ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Soome esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Soome Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 ANS Finland Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine C C C D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(10)

Eesti esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Eesti Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 Lennuliiklusteeninduse AS Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine D D D D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(10)

Ungari esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Ungari Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 Hungarocontrol Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine C C D D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(11)

Hispaania esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Hispaania Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomased aeronavigatsiooniteenuse osutajad Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 ENAIRE, FERRONATS Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine C C C D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(44)

Komisjon märgib, et mõned liikmesriigid on teatanud oma kavatsusest lisada oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lennujaama droonituvastusega seotud kuluartiklid. Tulemuslikkuse kavade projektides sisalduvate elementide põhjal ei ole olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral on liikmesriigid sellised kindlaksmääratud kulud oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lisanud ja kui sellised kulud on lisatud, siis mil määral need on tekkinud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning kas neid võib seega käsitada rahastamiskõlblikena tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi alusel. Komisjoni talitused on saatnud kõigile liikmesriikidele sihtotstarbelise teabenõude, et koguda asjakohast teavet, ning uurivad täiendavalt lennujaama droonituvastuse teatatud kulusid ühikumäärale vastavuse kontrollimise raames. Käesolev otsus ei piira komisjoni järeldusi droonituvastuse kulude kohta.
(43)

Komisjon märgib, et mõned liikmesriigid on teatanud oma kavatsusest lisada oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lennujaama droonituvastusega seotud kuluartiklid. Tulemuslikkuse kavade projektides sisalduvate elementide põhjal ei ole olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral on liikmesriigid sellised kindlaksmääratud kulud oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lisanud ja kui sellised kulud on lisatud, siis mil määral need on tekkinud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning kas neid võib seega käsitada rahastamiskõlblikena tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi alusel. Komisjoni talitused on saatnud kõigile liikmesriikidele sihtotstarbelise teabenõude, et koguda asjakohast teavet, ning uurivad täiendavalt lennujaama droonituvastuse teatatud kulusid ühikumäärale vastavuse kontrollimise raames. Käesolev otsus ei piira komisjoni järeldusi droonituvastuse kulude kohta.
(10)

Portugali esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Portugal Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 NAV Portugal Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine C C C D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(2)

Prantsusmaa edastas 28. augustil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõikega 2 koordineerimisrühmale vastuväited, märkides, et Saksamaa kehtestatud loatingimuste puhul ei ole tagatud, et biotsiid vastab kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud nõudele. Prantsusmaa leiab, et biotsiidi ohutu käitlemise tagamiseks on vaja kanda isikukaitsevahendeid, mis koosnevad: pintsli või rulliga töötlemise ja automatiseeritud sissekastmise korral kemikaalikindlatest kaitsekinnastest, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kaitsekinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes); käsitsi sissekastmise ja üleujutamise korral kemikaalikindlatest kaitsekinnastest, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kaitsekinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes), ja vähemalt 6. tüüpi kaitseülikonnast, nagu on täpsustatud Euroopa standardis EN 13034; ning värskelt töödeldud puidu käsitsi järeltöötlemise korral kemikaalikindlatest kaitsekinnastest, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele. Prantsusmaa seisukoht on, et võimalus asendada isikukaitsevahendite kandmine tehniliste ja korralduslike meetmete kohaldamisega vastavalt nõukogu direktiivile 98/24/EÜ (2) ei taga piisavat kaitset, kui selliseid meetmeid ei ole biotsiidi hindamise raames täpsustatud ega hinnatud.
(2)

Prantsusmaa turujärelevalveasutus uuris juhtumit kooskõlas tootmise ja turulelaskmise suhtes kohaldatavate eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (3) I lisa jaotises I.1, standardis EN ISO 11118:2015 ning direktiivi 2010/35/EL artiklites 4 ja 6. Uurimise tulemusena selgus, et toote suhtes ei olnud tehtud vastavushindamist ja see kandis põhjendamatult pii-märki. Lisaks ei olnud tootjal esmase kontrolli ja katsetamise ega tootmise järelevalve tunnistusi, mis on nõutud direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktides 1.8.7.3 ja 1.8.7.4.
Artikkel 62.

Reservatsioonid

5. Pärast selle tähtaja möödumist teavitab peadirektor kõiki osalisriike vastuväidetest, mille ta reservatsioonide kohta on saanud. Kui käesolevate eeskirjade suhtes on tehtud reservatsioon, loetakse see vastuvõetuks ja käesolevad eeskirjad jõustuvad reservatsiooni teinud riigi suhtes, [V]välja arvatud juhul, kui üks kolmandik käesoleva artikli lõikes 4 osutatud riikidest on kuue kuu jooksul alates käesoleva artikli lõikes 4 osutatud teatamise kuupäevast esitanud reservatsiooni kohta vastuväite. Kui käesolevate eeskirjade muutmise suhtes on tehtud reservatsioon, välja arvatud juhul, kui üks kolmandik käesoleva artikli lõikes 4 osutatud riikidest on esitanud reservatsiooni suhtes vastuväite kolme kuu jooksul alates käesoleva artikli lõikes 4 osutatud teatamise kuupäevast, loetakse see vastuvõetuks ja muudatus jõustub reservatsiooni teinud riigi suhtes, kui reservatsioonist ei tulene teisiti.
(7)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võib Ühendkuningriik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba kantud ja tõenäoliselt kantavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või õigusnormide rikkumise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul alates tagasinõudetaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest liidu eelarvest. Summad, mille puhul Ühendkuningriik otsustas tagasinõudemenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruandes, millele on osutatud selle määruse artikli 54 lõikes 4 koostoimes selle määruse artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga iv. Seepärast ei peaks Ühendkuningriik neid summasid katma ja need kaetakse seega liidu eelarvest.
(9)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võib Ühendkuningriik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba kantud ja tõenäoliselt kantavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või õigusnormide rikkumise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase riigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul alates tagasinõudetaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest liidu eelarvest. Summad, mille puhul Ühendkuningriik otsustas tagasinõudemenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruandes, millele on osutatud selle määruse artikli 54 lõikes 4 koostoimes selle määruse artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga iv. Seepärast ei peaks Ühendkuningriik neid summasid katma ja need tuleb seega katta liidu eelarvest.
(12)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba kantud ja tõenäoliselt kantavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või õigusnormide rikkumise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul alates tagasinõudetaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest liidu eelarvest. Summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruandes, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 54 lõikes 4 koostoimes selle määruse artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga iv. Seepärast ei pea asjaomased liikmesriigid neid summasid katma ja need kaetakse liidu eelarvest.
(11)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõikele 3 võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba kantud ja tõenäoliselt kantavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või õigusnormide rikkumise eest juriidiliselt vastutavad isikud on riigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul alates tagasinõudetaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul juhul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest liidu eelarvest. Summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ja tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruandes, millele on osutatud nimetatud määruse artikli 54 lõikes 4 koostoimes selle määruse artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga iv. Seepärast ei pea asjaomased liikmesriigid neid summasid katma ja seega kaetakse need liidu eelarvest.
(5)

Liit ja Gruusia on otsustanud tugevdada oma partnerlust ning on leppinud kokku 2021.–2027. aasta ühise töö prioriteetides (edaspidi „ELi ja Gruusia 2021.–2027. aasta assotsieerimiskava“), mida järgitakse poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni saavutamisel, nagu on lepinguga ette nähtud.
(3)

Lepingu artikliga 247 on ette nähtud võimalus lisada lepingu XVIII lisasse („Kaitstud geograafilised tähised“) uusi geograafilisi tähiseid pärast vastuväidete esitamise menetluse lõpuleviimist ja pärast seda, kui pädevad riiklikud või piirkondlikud asutused on need tulemuslikult läbi vaadanud vastavalt assotsiatsiooninõukogu asjakohastele eeskirjadele ja menetlustele.
(2)

Ühendkuningriigil on olnud võimalus taotleda lepitusmenetluse algatamist. Seda võimalust on kasutatud ning komisjon on menetluste tulemuste kohta koostatud aruanded läbi vaadanud.
(2)

Liikmesriikidele on antud võimalus taotleda lepitusmenetluse algatamist. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruanded.
(2)

Balkani meditsiiniline sihtjõud loodi piirkondliku algatusena, mis tõi kokku kuus Lääne-Balkani riiki, nimelt Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Serbia ja Sloveenia, ning mille eesmärk on võimaldada riikidel või piirkondadel, mida on tabanud mõni katastroof, sellele kiiresti ja tõhusalt reageerida, kasutades osalejariikidel juba olemas olevat sõjameditsiinilist operatsioonivõimet. Kõik kuus osalejariiki täidavad kahe aasta pikkustes vahetustes järgemööda juhtiva riigi ülesandeid. Ajavahemikul 2020. aasta juunist kuni 2022. aasta juunini on nendes ülesannetes Põhja-Makedoonia. 2021. aasta teisel poolel kehtestas organisatsioon uue sisekorra, mis annab võimaluse korraldada pikemaajalisi lähetusi missioonide ja operatsioonide, sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) osana väljaspool Lääne-Balkanit toimuvate missioonide ja operatsioonide toetamiseks.
(3)

Algatuse lisas on selle sisu, eesmärke ja tausta üksikasjalikumalt kirjeldatud. Korraldajad väidavad, et paljudes liikmesriikides moodustab seadusjärgne miinimumpalk ainult väikese osa äraelamist võimaldavast palgast ning et suuremates väljaspool liitu rõivaid tootvates riikides on seadusjärgne miinimumpalk keskmiselt alla 50 % sellest, mida on vaja inimväärseks äraelamiseks. Sellega seoses viidatakse inimõiguste ülddeklaratsioonile ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklile 7, kus on sätestatud õigus saada töötasu, mis tagaks töötajatele ja nende perekondadele vähemalt inimväärse äraelamise. Korraldajad väidavad, et kui tegeleda äraelamist võimaldava töötasuga rõiva- ja jalatsisektoris, aitaks see saavutada selliseid kestliku arengu tegevuskava 2030 (2) eesmärke nagu vaesuse kaotamine, sooline võrdõiguslikkus, inimväärne töö ning kestlik tootmine ja tarbimine. Korraldajad rõhutavad ka seda, et madalad palgad on lapstööjõu kasutamise üks peamisi tegureid ning selle probleemiga tegelemine on kooskõlas komisjoni võetud kohustusega tegutseda lapstööjõu kasutamise lõpetamise nimel, mis komisjoni enda sõnul peaks olema kõigi asjaomaste poliitikavaldkondade prioriteetide hulgas. Asjaomastelt ettevõtjatelt tuleks nõuda, et nad jälgiksid hoolsuskohustuse menetluse raames võetud leevendusmeetmete edenemist ja annaksid sellest teada. Korraldajad märgivad, et komisjon võiks soovitada äraelamist võimaldava töötasu kindlaksmääramiseks asjakohaseid ja õiguspäraseid meetodeid, mida saaks seejärel sektori palgaläbirääkimistel arvesse võtta. Korraldajad kutsuvad üles võtma vastu ka õigusakte, et võidelda ebaausate kaubandustavade vastu selles sektoris, tuginedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2019/633 (3).
(16)

2022. aasta ringkirja nr 2.311 kohaselt on Tšiilis „samaväärne kolmanda riigi keskne vastaspool“ selline keskne vastaspool, kes tegutseb jurisdiktsioonis, kus CMF jälgib finantsturu infrastruktuuride põhimõtete sisulist järgimist, kelle üle tehakse tõhusat järelevalvet ning kelle puhul on olemas kolmanda riigi järelevalveasutuse ja CMF-i vaheline koostöökord. CMF-i poolt samaväärsena tunnustatud kolmandate riikide kesksed vastaspooled on avalikus registris, mida hinnatakse vähemalt kord aastas, et kontrollida vastavust finantsturu infrastruktuuride põhimõtetele. Ka sellised kolmandate riikide kesksed vastaspooled, mida CMF ei ole tunnustanud samaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspooltena, võivad osutada Tšiili pankadele kliirimisteenuseid. Kui Tšiili pankade riskipositsioonide suhtes samaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse ringkirja nr 2.311 kohaselt kapitali sooduskohtlemist, siis selliste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte riskipositsioonide suhtes, mida ei peeta samaväärseks, kohaldatakse penaliseerivat riskikaalu, mis on 1 250 %. Praktikas on mittesamaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspoolte nii suur riskikaal tõkestava iseloomuga ja väga vähestelt Tšiili pankadelt (kui üldse) võib eeldada, et nad kliirivad mittesamaväärsete kolmanda riigi kesksete vastaspoolte kaudu. Pealegi kui Tšiili pangad otsustavad kliirida mittesamaväärse kolmanda riigi keskse vastaspoole kaudu, maandaks kõrge riskikaal kõiki tema riskipositsioonidega seotud riske. Pidades silmas kapitalikäsitlust, mida mittesamaväärsete kesksete vastaspoolte riskipositsioonide suhtes ringkirja nr 2.311 alusel kohaldatakse, võib Tšiili korda pidada tõhusaks samaväärseks kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteemiks.
(3)

Selle hindamine, kas Indoneesia õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, peaks seega põhinema mitte ainult selliste õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, mida Indoneesias tegutsevate ja Indoneesia finantsteenuste ameti (Otoritas Jasa Keuangan, OJK) järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse, vaid hinnata tuleks ka kõnealuste nõuete tulemust. Komisjon peaks ka hindama kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse selle finantsturu suurust, kus kesksed vastaspooled Indoneesias tegutsevad. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja kehtestada rangemad riskimaandamismeetmed kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.
(8)

Komisjoni esitatud nimekiri on läbi vaadatud eesmärgiga määrata komisjoni esitatud dokumentide alusel ning Euroopa Parlamendi seisukohti silmas pidades ametisse neli Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liiget ja neli asendusliiget, kes esindavad kodanikuühiskonna ja toidutarneahela huve. Nende liikmete ja asendusliikmete ametisse määramine käesoleva otsusega tagab veelgi suurima pädevuse ning ulatuslikumad asjakohased kogemused ja teadmised, mis on olemas toiduahela õiguse ja poliitika alal, sealhulgas riskihindamise valdkonnas, tagades samal ajal, et Euroopa Toiduohutusameti juhatuses on juhtimis-, haldus-, finants- ja õigusküsimustes olemas asjakohased eksperditeadmised,
(2)

Liit on võtnud vastu normid, millega on hõlmatud mõned, kuid mitte kõik info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastast võitlust käsitleva ulatusliku rahvusvahelise konventsiooni puhul tõenäoliselt kaalutavad elemendid. Need normid hõlmavad eelkõige õigusakte kriminaalõiguse, (1) kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö, (2) menetlusõiguste miinimumstandardite (3) ning andmekaitse ja privaatsuse kaitsemeetmete (4) valdkonnas. Lisaks, kuna kõnealuse teemaga seotud lisavaldkondades on juba tehtud seadusandlikud ettepanekud ja neid on arutatud, tuleks nimetatud seadusandlikke ettepanekuid arvesse võtta niivõrd kuivõrd nende eesmärk on tugevdada liidu õigusraamistiku tõhusust.
(4)

Lepingu eesmärkideks on luua püsiv koostööraamistik liidu ja Fääri saarte vahel ning sätestada tingimused Fääri saarte osalemiseks liidu programmides, mis on avatud Fääri saarte osalemiseks vastavalt alusaktidele, millega liidu programmid on loodud, nagu on lepingus kindlaks määratud. Lepingu alusel teeb liit Fääri saartega koostööd vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 212. Lepingu artikli 3 kohaselt määratakse Fääri saarte liidu programmides või meetmetes osalemise eritingimused kindlaks protokollide vastuvõtmise teel.
(11)

Seega on omaklassifikatsiooni puhul vaja teha uusi katseid nende füüsikaliste ohtude kindlaks tegemiseks, kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 8 lõike 2 kohased piisavad ja usaldusväärsed andmed ei ole kättesaadavad. Euroopa Kemikaaliameti (3) koostatud klassifitseerimis- ja märgistusloetelus esitatud omaklassifikatsiooni kohaselt ei ole praegu folpeedi kohta ükski 2 572 teate esitanust klassifitseerinud ainet füüsikaliste ohtude alusel ning teatajad on põhjendanud, et teatavate füüsikaliste ohtude puhul on andmed kättesaadavad ja piisavad järeldamaks, et klassifitseerimiskriteeriumid ei ole täidetud, samas kui muude füüsikaliste ohtude kohta andmed puuduvad.
(7)

Konventsiooni IV liite sätted reguleerivad vastastikust abi nõuete sissenõudmisel. Need sätted on olulised, kuna kaitsevad ühistransiidiprotseduuri riikide, liidu ja liikmesriikide finantshuve. Need sätted tuleks läbi vaadata, et viia need kooskõlla vastavate liidu õigusnormidega,
(8)

Kuna Tšehhi eeldab, et erimeede toob kaasa käibemaksukohustuste vähenemise ning seega halduskoormuse ja nõuete täitmise kulude vähenemise nii väikeettevõtjate kui ka maksuhaldurite jaoks ning et see ei mõjuta oluliselt käibemaksu kogutulu, tuleks Tšehhile anda luba erimeetme kehtestamiseks.
(2)

Prantsusmaa edastas 9. märtsil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõikega 2 koordineerimisrühmale vastuväited, märkides, et Saksamaa kehtestatud loatingimuste puhul ei ole tagatud, et biotsiid vastab kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud nõudele. Prantsusmaa leiab, et biotsiidi ohutu käitlemise tagamiseks tuleb käsitsi sissekastmise ja automatiseeritud pihustamise korral kanda isikukaitsevahendeid, milleks on kemikaalikindlad kaitsekindad, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes) ja vähemalt 6. tüübi kaitseülikond, nagu on sätestatud Euroopa standardis EN 13034; automatiseeritud sissekastmise korral tuleb kanda isikukaitsevahendeid, milleks on kemikaalikindlad kaitsekindad, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele (kinnaste materjali täpsustab loa hoidja tooteteabes); ning värskelt töödeldud puidu käsitsi järeltöötlemise korral tuleb kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid, mis vastavad Euroopa standardi EN 374 nõuetele. Prantsusmaa seisukoht on, et tehniliste ja korralduslike meetmete kohaldamine vastavalt nõukogu direktiivile 98/24/EÜ (2) isikukaitsevahendite kasutamise võimaliku asendamisega ei taga piisavat kaitset, kui selliseid meetmeid ei ole biotsiidi hindamise raames täpsustatud ega hinnatud.
(3)

Vastavalt lepingule peab Mitsui 2022. aastaks tarnima 41 B2-tüüpi vahepealset vagunit ning kuni 31. detsembrini 2026 on võimalik tellida veel 60 vagunit, mis teeb kokku 101 vagunit. B2-tüüpi vahepealsed vagunid põhinevad olemasolevate B1-tüüpi vagunite konstruktsioonil, mida kohandatakse nii, et see hõlmaks tehnilisi muudatusi, mille eesmärk on: – lihtsustada käitamissuutlikkuse nõudeid; – täita heitkogustega seotud õiguslikke kohustusi ning pakkuda sobivaid alternatiive sellistele seadmetele ja materjalidele, mis on vananenud või ei ole kättesaadavad.