatud hind kuni 31. detsembrini 2007.

(24) 1. juulil 2004 leppisid pooled kokku tabelis, milles kehtestati eelnevalt ajavahemiku 2006–2013 iga aasta kohta fikseeritud hind (st Electrocarboniga sõlmitud lepingu 4. lisa ja Elsidiga sõlmitud lepingu 5. lisa). Seejärel muudeti hindu 1. jaanuaril 2005, nii et hinnad kehtestati fikseeritud summas Elsidi puhul kuni 31. detsembrini 2007 ja Electrocarboni puhul kuni 28. veebruarini 2008. 2006. aasta seisuga kohandati hindu Electrocarboni ja Elsidi puhul uuesti igal aastal.

(25) Esimese astme kohus: Olti kohus – toimik 2800/104/2010 (Electrocarbon), ja Dambovita kohus – toimik 4102/120/2010 (Elsid).

(26) Kõigi kolme lepingu artikli 10 punkt 2.

(27) Kõigi kolme lepingu artikli 10 punkt 1.

(28) Elektri- ja gaasiseaduse nr 123/2012 artikli 55 lõige 1; seadust on muudetud seadusega nr 127/2014.

(29) KPMG aruanne, energiaettevõtete märgukiri, 3. lisa, 27. veebruar 2012, lk 8; allikas: Hidroelectrica aastaaruanded, halduri 2010. aasta aruanne, KPMG analüüs.

(30) KPMG aruanne, energiaettevõtete memorandum, 3. lisa, 27. veebruar 2012, lk 21; allikas: ANRE.

(31) Ärisaladus.

(32) Komisjoni 5. märtsi 2014. aasta otsus ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaldamise kohta, millega kehtestatakse juhtumi AT.39 984 „Rumeenia energiabörs/OPCOM“ asjus trahvid vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 7.

(33) Võrdlusaluse puhul kasutatud andmekogu hõlmas 114 tähelepanekut ja ajavahemikku 2007–2010. Andmekogu hõlmas järgmist teavet: müüja ja ostja andmed, lepingu liik, lepingu jõustumiskuupäev ning ka tarne kogus, profiil ja kaalutud keskmine hind igal aastal alates 2007. aastast kuni 2013. aastani.

(34) Ostjate loend on esitatud II lisa tabelis 1.

(35) Teatud elektrikauplejad (st Alpiq RomIndustries, EFT, Alro Electrocarbon ja Elsid).

(36) Üks elektrikaupleja (EFT) ja Alro.

(37) Ainult Alro puhul.

(38) Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

(39) Vastupidiselt Ungari elektri soodustariifide juhtumitele vt 13. veebruari 2012. aasta otsus kohtuasjades T-80/06 ja T-182/09: Budapesti Erőmű vs. komisjon (ECLI:EU:T:2012:65).

(40) Täpsemalt vaadake palun ANRE 2007. aasta ja järgmiste aastate seirearuandest.

(41) Energy Holding.

(42) Alpiq RomIndustries ja Alpiq RomEnergie.

(43) Energy Holding.

(44) Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Stardust Marine'i kohtuotsus) (EKL 2002, lk I-4397).

(45) AlpiqRomEnergie, AlpiqRomIndustrie, Electromagnetica, Energy Holding, Electrocarbon ja Elsid, ArcelorMittal ja Alro.

(46) Energy Holding, elektrikaupleja.

(47) EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting ja Energy Holding.

(48) EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting ja Alro.

(49) EFT, Luxten-Lighting, Electrocarbon ja Elsid.

(50) Alpiq RomEnergy ja Alpiq RomIndustries.

(51) Liidetud kohtuasjad T-80/06 ja T-182/09: Budapesti Erőmű vs. komisjon, punktid 50–62.

(52) ELT L 157, 21.6.2005, lk 96.

(53) Vt allmärkuses 39 osutatud kohtuasja punktid 69–89.

(54) Komisjoni 4. veebruari 2014. aasta otsus 2014/456/EL riigiabi meetmete nr SA.21817 (C 3/07) (endine NN 66/06) kohta, mida on rakendanud Hispaania Hispaania elektritariifid: tarbijad (ELT L 205, 12.7.2014, lk 25), põhjendused 113–120.

(55) Liidetud kohtuasjad T-80/06 ja T-182/09: Budapesti Erőmű vs. komisjon, punktid 104–114.

(56) Hidroelectrica pani ArcelorMittali pakkumuse oksjonile 23. detsembril 2009, aga Energy Holding võttis oma pakkumuse tagasi 22. detsembril 2009.

(57) Arelco ja Petropedi kaks samaaegset pakkumist võeti vastavalt tagasi 20. ja 30. detsembril 2010.

(58) Vt käesoleva otsuse I lisa.

(59) Kohtuotsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), ECLI:EU:C:2002:294, punktid 51–58.

(60) Vt joonealune märkus 59.

(61) Komisjoni 20. aprilli 2015. aasta otsus (EL) 2015/1877 tariifide kohta, mis S.C. Hidroelectrica S.A. Romania kehtestas ettevõtjatele S.C. Termoelectrica S.A. ja S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C) (ELT L 275, 20.10.2015, lk 46), põhjendused 96–100.

II LISA

HINNANG VÄIDETAVALE MAJANDUSLIKULE EELISELE – ÖKONOMEETRILINE ANALÜÜS

Ökonomeetrilise analüüsi põhimõtted ja kirjeldus

Komisjoni ökonomeetrilise analüüsi eesmärk on luua lepingute kohta võrdlushinnad. Need hinnad saadakse andmekogus olevate lepingute elementide regressioonanalüüsist. Esiteks võimaldab regressioonanalüüs konstrueerida võrdlushinna andmekogus olevate lepingute näitajate põhjal (valimisisesed prognoosid). Teiseks kasutatakse regressioonanalüüsi tulemusi uuritavate lepingute jaoks võrdlushinna prognoosimiseks, võttes arvesse lepingute näitajaid (valimivälised prognoosid). Regressioonanalüüsis kirjeldatakse andmekogus olevate lepingute vahelisi hinnaerinevusi järgmiste näitajate abil: ostetud kogus, tarnija isik ja aastamuutujad. Arvesse ei ole võetud selliseid muutujaid nagu lepingu kestus ja ostja müügikäibeprofiil, kuna need ei ole statistika seisukohalt olulised.

Ökonomeetrilises analüüsis lähtutakse põhimõttest, et hinnategureid on palju, näiteks kogused. Oleks eksitav võrrelda eri lepingutes sisalduvaid hindu ilma neid tegureid arvesse võtmata. Täpsemalt tuleb arvestada, et kuigi andmekogus olevate lepingute teatavad tunnused sarnanevad uuritavate lepingute tunnustele (kahepoolsed läbirääkimised, eritingimused, aastas 150 GWh-st suuremad kogused jne), ei käsitle ükski andmekogusse kuuluv leping täpselt samasuguseid koguseid, kestust ega jõustumiskuupäeva kui uuritavad lepingud. See asjaolu võib õigustada hinnaerinevusi. Näiteks käsitlevad kaks uuritavat lepingut aastas […] GWh (Alro, 2007–2010) ja […] GWh (Energy Holding, 2007–2008) tarnimist. Samas selgub andmekogusse ajavahemikus 2007–2010 jäädvustatud 114 hinna/lepingu andmeüksuse võrdlusest, et suurima lepingu puhul ei ületanud kogus siiski 1 400 GWh-d aastas. On kaheldav, kas pelgalt nende lepingute hinnavõrdlusest piisab põhjendatud järelduste tegemiseks selle kohta, kas uuritavad lepingud olid turuhindadega kooskõlas. Teise võimalusena võib järeldada, et kahte kõnealust lepingut ei saanud lihtsalt muude turulepingutega võrrelda. Seepärast on käesolevas kvantitatiivses analüüsis lähtutud põhimõttest, et teatavaid väliseid tegureid arvesse võttes saab eri lepingutes sisalduvaid hindu paremini võrrelda. Ilma normimist kasutamata saaks sisuliselt võrrelda vaid identseid lepinguid.

Siinkohal tuleb ära märkida, et selle empiirilise analüüsi eesmärk ei ole hinnata hindade ja teatavate väliste tegurite põhjuslikke seoseid. Näiteks eeldaks teatavate tegurite ja hindade põhjuslike seoste hindamine seda, et võetakse arvesse endogeensuse risk, st risk, et väljajäetud muutujate või samaaegsuse mõju tõttu võib sõltumatut muutujat ennast (nt kogused) mõjutada sõltuv muutuja (nt hind). Kvantitatiivse analüüsi eesmärk on n-ö normida eri lepingutes sisalduvad hinnad, et muuta need omavahel paremini võrreldavaks. Normimine on vajalik, kuna lepingud ja tarnete näitajad ei ole täiesti identsed.

Regressioonanalüüs kajastab asjaomaste kahepoolsete lepingute põhijooni:

— kogusemuutuja võtmine regressiooni kajastab tõsiasja, et hinnad on tavaliselt seda väiksemad, mida suuremad on ostetud kogused (1);

— tarnija isiku lisamisega kajastatakse tõsiasja, et tänu mõnede tarnijate iseloomulikele tunnustele saavad nad teistest erinevalt hindu kehtestada, ja arvestatakse sellega, et peaaegu kõigi Rumeenias tegutsevate elektritarnijate lepingujärgsed tarned on andmekogusse lisatud;

— aastamuutujate lisamisega kajastatakse ajamõõdet ja aastate lõikes toimuda võivaid muutusi turutingimustes.

Empiirilise analüüsi esimese sammuna on tabelis 1 esitatud andmekogus sisalduvaid lepinguid käsitleva regressioonanalüüsi tulemused.

Empiirilise analüüsi teise sammuna on komisjon määranud iga aasta kohta kindlaks võrdlushinna ja seejärel lepinguid selle võrdlushinna suhtes kontrollinud, et otsustada, kas Hidroelectrica nõutud hinnad olid modelleeritud võrdlushinnast madalamad või kõrgemad. Võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutatud meetodeid on üksikasjalikult kirjeldatud järgmiste sammude abil.

Esiteks arvutati iga andmekogus oleva lepingu puhul, kui palju erines iga-aastane tegelik hind vastavast võrdlushinnast, mida arvutati regressiooni ja lepingu näitajate alusel.

Teiseks tehti kindlaks leping, mille hinnaerinevus võrdlushinnast allapoole oli kõige suurem (most-downward-diverging ehk MDD). See oli andmekogus olev leping, mille vaadeldav hind erines sellele vastavast võrdlushinnast kõige rohkem (absoluutarvudes). Selleks olid väga konservatiivsed põhjused, et valida välja MDD-leping, mille puhul hinnaerinevus oli võrdlushinna prognoositud keskmisest väiksem. Esiteks ei selgita ökonomeetriline mudel kõiki andmekogus olevaid vaadeldavaid hindu ning prognoositud võrdlushinna puhul võetakse arvesse sellest üles- või allapoole jäävat usaldusvahemikku ja vea ülemmäära. Teiseks tuleb ka reaalsel turul ette kõrvalekaldeid ühest võimalikust hinnast. Turupõhiste lepingute hulgast võetud MDD-leping (vt põhjendused 36–38) annab kvantitatiivset teavet sääraste kõrvalekallete võimalikust ulatusest ja näitab väljaarvutatud võrdlushinna ümber olevat turupõhist vahemikku.

Kolmandaks on MDD-lepingu hinnaerinevust kasutatud selleks, et eraldada võrdlushinnast madalama hinnaga lepingud sellest kõrgemate hindadega lepingutest:

— kui lepingu vaadeldav hind on sellele vastavast võrdlushinnast madalam ja kui selle lepingu hinnaerinevus on suurem kui MDD-lepingu hinnaerinevus, loetakse lepingut esialgu turutingimustele mittevastavaks;

— muul juhul tuleks lepingut lugeda turutingimustele vastavaks.

Allpool olevas tabelis on esitatud andmekogus olevate lepingute valimi regressioonanalüüsi tulemused. Regressioon selgitab 74 % andmetes esinevast varieerumisest, mis on suhteliselt hea tulemus. Tabelis esitatud hinnangulisi kordajaid kasutatakse teises etapis, et leida uuritavate lepingute valimi jaoks võrdlushind („valimivälised prognoosid“).

Ökonomeetrilise analüüsi tulemused

Tabel 1

Regressioonanalüüs (2)

Sõltuv muutuja: keskmine hind Kordaja Standardviga Aastane kogus (GWh) – 0,01951** 0,007878 2008. aasta 22,58369*** 4,781887 2009. aasta 30,73545*** 5,471158 2010. aasta 21,32171*** 5,695673 ALPIQ ROMENERGIE – 2,34966 9,310078 ALPIQ ROMINDUSTRIES – 5,47044 9,975876 ARCELORMITTAL GALATI – 1,78779 14,62595 AXPO ENERGY RO 0,896041 10,40766 CE HUNEDOARA 38,02612*** 11,41575 CE OLTENIA 27,86802*** 9,458818 CEZ VANZARE 9,515878 11,40325 EFT RO 2,966594 18,83573 ELECTRICA 9,787691 11,04511 ELECTROMAGNETICA – 9,19285 9,553932 ENEL ENERGIE MUNTENIA 16,97181 12,529 ENERGY HOLDING – 34,5329*** 9,620757 ENERGY NETWORK 36,58137*** 12,47443 EON ENERGIE 3,589147 12,43953 EURO-PEC 0,511251 9,50637 HIDROELECTRICA – 30,3327** 12,62379 NUCLEARELECTRICA – 9,804 18,78678 OMV PETROM 6,482914 18,79837 RAAN 33,0402** 14,6577 RENOVATIO TRADING 29,5599 18,95553 TINMAR IND 0 (välja jäetud) Konstant 160,5678*** 8,50624 Vaatluste arv: 109 R2 = 0,7426 Reguleeritud R2 = 0,6691 Märkus: hinnad on esitatud RON/MWh. Allikas: komisjoni regressioonanalüüs Rumeenia ametiasutuste esitatud andmete põhjal.

Järgmistes tabelites on esitatud empiirilise analüüsi tulemused. Selles analüüsis on kasutatud regressioonanalüüsi, mille andmed on esitatud tabelis 1, kusjuures iga aasta puhul on MDD-leping valitud iga lepingu hinnangulise hinna ja sellele vastava vaadeldud hinna hinnataseme erinevuste põhjal (RON/MWh). Tabelites 2–4 on esitatud Hidroelectrica iga-aastaste (st 2007–2010) lepingujärgsete hindade ja kõigi uuritavate lepingute kohta modelleeritud võrdlushinna vahelised erinevused.

2007. aastal oli MDD-lepingu (st kahtlust mitte äratavas andmekogus olev leping, mille puhul oli vaadeldud hinna ja sellele vastava prognoositud hinna vahe kõige suurem) hinnanguline hinnaerinevus […] RON/MWh. Kahel Hidroelectrica lepingul oli vaadeldud hind väiksem prognoositud hinnast ja hinnaerinevus suurem kui […] RON/MWh – nimelt Electrocarboni ja Elsidiga sõlmitud lepingutel, kusjuures vaadeldud hinnaerinevus oli ligikaudu […] RON/MWh (vt tabel 2).

Tabel 2

Lepingute analüüs 2007. aasta kohta

Kliendi nimi Tarnija nimi Vaadeldud hind Võrdlushind Hinnaerinevus (absoluutarvudes) Kooskõla võrdlusindeksitega Andmekogu MDD-leping AZOMURES SA HIDROELECTRICA […] 124 […] Uuritavad lepingud Alro HIDROELECTRICA […] 72 […] Jah Energy Holding HIDROELECTRICA […] 50 […] Jah EFT HIDROELECTRICA […] 127 […] Jah Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 111 […] Jah EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 111 […] Jah Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 125 […] Jah ELSID HIDROELECTRICA […] 126 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 126 […] Ei Märkus: hinnad on ümardatud lähima RON-ini/MWh. Allikas: arvutused põhinevad regressioonanalüüsil ja Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetel.

2008. aastal oli MDD-lepingu hinnaerinevus hinnanguliselt […] RON/MWh ja kolmel Hidroelectrica lepingul oli suurem hinnaerinevus – nimelt Luxten-Lightingu, Electrocarboni ja Elsidiga sõlmitud lepingutel, kusjuures Luxten-Lightingu puhul oli vaadeldud hinnaerinevus ligikaudu […] RON/MWh ning Electrocarboni ja Elsidi puhul […] RON/MWh (vt tabel 3).

Tabel 3

Lepingute analüüs 2008. aasta kohta

Kliendi nimi Tarnija nimi Vaadeldud hind Võrdlushind Hinnaerinevus (absoluutarvudes) Kooskõla võrdlusindeksitega Andmekogu MDD-leping PETROM SA Energy Holding […] 147 […] Uuritavad lepingud Alro HIDROELECTRICA […] 94 […] Jah Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 133 […] Jah EFT HIDROELECTRICA […] 149 […] Jah Energy Holding HIDROELECTRICA […] 73 […] Jah EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 133 […] Jah Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 147 […] Ei ELSID HIDROELECTRICA […] 148 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 149 […] Ei Märkus: hinnad on ümardatud lähima RON-ini/MWh. Allikas: arvutused põhinevad regressioonanalüüsil ja Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetel.

2009. aastal oli MDD-lepingu hinnaerinevus hinnanguliselt […] RON/MWh ning taas oli kolmel Hidroelectrica lepingul suurem hinnaerinevus – nimelt Luxten-Lightingu, Electrocarboni ja Elsidiga sõlmitud lepingutel, kusjuures vaadeldud hinnaerinevus oli Luxten-Lightingu puhul ligikaudu […] RON/MWh ning Electrocarboni ja Elsidi puhul […] RON/MWh (vt tabel 4).

Tabel 4

Lepingute analüüs 2009. aasta kohta

Kliendi nimi Tarnija nimi Vaadeldud hind Võrdlushind Hinnaerinevus (absoluutarvudes) Kooskõla võrdlusindeksitega Andmekogu MDD-leping Ductil Steel SA Alpiq RomEnergie […] 187 […] Uuritavad lepingud Alro HIDROELECTRICA […] 102 […] Jah EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 142 […] Jah Alpiq RomEnergie HIDROELECTRICA […] 126 […] Jah Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 142 […] Jah Energy Holding HIDROELECTRICA […] 116 […] Jah EFT HIDROELECTRICA […] 157 […] Jah Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 156 […] Ei ELSID HIDROELECTRICA […] 157 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 157 […] Ei Märkus: hinnad on ümardatud lähima RON-ini/MWh. Allikas: arvutused põhinevad regressioonanalüüsil ja Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetel.

2010. aastal oli MDD-lepingu hinnaerinevus hinnanguliselt […] RON/MWh ja kahel Hidroelectrica lepingul oli suurem hinnaerinevus – nimelt Electrocarboni ja Elsidiga sõlmitud lepingutel, kusjuures vaadeldud hinnaerinevus oli ligikaudu […] RON/MWh (vt tabel 5).

Tabel 5

Lepingute analüüs 2010. aasta kohta

Kliendi nimi Tarnija nimi Vaadeldud hind Võrdlushind Hinnaerinevus (absoluutarvudes) Kooskõla võrdlusindeksitega Andmekogu MDD-leping SILCOTUB SA ZALAU Energy Network […] 214 […] Uuritavad lepingud ArcelorMittal Galati HIDROELECTRICA […] 118 […] Jah Electrica HIDROELECTRICA […] 132 […] Jah Energy Holding HIDROELECTRICA […] 107 […] Jah Alpiq RomEnergie HIDROELECTRICA […] 116 […] Jah Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 132 […] Jah EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 144 […] Jah Alro HIDROELECTRICA […] 93 […] Jah Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 146 […] Jah EFT HIDROELECTRICA […] 148 […] Jah ELSID HIDROELECTRICA […] 147 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 148 […] Ei Märkus: hinnad on ümardatud lähima RON-ini/MWh. Allikas: arvutused põhinevad regressioonanalüüsil ja Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetel.

Tundlikkusanalüüs

Eelmises empiirilises analüüsis määratleti MDD-lepinguna andmekogus olev teatava aasta leping, mille puhul oli vaadeldud hinna ja sellele vastava hinnangulise hinna erinevus absoluutarvudes (RON/MWh) kõige suurem.

Selleks et kontrollida saadud tulemuste usaldusväärsust, viidi läbi tundlikkusanalüüs. Selleks teostati sama analüüs, kuid seekord määratleti MDD-lepinguna see leping, mille puhul oli hinnangulise hinna ja sellele vastava vaadeldud hinna erinevus kõige suurem, mõõdetuna hinnangulise hinna protsentides. Niisiis määratleti tundlikkusanalüüsis MDD-lepinguna see leping, mille puhul oli hinnangulise hinna ja sellele vastava vaadeldud hinna erinevus kõige suurem, mõõdetuna hinnangulise hinna protsentides. Kuigi antud analüüs ei peaks oluliselt mõjutama MDD-lepingu väljavalimist, võib see mõjutada seda, millised lepingud välja valitakse. Analüüsi tulemused on esitatud tabelites 6–9. Need kinnitavad põhianalüüsi tulemuste valiidsust.

Tabel 6

Tundlikkusanalüüs 2007. aasta lepingute kohta

Kliendi nimi Tarnija nimi Vaadeldud hind Võrdlushind Hinnaerinevus (protsentides) Kooskõla võrdlusindeksitega Andmekogu MDD-leping AZOMURES SA HIDROELECTRICA […] 124 […] % Uuritavad lepingud Alro HIDROELECTRICA […] 72 […] Jah Energy Holding HIDROELECTRICA […] 50 […] Jah EFT HIDROELECTRICA […] 127 […] Jah Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 111 […] Jah EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 111 […] Jah Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 125 […] Jah ELSID HIDROELECTRICA […] 126 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 126 […] Ei Märkus: hinnad on ümardatud lähima RON-ini/MWh. Allikas: arvutused põhinevad regressioonanalüüsil ja Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetel.





Tabel 7

Tundlikkusanalüüs 2008. aasta lepingute kohta

Kliendi nimi Tarnija nimi Vaadeldud hind Võrdlushind Hinnaerinevus (protsentides) Kooskõla võrdlusindeksitega Andmekogu MDD-leping PETROM SA Energy Holding […] 147 […] % Uuritavad lepingud Alro HIDROELECTRICA […] 94 […] Ei Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 133 […] Jah EFT HIDROELECTRICA […] 149 […] Jah Energy Holding HIDROELECTRICA […] 73 […] Jah EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 133 […] Jah Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 147 […] Ei ELSID HIDROELECTRICA […] 148 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 149 […] Ei Märkus: hinnad on ümardatud lähima RON-ini/MWh. Allikas: arvutused põhinevad regressioonanalüüsil ja Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetel.





Tabel 8

Tundlikkusanalüüs 2009. aasta lepingute kohta

Kliendi nimi Tarnija nimi Vaadeldud hind Võrdlushind Hinnaerinevus (protsentides) Kooskõla võrdlusindeksitega Andmekogu MDD-leping Ductil Steel SA Alpiq RomEnergie […] 187 […] % Uuritavad lepingud Alro HIDROELECTRICA […] 102 […] Jah EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 142 […] Jah Alpiq RomEnergie HIDROELECTRICA […] 126 […] Jah Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 142 […] Jah Energy Holding HIDROELECTRICA […] 116 […] Ei EFT HIDROELECTRICA […] 157 […] Jah Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 156 […] Ei ELSID HIDROELECTRICA […] 157 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 157 […] Ei Märkus: hinnad on ümardatud lähima RON-ini/MWh. Allikas: arvutused põhinevad regressioonanalüüsil ja Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetel.





Tabel 9

Tundlikkusanalüüs 2010. aasta lepingute kohta

Kliendi nimi Tarnija nimi Vaadeldud hind Võrdlushind Hinnaerinevus (protsentides) Kooskõla võrdlusindeksitega Andmekogu MDD-leping ARCELORMITTAL GALAŢI Electrica […] 182 […] % Uuritavad lepingud ArcelorMittal Galați HIDROELECTRICA […] 118 […] Jah Electrica HIDROELECTRICA […] 132 […] Jah Energy Holding HIDROELECTRICA […] 107 […] Jah Alpiq RomEnergie HIDROELECTRICA […] 116 […] Jah Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 132 […] Jah EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 144 […] Jah Alro HIDROELECTRICA […] 93 […] Jah Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 146 […] Jah EFT HIDROELECTRICA […] 148 […] Jah ELSID HIDROELECTRICA […] 147 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 148 […] Ei Märkus: hinnad on ümardatud lähima RON-ini/MWh. Allikas: arvutused põhinevad regressioonanalüüsil ja Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetel.

Selgub, et elektrihinnad Hidroelectrica lepingutes Luxten-Lightingu, Electrocarboni ja Elsidiga ei ole endiselt kooskõlas võrdlushinnaga. Protsentuaalsed hinnaerinevused on silmatorkavalt suuremad Luxten-Lightinguga aastateks 2008 ja 2009 sõlmitud lepingute ning Electrocarboni ja Elsidiga ajavahemikuks 2007–2010 sõlmitud lepingute puhul. Lisaks jäävad silma veel kaks lepingut, nimelt 2008. aasta Alro ja 2009. aasta Energy Holdingu lepingud. Mõlema puhul on protsentuaalne hinnaerinevus väga sarnane MDD-lepingu protsentuaalsele hinnaerinevusele. 2008. aastaks Alroga sõlmitud lepingu vaadeldud hind oli […] % madalam selle lepingu hinnangulisest hinnast, samas kui protsentuaalne hinnaerinevus MDD-lepinguga võrreldes oli 2008. aastal […] %. 2009. aastaks Energy Holdinguga sõlmitud lepingu vaadeldud hind oli […] % madalam selle lepingu hinnangulisest hinnast, samas kui protsentuaalne hinnaerinevus MDD-lepinguga võrreldes oli 2009. aastal […] %. Tervikuna tuleks neid kahte lepingut lugeda võrdlushinnaga kooskõlas olevateks.

Lisaks põhilisele tundlikkusanalüüsi teostamisele, milleks MDD-lepingu määratlemiseks kasutati protsentuaalset erinevust võrdlushinnaga võrreldes ning millega kinnitati tulemuste valiidsust, viidi läbi eelistatud MDD-lepingu määratlusest lähtunud analüüsi tulemuste lisandunud tundlikkuskontrollid absoluutväärtustes:

— MDD-lepingu absoluutväärtusest arvati maha juhusliku suurusega (10 %) juurdehindlus: kohandatud MDD-näitaja ei mõjuta 2008., 2009. ja 2010. aasta kohta sõlmitud uuritavaid lepinguid puudutavaid järeldusi. 2007. aastal tuleb EFT puhul ilmsiks 2,5 RON/MWh suurune erinevus, mis on väiksem […] RON/MWh suurusest kohaldatud hinnast (st võrdlushinnaga kooskõlas olnud hind oleks olnud […] RON/MWh). Seda erinevust, mida 2008., 2009. ja 2010. aastal EFT hindade puhul ei täheldatud, peetakse ebaoluliseks;

— samuti, kui kasutada lähtealusena hinnaerinevuse põhjal teist alumist kõrvalekallet (second downward deviation ehk 2. DD), tuleks 2007. aasta puhul esile veel ainult kaks lepingut (Luxten-Lighting ja EFT), aga see ei tähenda, et analüüsitud ajavahemikus oleks ühegi uuritava lepingu hind olnud võrdlushindadest väiksem või et EFTga sõlmitud lepingu hind oleks olnud 2008., 2009. või 2010. aasta võrdlushinnast väiksem;

— kasutusele võeti 2011. aasta kohta käivad regressiooniandmed, mida algselt ei analüüsitud: isegi kui tabelites 2–5 esitatud näitajad natuke muutuvad, jäävad kvalitatiivse analüüsi tulemused samaks;

— uuritavate lepingute hinnad, mida peeti võrdlushindadega kooskõlas olevateks, võeti regressioonanalüüsis uuesti andmekoguna (valimisiseselt) kasutusele: ka sellisel juhul jäid uuritavate lepingute kohta saadud järeldused samaks.

Sellest järeldub, et põhianalüüsile lisandunud tundlikkuskontrollid kinnitavad ökonomeetrilise analüüsi tulemuste usaldusväärsust.

(1) Andmete esialgses töötluses jäeti kõrvale neli (kahtlusi mitte äratavat) lepingut, mis vastavad ALRO kontsernisisesele müügile aastatel 2007–2010, kuna need kajastavad teistsuguseid turutingimusi kui kahepoolsetes lepinguläbirääkimistes tarnija ja sõltumatu ostja vahel valitsevad turutingimused, mis on käesolevas juhtumis otsustava tähtsusega.

(2) Standardvead on esitatud sulgudes: *** tähendab, et kordaja on statistiliselt oluline 1 % juures, ** tähendab, et see on statistiliselt oluline 5 % juures, ning * tähendab, et see on statistiliselt oluline 10 % juures.