A LISA

MÕISTETE SELGITUSED

Käesolevas lisas on esitatud selgitused, geograafilised märkused ja määratlused muudes lisades kasutatud mõistete kohta, kui neid ei määratleta nendes lisades teisiti.

1. GEOGRAAFILISED MÄRKUSED

Ainult statistilise aruandluse puhul kohaldatakse järgmisi geograafilisi määratlusi.

— Austraalia ei hõlma ülemereterritooriume.

— Taani ei hõlma Fääri saari ega Gröönimaad.

— Prantsusmaa hõlmab Monacot ja järgmisi Prantsusmaa ülemereterritooriume: Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion ja Mayotte.

— Itaalia hõlmab San Marinot ja Vatikani (Püha Tool).

— Jaapan hõlmab Okinawat.

— Portugal hõlmab Assoore ja Madeirat.

— Hispaania hõlmab Kanaari saari, Baleaari saari ning Ceutat ja Melillat.

— Ameerika Ühendriigid hõlmavad 50 osariiki, Columbia ringkonda, USA Neitsisaari, Puerto Ricot ja Guami.

2. ANDMEKOGUMID

Elektri- ja soojusenergia tootjad on liigitatud tootmisotstarbe järgi:

— põhitegevusena tootvad tootjad : nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad tootjad, kelle põhitegevus on elektri- ja/või soojusenergia tootmine müügiks kolmandatele isikutele,

— oma tarbeks tootvad tootjad : nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad tootjad, kes toodavad elektri- ja/või soojusenergiat kas osaliselt või täielikult oma tarbeks ning see on nende põhitegevust toetav tegevus.

Märkus: komisjon võib mõisteid täpsemalt selgitada, lisades vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele asjakohased viited NACE klassifikatsioonile pärast seda, kui on jõustunud nimetatud klassifikatsiooni läbivaatamine.

2.1. Tarnimine

2.1.1. TOODANG/OMAMAINE TOODANG

Ammutatud või toodetud kütuse kogused, mis on välja arvutatud pärast inertse materjali võimalikku eemaldamist. Toodang hõlmab tootja poolt tootmisprotsessis (näiteks kütteks või põhi- ja abiseadmete käitamiseks) tarbitud koguseid ning teistele tootjatele muundamise või muu kasutamise jaoks tehtud energiatarneid.

Omamaisus tähendab: tootmist asjaomase territooriumi ressurssidest.

2.1.2. KOGUTUD TOOTED

Kohaldatakse üksnes kivisöe puhul. Kaevandustes kogutud muda ja aheraine kilt.

2.1.3. SAADUD MUUDEST ALLIKATEST

Kütusekogused, mille tootmine on hõlmatud muu kütusearuandega, kuid mis segatakse muu kütusega ja mida tarbitakse kütuseseguna. Üksikasjad sellise komponendi kohta esitatakse järgmiselt:

— Saadud muudest allikatest: Kivisüsi

— Saadud muudest allikatest: Nafta ja naftasaadused

— Saadud muudest allikatest: Maagaas

— Saadud muudest allikatest: Taastuvad energiaallikad

2.1.4. IMPORT/EKSPORT

Kui ei ole ette nähtud teisiti, osutab „import“ riigis tarbitava energiatoote algpäritolule (riigile, kus energiatoode toodeti) ja „eksport“ riigile, kus toimub toodetud energiatoote lõplik tarbimine. Kogused loetakse impordituks või ekspordituks pärast riigi poliitilise piiri ületamist, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte.

Kui ei ole võimalik deklareerida päritolu või sihtkohta, võib kasutada kategooriat „Määratlemata/Muu“.

2.1.5. RAHVUSVAHELISED MEREPUNKRIVARUD

Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele rahvusvahelise laevaliiklusega tegelevatele laevadele. Rahvusvaheline laevaliiklus võib toimuda merel, sisemaa järvedel ja veeteedel ning rannikuvetes. Välja on jäetud:

— riigisiseseks laevaliikluseks kasutatavate laevade kütusetarbimine; laevaliikluse jaotamine riigisiseseks ja rahvusvaheliseks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või riikliku kuuluvuse põhjal;

— kalalaevade kütusetarbimine;

— relvajõudude kütusetarbimine.

2.1.6. VARUDE MUUTUSED

Riigi territooriumil hoitavate varude erinevus arvestusperioodi alguses ja lõpus. Kui ei ole määratletud teisiti, näidatakse varude suurenemist negatiivse arvuga ja varude vähenemist positiivse arvuga.

2.1.7. VARUD RIIGI TERRITOORIUMIL ARVESTUSPERIOODI ALGUSES JA LÕPUS

Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas valitsuse, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; saabuvate ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Arvestusperioodi algus ja lõpp vastab kõnealuse perioodi esimesele ja viimasele päevale. Varud hõlmavad igat tüüpi erihoidlates (nii maa all kui ka peal) hoitavaid varusid.

2.1.8. OTSEKASUTUS

Nafta (toornafta ja naftasaadused), mida kasutatakse otse, naftarafineerimistehastes töötlemata. Siia kuulub elektri tootmisel põletatud toornafta.

2.1.9. TOORAINE LAEKUMINE

Hõlmab omamaise või imporditud toornafta (sealhulgas kondensaat) koguseid ning nafta rafineerimistehaste töötluseta otsetarbimisse minevaid omamaiseid maagaasivedelikke ja naftakeemiatööstuse tagasivoo koguseid, mis ei ole küll primaarkütused, kuid lähevad otsetarbimisse.

2.1.10. RAFINEERIMISTEHASTE KOGUTOODANG

Valmistoodete tootmine rafineerimis- või segamistehastes Ei hõlma rafineerimiskadusid, kuid siia kuulub rafineerimistehaste kütus.

2.1.11. TAASKASUTATAVAD TOOTED

Valmistooted, mis pärast lõpptarbijale tarnimist läbivad turustusvõrgu teist korda (näiteks ümbertöötatud kasutatud määrdeained). Neid koguseid tuleb eristada naftakeemiatööstuse tagasivoost.

2.1.12. TAGASIVOOD

Valmis- või pooltooted, mis lõpptarbijad on tagastanud rafineerimistehastesse töötlemiseks, segamiseks või müügiks. Need on tavaliselt naftakeemiatööstuse kõrvalsaadused.

2.1.13. VAHETOODETE EDASTAMINE

Kas spetsifikatsiooni muutmise või teiste toodetega segamise tõttu ümberliigitatud kogused. Kui üks toode on arvestusse kantud negatiivse väärtusega, kompenseerib seda ühe või mitme positiivse väärtusega toote arvestusse kandmine (üks või mitu kannet) ja vastupidi; kogu netotulemus peab võrduma nulliga.

2.1.14. EDASTATUD TOOTED

Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.

2.1.15. STATISTILISED ERINEVUSED

Arvestuslik väärtus, mis on määratletud tarnimise (ülevalt alla lähenemisviis) ja tarbimise seisukohast (alt üles lähenemisviis) tehtud arvutuste vahena. Märkida tuleb kõikide suurte statistiliste erinevuste põhjused.

2.2. Muundamissektor

Muundamissektoris tuleb deklareerida ainult muudeks kütusteks muundatud kütusekogused. Muundamissektoris ei deklareerita kütteks, seadmete käitamiseks ja üldiselt muundamise toetuseks kasutatud kütusekoguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

2.2.1. PÕHITEGEVUSENA TOOTVAD TOOTJAD – AINULT ELEKTER

Põhitegevusena tootvate tootjate elektritootmisüksustes/-jaamades elektri tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.2. PÕHITEGEVUSENA TOOTVAD ELEKTRI- JA KÜTTEJAAMAD

Põhitegevusena tootvate tootjate elektri- ja küttejaamades elektri ja/või soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.3. PÕHITEGEVUSENA TOOTVAD SOOJUSJAAMAD

Põhitegevusena tootvate tootjate soojustootmisüksustes/-jaamades soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.4. OMA TARBEKS TOOTVAD ELEKTRIJAAMAD

Oma tarbeks tootvate tootjate elektritootmisüksustes/-jaamades elektri tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.5. OMA TARBEKS TOOTVAD ELEKTRI- JA KÜTTEJAAMAD

Kõik oma tarbeks tootvates elektri- ja küttejaamades elektri tootmiseks kasutatud kütusekogused ja proportsionaalne osa müüdud soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogustest. Proportsionaalne osa sellise soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogustest, mida ei müüdud (ise tarbitud soojus), deklareeritakse vastavalt NACE klassifikaatori kohasele energia lõpptarbimise sektorile. Soojus, mida ei müüdud, vaid mis edastati muudele üksustele mitterahalise lepingu alusel või muudele omanikele kuuluvatele üksustele, deklareeritakse samadel alustel kui müüdud soojus.

2.2.6. OMA TARBEKS TOOTVAD SOOJUSJAAMAD

Proportsionaalne osa kütusest, mis vastab oma tarbeks tootvate soojustootmisüksuste/-jaamade poolt müüdud soojuse hulgale. Proportsionaalne osa sellise soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogustest, mida ei müüdud (ise tarbitud soojus), deklareeritakse vastavalt NACE klassifikaatori kohasele energia lõpptarbimise sektorile. Soojus, mida ei müüdud, vaid mis edastati muudele üksustele mitterahalise lepingu alusel või muudele omanikele kuuluvatele üksustele, deklareeritakse samadel alustel kui müüdud soojus.

2.2.7. KÜTTEBRIKETITEHASED

Küttebriketitehastes küttebriketi tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.8. KOKSIAHJUD

Koksiahjudes koksiahjukoksi ja koksiahjugaasi tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.9. PRUUNSÖE- JA TURBABRIKETITEHASED

Pruunsöebriketitehastes pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud kütusekogused ja turbabriketitehastes turbabriketi tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.10. GAASITEHASED

Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes gaasi tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.11. KÕRGAHJUD

Kas ülevalt koos rauamaagiga või alt koos kuuma õhujoaga düüside kaudu kõrgahju viidavad kütusekogused.

2.2.12. SÖE VEELDAMINE

Sünteetilise õli tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.13. GAASI VEELDAMISE TEHASED

Vedelkütusteks muundatud gaaskütuste kogused

2.2.14. PUUSÖETEHASED

Puusöeks muundatud tahkete biokütuste kogused.

2.2.15. NAFTARAFINEERIMISTEHASED

Naftatoodete tootmiseks kasutatud kütusekogused.

2.2.16. MAAGAASI SEGAMISE TEHASED (SEGATUD MAAGAASI SAAMISEKS)

Maagaasiga segatud gaasikogused, mis pumbatakse gaasivõrku.

2.2.17. MOOTORIBENSIINI/DIISLIKÜTUSE/PETROOLEUMIGA SEGAMISEKS

Fossiilsete kütustega segatud veeldatud biokütuste kogused

2.2.18. MUJAL NIMETAMATA

Muundamistoiminguteks kasutatud kütusekogused, mis ei ole mujal nimetatud. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada.

2.3. Energiasektor

Energiatööstuses maavarade ammutamiseks (kaevandamine, nafta ja gaasi tootmine) või tehastes muundamistegevusteks kasutatud kogused. See vastab NACE Rev. 2 osadele 05, 06, 19 ja 35, NACE Rev. 2 rühmale 09.1 ning NACE Rev. 2 klassidele 07.21 ja 08.92.

Siia ei kuulu teiseks energiavormiks muundatud (deklareerida muundamissektoris) ega nafta-, gaasi- ja söelobri torujuhtmete käitamise toetamiseks kasutatud (deklareerida transpordisektoris) kogused.

Siia kuuluvad keemiliste ainete tootmine aatomituuma lõhustamise ja termotuumareaktsiooni jaoks ning nende protsesside käigus saadavad tooted.

2.3.1. ELEKTRIJAAMADE, ELEKTRI- JA KÜTTEJAAMADE NING SOOJUSJAAMADE OMATARBIMINE

Elektrijaamade, elektri- ja küttejaamade ning soojusjaamade toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.2. SÖEKAEVANDUSED

Söekaevandamistööstuses söe kaevandamist ja töötlemist toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused. Šahti rangise elektrijaamades põletatud süsi tuleb deklareerida muundamissektoris.

2.3.3. KÜTTEBRIKETITEHASED

Küttebriketitehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.4. KOKSIAHJUD

Koksiahjudes (koksistamistehastes) toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.5. PRUUNSÖE- JA TURBABRIKETITEHASED

Pruunsöe- ja turbabriketitehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.6. GAASITEHASED/GAASISTAMISTEHASED

Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.7. KÕRGAHJUD

Kõrgahjudes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.8. SÖE VEELDAMINE

Söeveeldamistehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.9. VEELDAMINE (VEELDATUD MAAGAAS)/TAASGAASISTAMINE

Maagaasi veeldamise tehastes ja taasgaasistamistehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.10. GAASISTAMISTEHASED (BIOGAAS)

Biogaasi gaasistamistehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.11. GAASI VEELDAMISE TEHASED

Gaasi veeldamise tehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.12. PUUSÖETEHASED

Puusöetehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.13. NAFTARAFINEERIMISTEHASED

Naftarafineerimistehastes toetavates tegevustes energiana kasutatud kütusekogused.

2.3.14. NAFTA JA GAASI AMMUTAMINE

Nafta ja maagaasi ammutamisega seotud rajatistes kasutatud kütusekogused. Ei hõlma torujuhtmetes tekkinud kadusid (deklareerida jaotuskadudena) ega torujuhtmete käitamiseks kasutatud energiakoguseid (deklareerida transpordisektoris).

2.3.15. MUJAL NIMETAMATA – ENERGIA

Energiasektori toiminguteks kasutatud kütusekogused, mida ei ole mujal nimetatud. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada.

2.4. Jaotuskaod

Transpordil ja jaotamisel tekkinud kütusekaod.

2.5. Lõpptarbimine mitteenergeetiliseks otstarbeks

Mitteenergeetiliseks otstarbeks kasutatud fossiilkütuste (põletamata kütuste) kogused.

2.6. Energia lõpptarbimine (lõppkasutuse spetsifikatsioon)

2.6.1. TÖÖSTUSSEKTOR

Siia kuuluvad kütusekogused, mida tööstusettevõtted kasutavad oma põhitegevuste toetamiseks.

Soojusjaamade ning elektri- ja küttejaamade puhul saab siin deklareerida üksnes neid kütusekoguseid, mida ettevõtted on oma tarbeks kasutatava soojuse (ise tarbitud soojus) tootmiseks kasutanud. Müüdava soojuse ning elektri tootmiseks tarbitud kütusekogused tuleb deklareerida asjakohases muundamissektoris.

2.6.1.1. Raud ja teras: NACE Rev.2 rühmad 24.1, 24.2 ja 24.3 ning NACE Rev. 2 klassid 24.51 ja 24.52.

2.6.1.2. Keemia ja naftakeemia: NACE Rev. 2 osad 20 ja 21.

2.6.1.3. Mitteraudmetallid: NACE Rev.2 rühm 24.4 ning NACE Rev. 2 klassid 24.53 ja 24.54.

2.6.1.4. Mittemetallmineraalid: NACE Rev. 2 osa 23.

2.6.1.5. Transpordivahendid: NACE Rev. 2 osad 29 ja 30.

2.1.6.6. Seadmed: NACE Rev. 2 osad 25, 26, 27 ja 28.

2.6.1.7. Kaevandamine kaevandustes ja karjäärides: NACE Rev. 2 osad 07 (v.a 07.21) ja 08 (v.a 08.92); NACE Rev. 2 rühm 09.9.

2.6.1.8. Toit, joogid ja tubakas: NACE Rev. 2 osad 10, 11 ja 12.

2.6.1.9. Paberimass, paber ja trükkimine: NACE Rev. 2 osad 17 ja 18.

2.6.1.10. Puit ja puidutooted: NACE Rev. 2 osa 16.

2.6.1.11. Ehitus: NACE Rev. 2 osad 41, 42 ja 43.

2.6.1.12. Tekstiil ja nahk: NACE Rev. 2 osad 13, 14 ja 15.

2.6.1.13. Mujal nimetamata – tööstus: NACE osad 22, 31 ja 32.

2.6.2. TRANSPORDISEKTOR

Kõikide veoliikide puhul kasutatud energia olenemata sellest, millises NACE kategoorias (majandussektoris) vedu toimub. Raudtee- ja bussijaamade, sadamasildade ja lennujaamade kütmiseks ja valgustamiseks kasutatud kütused tuleb deklareerida kategoorias „Äri ja avalikud teenused“, mitte transpordisektoris.

2.6.2.1. Raudteetransport

Raudteeliikluses, sh tööstuslikult kasutatavatel raudteedel ning linnade ja eeslinnade transpordisüsteemi osana toimivas raudteeliikluses (nt rongid, trammid, metroo) kasutatud kütusekogused.

2.6.2.2. Riigisisene laevaliiklus

Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele laevadele, mis ei tegele rahvusvahelise laevaliiklusega (vt rahvusvahelised merepunkrivarud). Laevaliikluse jaotamine riigisiseseks ja rahvusvaheliseks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või riikliku kuuluvuse alusel.

2.6.2.3. Maanteetransport

Maanteesõidukite kasutatud kütusekogused. Siia kuuluvad põllumajandusmasinates maanteedel kasutatud kütus ja maanteesõidukite määrdeõlid.

Siia ei kuulu paiksetes mootorites kasutatud energia (vt „Muu sektor“), traktorites tarbitud kütus mujal kui maanteedel (vaata „Põllumajandus“), sõjalisel otstarbel kasutatavad maanteesõidukid (vaata „Muu sektor – mujal nimetamata“), teekatetes kasutatud bituumen ja ehitusmasinate energiakulu (vaata tööstussektori allsektorit „Ehitus“).

2.6.2.4. Torutransport

Gaase, vedelikke, lobri ja muid kaupu transportivate torujuhtmete käitamiseks ja käitamise toetamiseks kasutatud kütusekogused. Siia kuulub pumbajaamades ja torujuhtmete hooldamiseks kasutatud energia. Siia ei kuulu energia, mis on kasutatud maagaasi või tööstuslikult toodetud gaasi, kuuma vee või auru transportimiseks jaotusvõrgu torujuhtmete kaudu jaoturitest lõpptarbijani (andmed deklareeritakse energiasektoris); vee lõplikuks jaotamiseks kodumajapidamistele, tööstustarbijatele, kaubanduslikele ja muudele kasutajatele kulutatud energia (deklareeritakse kategoorias „Äri- ja avalikud teenused“) ja jaoturist lõpptarbijani transportimisel tekkinud kaod (deklareeritakse jaotuskadudena).

2.6.2.5. Rahvusvahelised õhuveod

Rahvusvahelistes õhuvedudes kasutatavatele õhusõidukitele tarnitud lennukikütuse kogused. Õhuvedude jaotamine riigisisesteks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal. Välja arvatud lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareeritakse kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata“) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareeritakse kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata“).

2.6.2.6. Riigisisesed õhuveod

Riigisisestes õhuvedudes kasutatavatele õhusõidukitele tarnitud lennukikütuse kogused. Siia kuulub kütus, mis on kasutatud muul otstarbel kui lendamiseks, näiteks mootorite stendikatseteks. Õhuvedude jaotamine riigisisesteks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal. Siia kuuluvad pikad lennud kahe lennujaama vahel riikides, millel on ülemereterritooriumid. Välja arvatud lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareeritakse kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata“) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareeritakse kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata“).

2.6.2.7. Mujal nimetamata – transport

Transporditegevusteks kasutatud kütusekogused, mida ei ole mujal nimetatud. Siia kuulub lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus ning sadamate lossimisseadmete ja erinevat tüüpi kraanade kütus. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada.

2.6.3. MUUD SEKTORID

See kategooria hõlmab kütusekoguseid, mida kasutatakse sektorites, mida ei ole mujal nimetatud või mis ei kuulu muundamis-, energia-, tööstus- või transpordisektori alla.

2.6.3.1. Äri- ja avalikud teenused

Avaliku ja erasektori ettevõtete ja ametkondade tarbitud kütusekogused. NACE Rev.2 osad 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (v.a klass 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 ja 99. Siin kategoorias deklareeritakse raudtee- ja bussijaamade, sadamasildade ja lennujaamade kütmiseks ja valgustamiseks kasutatud kütused ning samuti kõikideks NACE Rev. 2 osade 49, 50 ja 51 alla kuuluvateks transpordiga mitteseotud tegevusteks kasutatud kütused.

2.6.3.2. Eluasemesektor

Kõikides kodumajapidamistes, sealhulgas „palgaliste töötajatega kodumajapidamistes“ tarbitud kütusekogused. NACE Rev. 2 osad 97 ja 98.

Kõnealuse sektori puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:

Kodumajapidamiste sektor:

kodumajapidamine tähendab üksi elavat isikut või isikute rühma, kes elab koos samas eraeluruumis ning kellel on ühised kulutused ja peamised elatusvahendid. Kodumajapidamiste sektor, mida nimetatakse ka eluasemesektoriks, on seega riigi kõikide kodumajapidamiste kogum.

Ühised eluasemed, mis võivad olla kas alalised (nt vanglad) või ajutised (nt haiglad) tuleks kõnealuse mõiste määratlusest välja jätta, kuna neid käsitletakse teenuste sektori tarbimises. Andmed transpordi jaoks kasutatud energia kohta tuleks esitada transpordisektori ja mitte kodumajapidamiste sektori all.

Kodumajapidamiste majandustegevusega seotud energiatarbimine tuleks samuti kodumajapidamise energia kogutarbimisest välja jätta. Kõnealune majandustegevus hõlmab põllumajandustegevust väikestes talumajapidamistes ning muud kodust majandustegevust, mille kohta tuleks andmed esitada vastava sektori all.

2.6.3.2.1. Eluruumide kütmine:

See energiateenus hõlmab energia kasutamist eluruumi siseruumide kütmiseks.

2.6.3.2.2. Eluruumide jahutamine:

See energiateenus hõlmab energia kasutamist eluruumide jahutamiseks kliimaseadmete ja/või -süsteemide abil.

Käesoleva punkti alt jäävad välja ventilaatorid, puhurid ja muud seadmed, mis ei ole kliimaseadmega ühendatud, ning nende kohta tuleb andmed esitada jaos „Valgustus- ja elektriseadmed“.

2.6.3.2.3. Vee soojendamine:

See energiateenus hõlmab energia kasutamist sooja kraanivee saamiseks, vannis käimiseks, puhastustöödeks ja muudeks kasutusotstarveteks, välja arvatud söögi tegemine.

Välja on jäetud ujumisbasseini vee soojendamine, mille kohta tuleks andmed esitada aga jaos „Muud lõppkasutusalad“.

2.6.3.2.4. Söögi tegemine:

See energiateenus hõlmab energia kasutamist söögi valmistamiseks.

Välja on jäetud teisesed abiseadmed, nagu mikrolaineahjud, veekeetjad, kohvimasinad jne), mille kohta tuleks andmed esitada jaos „Valgustus- ja elektriseadmed.“

2.6.3.2.5. Valgustus- ja elektriseadmed (ainult elekter):

Elektri kasutamine eluruumides valgustuse jaoks ning need elektriseadmed, mis ei ole muude lõppkasutusaladega hõlmatud.

2.6.3.2.6. Muud lõppkasutusalad:

Muu energiatarbimine kodumajapidamises, näiteks välisruumides, ja muu tegevus, mida ei ole eespool nimetatud viie lõppkasutusalaga hõlmatud (nt muruniidukid, ujumisbasseini soojendus, soojuslambid, grillid, saunad jne).

2.6.3.3. Põllumajandus ja metsandus

Põllumajanduse, jahinduse ja metsanduse kategooriasse liigitatud kasutajate tarbitud kütusekogused; NACE Rev. 2 osad 01 ja 02.

2.6.3.4. Kalandus

Sisemaa-, ranniku- ja süvamerepüügiks tarnitud kütusekogused. Kalandus peab hõlmama kütuse tarnimist kõikide lippude all sõitvatele laevadele, mis on riigis taastangitud (sealhulgas rahvusvaheline kalapüük), ja kalatööstuses kasutatud energiat. NACE Rev. 2 osa 03.

2.6.3.5. Mujal nimetamata – muu

Mujal nimetamata tegevusteks kasutatud kütusekogused (nt NACE Rev. 2 klass 84.22). See kategooria hõlmab kütuse kasutamist sõjalisel otstarbel nii liikuvates kui ka paiksetes tarbimiskohtades (näiteks laevad, õhusõidukid, maanteesõidukid ning eluruumides kasutatud energia), olenemata sellest, kas kütus on tarnitud kõnesoleva riigi sõjaväele või mõne teise riigi sõjaväele. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada.

3. TOOTED

3.1. KIVISÜSI (Tahked fossiilkütused ja tööstuslikult toodetud gaasid)

3.1.1. KIVISÜSI

Kivisüsi on liittoode, mis moodustub antratsiidi, koksisöe ja muu bituumenkivisöe kogumist.

3.1.2. ANTRATSIIT

Kõrge kütteväärtusega kivisüsi, mida kasutatakse nii tööstuses kui ka elamumajanduses. Tavaliselt sisaldab lenduvat ainet vähem kui 10 % ja on suure süsinikusisaldusega (umbes 90 % seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul.

3.1.3. KOKSISÜSI

Bituumenkivisüsi, mille kvaliteet võimaldab toota kõrgahjus kasutatavat koksi (koksiahjukoksi). Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul.

3.1.4. MUU BITUUMENKIVISÜSI

Auru tootmiseks kasutatav süsi, mis sisaldab mis tahes bituumensütt, mis ei ole liigitatud koksisöeks ega antratsiidiks. Seda iseloomustab antratsiidist kõrgem lenduva aine osakaal (üle 10 %) ja madalam süsinikusisaldus (alla 90 % seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul.

3.1.5. PRUUNSÜSI

Pruunsüsi on liittoode, mis moodustub subbituminoosse kivisöe ja ligniidi kogumist.

3.1.6. SUBBITUMINOOSNE SÜSI

Mittepaakuv kivisüsi, mille brutokütteväärtus on 20 000 kJ/kg ja 24 000 kJ/kg vahel ning lenduva aine sisaldus üle 31 % kuiva mineraalainevaba proovi põhjal.

3.1.7. LIGNIIT

Mittepaakuv süsi, mille brutokütteväärtus on alla 20 000 kJ/kg ja lenduva aine sisaldus üle 31 % kuiva mineraalainevaba proovi põhjal.

3.1.8. KÜTTEBRIKETT

Kivisöe peenosistest valmistatud komposiitkütus, millele on lisatud sideainet. Toodetud küttebriketi kogus võib seetõttu olla veidi suurem muundamisprotsessis tegelikult tarbitud söekogusest.

3.1.9. KOKSIAHJUKOKS

Tahke toode, mis on saadud söe (peamiselt koksisöe) karboniseerimisel kõrgel temperatuuril, selles on vähe niiskust ja lenduvat ainet. Koksiahjukoksi kasutatakse peamiselt raua- ja terasetööstuses energiaallikana ja keemilise mõjurina.

See kategooria hõlmab peenkoksi ja valukoksi.

Siia kuulub ka poolkoks (tahke toode, mis on saadud koksi karboniseerimisel madalal temperatuuril). Poolkoksi kasutatakse olmekütusena või muundamisettevõttes endas.

Rubriik hõlmab ka ligniidist valmistatud koksi, peenkoksi ja poolkoksi.

3.1.10. GAASIKOKS

Gaasitehastes majapidamisgaasi tootmiseks kasutatava kivisöe kõrvalsaadus. Gaasikoksi kasutatakse kütteks.

3.1.11. KIVISÖETÕRV

Bituumenkivisöe kuivutmise saadus. Kivisöetõrv on söe destilleerimise vedel kõrvalsaadus, mis saadakse söe koksiahjus koksistamisel või valmistatakse pruunsöest (madalal temperatuuril saadud tõrv).

3.1.12. BKB (PRUUNSÖEBRIKETID)

Pruunsöebrikett on ligniidist või subbituminoossest kivisöest kõrgsurvel briketiks pressitud komposiitkütus, millele ei ole lisatud sideainet, sh kuivatatud ligniidi peenosakesed ja tolm.

3.1.13. TÖÖSTUSLIKULT TOODETUD GAAS

Tööstuslikult toodetud gaas on liittoode, mis moodustub gaasitehasegaasi, koksiahjugaasi, kõrgahjugaasi ja muude kogutud gaaside kogumist.

3.1.14. GAASITEHASEGAAS

Hõlmab kõiki gaasiliike, mis on toodetud avalikes või eraettevõtetes, mille peamiseks tegevusalaks on gaasi tootmine, transport ja jaotamine. Siia kuuluvad gaasid, mille tootmiseks on kasutatud karboniseerimist (sealhulgas koksiahjudes toodetud gaas ja gaasitehastesse edastatud gaas); täielikku gaasistamist koos naftatoodetega rikastamisega või ilma selleta (veeldatud naftagaas, masuut jms), reformimist ning gaaside ja/või õhu lihtsat segamist, sh maagaasiga segatud gaas, mis jaotatakse ja tarbitakse maagaasivõrgu kaudu. Gaasi hulk, mis on saadud muude söegaaside muundamisest gaasitehasegaasiks, tuleb deklareerida gaasitehase gaasitoodanguna.

3.1.15. KOKSIAHJUGAAS

Koksiahjugaas saadakse kõrvalsaadusena koksiahjukoksi tootmisel raua- ja terasetootmise jaoks.

3.1.16. KÕRGAHJUGAAS

Kõrgahjugaas saadakse raua- ja terasetööstuses koksi põletamisel kõrgahjus. See kogutakse ja kasutatakse siis kütusena tootmisjaamas endas ja muudes terasetööstuse tööprotsessides või vastavate põletusseadmetega elektrijaamades.

3.1.17. MUUD KOGUTUD GAASID

Terase hapnikkonverteris tootmise kõrvalsaadus, kogutakse ahjust väljastamisel. Gaasi tuntakse ka konverterigaasina, LD-gaasina või BOS-gaasina. Kõrvalsaadusena tagasi saadud kütuse kogus tuleb deklareerida brutokütteväärtuse põhjal. Hõlmab ka eespool nimetamata tööstuslikult toodetud gaase, nt tahket süsinikku sisaldavaid põlevgaase, mis on kogutud mujal määratlemata tööstuslikest ja keemilistest protsessidest.

3.1.18. TURVAS

Turvas on taimse päritoluga, kõrge veesisaldusega (kuni 90 % töötlemata kujul), põlev pehme poorne või kokkupressitud ladestus, mida on kerge lõigata ja mille värvus varieerub helepruunist tumepruunini. Turvas hõlmab tükkturvast ja freesturvast. Siia ei kuulu muul otstarbel kui energia saamiseks kasutatud turvas.

3.1.19. TURBATOOTED

Sellised tooted nagu turbabrikett, mis on otse või kaudselt saadud tükkturbast või freesturbast.

3.1.20. PÕLEVKIVI JA ÕLILIIVAD

Põlevkivi ja õliliivad on settekivimid, mis sisaldavad orgaanilist ainet kerogeeni. Kerogeen on vahajas süsivesinikerikas materjal, mida peetakse nafta lähteaineks. Põlevkivi võib põlevkiviõli saamiseks põletada või töödelda utmise teel. Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida naftasaaduste hulgas kategoorias „Muud süsivesinikud“.

3.2. Maagaas

3.2.1. MAAGAAS

Maagaas sisaldab maa-alustes maardlates veeldatud või gaasilises olekus esinevaid gaase, mis koosnevad peamiselt metaanist, olenemata nende kaevandamismeetodist (traditsiooniline ja ebatraditsiooniline). Hõlmatud on nii „vabad“ gaasid, mis pärinevad üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest gaasimaardlatest, kui ka koos toornaftaga toodetud naftakõrvalgaasid ning metaan, mis on kogutud söekaevandustest (kaevandusgaas) või söe vahekihtidest (söe vahekihtide gaas). Maagaas ei hõlma biogaasi ega töödeldud gaase. Selliste toodete maagaasivõrku suunamine tuleb deklareerida maagaasist eraldi. Maagaas hõlmab veeldatud maagaasi (LNG) ja surumaagaasi (CNG).

3.3. Elekter ja soojus

3.3.1. ELEKTER

Elektri all mõistetakse energiasiiret füüsikalise nähtuse kaudu, mis hõlmab elektrilaenguid ja nende mõju nii rahuolekus kui ka liikumises. Deklareerida tuleb kogu kasutatud, toodetud ja tarbitud elekter, sh võrguväline ja oma tarbeks kasutatud.

3.3.2. SOOJUS (SOOJUSENERGIA)

Soojuse all mõistetakse energiat, mis tekib aineosakeste edasi-, pöörleva ja vibreeriva liikumise ning aine füüsilise oleku muutumise kaudu. Deklareerida tuleb kogu toodetud soojus, v.a tootjate oma tarbeks toodetud soojus, mida ei müüda. Kõik muud soojuse liigid deklareeritakse nende toodete kasutamisena, millest soojus toodeti.

3.4. NAFTA (toornafta ja naftasaadused)

3.4.1. TOORNAFTA

Toornafta on looduslik mineraalõli, mis koosneb süsivesinike ja nendega seotud lisandite (näiteks väävel) segust. Tavalise pinnatemperatuuri ja rõhu juures on toornafta vedelas olekus ning selle füüsikalised omadused (tihedus, viskoossus jne) võivad olla väga erinevad. Käesolev kategooria hõlmab maardla- või puuraugukondensaati, mis on toodetud kaubandusliku toornafta vooga kaasnevast naftakõrvalgaasist või vabast gaasist. Kogused tuleb deklareerida olenemata nende kaevandamismeetodist (traditsiooniline ja ebatraditsiooniline). Toornafta ei hõlma maagaasi kondensaati (NGL).

3.4.2. MAAGAASI KONDENSAADID (NGL)

Maagaasi kondensaadid on vedelad või veeldatud süsivesinikud, mis saadakse maagaasist eraldusrajatistes või gaasitöötlemistehastes. Maagaasi kondensaadid hõlmavad etaani, propaani, butaani (tavaline ja iso-), (iso-)pentaani ja pentaani ning raskemaid süsivesinikke (nimetatakse mõnikord looduslikuks bensiiniks või tehasekondensaadiks).

3.4.3. RAFINEERIMISTEHASTE LÄHTEAINED

Rafineerimistehaste lähteaine on edasiseks töötlemiseks ettenähtud töödeldud õli (näiteks otsedestilleeritud kütteõli või vaakumgaasiõli), kuid mitte segud. Edasisel töötlemisel muundatakse see üheks või mitmeks komponendiks ja/või valmistoodeteks. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstuselt rafineerimistööstusele tagastatavad tooted (näiteks pürolüüsbensiin, C4 fraktsioonid, gaasiõli ja kütteõli fraktsioonid).

3.4.4. LISANDID/ORGAANILISED HAPNIKUÜHENDID

Lisandid on muud kui süsivesinikkomponendid, mida naftasaadustele lisatakse või naftasaadustega segatakse nende omaduste muutmiseks (oktaaniarv, tsetaaniarv, omadused madalatel temperatuuridel jne). Lisandid hõlmavad järgmist: orgaanilised hapnikuühendid (nt alkoholid (metanool, etanool), eetrid (nt metüül-tert-butüüleeter (MTBE), amüül-tert-metüüleeter (TAME)), estrid (nt rapsiõli või dimetüülester jne), keemilised ühendid (nt tetrametüülplii (TML), tetraetüülplii (TEL) ja pesuained). Selles kategoorias deklareeritavate lisandite/orgaaniliste hapnikuühendite kogused (alkoholid, eetrid, estrid ja muud keemilised ühendid) peavad olema seostatud kogustega, mis on ette nähtud segamiseks kütustega või kasutamiseks kütustena. See kategooria hõlmab vedelate fossiilkütustega segatud biokütuseid.

3.4.5. BIOKÜTUSED LISANDITES/ORGAANILISTES HAPNIKUÜHENDITES

Siin kategoorias deklareeritavad vedelate biokütuste kogused on seotud segatud vedelate biokütustega ning osutavad ainult vedela biokütuse osale, mitte vedelkütuse kogumahule, millesse vedelad biokütused segatakse. Siia ei kuulu vedelad biokütused, mis ei ole segatud.

3.4.6. MUUD SÜSIVESINIKUD

Tõrvaliivast saadud sünteetiline toorõli, kivisöeõli jms, söe veeldamisel saadud vedelikud, maagaasist bensiini valmistamisel tekkinud vedelikud, vesinik ja emulgeeritud õlid (nt orimulsioon); ei hõlma põlevkivi; hõlmab põlevkiviõli (muundatud energia toode).

3.4.7. NAFTASAADUSED

Naftasaadused moodustavad tootekogumi, kuhu kuuluvad rafineerimistehase gaas, etaan, veeldatud naftagaas, toorbensiin, mootoribensiin, lennukibensiin, bensiini tüüpi reaktiivkütus, petrooli tüüpi reaktiivkütus, muu petrooleum, gaasi-ja diisliõli, kütteõli, lakibensiin ja tööstusbensiin, määrdeõlid, bituumen, parafiinvahad, naftakoks ja muud tooted.

3.4.8. RAFINEERIMISTEHASE GAAS

Rafineerimistehase gaas hõlmab mittekondenseeruvate gaaside segu, mis koosneb peamiselt vesinikust, metaanist, etaanist ja olefiinist, mis on saadud toornafta destilleerimisel või naftatoodete töötlemisel (näiteks krakkimine) rafineerimistehastes. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstusest tagastatavad gaasid.

3.4.9. ETAAN

Looduslikult gaasilises olekus hargnemata ahelaga süsivesinik (C2H6), mis on saadud maagaasist ja rafineerimistehase gaasivoogudest.

3.4.10. VEELDATUD NAFTAGAAS (LPG)

Veeldatud naftagaas on kerge parafiinne süsivesinik, mis on saadud rafineerimisprotsessis, toornafta stabiliseerimisel ja maagaasi töötlemise tehastes. Koosneb põhiliselt propaanist (C3H8) ja butaanist (C4Hl0) või nende kahe segust. Võib ka sisaldada propüleeni, butüleeni, isopropüleeni ja isobutüleeni. Veeldatud naftagaas on tavaliselt surve all veeldatud transportimise ja ladustamise jaoks.

3.4.11. TOORBENSIIN

Toorbensiin on naftakeemiatööstuse lähteaine (näiteks etüleeni või aromaatsete ühendite tootmisel) või kasutatakse seda rafineerimistehastes bensiini tootmisel reformimise ja isomeerimise abil. Toorbensiin sisaldab aineid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 30 °C–210 °C või selle vahemiku osas.

3.4.12. MOOTORIBENSIIN

Mootoribensiin koosneb kergete süsivesinike segust, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 35 °C–215 °C. Seda kasutatakse kütusena mootorsõidukite sädesüütega sisepõlemismootorites. Mootoribensiin võib sisaldada lisaaineid, orgaanilisi hapnikuühendeid ja oktaaniarvu tõstjaid, sh pliiühendeid. Hõlmab mootoribensiini segatavaid komponente (välja arvatud lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid), näiteks alkülaate, isomeraate, krakitud bensiini, mis on ette nähtud kasutamiseks valmis mootoribensiinina. Mootoribensiin on liittoode, mis moodustub segatud biobensiinist (mootoribensiini segatud biobensiin) ja muust kui biobensiinist.

3.4.12.1. Segatud biobensiin (mootoribensiini segatud biobensiin)

Mootoribensiini segatud biobensiin.

3.4.12.2. Muu kui biobensiin

Mootoribensiini ülejäänud osa – mootoribensiin, v.a sellesse segatud biobensiin (tavaliselt fossiilse päritoluga mootoribensiin).

3.4.13. LENNUKIBENSIIN

Spetsiaalselt lennukite kolbmootoritele ettenähtud mootoribensiin mootorile sobiva oktaaniarvuga; külmumispunkt – 60 °C ja destilleerimistemperatuur tavaliselt vahemikus 30 °C ja 180 °C.

3.4.14. BENSIINI TÜÜPI REAKTIIVKÜTUS (TOORBENSIINI TÜÜPI REAKTIIVKÜTUS VÕI JP4)

Siia kuuluvad kõik kerged süsivesinikõlid, mida kasutatakse lennukite turbiinajamites, destilleerimistemperatuur on vahemikus 100 °C ja 250 °C. Valmistamiseks segatakse petrooleumi ja bensiini või toorbensiini nii, et aromaatsete ühendite sisaldus ei ületa 25 % massist ja aururõhk on vahemikus 13,7 kPa ja 20,6 kPa.

3.4.15. PETROOLEUMI TÜÜPI REAKTIIVKÜTUS

Lennukite turbiinajamites kasutatav destillaat. Selle leekpunkt ja destilleerimise temperatuurivahemik (150 °C ja 300 °C; tavaliselt mitte üle 250 °C) on sama kui petrooleumil. Lisaks on sel eriomadusi (näiteks külmumispunkt), mille on kindlaks määranud Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA). Siia kuuluvad petrooleumi segatavad komponendid. Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus on liittoode, kuhu kuuluvad segatud lennuki biopetrool (petrooleumi tüüpi reaktiivkütusega segatud lennuki biopetrool) ja muu kui lennuki biopetrool.

3.4.15.1. Segatud lennuki biopetrool (petrooleumi tüüpi reaktiivkütusega segatud lennuki biopetrool)

Petrooleumi tüüpi reaktiivkütusega segatud lennuki biopetrool.

3.4.15.2. Muu kui lennuki biopetrool

Petrooleumi tüüpi reaktiivkütuse ülejäänud osa – petrooleumi tüüpi reaktiivkütus, v.a sellega segatud lennuki biopetrool (tavaliselt fossiilse päritoluga petrooleumi tüüpi reaktiivkütus).

3.4.16. MUU PETROOLEUM

Rafineeritud petrooleumi destillaat, mida kasutatakse väljaspool õhutranspordisektorit. Destilleerimistemperatuur on vahemikus 150 °C ja 300 °C.

3.4.17. GAASI- JA DIISLIÕLI (KÜTTEÕLI DESTILLAAT)

Gaasi-/diisliõli on eeskätt vahedestillaat, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 180 °C ja 380 °C. Siia kuuluvad segatavad komponendid. Saadaval on erineva kasutusotstarbega liike. Siia kuulub diiselmootoriga maanteesõidukites (autod, veoautod) kasutatav diisliõli. Siia kuulub tööstuses ja kaubanduslikul otstarbel kasutatav kerge kütteõli, laevamootorite diislikütus ja raudteevedudel kasutatav diislikütus, muu gaasiõli, sealhulgas rasked gaasiõlid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 380 °C ja 540 °C ning mida kasutatakse lähteainena naftakeemiatööstuses. Gaasi- ja diisliõli moodustavad tootekogumi, kuhu kuuluvad segatud biodiislid (gaasi- ja diisliõliga segatud biodiislid) ja muud kui biodiislid.

3.4.17.1. Segatud biodiislid (gaasi- ja diisliõliga segatud biodiislid)

Gaasi- ja diisliõliga segatud biodiislid.

3.4.17.2. Muu kui biodiisel

Gaasi- ja diisliõli ülejäänud osa – gaasi- ja diisliõli, v.a segatud biodiislid (tavaliselt fossiilse päritoluga gaasi- ja diisliõlid).

3.4.18. KÜTTEÕLI (RASKE KÜTTEÕLI)

Kõik (rasked) kütteõlid (sealhulgas need, mis on saadud segamisel). Kineetiline viskoossus on üle 10 cSt temperatuuril 80 °C. Leekpunkt on alati üle 50 °C ja tihedus on alati suurem kui 0,90 kg/l. Kütteõli on tootekogum, kuhu kuuluvad madala ja kõrge väävlisisaldusega kütteõlid.

3.4.18.1. Madala väävlisisaldusega kütteõli

Kütteõli väävlisisaldusega alla 1 %.

3.4.18.2. Kõrge väävlisisaldusega kütteõli

Kütteõli väävlisisaldusega 1 % või rohkem.

3.4.19. LAKIBENSIIN JA TÖÖSTUSBENSIIN

Lakibensiin ja tööstusbensiin on rafineeritud vahedestillaadid, mille destilleerimispiirid ühtivad toorbensiini/petrooleumi omadega. Siia kuuluvad tööstusbensiin (SBP): kerged õlid, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 30 °C–200 °C; on seitse kuni kaheksa erinevat tööstusbensiini sorti olenevalt destilleerimistemperatuuri vahemikust; sordid määratakse kindlaks 5 % ja 90 % mahuosa destilleerimise punktide vahemikega (mis ei ole suuremad kui 60 °C) ning lakibensiin, mis on tööstusbensiin leekpunktiga üle 30 °C ja mille destilleerimistemperatuuri vahemik on 135 °C–200 °C.

3.4.20. MÄÄRDEAINED

Toodete destilleerimise süsivesinikjäägid; kasutatakse peamiselt laagripindade vahelise hõõrdumise vähendamiseks. Siia kuuluvad kõik valmis määrdeõlisordid võllimäärdeõlist kuni silindrimäärdeõlini ning määrdeõlid, mida kasutatakse määrderasvades, mootoriõlides ja kõikides määrdeõli baasainesortides.

3.4.21. BITUUMEN

Tahke, pooltahke või viskoosne kolloidse struktuuriga süsivesinik, värvus pruunist mustani, on toornafta destillatsioonijääk või saadakse atmosfäärirõhul tekkinud naftajääkide vaakumdestilleerimisel. Bituumenit nimetatakse sageli asfaldiks ning seda kasutatakse peamiselt teedeehitusel ning katusematerjalina. Siia kuuluvad vedelikfaasis ja pehmendatud bituumen.

3.4.22. PARAFIINVAHAD

Need on küllastunud alifaatsed süsivesinikud. Need vahad on määrdeõlide vahatustamisel ekstraheeritud tootmisjäägid. Neil on peen kristalne struktuur, mis on sorditi veidi erinev. Põhiomadused on järgmised: need on värvitud, lõhnatud, valgust läbilaskvad, sulamispunktiga üle 45 °C.

3.4.23. NAFTAKOKS

Must tahke kõrvalsaadus, saadakse tavaliselt naftast toodetud lähteainete, vaakumpõhjade, tõrva ja pigi krakkimisel ja karboniseerimisel selliste protsesside abil nagu aeglane koksistamine ja vedelfaasiline koksistamine. See koosneb põhiliselt süsinikust (90–95 %) ja on madala tuhasisaldusega. Kasutatakse terasetööstuses koksiahjudes lähteainena, samuti kütteks, elektroodide ja kemikaalide tootmiseks. Kaks kõige olulisemat kvaliteediklassi on roheline koks ja kaltsineeritud koks. Siia kuulub katalüsaatorikoks, mis ladestub katalüsaatorile rafineerimisprotsessis; see koks ei ole regenereeritav ning põletatakse tavaliselt rafineerimistehastes kütusena.

3.4.24. MUUD TOOTED

Kõik tooted, mida ei ole nimetatud eespool, näiteks: tõrv ja väävel. Siia kuuluvad rafineerimistehastes toodetud aromaatsed ühendid (näiteks BTX või benseen, tolueen ja ksüleen) ja olefiinid (näiteks propüleen).

3.5. Taastuvkütused ja jäätmed

3.5.1. HÜDROENERGIA

Vee potentsiaalne ja kineetiline energia, mis on muundatud hüdroelektrijaamades elektrienergiaks. Hüdroenergia on tootekogum, kuhu kuulub puhtalt hüdroelektrijaamade, kombineeritud hüdroelektrijaamade ja puhtalt pumpelektrijaamade toodang.

3.5.1.1. Puhtalt hüdroelektrijaamad

Hüdroelektrijaamad, mis kasutavad ainult otsest vee looduslikku sissevoolu ja millel puudub pumpelektrijaamade (vee ülespumpamise) võimekus.

3.5.1.2. Kombineeritud hüdroelektrijaamad

Hüdroelektrijaamad, mis kasutavad vee looduslikku sissevoolu ülemisse reservuaari, kus kõiki seadmeid või osa nendest saab kasutada vee ülespoole pumpamiseks; elektritootmine põhineb nii vee looduslikul sissevoolul kui ka varem ülespoole pumbatud veel.

3.5.1.3. Puhtalt pumpelektrijaamad

Hüdroelektrijaamad, kus puudub vee looduslik sissevool ülemisse reservuaari; suurem osa elektri tootmiseks kasutatavast veest on varem ülespoole pumbatud vesi; v.a vihmaveest ja lumest saadud vesi.

3.5.2. GEOTERMAALENERGIA

Maakoorest eralduvast soojusest saadud energia, tavaliselt kuuma vee või auru vormis; v.a maasoojuspumbaga salvestatud ümbritseva keskkonna soojus. Geotermaalenergia tootmine põhineb soojussisalduse erinevusel tootmispuuraugust väljatava vedeliku ja lõpptulemusena kasutatava vedeliku vahel.

3.5.3. PÄIKESEENERGIA

Päikeseenergia on fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia ja päikese soojusenergia summa.

3.5.3.1. Fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia

Päikesevalguse muundamine elektriks päikesepaneelide abil, mis päikesevalguses toodavad elektrit. Deklareerida tuleb kogu toodetud elekter (k.a väikesemahuline tootmine ja võrguvälised seadmed).

3.5.3.2. Päikese soojusenergia

Päikesekiirgusest saadav soojus (päikesevalgus), mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks. Siia kuuluvad näiteks päikeseküttel töötavad soojuselektrijaamad ja aktiivsed süsteemid sooja vee tootmiseks kodumajapidamiste tarbeks või ruumide soojendamiseks. Antud juhul toodetakse energiat soojusest, mis on kättesaadav soojusvahetitele, st esialgne päikeseenergia, millest on maha arvatud optilised ja küttepaneelidel toimuvad kaod. Siia ei kuulu passiivsete süsteemide salvestatud päikeseenergia, mida kasutatakse ehitiste soojendamiseks, jahutamiseks ja valgustamiseks; siia kuulub ainult aktiivsete süsteemidega seotud päikeseenergia.

3.5.4. LOODETE, LAINETE JA OOKEANI ENERGIA

Mehhaaniline energia, mis on saadud merevee liikumisest loodete ajal, lainete liikumisest või ookeanihoovustest ning mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks.

3.5.5. TUULENERGIA

Tuule kineetiline energia, mida kasutatakse tuuleturbiinides energia tootmiseks. Tuuleenergia on maismaa ja avamere tuuleenergia summa.

3.5.5.1. Maismaa tuuleenergia

Tuuleenergia tootmine maismaal (maismaa, k.a järved ja muud siseveekogud).

3.5.5.2. Avamere tuuleenergia

Tuuleenergia tootmine avamerel (nt meri, ookean ja tehissaared). Seoses tuuleenergia tootmisega avamerel väljaspool asjaomase territooriumi territoriaalvett võetakse arvesse kõiki asjaomase riigi majandusvööndis asuvaid rajatisi.

3.5.6. TÖÖSTUSJÄÄTMED (TAASTUMATU OSA)

Deklareeritakse taastumatud tööstusjäätmed, mis põletatakse otse eriseadmetes otstarbekohase energiakasutuse eesmärgil. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal. Siia ei kuulu jäätmed, mis põletatakse ilma energia taaskasutamiseta. Taastuvad tööstusjäätmed tuleb deklareerida kategoorias „Biokütused“, mis iseloomustab neid kõige paremini.

3.5.7. OLMEJÄÄTMED

Kodumajapidamistes, haiglates ja kolmandas sektoris toodetud jäätmed (üldiselt kõik kodumajapidamisjäätmetele sarnased jäätmed), mis põletatakse eriseadmetes otstarbekohase energiakasutuse eesmärgil. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal. Siia ei kuulu jäätmed, mis põletatakse ilma energia taaskasutamiseta. Olmejäätmed on tootekogum, kuhu kuuluvad taastuvad ja taastumatud olmejäätmed.

3.5.7.1. Taastuvad olmejäätmed

Bioloogilise päritoluga olmejäätmed.

3.5.7.2. Taastumatud olmejäätmed

Mittebioloogilise päritoluga olmejäätmed.

3.5.8. BIOKÜTUSED

Biokütused moodustavad tootekogumi, kuhu kuuluvad tahked biokütused, biogaas ja vedelad biokütused. Energiastatistika kohaldamisalast jäetakse välja biokütused, mida kasutatakse muul otstarbel kui energia saamiseks (nt ehituses ja mööblivalmistamises kasutatud puit, mootorites kasutatav biomäärdeaine ja teekatteks kasutatav biobituumen).

3.5.8.1. Tahked biokütused

Hõlmab bioloogilise päritoluga tahkeid orgaanilisi mittefossiilseid materjale (nimetatakse ka „biomassiks“), mida saab kasutada kütusena elektri või soojuse tootmisel. Tahked biokütused moodustavad tootekogumi, kuhu kuuluvad puusüsi, küttepuit, puidujäägid ja kõrvalsaadused, mustleelis, suhkruroo pressimise jäätmed, loomsed jäätmed, muu taimne materjal ja taimsed jäägid ning taastuvad tööstusjäätmed.

3.5.8.1.1. Puusüsi

Puusüsi on tahkest biokütusest toodetud kütus – puidu ja muu taimset päritolu materjali kuivutmisel ja pürolüüsil saadud tahke jääkaine.

3.5.8.1.2. Küttepuit, puidujäägid ja kõrvalsaadused

Küttepuit (palgid, hagu, pelletid või laastud), mis on saadud loodusmetsast, majandatud metsast või eraldi kasvavatelt puudelt. Siia kuuluvad küttena kasutatavad puidujäägid, milles on säilinud puidu algne koostis, samuti puitpelletid. Välja on jäetud puusüsi ja must leelis. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal.

3.5.8.1.2.1. Puitpelletid

Puitpelletid on silindrilise kujuga toode, mis on saadud puidujääkide pressimise teel.

3.5.8.1.3. Mustleelis

Energia kasutatud leeliselisest vedelikust, mis saadakse keedunõust paberivalmistamiseks vajaliku okaspuidukiu tootmise ajal. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal.

3.5.8.1.4. Suhkruroo pressimise jäätmed

Kütus, mis saadakse kiududest, mis jäävad pärast suhkrumahla ekstraheerimist suhkruroo töötlemise protsessis järele. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal.

3.5.8.1.5. Loomsed jäätmed

Energia loomade eritistest ning liha- ja kalajäätmetest, mida kuivanuna kasutatakse kütusena ilma täiendava töötlemiseta. Siia ei kuulu anaeroobset fermentatsiooni kasutavates rajatistes kasutatud jäätmed. Sellistest rajatistest pärit küttegaasid deklareeritakse kategoorias „Biogaasid“. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal.

3.5.8.1.6. Muu taimne materjal ja taimsed jäägid

Mujal nimetamata biokütused, kuhu kuuluvad põhk, juurviljakoored, maapähkli koored, peenvõsa lõiked, oliiviõli pressimisjäägid ja muud taimede hooldamisel, lõikamisel või töötlemisel tekkivad jäätmed. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal.

3.5.8.1.7. Taastuvad tööstusjäätmed

Taastuvad tahked tööstusjäätmed, mis põletatakse otse eriseadmetes otstarbekohase energiakasutuse eesmärgil (näiteks, kui mitte ainult looduslik kumm kummirehvijäätmetes või looduslikud kiud tekstiilijäätmetes – jäätmekategooriad 07.3 ja 07.6, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta). Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal.

3.5.8.2. Biogaas

Gaas, mis koosneb põhiliselt metaanist ja süsinikdioksiidist, mis tekivad biomassi anaeroobsel lagunemisel või biomassi, sh biomassi jäätmete termilisel töötlemisel. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal. Biogaas on tootekogum, kuhu kuuluvad prügilagaas, reoveesetete gaas, muud anaeroobse lagunemise tulemusena tekkinud biogaasid ja termilistes protsessides tekkinud biogaasid.

3.5.8.2.1. Prügilagaas

Biogaas, mis tekib prügilajäätmete anaeroobse lagunemise tulemusena.

3.5.8.2.2. Reoveesetete gaas

Reoveesetete anaeroobse fermentatsiooni abil toodetud biogaas.

3.5.8.2.3. Muud anaeroobsel lagunemisel tekkinud biogaasid

Biogaas, mis on toodetud anaeroobse fermentatsiooni abil loomade lägast ning tapamajade, õlletehaste ja muude põllumajanduslike toidutööstusettevõtete jäätmetest.

3.5.8.2.4. Termilistes protsessides tekkinud biogaasid

Biomassi termilise töötlemise (gaasistamise või pürolüüsi) tulemusena saadud biogaasid.

3.5.8.3. Vedelad biokütused

Siia kategooriasse kuuluvad kõik looduslikku päritolu vedelad biokütused (nt biomassist ja/või biolagunevatest jäätmetest toodetud), mis sobivad fossiilset päritolu kütustega segamiseks või nende asendamiseks. Siin kategoorias deklareeritavad vedelate biokütuste kogused peavad hõlmama puhta biokütuse koguseid, mida ei ole fossiilkütustega segatud. Juhul, kui on tegemist vedelate biokütuste impordi ja ekspordiga, deklareeritakse üksnes kauplemine nende kogustega, mis ei ole segatud mootorikütustega (st nende puhtal kujul); kauplemine mootorikütustega segatud biokütustega tuleb deklareerida naftasaadusi käsitlevas kategoorias. Deklareerida tuleb ainult energia saamiseks kasutatud vedelad biokütused, mis põletatakse algsel kujul või segatakse fossiilkütustega. Vedelad biokütused moodustavad tootekogumi, kuhu kuuluvad biobensiin, biodiisel, lennuki biopetrool ja muud vedelad biokütused.

3.5.8.3.1. Biobensiin

Vedelad biokütused, mis sobivad fossiilset päritolu mootoribensiiniga segamiseks või selle asendamiseks.

3.5.8.3.1.1. Bioetanool

Etanool osana biobensiinist.

3.5.8.3.2. Biodiislid

Vedelad biokütused, mis sobivad fossiilset päritolu gaasiõli/diisliõliga segamiseks või selle asendamiseks.

3.5.8.3.3. Lennuki biopetrool

Vedelad biokütused, mis sobivad fossiilset päritolu lennukipetrooliga segamiseks või selle asendamiseks.

3.5.8.3.4. Muud vedelad biokütused

Vedelad biokütused, mis ei kuulu ühtegi eespool nimetatud kategooriasse.

3.5.9. ÜMBRITSEVA KESKKONNA SOOJUS

Kasulikul temperatuuril soojusenergia, mis saadakse soojuspumpade abil, mis vajavad toimimiseks elektrit või muud tavapärast energiat. Sellise soojusenergia võib salvestada välisõhus, maapinna all või pinnavees. Deklareeritud väärtused peavad põhinema samal metoodikal, mida kasutati soojuspumpade abil salvestatud soojusenergia deklareerimiseks direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt; arvesse tuleb võtta kõiki soojuspumpasid olenemata nende toimivustasemest.