1.

Lossitud saagi puhul a) Liikmesriik, kelle territooriumil toimub esmamüük, vastutab bioloogilise valikuuringu eest vastavalt käesolevas ühenduse programmis määratletud standarditele. Liikmesriik teeb vajaduse korral koostööd kolmandate riikide ametiasutustega, et kehtestada bioloogilise valikuuringu programmid kolmandate riikide lipu all sõitvate laevade lossitud saagile. b) Valikuuringuid võib teha üksnes olulisemate püügitegevuste kohta. Selleks et määrata kindlaks valikuuringusse kaasatavad püügitegevused, kasutavad liikmesriigid järjestust, mis on määratletud IV liites (1–5) esitatud maatriksi kuuendal tasemel, kasutades võrdlusena kahe eelmise aasta keskmist väärtust ja arvestades järgmist: — kõigepealt järjestatakse püügitegevuste lahtrid osakaalu järgi kogu kaubanduslikust lossitud saagist. Seejärel koondatakse kogused, alustades suuremast kuni 90 % piirmäärani. Kõik 90 % piiresse jäävad püügitegevused valitakse valikuuringusse; — sama katset korratakse vastavalt kaubandusliku lossitud saagi koguväärtusele ja seejärel korratakse vastavalt kogu koormusele merel viibitud päevade jooksul. Valimisse lisatakse püügitegevused, mis jäävad 90 % sisse, kuid ei kuulunud eelmise valikuuringu 90 % hulka; — STECF võib lisada valikuuringusse püügitegevusi, mis ei osutunud järjestamisel valituks, kuid millel on kalamajanduse seisukohalt eriline tähtsus. c) Valikuuringu ühik on püügireis ning valikuuringusse tuleb kaasata piisav arv püügireise, et hõlmatud oleks kogu püügitegevus. d) Täpsusväärtused ja järjestus on määratud valikuuringuprogrammidega samal tasandil (riiklike programmide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud riiklikul püügitegevuse tasandil ja piirkondlikult koordineeritud valikuuringuprogrammide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud piirkondlikul püügitegevuse tasandil). e) Valikuuringu intensiivsus peab olema proportsionaalne asjaomase püügitegevuse suhtelise koormuse ja saagi varieeruvusega. Minimaalne püügireiside arv, millelt valim võetakse, on üks püügireis kuus püügihooajal, kui püügireis kestab vähem kui kaks nädalat, ning üks püügireis kvartalis muude püügireiside puhul. f) Kui püügireis kaasatakse valikuuringusse, tuleb liikidest valim võtta ühel ajal vastavalt järgmistele reeglitele. — Kõik II liites määratletud piirkonnas püütavad liigid jaotatakse rühmadesse vastavalt järgmistele reeglitele: — 1. rühm: liigid, mis annavad tõuke rahvusvahelisele kalavarude haldamisele, sealhulgas liigid, mis kuuluvad ELi majandamiskavade või ELi taastamiskavade või ELi pikaajaliste mitmeaastaste kavade või ELi kaitse ja majandamise tegevuskavade alla vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (3); — 2. rühm: muud rahvusvaheliselt reguleeritud liigid ja rahvusvaheliselt mittereguleeritud peamised kaaspüügi liigid; — 3. rühm: kõik muud kaaspüügi (kalad ja karbid) liigid. 3. rühma liikide loetelu koostab piirkondlikul tasandil piirkondlik koordineerimiskoosolek ja STECF kinnitab selle. g) Liikide jaotamine 1. ja 2. rühma on määratud kindlaks VII liites. Millist valikuuringukava kasutada, sõltub uuritavate liikide arvust ja valikuuringu toimumise tingimustest. Valikuuringukava puhul püügitegevuse kohta tuleb arvestada nii valikuuringu korrapärasust kui ka kohaldatavat valikuuringukava. Allpool esitatud tabelis on näidatud võimalikud valikuuringukavad: — 1. kava: kõikide liikide ülevaatlik valikuuring; — 2. kava: valikuuring jagatakse iga kord kahte ossa. Üks osa valikuuringust (x %) käsitleb liikide valikuuringut kaldal ja teine osa (100 – x %) käsitleb üksnes kõigi 1. rühma liikide valikuuringut; — 3. kava: valikuuring jagatakse iga kord kahte ossa. Üks osa valikuuringust (x %) käsitleb kõigi 1. ja 2. rühma liikide valikuuringut kaldal ning teine osa (100 – x %) käsitleb üksnes 1. rühma liikide valikuuringut. 3. rühma liikide puhul tehakse valikuuring merel. Tabel 1 Ülevaade paralleelseks valikuuringuks kasutatavatest valikuuringutest Valikuuringukava Sagedus 1. rühm 2. rühm 3. rühm 1. kava Iga kord 2. kava x % korral (100 – x) % korral 3. kava x % korral Valikuuring merel (100 – x) % korral h) Iga valimi kohta tuleb märkida valikuuringukava (tabel 1) koos teabega valikuuringu tegemise kohta. — Valikuuringus peab ühe liigi mõõdetavate isendite arv olema piisav, et saadud pikkuseline koosseis oleks kvaliteetne ja täpne. Valimis sisalduvate pikkusklasside arvu on võimalik hinnata valimis sisalduva ligikaudse pikkuselise koosseisu järgi. Kui valikuuringu tegemiseks ei ole ette nähtud statistilist valemit, jääb mõõdetud kalade arv ligikaudsesse vahemikku 3 x pikkusklasside arv ja 5 x pikkusklasside arv. i) Muid valimi võtmise meetodeid võib kasutada tingimusel, et on teaduslikke tõendeid, mis näitavad, et kõnealuste meetoditega saavutatakse samad eesmärgid, nagu on kirjeldatud punkti 3 alapunkti 1 alapunktis g. j) Liikmesriikide tehtud kokkuvõte valikuuringu protokollidest iga valikuuringusse kaasatud püügitegevuse kohta tehakse STECFile kättesaadavaks riiklike programmide kaudu.